title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2019/884, 17. aprill 2019, millega muudetakse nõukogu raamotsust 2009/315/JSK teabe vahetamise osas kolmandate riikide kodanike kohta ja Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS) osas ning asendatakse nõukogu otsus 2009/316/JSK

text:
                  7.6.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 151/143

         EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2019/884,
         17. aprill 2019,
         millega muudetakse nõukogu raamotsust 2009/315/JSK teabe vahetamise osas kolmandate riikide kodanike kohta ja Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS) osas ning asendatakse nõukogu otsus 2009/316/JSK
         EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 82 lõike 1 teise lõigu punkti d,
         võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
         olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
         toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Liit on seadnud endale eesmärgiks luua oma kodanikele vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev sisepiirideta ala, kus on tagatud isikute vaba liikumine. Nimetatud eesmärk tuleks saavutada muu hulgas asjakohaste meetmetega, millega ennetada kuritegevust, sealhulgas organiseeritud kuritegevust ja terrorismi, ning millega nende vastu võidelda.

                     (2)

                     Kõnealune eesmärk eeldab, et teavet liikmesriikides tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta võetakse arvesse süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigist väljaspool uutes kriminaalmenetlustes nõukogu raamotsuse 2008/675/JSK (2) kohaselt ning ka uute kuritegude ennetamiseks.

                     (3)

                     Nimetatud eesmärk eeldab karistusregistrites sisalduva teabe vahetamist liikmesriikide pädevate ametiasutuste vahel. Sellist teabevahetust korraldatakse ja hõlbustatakse nõukogu raamotsuses 2009/315/JSK (3) sätestatud normidega ja nõukogu otsusega 2009/316/JSK (4) loodud Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS) abil.

                     (4)

                     ECRISt reguleerivas olemasolevas õigusraamistikus ei võeta piisavalt arvesse kolmandate riikide kodanikke käsitlevate päringute eripära. Ehkki ECRISe kaudu on juba praegu võimalik vahetada teavet kolmandate riikide kodanike kohta, puudub ühine liidu menetlus või mehhanism, et teha seda tõhusalt, kiirelt ja täpselt.

                     (5)

                     Kolmandate riikide kodanike kohta ei koguta liidus teavet sama moodi kui liidu kodanike kohta kodakondsusjärgses liikmesriigis, vaid see talletatakse üksnes neis liikmesriikides, kus süüdimõistev kohtuotsus on tehtud. Seega on võimalik saada täielik ülevaade kolmanda riigi kodaniku eelnevatest kriminaalkaristustest üksnes juhul, kui sellist teavet taotletakse kõigist liikmesriikidest.

                     (6)

                     Sellised üldpäringud põhjustavad ebaproportsionaalset halduskoormust kõigile liikmesriikidele, sealhulgas neile, kellel konkreetse kolmanda riigi kodaniku kohta teavet ei ole. Tegelikkuses vähendab selline koormus liikmesriikide valmidust taotleda teistelt liikmesriikidelt teavet kolmandate riikide kodanike kohta, mis takistab oluliselt nimetatud teabe vahetamist liikmesriikide vahel ja sunnib piirduma teabega, mis on talletatud oma riigi karistusregistris. Selle tagajärjel suureneb risk, et teabevahetus liikmesriikide vahel ei ole tõhus ega täielik.

                     (7)

                     Olukorra parandamiseks esitas komisjon ettepaneku, mis viis Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/816 (5) vastuvõtmiseni, millega luuakse liidu tasandil kesksüsteem, mis sisaldab süüdimõistetud kolmandate riikide kodanike isikuandmeid, et teha kindlaks liikmesriigid, kellel on teavet nende isikute varasemate süüdimõistmiste kohta („ECRIS-TCN“).

                     (8)

                     ECRIS-TCN võimaldab liikmesriigi keskasutusel kiiresti ja tõhusalt kindlaks teha, millistes teistes liikmesriikides talletatakse karistusregistriandmeid kolmanda riigi kodaniku kohta, nii et olemasolevat ECRISe raamistikku saaks kasutada karistusregistriandmete taotlemiseks sellelt liikmesriigilt või nendelt liikmesriikidelt vastavalt raamotsusele 2009/315/JSK.

                     (9)

                     Kriminaalasjades tehtud süüdimõistvaid kohtuotsuseid käsitlev teabevahetus on oluline kõigis kuritegevuse ja terrorismivastase võitluse strateegiates. Kui liikmesriigid kasutaksid ära kõiki ECRISega pakutavaid võimalusi, edendaks see terrorismi ja vägivaldse äärmusluseni viivale radikaliseerumisele kriminaalõiguslike vahenditega reageerimist.

                     (10)

                     Laste vastu suunatud seksuaalsüüteo asjades tehtud süüdimõistvaid kohtuotsuseid ja sellistest kohtuotsustest tulenevat õiguste äravõtmist puudutava teabe kasutatavuse suurendamiseks kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2011/93/EL (6) liikmesriikidele kohustus võtta vajalikud meetmed selle tagamiseks, et isiku töölevõtmise korral töökohale, kus tal on otsene ja regulaarne kokkupuude lastega, edastatakse raamotsuses 2009/315/JSK sätestatud korras teave karistusregistrisse kantud kehtivate, laste vastu suunatud seksuaalsüüteo asjades tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste või sellistest kohtuotsustest tuleneva õiguste äravõtmise kohta. Sellise mehhanismi eesmärk on tagada, et lapse vastu suunatud seksuaalsüüteo eest süüdi mõistetud isik ei saa sellist süüdimõistvat kohtuotsust või sellest tulenevat õiguste äravõtmist varjata, et töötada kutsealal, kus tal on otsene ja regulaarne kokkupuude lastega, mõnes teises liikmesriigis.

                     (11)

                     Käesoleva direktiivi eesmärk on teha raamotsuses 2009/315/JSK vajalikud muudatused, millega võimaldatakse ECRISe kaudu vahetada tõhusalt teavet kolmandate riikide kodanike suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta. Sellega kohustatakse liikmesriike võtma vajalikke meetmeid selle tagamiseks, et koos süüdimõistvate kohtuotsustega esitatakse teave süüdi mõistetud isiku kodakondsuse või kodakonduste kohta, kui liikmesriikidel on selline teave olemas. Samuti kehtestatakse sellega teabepäringutele vastamise menetlused, tagatakse, et kolmanda riigi kodaniku taotletavale karistusregistri väljavõttele lisatakse teistest liikmesriikidest saadud teave, ning pakutakse teabevahetussüsteemi toimimiseks vajalikke tehnilisi muudatusi.

                     (12)

                     Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/680 (7) tuleks kohaldada isikuandmete töötlemisel riiklikes pädevates asutustes süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise, nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise, sealhulgas avalikku julgeolekut ähvardavate ohtude eest kaitsmise ja nende ennetamise eesmärgil. Riiklikes asutustes tuleks isikuandmete töötlemise suhtes kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/679 (8), kui selline töötlemine ei kuulu direktiivi (EL) 2016/680 kohaldamisalasse.

                     (13)

                     Selleks et tagada raamotsuse 2009/315/JSK rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks sellesse raamotsusesse lisada otsuse 2009/316/JSK põhimõtted ning anda komisjonile rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (9).

                     (14)

                     Karistusregistri andmete vahetamiseks tuleks kasutada ühise sideinfrastruktuurina turvalist üleeuroopalist valitsusasutuste telemaatiliste teenuste süsteemi (sTESTA), muud selle edasiarendamisel põhinevat süsteemi või muud turvalist võrku.

                     (15)

                     Olenemata liidu rahastamisprogrammide kasutamise võimalusest vastavalt kohaldatavatele õigusnormidele, peaks iga liikmesriik kandma kulud, mis tekivad tema karistusregistri andmebaasi rakendamisel, haldamisel, kasutamisel ja hooldamisel ning ECRISe kasutamiseks vajalike tehniliste kohanduste rakendamisel, haldamisel, kasutamisel ja hooldamisel.

                     (16)

                     Käesoleva direktiiviga austatakse põhiõigusi ja -vabadusi nagu on sätestatud eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, sealhulgas õigust isikuandmete kaitsele, õigust õiguskaitsele kohtu- ja haldusmenetluse teel, põhimõtet, mille kohaselt kõik on seaduse ees võrdsed, õigust õiglasele kohtulikule arutamisele, süütuse presumptsiooni ja üldist diskrimineerimiskeeldu. Käesolevat direktiivi tuleks rakendada kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega.

                     (17)

                     Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt võimaldada vahetada kolmandate riikide kodanikke käsitlevaid täpseid karistusregistriandmeid kiirelt ja tõhusalt, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning ühiste normide kasutuselevõtmisega saab seda paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

                     (18)

                     ELi lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule (ELi toimimise leping) lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

                     (19)

                     ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 ning artikli 4a lõike 1 kohaselt, ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Iirimaa käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

                     (20)

                     Protokolli nr 21 artikli 3 ning artikli 4a lõike 1 kohaselt on Ühendkuningriik teatanud oma soovist osaleda käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

                     (21)

                     Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 (10) artikli 28 lõikele 2 ning ta esitas oma arvamuse 13. aprillil 2016 (11).

                     (22)

                     Raamotsust 2009/315/JSK tuleks seetõttu vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

            Artikkel 1
            Raamotsuse 2009/315/JSK muutmine
            Raamotsust 2009/315/JSK muudetakse järgmiselt.

                        1)

                        Artikkel 1 asendatakse järgmisega:

                           „Artikkel 1
                           Reguleerimisese
                           Käesoleva raamotsusega:

                                       a)

                                       määratakse kindlaks tingimused, mille alusel süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriik jagab teistele liikmesriikidele teavet süüdimõistvate kohtuotsuste kohta;

                                       b)

                                       määratakse kindlaks süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriigi ja süüdimõistetud isiku kodakondsusjärgse liikmesriigi („kodakondsusjärgne liikmesriik“) kohustused ning täpsustatakse karistusregistris sisalduvate andmete kohta esitatud päringutele vastamise meetodid;

                                       c)

                                       luuakse süüdimõistvaid kohtuotsuseid käsitleva teabe vahetamiseks detsentraliseeritud infotehnoloogiasüsteem – Euroopa karistusregistrite infosüsteem (ECRIS) –, mis rajaneb kõikide liikmesriikide karistusregistrite andmebaasidel.“

                        2)

                        Artiklisse 2 lisatakse järgmised punktid:

                                    „d)

                                    „süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriik“ – liikmesriik, kus süüdimõistev kohtuotsus tehti;

                                    e)

                                    „kolmanda riigi kodanik“ – isik, kes ei ole ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 1 tähenduses liidu kodanik, või kes on kodakondsuseta isik või isik, kelle kodakondsus ei ole teada;

                                    f)

                                    „sõrmejäljeandmed“ – igalt isiku sõrmelt tavalise vajutuse ja pööramisega vajutuse teel saadud sõrmejälgedega seotud andmed;

                                    g)

                                    „näokujutis“ – isiku näo digitaalne kujutis;

                                    h)

                                    „ECRISe etalonirakendus“ – tarkvara, mille arendab välja komisjon ja mis tehakse liikmesriikidele kättesaadavaks ECRISe kaudu karistusregistriandmete vahetamiseks.“

                        3)

                        Artikli 4 lõige 1 asendatakse järgmisega:

                           „1.   Iga süüdimõistva kohtuotsuse teinud liikmesriik võtab kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et tema territooriumil tehtud süüdimõistvatele kohtuotsustele lisatakse andmed süüdimõistetud isiku kodakondsuse või kodakondsuste kohta, kui tegemist on teise liikmesriigi või kolmanda riigi kodanikuga. Kui süüdimõistetud isiku kodakondsus ei ole teada või ta on kodakondsuseta isik, peab see karistusregistris kajastuma.”

                        4)

                        Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

                                    a)

                                    lõige 3 asendatakse järgmisega:

                                       „3.   Kui ühe liikmesriigi kodanik küsib teda puudutavaid karistusregistriandmeid teise liikmesriigi keskasutuselt, esitab kõnealune keskasutus päringu kodakondsusjärgse liikmesriigi keskasutusele karistusregistrites sisalduvate ja nendega seotud andmete saamiseks, et lisada need andmed ja nendega seotud andmed asjaomasele isikule väljastatavale väljavõttele.“;

                                    b)

                                    lisatakse järgmine lõige:

                                       „3a.   Kui kolmanda riigi kodanik küsib teda puudutavaid karistusregistriandmeid liikmesriigi keskasutuselt, esitab see keskasutus päringu ainult nende liikmesriikide keskasutustele, kellel on kõnealuse isiku kohta karistusregistriandmeid, karistusregistris sisalduvate ja nendega seotud andmete saamiseks ning lisab need andmed ja nendega seotud andmed asjaomasele isikule väljastatavale väljavõttele.”

                        5)

                        Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

                                    a)

                                    lõige 4 asendatakse järgmisega:

                                       „4.   Kui päring karistusregistriandmete saamiseks liikmesriigi kodaniku suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta esitatakse artikli 6 kohaselt muu liikmesriigi kui kodakondsusjärgse liikmesriigi keskasutusele, edastab päringu saanud liikmesriik need andmed sellises ulatuses, nagu on sätestatud kriminaalasjades vastastikuse abistamise Euroopa konventsiooni artiklis 13.“;

                                    b)

                                    lisatakse järgmine lõige:

                                       „4a.   Kui päring karistusregistriandmete saamiseks kolmanda riigi kodaniku suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta esitatakse artikli 6 kohaselt kriminaalmenetluse eesmärgil, edastab päringu saanud liikmesriik andmed nii päringu saanud liikmesriigis tehtud ja karistusregistritesse kantud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta kui ka andmed kolmandates riikides tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta, mis on talle edastatud ja karistusregistrisse kantud.
                                       Kui selliseid andmeid taotletakse muul kui kriminaalmenetluse eesmärgil, kohaldatakse vastavalt käesoleva artikli lõiget 2.”

                        6)

                        Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:

                           „2.   Artikli 6 lõigetes 2, 3 ja 3a osutatud päringule vastatakse 20 tööpäeva jooksul alates päringu kättesaamise päevast.”

                        7)

                        Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

                                    a)

                                    lõikes 1 asendatakse tekst „artikli 7 lõigete 1 ja 4“ tekstiga „artikli 7 lõigete 1, 4 ja 4a“;

                                    b)

                                    lõikes 2 asendatakse tekst „artikli 7 lõigete 2 ja 4“ tekstiga „artikli 7 lõigete 2, 4 ja 4a“;

                                    c)

                                    lõikes 3 asendatakse tekst „artikli 7 lõigete 1, 2 ja 4“ tekstiga „artikli 7 lõigete 1, 2, 4 ja 4a“.

                        8)

                        Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:

                                    a)

                                    lõike 1 esimese lõigu punkti c lisatakse järgmine alapunkt:

                                                „iv)

                                                näokujutis.“;

                                    b)

                                    lõiked 3–7 asendatakse järgmisega:

                                       „3.   Liikmesriikide keskasutused edastavad elektrooniliselt ECRISe kaudu ja kasutavad selleks tüüpvormi vastavalt rakendusaktides sätestatud nõuetele:

                                                   a)

                                                   artiklis 4 osutatud andmed;

                                                   b)

                                                   artiklis 6 osutatud päringud;

                                                   c)

                                                   artiklis 7 osutatud vastused ning

                                                   d)

                                                   muud asjakohased andmed.

                                       4.   Kui lõikes 3 osutatud andmete edastusviis ei ole kättesaadav, edastavad liikmesriikide keskasutused andmete edastamise turvalisust arvesse võttes kõik lõikes 3 osutatud andmed mis tahes viisil, millest jääb kirjalik jälg ning mis võimaldab andmeid saaval liikmesriigi keskasutusel kontrollida andmete autentsust.
                                       Kui lõikes 3 osutatud andmete edastusviis ei ole pikendatud ajavahemikuks kättesaadav, teavitavad asjaomased liikmesriigid sellest teisi liikmesriike ja komisjoni.

                                       5.   Iga liikmesriik teeb tehnilised kohandused, mis on vajalikud selleks, et oleks võimalik kasutada lõikes 3 osutatud tüüpvormi, et edastada kõik lõikes 3 osutatud andmed elektrooniliselt teistele liikmesriikidele ECRISe kaudu. Iga liikmesriik teatab komisjonile, millisest kuupäevast alates on ta valmis andmeid selliselt edastama.”

                        9)

                        Lisatakse järgmised artiklid:

                           „Artikkel 11a
                           Euroopa karistusregistrite infosüsteem (ECRIS)

                              1.   Selleks et vahetada vastavalt käesolevale raamotsusele karistusregistrite andmeid elektrooniliselt, on loodud detsentraliseeritud infotehnoloogia süsteem – Euroopa karistusregistrite infosüsteem (ECRIS) –, mis rajaneb kõikide liikmesriikide karistusregistrite andmebaasidel. See koosneb järgmistest osadest:

                                          a)

                                          ECRISe etalonirakendus;

                                          b)

                                          keskasutuste ühine sideinfrastruktuur, mis võimaldab kasutada krüpteeritud võrku.

                                    Selleks et tagada teistele liikmesriikidele edastatava karistusregistris sisalduva teabe konfidentsiaalsus ja terviklus, tuleb kasutada sobivaid tehnilisi ja organisatsioonilisi meetmeid, võttes arvesse tehnika taset, rakendamise kulu ning teabe töötlemisega kaasnevaid riske.

                              2.   Kõik karistusregistrite andmed talletatakse üksnes liikmesriikide hallatavates andmebaasides.

                              3.   Liikmesriikide keskasutustel ei ole otsest juurdepääsu teiste liikmesriikide karistusregistri andmebaasidele.

                              4.   ECRISe etalonirakenduse ning andmebaaside eest, kus talletatakse karistusregistriandmeid ning mis saadavad ja võtavad vastu selliseid andmeid, vastutab asjaomane liikmesriik. Liikmesriike toetab Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Amet (eu-LISA) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/1726 (*1) kooskõlas talle Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2019/816 (*2). antud ülesannetega.

                              5.   Ühise sideinfrastruktuuri haldamise eest vastutab komisjon. See peab täitma vajalikke turvanõudeid ja täielikult vastama ECRISe vajadustele.

                              6.   Eu-LISA tagab ECRISe etalonirakenduse toimimise ning arendab ja haldab seda.

                              7.   Iga liikmesriik kannab oma kulud, mis tekivad tema karistusregistri andmebaasi rakendamisel, haldamisel, kasutamisel ja hooldamisel ning ECRISe etalonirakenduse paigaldamisel ja kasutamisel.
                              Komisjon kannab ühise sideinfrastruktuuri rakendamisel, haldamisel, kasutamisel, hooldamisel ja edasisel arendamisel tekkivad kulud.

                              8.   Liikmesriigid, kes kasutavad oma riiklikku ECRISe rakendustarkvara määruse (EL) 2019/816 artikli 4 lõigete 4–8 kohaselt, võivad jätkata oma riikliku ECRISe rakendustarkvara kasutamist ECRISe etalonirakenduse asemel, tingimusel et nad täidavad kõik nimetatud lõigetes esitatud tingimused.

                           Artikkel 11b
                           Rakendusaktid

                              1.   Komisjon sätestab rakendusaktidega järgmise:

                                          a)

                                          artikli 11 lõikes 3 osutatud tüüpvorm, ka seoses teabega kuriteo kohta, mille kohta süüdimõistev kohtuotsus tehti, ja teabega süüdimõistva kohtuotsuse sisu kohta;

                                          b)

                                          ECRISe tehnilise rakendamise ja sõrmejäljeandmete vahetamise reeglid;

                                          c)

                                          muud liikmesriikide keskasutuste vahelise süüdimõistvaid kohtuotsuseid käsitleva teabevahetuse korraldamise ja lihtsustamise tehnilised vahendid, sealhulgas:

                                                      i)

                                                      vahendid, mis hõlbustavad edastatava teabe mõistmist ja masintõlget;

                                                      ii)

                                                      vahendid, mille abil võib teavet elektrooniliselt vahetada, eelkõige kasutatavad tehnilised näitajad ning vajaduse korral kohaldatavad vahetusmenetlused.

                              2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 12a lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

                           (*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. novembri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1726, mis käsitleb Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Liidu Ametit (eu-LISA) ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1987/2006 ja nõukogu otsust 2007/533/JSK ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1077/2011 (ELT L 295, 21.11.2018, lk 99)."

                           (*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/816, millega luuakse kesksüsteem nende liikmesriikide väljaselgitamiseks, kellel on teavet kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta, et täiendada Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS-TCN), ning muudetakse määrust (EL) 2018/1726 (ELT L 135, 22.5.2019, lk 1).“"

                        10)

                        Lisatakse järgmine artikkel:

                           „Artikkel 12a
                           Komiteemenetlus

                              1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

                              2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
                              Kui komitee arvamust ei esita, ei võta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ja kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.”

                        11)

                        Lisatakse järgmine artikkel:

                           „Artikkel 13a
                           Komisjoni aruanne ja läbivaatamine

                              1.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva raamotsuse kohaldamise kohta 29. juuniks 2023. Aruandes hinnatakse, millises ulatuses on liikmesriigid võtnud käesoleva raamotsuse järgimiseks vajalikke meetmeid, sealhulgas selle tehnilist rakendamist.

                              2.   Kui see on asjakohane, lisatakse aruandele asjaomased seadusandlikud ettepanekud.

                              3.   Komisjon avaldab määruse (EL) 2019/816 kohaselt regulaarselt aruande, milles käsitletakse karistusregistriandmete vahetamist ECRISe kaudu ning ECRIS-TCN-i kasutamist, võttes eelkõige aluseks eu-LISA ja liikmesriikide esitatud statistika. Aruanne avaldatakse esimest korda üks aasta pärast lõikes 1 osutatud aruande esitamist.

                              4.   Lõikes 3 osutatud komisjoni aruanne hõlmab eelkõige liikmesriikide vahelise, sealhulgas kolmandate riikide kodanikke käsitleva teabevahetuse määra, samuti teabetaotluste, sealhulgas muul kui kriminaalmenetluse eesmärgil esitatud taotluste (näiteks taustauuringud ja asjaomase isiku enda taotlused teda puudutavate karistusregistriandmete saamiseks) eesmärke ja arvu.”

            Artikkel 2
            Nõukogu otsuse 2009/316/JSK asendamine
            Otsus 2009/316/JSK asendatakse nende liikmesriikide puhul, kelle suhtes on käesolev direktiiv siduv, ilma et see piiraks nende liikmesriikide kohustusi, mis on seotud kõnealuse otsuse rakendamise tähtpäevaga.

            Artikkel 3
            Ülevõtmine

               1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 28. juuniks 2022. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
               Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Samuti lisavad liikmesriigid märkuse, et kehtivates õigus- ja haldusnormides esinevaid viiteid käesoleva direktiiviga asendatud otsusele käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

               2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

               3.   Liikmesriigid teevad käesoleva direktiiviga muudetud raamotsuse 2009/315/JSK artikli 11 lõikes 5 nimetatud tehnilised kohandused 28. juuniks 2022.

            Artikkel 4
            Jõustumine ja kohaldamine
            Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
            Artiklit 2 kohaldatakse alates 28. juunist 2022.

            Artikkel 5
            Adressaadid
            Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele kooskõlas aluslepingutega.

            Strasbourg, 17. aprill 2019

                  Euroopa Parlamendi nimel

                  president

               A. TAJANI

                  Nõukogu nimel

                  eesistuja

               G. CIAMBA

            (1)  Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2019. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 9. aprilli 2019. aasta otsus.

            (2)  Nõukogu 24. juuli 2008. aasta raamotsus 2008/675/JSK, mis käsitleb Euroopa Liidu liikmesriikides tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste arvessevõtmist uutes kriminaalmenetlustes (ELT L 220, 15.8.2008, lk 32).

            (3)  Nõukogu 26. veebruari 2009. aasta raamotsus 2009/315/JSK, mis käsitleb karistusregistrite andmete vahetamise liikmesriikidevahelist korraldust ja andmete sisu (ELT L 93, 7.4.2009, lk 23).

            (4)  Nõukogu 6. aprilli 2009. aasta otsus 2009/316/JSK Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS) loomise kohta raamotsuse 2009/315/JSK artikli 11 kohaldamiseks (ELT L 93, 7.4.2009, lk 33).

            (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/816, millega luuakse kesksüsteem nende liikmesriikide väljaselgitamiseks, kellel on teavet kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute suhtes tehtud süüdimõistvate kohtuotsuste kohta, et täiendada Euroopa karistusregistrite infosüsteemi (ECRIS-TCN), ning muudetakse määrust (EL) 2018/1726 (ELT L 135, 22.5.2019, lk 1).

            (6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiiv 2011/93/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja mis asendab nõukogu raamotsuse 2004/68/JSK (ELT L 335, 17.12.2011, lk 1).

            (7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (ELT L 119, 4.5.2016, lk 89).

            (8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

            (9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendusvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

            (10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

            (11)  ELT C 186, 25.5.2016, lk 7.


title: Komisjoni Direktiiv (EL) 2019/1831, 24. oktoober 2019, millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 98/24/EÜ kohaselt töökeskkonna ohtlike ainete soovituslike piirnormide viies loetelu ja muudetakse komisjoni direktiivi 2000/39/EÜ (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  31.10.2019

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 279/31

         KOMISJONI DIREKTIIV (EL) 2019/1831,
         24. oktoober 2019,
         millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 98/24/EÜ kohaselt töökeskkonna ohtlike ainete soovituslike piirnormide viies loetelu ja muudetakse komisjoni direktiivi 2000/39/EÜ
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiivi 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     17. novembril 2017 Göteborgis välja kuulutatud Euroopa sotsiaalõiguste samba (2) 10. põhimõttes sätestatakse, et igal töötajal on õigus tervislikule, ohutule ja hästi kohandatud töökeskkonnale. Õigus kõrgetasemelisele tervise ja ohutuse kaitsele töökohal ning töötajate vajadustega kohandatud töökeskkonnale, mis võimaldab neil kauem tööturul osaleda, hõlmab ka kaitset keemiliste mõjuritega kokkupuute eest töökohal.

                     (2)

                     Teatises „Ohutumad ja tervislikumad töötingimused meile kõigile“ (3) rõhutas komisjon selgesõnaliselt vajadust jätkata töötajate kaitsmist töökohal kokkupuute eest ohtlike kemikaalidega.

                     (3)

                     Direktiivi 98/24/EÜ kohaselt peab komisjon tegema ettepaneku, et Euroopa Liidu (edaspidi „EL“) tasandil kehtestataks ELi eesmärgid töökeskkonna ohtlike ainete soovituslike piirnormide kohta, et kaitsta töötajaid ohtude eest, mis tulenevad kokkupuutest ohtlike kemikaalidega.

                     (4)

                     Direktiivi 98/24/EÜ artikli 3 lõikes 2 on komisjonile antud õigus kehtestada või vaadata läbi töökeskkonna ohtlike ainete soovituslikke piirnorme (võttes arvesse kasutada olevaid mõõtmismeetodeid) sellises korras, mis on sätestatud nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ (4) artiklis 17.

                     (5)

                     Direktiivi 98/24/EÜ artikli 3 lõikes 1 on sätestatud, et komisjon hindab ohtlike keemiliste mõjurite tervisele kahjuliku toime ja töökeskkonna ohutegurite taseme vahelist seost kõige viimaste teaduslike andmete sõltumatu teadusliku hindamise abil.

                     (6)

                     Selle ülesande täitmisel abistab komisjoni töökeskkonna keemiliste mõjurite piirnormide teaduskomitee (edaspidi „SCOEL“), mis loodi komisjoni otsuse 2014/113/EL (5) alusel.

                     (7)

                     Direktiivi 98/24/EÜ kohaselt mõistetakse töökeskkonna ohtlike ainete piirnormina kindlaksmääratud vaatlusperioodi jooksul töötaja hingamispiirkonna õhus keemilise mõjuri kontsentratsiooni aja-kaalu keskmist piirnormi (kui ei ole teisiti määratud).

                     (8)

                     Töökeskkonna ohtlike ainete soovituslikud piirnormid on tervisekaitsel põhinevad piirväärtused, mis on tuletatud uusimate kättesaadavate teaduslike andmete põhjal ja mille komisjon on mõõtmismeetodite kättesaadavust arvestades vastu võtnud. Nende piirnormidega määratakse kokkupuute tase, millest allpool ei tohiks ükski keemiline mõjur üldjuhul pärast lühiajalist või igapäevast kokkupuutumist tööea jooksul kahjulikke tagajärgi põhjustada. Need piirnormid kujutavad endast ELi eesmärke ja on kehtestatud selleks, et aidata tööandjal riske kindlaks määrata ja hinnata ning kooskõlas direktiiviga 98/24/EÜ ennetus- ja kaitsemeetmeid rakendada.

                     (9)

                     Vastavalt SCOELi soovitustele on need piirnormid kehtestatud kaheksa tunni pikkuse vaatlusperioodi suhtes arvestatud ajaga kaalutud keskmisena (pikaajalise kokkupuute piirnormid) ja teatavate keemiliste mõjurite puhul lühemate perioodide suhtes, üldjuhul viieteist minuti pikkuse vaatlusperioodi ajaga kaalutud keskmisena (lühiajalise kokkupuute piirnormid), et võtta arvesse tagajärgi, mis tulenevad lühiajalisest kokkupuutest.

                     (10)

                     Kõikide keemiliste mõjurite kohta, mille suhtes on ELi tasandil kehtestatud kõnealused piirnormid, peavad liikmesriigid kehtestama siseriiklikud töökeskkonna ohtlike ainete piirnormid. Seda tehes on nad kohustatud arvesse võtma ELi piirnorme ja määrama vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja tavadele nende alusel siseriiklikud piirnormid.

                     (11)

                     Töökeskkonna ohtlike ainete soovituslikud piirnormid on oluline osa üldisest korrast, mida rakendatakse töötajate kaitseks terviseriskide eest, mis tulenevad kokkupuutest ohtlike kemikaalidega.

                     (12)

                     Vastavalt direktiivi 98/24/EÜ artiklile 3 on SCOEL hinnanud seost käesoleva direktiivi lisa 10 kandes loetletud keemilise mõjuri tervisemõjude ja töökeskkonna kokkupuute taseme vahel. Samuti on SCOEL soovitanud kõigi nende keemiliste mõjurite jaoks kehtestada töökeskkonna soovituslikud piirnormid sissehingamise teel toimuva kokkupuute puhul kaheksa tunni pikkuse vaatlusperioodi suhtes arvestatud ajaga kaalutud keskmisena. Seepärast on asjakohane kehtestada pikaajalise kokkupuute piirnormid kõigi kõnealuse direktiivi lisas loetletud mõjurite kohta.

                     (13)

                     Mõne puhul neist keemilistest mõjuritest, näiteks aniliini, trimetüülamiini, 2-fenüülproaani (kumeeni), sec-butüülatsetaadi, 4-aminotolueeni, isobutüülatsetaadi, isoamüülalkoholi, n-butüülatsetaadi ja fosforüültrikloriidi puhul soovitas SCOEL lisaks kehtestada lühiajalise kokkupuute piirnormid.

                     (14)

                     Teatavate ainete puhul on parima võimaliku kaitse tagamiseks vaja arvestada ka ohtu, et aine võib tungida läbi naha. Käesoleva direktiivi lisa kannetes loetletud keemiliste mõjurite hulgast tegi SCOEL aniliini, 2-fenüülpropaani (kumeeni) ja 4-aminotolueeni puhul kindlaks, et on olemas oluline naha kaudu imendumise võimalus. Seepärast on asjakohane lisada käesoleva direktiivi lisasse märkused, milles nende keemiliste mõjurite puhul märgitakse lisaks töökeskkonna ohtlike ainete soovituslikele piirnormidele seda, et aine võib olulisel määral imenduda naha kaudu.

                     (15)

                     Üks neist keemilistest mõjuritest – 2-fenüülpropaan (kumeen) – on praegu loetletud komisjonidirektiivi 2000/39/EÜ (6) lisas. Selle aine jaoks on SCOEL soovitanud kehtestada uue töökeskkonna soovitusliku piirnormi. Seepärast on asjakohane lisada 2-fenüülpropaani (kumeeni) läbivaadatud piirnorm käesoleva direktiivi lisasse ja kustutada vastav kanne direktiivi 2000/39/EÜ lisast.

                     (16)

                     Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (7) on liikmesriigid võtnud kohustuse lisada põhjendatud juhtudel ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi komponentide ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel.

                     (17)

                     Käesoleva direktiivi puhul leiab komisjon, et selliste dokumentide edastamine käesoleva direktiivi ja siseriiklike meetmete vastavustabelina on õigustatud, kuna mõnede mõjurite kohta on siseriiklikud töökeskkonna ohtlike ainete piirnormid siseriiklikus õiguses juba olemas, ning võttes arvesse, et siseriiklikud õiguslikud vahendid töökeskkonna ohtlike ainete piirnormide kehtestamiseks on väga erinevad ja tehnilised.

                     (18)

                     Vastavalt direktiivi 98/24/EÜ artikli 3 lõikele 2 konsulteeriti tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomiteega, kes esitas oma arvamused 6. detsembril 2017 ja 31. mail 2018. Komitee tunnistas, et hetkel on probleeme niisuguste mõõtemetoodikate kättesaadavusega, millega saaks tõendada fosforüültrikloriidi ja isoamüülalkoholi vastavust soovitatud piirnormidele, ning et tuleb teha jõupingutusi tagamaks, et sobivad meetodid oleksid kättesaadavad üleminekuperioodi lõpuks.

                     (19)

                     Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 89/391/EMÜ artikli 17 kohaselt asutatud tehnilise arengu komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

            Artikkel 1
            Käesolevaga kehtestatakse lisas loetletud keemiliste mõjurite suhtes viies ELi loetelu töökeskkonna ohtlike ainete soovituslike piirnormide kohta.

            Artikkel 2
            Liikmesriigid kehtestavad lisas loetletud keemiliste mõjurite suhtes ELi piirnorme arvesse võttes riigisisesed töökeskkonna ohtlike ainete soovituslikud piirnormid.

            Artikkel 3
            Direktiivi 2000/39/EÜ lisast jäetakse alates 20. maist 2021 välja viide kumeeni kohta.

            Artikkel 4

               1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 20. maiks 2021.
               Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile ja lisavad selle juurde selgitava dokumendina vastavustabeli, milles näidatakse kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelist seost.
               Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

               2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud siseriiklike õigusnormide teksti.

            Artikkel 5
            Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Artikkel 6
            Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

            Brüssel, 24. oktoober 2019

                  Komisjoni nimel

                  president

               Jean-Claude JUNCKER

            (1)  EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11.

            (2)  Euroopa sotsiaalõiguste sammas, november 2017, https://ec.europa.eu/commission/priorities/deeper-and-fairer-economic-and-monetary-union/european-pillar-social-rights_et.

            (3)  Komisjoni teatis „Ohutumad ja tervislikumad töötingimused meile kõigile – ELi tööohutuse ja töötervishoiu poliitika ajakohastamine“, COM(2017) 12 final. http://ec.europa.eu/social/main.jsp?langId=et&catId=89&newsId=2709

            (4)  Nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).

            (5)  Komisjoni 3. märtsi 2014. aasta otsus 2014/113/EL, millega asutatakse töökeskkonna keemiliste mõjurite piirnormide teaduskomitee ning tunnistatakse kehtetuks otsus 95/320/EÜ (ELT L 62, 4.3.2014, lk 18).

            (6)  Komisjoni 8. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/39/EÜ, millega kehtestatakse esimene loetelu ohtlike ainete soovituslike piirnormide kohta töökeskkonnas, et rakendada nõukogu direktiivi 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl (EÜT L 142, 16.6.2000, lk 47).

            (7)  ELT C 369, 17.12.2011, lk 14.

            LISA

                        EÜ nr (1)

                        CASi nr (2)

                        Keemilise mõjuri nimetus

                        Piirnormid

                        Märkus (3)

                        8 tundi (4)

                        Lühiajaline (5)

                        mg/m3
                            (6)

                        ppm  (7)

                        mg/m3
                            (6)

                        ppm (7)

                        200-539-3

                        62-53-3

                        Aniliin (8)

                        7,74

                        2

                        19,35

                        5

                        Imendub naha kaudu

                        200-817-4

                        74-87-3

                        Klorometaan

                        42

                        20

                        –

                        –

                        –

                        200-875-0

                        75-50-3

                        Trimetüülamiin

                        4,9

                        2

                        12,5

                        5

                        –

                        202-704-5

                        98-82-8

                        2-fenüülpropaan
                        (kumeen) (8)

                        50

                        10

                        250

                        50

                        Imendub naha kaudu

                        203-300-1

                        105-46-4

                           sec-butüülatsetaat

                        241

                        50

                        723

                        150

                        –

                        203-403-1

                        106-49-0

                        4-aminotolueen

                        4,46

                        1

                        8,92

                        2

                        Imendub naha kaudu

                        203-745-1

                        110-19-0

                        isobutüülatsetaat

                        241

                        50

                        723

                        150

                        –

                        204-633-5

                        123-51-3

                        Isoamüülalkohol

                        18

                        5

                        37

                        10

                        –

                        204-658-1

                        123-86-4

                        n-butüülatsetaat

                        241

                        50

                        723

                        150

                        –

                        233-046-7

                        10025-87-3

                        Fosforüültrikloriid

                        0,064

                        0,01

                        0,13

                        0,02

                        –

               (1)  EÜ nr: Euroopa Ühenduse (EÜ) number, Euroopa Liidus kasutatav aine numbriline tunnus.

               (2)  CASi nr: Chemical Abstracts Service’i registrinumber.

               (3)  Tööalase kokkupuute piirnormi juures olev märkus „Imendub naha kaudu“ osutab sellele, et aine võib olulisel määral imenduda ka naha kaudu.

               (4)  Mõõdetud või arvutatud kaheksatunnise võrdlusperioodi aegkaalutud keskmise suhtes.

               (5)  Lühiajalise kokkupuute piirnorm. Piirnorm, mida ei tohi ületada. See on seotud 15-minutise perioodiga, kui ei ole sätestatud teisiti.

               (6)  mg/m3: milligrammi ühes kuupmeetris õhus. Gaasi või auruna esinevate kemikaalide piirnormid on esitatud temperatuuri 20 °C ja rõhu 101,3 kPa juures.

               (7)  ppm: mahumiljondikku õhus (ml/m3).

               (8)  Kokkupuute jälgimisel tuleks arvestada asjakohaseid bioloogilise seire väärtusi, mida soovitab töökeskkonna keemiliste mõjurite piirnormide teaduskomitee.