title: Nõukogu direktiiv, 9. detsember 1974, nelgimähkuri tõrje kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31974L0647

Euroopa Liidu Teataja L 352 , 28/12/1974 Lk 0041 - 0042 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 6 Lk 0033  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 11 Lk 0129  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 6 Lk 0033  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 8 Lk 0063  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 03 Köide 8 Lk 0063

		Nõukogu direktiiv,9. detsember 1974,nelgimähkuri tõrje kohta(74/647/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 43 ja 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse assamblee arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:nelkide kasvatamisel on ühenduse põllumajanduses oluline osa;kahjulikud organismid ohustavad pidevalt nelgi saagikust;nelgikasvatuse kaitsmine selliste kahjulike organismide eest peaks lisaks tootmismahu säilitamisele suurendama põllumajanduse tootlikkust;kahjulike organismide üksikutesse liikmesriikidesse kandumise vältimiseks võetavatel kaitsemeetmetel on ainult piiratud mõju, kui selliseid organisme ei tõrjuta samaaegselt ja metoodiliselt kogu ühenduses ega tõkestata nende levikut;nelkidele kõige kahjulikumad organismid on Vahemere ja Lõuna-Aafrika nelgimähkurid;kõnealused kahjulikud organismid on esinenud mitmes liikmesriigis;ühenduse nelgikasvatus on pidevas ohus, kui ei võeta tõhusaid meetmeid kõnealuste kahjulike organismide tõrjeks ja nende leviku tõkestamiseks;kõnealuste kahjulike organismide hävitamiseks tuleb ühenduse jaoks vastu võtta miinimumnõudeid sisaldavaid sätted; liikmesriigid peavad vajaduse korral suutma vastu võtta täiendavaid või rangemaid sätteid,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevas direktiivis käsitletakse miinimummeetmeid, mis tuleb liikmesriikides võtta nelgimähkuri tõrjeks ja leviku tõkestamiseks.Artikkel 2Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab "nelgimähkur" Vahemere nelgimähkurit (Cacoecimorpha pronubana Hb) ja Lõuna-Aafrika nelgimähkurit (Epichoristodes acerbella (Walk.) Diak.).Artikkel 31. Liikmesriigid sätestavad, et nelgid (Dianthus L.) lubatakse ringlusse üksnes juhul, kui need ei ole saastunud nelgimähkuriga, ning et nelgimähkuriga saastunud nelgitaimi tuleb töödelda nii, et nendelt taimedelt saadud nelgid ei ole ringlusse suunamise ajal enam saastunud.2. Olenemata lõikest 1, võib nelgimähkuriga kergelt saastunud lõigatud nelke lasta ringlusse 16. oktoobrist 30. aprillini.Artikkel 4Liikmesriigid keelavad nelgimähkurite pidamise.Artikkel 51. Liikmesriigid võivad lubada:a) erandeid artiklites 3 ja 4 osutatud meetmetest teaduslikel eesmärkidel, katseteks ja selektsiooniks;b) nelgimähkuriga kergelt saastunud lõigatud nelkide ringlusse suunamist 1. maist 15. oktoobrini, olenemata artiklist 3.2. Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 osutatud load antakse üksnes siis, kui piisava kontrolliga tagatakse, et need ei takista nelgikahjuri tõrjet ega tekita kõnealuse kahjuliku organismi leviku ohtu.Artikkel 6Liikmesriigid võivad vastu võtta täiendavaid või rangemaid sätteid nelgimähkuri tõrjeks või selle leviku takistamiseks, kui sellised sätted on tõrje või takistamise seisukohalt vajalikud.Artikkel 7Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud meetmed ühe aasta jooksul alates direktiivi teatavaks tegemisest ning teavitavad sellest viivitamata komisjoni.Artikkel 8Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 9. detsember 1974Nõukogu nimeleesistujaCh. Bonnet[1] EÜT C 93, 7.8.1974, lk 87.[2] EÜT C 116, 30.9.1974, lk 49.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiv 98/20/EÜ, 30. märts 1998, millega muudetakse direktiivi 92/14/EMÜ (rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni teise väljaande (1988) 16. lisa 1. köite 2. peatüki II osas käsitletud lennukite lendude piiramise kohta) lisa

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31998L0020

Euroopa Liidu Teataja L 107 , 07/04/1998 Lk 0004 - 0009

		Komisjoni direktiv 98/20/EÜ,30. märts 1998,millega muudetakse direktiivi 92/14/EMÜ (rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni teise väljaande (1988) 16. lisa 1. köite 2. peatüki II osas käsitletud lennukite lendude piiramise kohta) lisaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 84 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]toimides asutamislepingu artiklis 189c sätestatud korras [3]ning arvestades, et:(1) direktiivi 92/14/EMÜ [4] sätete peamine eesmärk on piirata teatavat tüüpi tsiviilkasutuses olevate allahelikiirusega reaktiivlennukite käitamist;(2) direktiivi põhiosade kindlaksmääramine peaks ära hoidma mis tahes ebaselguse direktiivi eesmärgi ja kohaldamisala suhtes;(3) käesolev direktiiv ei võta üksikult liikmesriigilt võimalust tugineda nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) [5] asjaomastele sätetele;(4) Berliini linnastut teenindavate lennujaamade erandliku ajaloolise olukorra tõttu ning kuna Berliin-Tegeli ja Berliin-Tempelhofi lennujaamad asuvad kesklinna lähedal, on põhjendatud nende kahe lennujaama ajutine vabastamine teatavate direktiivi 92/14/EMÜ nõuete täitmisest;(5) on vaja kindlaks jääda esialgse kavatsuse juurde teha erand arengumaade registrites olevatele lennukitele; seetõttu peaks sel eesmärgil selgitama nimetatud direktiivi asjakohaseid sätteid;(6) arengumaa lennukile tehtud erand peaks tooma kasu ainult sellele maale;(7) on vaja selgitada majanduslikel põhjustel tehtavate erandite ulatust;(8) tuleb rõhutada, et liikmesriik saab koostada ajakava mittevastavate lennukite järkjärguliseks kustutamiseks registrist ainult nende lennukite kohta, mis on selle liikmesriigi registris;(9) mõnel liikmesriigil on kolmandate riikide lennuettevõtjatega lepingud, mis võimaldavad viimastele 2. peatüki lennukite järkjärgulisel väljaarvamisel samasugust erandit nagu ühenduse lennuettevõtjatele; neid lepinguid ei ole vaja kehtetuks tunnistada;(10) on oluline, et direktiivi 92/14/EMÜ lisa oleks ajakohastatud ja et seda muudetaks õigeaegselt; seepärast peaks muudatused koostama komisjon regulatiivkomitee kaasabil;(11) direktiivi 92/14/EMÜ artikkel 3 näeb ette erandid arengumaade registrites olevatele lennukitele ning lennukid, millele on tehtud sellised erandid, on loetletud kõnealuse direktiivi lisas;(12) on vaja muuta direktiivi 92/14/EMÜ lisa, et lisada teatavad lennukid, mis vastavad erandi tegemise tingimustele ja mida ei olnud loetelus, kui kõnealune direktiiv vastu võeti; samuti on vaja kustutada loetelust andmed teatavate lennukite kohta, mis on kasutuselt kõrvaldatud, hävinud või muul viisil ei vasta enam erandi tegemise tingimustele;(13) on oluline vältida registri sissekannete väärkasutust; käesoleva direktiivi lisa sisaldab iga lennuki puhul viidet tootja seerianumbrile;(14) on tähtis tagada, et ühenduse õiguse rikkumisi karistatakse tingimustel, mis muudavad karistuse tõhusaks, proportsionaalseks ja hoiatavaks;(15) vastavalt 1994. aasta ühinemisaktile peab Austria täitma direktiivi 92/14/EMÜ nõudeid alates 1. aprillist 2002,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1MuudatusedDirektiivi 92/14/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artiklile 1 lisatakse järgmine lõige:"3. Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:lennuettevõtja — kehtiva lennutegevusloaga õhutranspordiettevõtja;lennutegevusluba — ettevõtjale antud luba, mis lubab tal vedada reisijaid, posti ja/või lasti õhu kaudu tasu ja/või rendi eest;ühenduse lennuettevõtja — lennuettevõtja, kellel on kehtiv lennutegevusluba, mille on välja andnud liikmesriik vastavalt nõukogu 23. juuli 1992. aasta määrusele (EMÜ) nr 2407/92 lennuettevõtjatele lennutegevuslubade väljaandmise kohta; [6]kogu tsiviilkasutuses olevate allahelikiirusega reaktiivlennukite park — kogu tsiviilkasutuses olevate allahelikiirusega reaktiivlennukite park, mis on lennuettevõtja kasutuses omandiõiguse või mis tahes vähemalt üheaastase rendilepingu alusel."2. Artiklile 2 lisatakse järgmine lõige:"4. Enne lõikes 2 märgitud kuupäeva võib piirata või keelata lõike 1 punkti a nõuetele mittevastavate tsiviilkasutuses olevate allahelikiirusega reaktiivlennukite käitamise Berliin-Tegeli ja Berliin-Tempelhofi lennujaamas."3. Artikli 3 punkt b asendatakse järgmisega:"b) need lennukid olid lisas selle lennuki juurde märgitud arengumaa registris vaatlusaasta jooksul ja nende käitamist jätkavad otseselt või mis tahes rendilepingu alusel nende maade füüsilised või juriidilised isikud."4. Artiklile 3 lisatakse järgmine lõik:"Eelmises lõigus märgitud erandit ei kohaldata, kui lennuk on renditud füüsilisele või juriidilisele isikule, kes ei ole asutatud riigis, mis on lisas lennuki juurde märgitud."5. Artikli 4 lõike 5 punktide c ja d ja artikli 6 muudatused eestikeelset teksti ei puuduta.6. Artikkel 7 asendatakse järgmisega:"Artikkel 71. Liikmesriigid võivad piirduda 16. lisa 3. peatüki standarditele mittevastavate lennukite kõikide sissekannete kustutamisel oma registritest määraga, mis on võrdne aastas kuni 10 % kogu ühenduse lennuettevõtja tsiviilkasutuses olevate allahelikiirusega reaktiivlennukite pargist.2. Liikmesriigid ei kohalda artikli 2 lõike 1 nõudeid lennukite suhtes, mis on liikmesriikide registritesse jäänud vastavalt lõikele 1.3. Kui liikmesriik on kohaldanud lõigetes 1 ja 2 kirjeldatule samaväärset erandit lennukite suhtes, mis on registreeritud kolmandas riigis ja mida käitatakse selles liikmesriigis enne käesoleva direktiivi jõustumist, võib see erand jõusse jääda tingimusel, et lennuettevõtja täidab nõutud tingimusi."7. Lisatakse järgmised artiklid:"Artikkel 9aLisa muudatused, mis võivad osutuda vajalikuks, et tagada täielik vastavus artiklis 3 sätestatud kriteeriumidele, jõustatakse vastavalt artikli 9b lõikes 2 määratletud menetlusele.Artikkel 9b1. Komisjoni abistab nõukogu 16. detsembri 1991. aasta määrusega (EMÜ) nr 3922/91 (tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses) [7] ettenähtud komitee, kes tegutseb vastavalt lõikes 2 kirjeldatud menetlusele.2. Komisjoni esindaja esitab komiteele võetavate meetmete eelnõu. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtudes küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus võetakse vastu asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 komisjoni ettepanekul nõukogu poolt vastuvõtmisele kuuluvate otsuste jaoks sätestatud häälteenamusega. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse kõnealuses artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.3. a) Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu;b) kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon viivitamata nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.Kui nõukogu ei tee kolme kuu jooksul alates ettepaneku tegemisest mingit otsust, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu."8. Lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisaga.Artikkel 2Karistuste süsteemLiikmesriigid kehtestavad käesoleva direktiivi kohaselt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide rikkumise eest määratavate karistuste süsteemi ja võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende karistuste kohaldamine. Sätestatavad karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad asjakohased sätted komisjonile hiljemalt 1. märtsil 1999 ja kõik hilisemad muudatused niipea kui võimalik.Artikkel 3Rakendamine1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 1. märtsiks 1999. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise korra näevad ette liikmesriigid.2. Vastavalt 1994. aasta ühinemisakti artiklile 168 ja ühinemisakti XIX (III) lisale, jõustab Austria käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud meetmed 1. aprilliks 2002.Artikkel 4JõustumineKäesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 5AdressaadidKäesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 30. märts 1998Nõukogu nimeleesistujaLord Simon of Highbury[1] EÜT C 309, 18.10.1996, lk 9.[2] EÜT C 66, 3.3.1997, lk 4.[3] Euroopa Parlamendi 13. märtsi 1997. aasta arvamus (EÜT C 115, 14.4.1997, lk 24), nõukogu 9. oktoobri 1997. aasta ühine seisukoht nr 42/97 (EÜT C 375, 10.12.1997, lk 25) ja Euroopa Parlamendi 13. jaanuari 1998. aasta otsus (EÜT C 34, 2.2.1998).[4] EÜT L 76, 23.3.1992, lk 21.[5] EÜT L 240, 24.8.1992, lk 8. Määrust on muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.[6] EÜT L 240, 24.8.1992, lk 1.[7] EÜT L 373, 31.12.1991, lk 4. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2176/96 (EÜT L 291, 14.11.1996, lk 15).--------------------------------------------------LISA"LISAÕHUSÕIDUKID, MILLE SUHTES TEHAKSE ERAND VASTAVALT ARTIKLILE 3Märkus:käesolevas lisas loetletud lennukitele tehakse erand Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni poliitika ja otsuste (näiteks sanktsioonid, embargo jne) üldraamistikus.ALŽEERIASeerianumber | Tüüp | Registritunnus | Käitaja |20955 | B727-2D6 | 7T-VEH | Air Algérie |21053 | B727-2D6 | 7T-VEI | Air Algérie |21210 | B727-2D6 | 7T-VEM | Air Algérie |21284 | B727-2D6 | 7T-VEP | Air Algérie |20884 | B737-2D6 | 7T-VEG | Air Algérie |21063 | B737-2D6 | 7T-VEJ | Air Algérie |21064 | B737-2D6 | 7T-VEK | Air Algérie |21065 | B737-2D6 | 7T-VEL | Air Algérie |21211 | B737-2D6 | 7T-VEN | Air Algérie |20650 | B737-2D6 | 7T-VED | Air Algérie |21285 | B737-2D6 | 7T-VEQ | Air Algérie |KONGO DEMOKRAATLIK VABARIIKSeerianumber | Tüüp | Registritunnus | Käitaja |20200 | B707-329C | 9Q-CBW | Scibe Airlift |DOMINIKAANI VABARIIKSeerianumber | Tüüp | Registritunnus | Käitaja |19767 | B707-399C | HI-442CT | Dominicana de Aviación |EGIPTUSSeerianumber | Tüüp | Registritunnus | Käitaja |19843 | B707-336C | SU-PBA | Air Memphis |19916 | B707-328C | SU-PBB | Air Memphis |21194 | B737-266 | SU-AYK | Egypt Air |21195 | B737-266 | SU-AYL | Egypt Air |21227 | B737-266 | SU-AYO | Egypt Air |IRAAKSeerianumber | Tüüp | Registritunnus | Käitaja |20889 | B707-370C | YI-AGE | Iraqi Airways |20892 | B737-270C | YI-AGH | Iraqi Airways |20893 | B737-270C | YI-AGI | Iraqi Airways |LIIBANONSeerianumber | Tüüp | Registritunnus | Käitaja |20259 | B707-3B4C | OD-AFD | MEA |20260 | B707-3B4C | OD-AFE | MEA |19967 | B707-347C | OD-AGV | MEA |19589 | B707-323C | OD-AHC | MEA |19515 | B707-323C | OD-AHD | MEA |20170 | B707-323B | OD-AHF | MEA |19516 | B707-323C | OD-AHE | MEA |19104 | B707-327C | OD-AGX | TMA |19105 | B707-327C | OD-AGY | TMA |18939 | B707-323C | OD-AGD | TMA |19214 | B707-331C | OD-AGS | TMA |19269 | B707-321C | OD-AGO | TMA |19274 | B707-321C | OD-AGP | TMA |LIBEERIASeerianumber | Tüüp | Registritunnus | Käitaja |45683 | DC8F-55 | EL-AJO | Liberia World Airlines |45686 | DC8F-55 | EL-AJQ | Liberia World Airlines |LIIBÜASeerianumber | Tüüp | Registritunnus | Käitaja |20245 | B727-224 | 5A-DAI | Libyan Arab Airlines |21051 | B727-2L5 | 5A-DIB | Libyan Arab Airlines |21052 | B727-2L5 | 5A-DIC | Libyan Arab Airlines |21229 | B727-2L5 | 5A-DID | Libyan Arab Airlines |21230 | B727-2L5 | 5A-DIE | Libyan Arab Airlines |MAURITAANIASeerianumber | Tüüp | Registritunnus | Käitaja |11093 | F28-4000 | 5T-CLG | Air Mauritanie |MAROKOSeerianumber | Tüüp | Registritunnus | Käitaja |20471 | B727-2B6 | CN-CCG | Royal Air Maroc |21214 | B737-2B6 | CN-RMI | Royal Air Maroc |21215 | B737-2B6 | CN-RMJ | Royal Air Maroc |21216 | B737-2B6 | CN-RMK | Royal Air Maroc |NIGEERIASeerianumber | Tüüp | Registritunnus | Käitaja |18809 | B707-338C | 5N-ARQ | DAS Air Cargo |19664 | B707-355C | 5N-VRG | Air Tours |PAKISTANSeerianumber | Tüüp | Registritunnus | Käitaja |20488 | B707-340C | AP-AXG | PIA |SAUDI ARAABIASeerianumber | Tüüp | Registritunnus | Käitaja |20574 | B737-268C | HZ-AGA | Saudia |20575 | B737-268C | HZ-AGB | Saudia |20576 | B737-268 | HZ-AGC | Saudia |20577 | B737-268 | HZ-AGD | Saudia |20578 | B737-268 | HZ-AGE | Saudia |20882 | B737-268 | HZ-AGF | Saudia |20883 | B737-268 | HZ-AGG | Saudia |SVAASIMAASeerianumber | Tüüp | Registritunnus | Käitaja |45802 | DC8F-54 | 3D-AFR | African International Airways |46012 | DC8F-54 | 3D-ADV | African International Airways |TUNEESIASeerianumber | Tüüp | Registritunnus | Käitaja |20545 | B727-2H3 | TS-JHN | Tunis Air |20948 | B727-2H3 | TS-JHQ | Tunis Air |21179 | B727-2H3 | TS-JHR | Tunis Air |21235 | B727-2H3 | TS-JHT | Tunis Air |UGANDASeerianumber | Tüüp | Registritunnus | Käitaja |19821 | B707-379C | 5X-JEF | Dairo Air Services |ZIMBABWESeerianumber | Tüüp | Registritunnus | Käitaja |18930 | B707-330B | Z-WKU | Air Zimbabwe |45821 | DC8F-55 | Z-WMJ | Affretair |"--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 2003/49/EÜ, 3. juuni 2003, eri liikmesriikide sidusühingute vaheliste intressimaksete ja litsentsitasude suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32003L0049

Euroopa Liidu Teataja L 157 , 26/06/2003 Lk 0049 - 0054

		Nõukogu direktiiv 2003/49/EÜ,3. juuni 2003,eri liikmesriikide sidusühingute vaheliste intressimaksete ja litsentsitasude suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 94,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades järgmist:(1) Siseturu omadustega ühtsel turul ei tohiks eri liikmesriikide äriühingute vaheliste tehingute suhtes kohaldada ebasoodsamaid maksustamistingimusi, kui kohaldatakse sama liikmesriigi äriühingute samade tehingute suhtes.(2) Praegu ei ole nimetatud nõuet intressimaksete ja litsentsitasude puhul täidetud; siseriiklikud maksuseadused koos võimalike kahe- või mitmepoolsete kokkulepetega ei pruugi alati tagada topeltmaksustamise kõrvaldamist ning nende kohaldamine toob asjaomastele äriühingutele sageli kaasa koormavaid halduskohustusi ja sularahakäibe probleeme.(3) Seepärast tuleb tagada, et intressimakseid ja litsentsitasusid maksustatakse ühes liikmesriigis üks kord.(4) Olenemata sellest, kas makse kogutakse allikalt kinnipidamise teel või hinnangute põhjal, on intressimaksete ja litsentsitasude maksustamise kaotamine nende tekkimise liikmesriigis kõige otstarbekam viis eespool nimetatud formaalsuste ja probleemide vältimiseks ning siseriiklike ja piiriüleste tehingute võrdse maksustamisviisi tagamiseks; eriti oluline on kaotada sellised maksud maksetelt, mis on tehtud eri liikmesriikide sidusühingute ja selliste ühingute püsivate tegevuskohtade vahel.(5) Seda korda tuleks rakendada ainult sellise võimaliku intressimaksete või litsentsitasude summa suhtes, milles maksja ja tegelik tulusaaja oleksid kokku leppinud erisuhte puudumise korral.(6) Peale selle ei tohi liikmesriikidel takistada vajalike meetmete võtmist pettuste ja kuritarvituste vastu võitlemiseks.(7) Kreekale ja Portugalile tuleks eelarvelistel põhjustel võimaldada üleminekuperiood, et nad saaksid järk-järgult vähendada intressimaksete ja litsentsitasude suhtes kohaldatavaid ja allikalt kinnipidamise teel või hinnangute põhjal kogutavaid makse, kuni nad suudavad kohaldada artikli 1 sätteid.(8) Hispaanial, kes on käivitanud kava kohaliku tehnoloogilise potentsiaali toetamiseks, tuleks eelarvelistel põhjustel lubada jätta üleminekuperioodil kohaldamata artikli 1 sätted litsentsitasude suhtes.(9) Komisjon peab andma nõukogule aru käesoleva direktiivi toimimise kohta kolme aasta möödumisel selle ülevõtmise kuupäevast eelkõige selleks, et laiendada direktiivi kohaldamisala ka teistele äriühingutele või ettevõtjatele ning vaadata läbi intressimaksete ja litsentsitasude määratluse ulatus, pidades silmas siseriiklike õigusnormide ja kahe- või mitmepoolsete topeltmaksustamise vältimise lepingute intressimakseid ja litsentsitasusid käsitlevate sätete vajalikku lähendamist.(10) Kuna kavandatava meetme eesmärki, see tähendab eri liikmesriikide sidusühingute vaheliste intressimaksete ja litsentsitasude suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi loomist, ei suuda liikmesriigid vajalikul määral saavutada ja seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 ettenähtud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, kui on vaja kõnesoleva eesmärgi saavutamiseks,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Reguleerimisala ja menetlus1. Liikmesriigis tekkivad intressimaksed ja litsentsitasud on vabastatud kõigist kõnealuses riigis nende suhtes kehtestatud maksudest, olenemata sellest, kas neid kogutakse allikalt kinnipidamise teel või hinnangute põhjal, kui intresside või litsentsitasude tegelik tulusaaja on teise liikmesriigi äriühing või liikmesriigi äriühingu teises liikmesriigis asuv püsiv tegevuskoht.2. Liikmesriigi äriühingu või teises liikmesriigis asuva püsiva tegevuskoha tehtud makse loetakse tekkinuks selles liikmesriigis, edaspidi "lähteriik".3. Püsivat tegevuskohta peetakse intressi või litsentsitasu maksjaks ainult sel määral, kui nende maksete näol on tegemist püsiva tegevuskoha mahaarvatava kuluga liikmesriigis, kus see asub.4. Liikmesriigi äriühingut peetakse intresside või litsentsitasude tegelikuks tulusaajaks ainult juhul, kui ta saab neid makseid enda kasuks, mitte vahendajana, näiteks mõne teise isiku esindaja, usaldusisiku või volitatud allakirjutajana.5. Püsivat tegevuskohta peetakse intressi või litsentsitasu tegelikuks tulusaajaks:a) kui võlakohustus, õigus või teabekasutus, millega seoses intress või litsentsitasu tekib, on tegelikult seotud selle püsiva tegevuskohaga, jab) kui intresside või litsentsitasude näol on tegemist tuluga, millelt kõnealune püsiv tegevuskoht peab oma asukohajärgses liikmesriigis tasuma ühe artikli 3 punkti a alapunktis iii nimetatud maksudest või mille suhtes Belgias kohaldatakse maksu impôt des non-résidents/belasting der niet-verblijfhouders või Hispaanias maksu Impuesto sobre la Renta de no Residentes või samasugust või sisuliselt samasugust maksu, mis kehtestatakse pärast käesoleva direktiivi jõustumist lisaks kõnealustele kehtivatele maksudele või nende asemel.6. Kui liikmesriigi äriühingu püsivat tegevuskohta peetakse intressi või litsentsitasu maksjaks või tegelikuks tulusaajaks, siis ei peeta selle artikli kohaldamisel intressi või litsentsitasu maksjaks või tegelikuks tulusaajaks ühtegi teist äriühingu osa.7. Käesolevat artiklit kohaldatakse ainult juhul, kui äriühing, kes on intressi või litsentsitasu maksja või kelle püsivat tegevuskohta selleks peetakse, on sidusühing sellise äriühingu suhtes, kes on kõnealuse intressi või litsentsitasude tegelik tulusaaja või kelle püsivat tegevuskohta peetakse nende tegelikuks tulusaajaks.8. Käesolevat artiklit ei kohaldata, kui intresse või litsentsitasusid maksab liikmesriigi äriühingu kolmandas riigis asuv püsiv tegevuskoht või kui neid makstakse talle ning äriühingu tegevus toimub tervikuna või osaliselt kõnealuse püsiva tegevuskoha kaudu.9. Käesoleva artikli sätted ei takista liikmesriigil oma maksuseadusi kohaldades võtta arvesse selle liikmesriigi äriühingute, äriühingute püsivate tegevuskohtade või kõnealuses liikmesriigis asuvate püsivate tegevuskohtade saadud intresse või litsentsitasusid.10. Liikmesriigil on võimalus mitte kohaldada käesoleva direktiivi sätteid teise liikmesriigi äriühingu või teise liikmesriigi äriühingu püsiva tegevuskoha suhtes, kui artikli 3 punktis b sätestatud tingimustest ei ole katkematult vähemalt kahe aasta jooksul kinni peetud.11. Lähteriik võib nõuda, et käesolevas artiklis ja artiklis 3 sätestatud nõuete täitmise kohta intressi või litsentsitasu maksmise ajal esitataks tõend. Kui käesolevas artiklis sätestatud nõuete täitmist makse sooritamise ajal ei ole tõendatud, võib liikmesriik nõuda maksu kinnipidamist.12. Lähteriik võib kehtestada käesoleva direktiivi kohase vabastuse tingimuseks, et ta on teinud vabastuse andmise otsuse, kui on tõendatud käesolevas artiklis ja artiklis 3 sätestatud nõuete täitmine. Vabastuse lubamise otsus tehakse kolme kuu jooksul pärast seda, kui on esitatud tõendid ja muud lähteriigi mõistlikult nõutavad tõendusandmed, ning see otsus kehtib vähemalt üks aasta otsuse tegemisest arvates.13. Lõigete 11 ja 12 kohaldamisel kehtivad tõendid iga makselepingu puhul vähemalt üks aasta, kuid mitte kauem kui kolm aastat alates väljastamisest ning need sisaldavad järgmist teavet:a) tõend maksesaaja äriühingu residentsuse kohta ja vajaduse korral püsiva tegevuskoha olemasolu kohta, mida kinnitab selle liikmesriigi maksuhaldur, mille resident maksesaaja äriühing on või kus asub püsiv tegevuskoht;b) maksesaaja äriühing on lõike 4 kohane tegelik tulusaaja, või lõike 5 kohaste tingimuste olemasolu, kui maksesaaja on püsiv tegevuskoht;c) maksesaaja äriühingu puhul artikli 3 punkti a alapunkti iii nõuete täitmine;d) miinimumosalus või hääleõiguse miinimumosa kriteerium artikli 3 punkti b kohaselt;e) ajavahemik, mille jooksul punktis d osutatud osalus või hääleõigus on olemas olnud.Liikmesriigid võivad lisaks sellele nõuda õiguslikku põhjendust lepingujärgsete maksete kohta (näiteks laenuleping või litsentsileping).14. Kui vabastuse nõudeid enam ei täideta, teatab maksesaaja äriühing või püsiv tegevuskoht sellest viivitamata maksvale äriühingule või püsivale tegevuskohale ning kui lähteriik seda nõuab, siis ka kõnealuse riigi pädevale asutusele.15. Kui maksev äriühing või püsiv tegevuskoht on kinni pidanud maksu, millest peaks käesoleva artikli kohaselt vabanema, võib nõuda kõnealuse maksu tagasimaksmist. Liikmesriik võib nõuda lõikes 13 täpsustatud teavet. Tagasimaksmise avaldus tuleb esitada ettenähtud tähtaja jooksul. Kõnealune tähtaeg kestab vähemalt kaks aastat alates intresside või litsentsitasude maksmise kuupäevast.16. Lähteriik maksab ülemääraselt kinnipeetud maksu tagasi ühe aasta jooksul pärast taotluse ja liikmesriigi mõistlikult nõutavate tõendusandmete nõuetekohast kättesaamist. Kui kinnipeetud maksu ei ole selle tähtaja jooksul tagasi makstud, on maksesaajal äriühingul või püsival tegevuskohal kõnealuse aasta möödumisel õigus saada tagasimakstavalt maksult intressi määraga, mis vastab võrreldavatel juhtudel lähteriigi siseriikliku õiguse kohaselt kohaldatavale siseriiklikule intressimäärale.Artikkel 2Intresside ja litsentsitasude määratlusKäesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) intress — tulu igat liiki võlakohustustest olenemata sellest, kas need on tagatud hüpoteegiga või kas nendega kaasneb õigus saada osa võlgniku kasumist, ja eelkõige tulu väärtpaberitest ja võlakirjadest, kaasa arvatud selliste väärtpaberite ja võlakirjadega seotud ülekursid ja lisatasud; maksmisega viivitamisel määratavaid trahvimakseid ei loeta intressiks;b) litsentsitasud — igasugused maksed, mis on saadud tasuna kirjandus-, kunstiteose või teadustöö, kaasa arvatud kinofilmide ja tarkvara autoriõiguse, patendi, kaubamärgi, disainilahenduse või mudeli, kava, salajase valemi või protsessi või tööstus-, äri- või teaduskogemusi käsitleva teabe kasutamise või kasutusõiguse eest; makseid tööstuslike, kaubanduslike või teaduslike seadmete kasutamise või kasutusõiguse eest peetakse litsentsitasuks.Artikkel 3Äriühingu, sidusühingu ja püsiva tegevuskoha määratlusKäesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) liikmesriigi äriühing — äriühing,i) mis tegutseb käesoleva direktiivi lisas loetletud vormis jaii) mida liikmesriigi maksuseaduste kohaselt loetakse selle maksustava liikmesriigi residendiks ja mida kolmanda riigiga sõlmitud tulude topeltmaksustamise vältimise lepingu sätete kohaselt ei peeta maksustava ühendusevälise riigi residendiks jaiii) mille suhtes kohaldatakse ilma maksuvabastusõiguseta üht järgmistest maksudest või maksu, mis on samasugune või sisuliselt samasugune ja mis kehtestatakse pärast käesoleva direktiivi jõustumiskuupäeva lisaks kõnealustele kehtivatele maksudele või nende asemel:- impôt des sociétés/vennootschapsbelasting Belgias,- selskabsskat Taanis,- Körperschaftsteuer Saksamaal,- φόρος εισοδήματος νομικών προσώπων Kreekas,- impuesto sobre sociedades Hispaanias,- impôt sur les sociétés Prantsusmaal,- corporation tax Iirimaal,- imposta sul reddito delle persone giuridiche Itaalias,- impôt sur le revenu des collectivités Luksemburgis,- vennootschapsbelasting Madalmaades,- Körperschaftsteuer Austrias,- imposto sobre o rendimento da pessoas colectivas Portugalis,- yhteisöjen tulovero/inkomstskatten för samfund Soomes,- statlig inkomstskatt Rootsis,- corporation tax Ühendkuningriigis;b) äriühing on teise äriühingu "sidusühing", kui:i) esimesena nimetatud äriühingu otsene osalus teise äriühingu kapitalis on vähemalt 25 % võiii) teise äriühingu otsene osalus esimese äriühingu kapitalis on vähemalt 25 % võiiii) kolmanda äriühingu otsene osalus nii esimesena nimetatud äriühingu kapitalis kui ka teise äriühingu kapitalis on vähemalt 25 %.Osalustega peavad olema seotud ainult sellised äriühingud, mille asukoht on ühenduse territooriumil.Liikmesriikidel on võimalik asendada kapitali miinimumosaluse nõue hääleõiguse miinimumosa nõudega;c) püsiv tegevuskoht — liikmesriigis asuv kindel tegutsemiskoht, mille kaudu toimub tervikuna või osaliselt teise liikmesriigi äriühingu tegevus.Artikkel 4Maksete välistamine1. Lähteriik ei ole kohustatud tagama käesolevas direktiivist tulenevaid soodustusi järgmistel juhtudel:a) maksed, mida lähteriigi õigusnormide kohaselt peetakse kasumi jaotamiseks või kapitali tagasimaksmiseks;b) maksed, mis tulenevad võlakohustustest, mis sisaldavad õigust saada osa võlgnike kasumist;c) maksed, mis tulenevad võlakohustustest, mis annavad võlausaldajale õiguse vahetada oma intressiõigus õigusega saada osa võlgnike kasumist;d) maksed, mis tulenevad võlakohustustest, mis ei sisalda põhisumma tagasimaksmise sätet või mis tuleb tagasi maksta üle 50 aasta möödumisel võlakohustuse väljaandmise kuupäevast.2. Kui tulenevalt erisuhtest intresside või litsentsitasude maksja ja tegeliku tulusaaja või neist ühe ja mõne muu isiku vahel on intresside või litsentsitasude summa suurem kui summa, milles maksja ja tegelik tulusaaja oleksid kokku leppinud erisuhte puudumise korral, kohaldatakse käesoleva direktiivi sätteid ainult võimalike viimasena nimetatud summade suhtes.Artikkel 5Pettused ja kuritarvitused1. Käesolev direktiiv ei välista pettuste või kuritarvituste vältimiseks vajalike siseriiklike või lepingupõhiste sätete kohaldamist.2. Kui tehingu peamine motiiv või üks peamisi motiive on maksudest kõrvalehoidumine, maksustamise vältimine või kuritarvitamine, võivad liikmesriigid tühistada käesolevast direktiivist tulenevad soodustused või keelduda käesoleva direktiivi kohaldamisest.Artikkel 6Üleminekueeskirjad Kreeka, Hispaania ja Portugali jaoks1. Kreekal ja Portugalil on lubatud mitte kohaldada artikli 1 sätteid kuni nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/48/EÜ (hoiuste intresside maksustamise kohta) [4] artikli 17 lõigetes 2 ja 3 osutatud kohaldamiskuupäevani. Eespool nimetatud kuupäeval algava kaheksa aasta pikkuse üleminekuperioodi ajal ei või teise liikmesriigi sidusühingule või liikmesriigi sidusühingu teises liikmesriigis asuvale püsivale tegevuskohale tasutud intressimaksete ja litsentsitasude suhtes kohaldatava maksu määr olla üle 10 % esimesel neljal aastal ja üle 5 % viimasel neljal aastal.Hispaanial on lubatud jätta ainult litsentsitasude puhul kohaldamata artikli 1 sätted kuni direktiivi 2003/48/EÜ artikli 17 lõigetes 2 ja 3 osutatud kohaldamiskuupäevani. Eespool nimetatud kuupäeval algava kuue aasta pikkuse üleminekuperioodi ajal ei või teise liikmesriigi sidusühingule või liikmesriigi sidusühingu teises liikmesriigis asuvale püsivale tegevuskohale tasutud litsentsitasude suhtes kohaldatava maksu määr olla üle 10 %.Käesolevatest üleminekueeskirjadest sõltumata kohaldatakse jätkuvalt kõiki Kreeka, Hispaania või Portugali ja teiste liikmesriikide vahelistes kahepoolsetes kokkulepetes sätestatud maksumäärasid, mis on madalamad kui esimeses ja teises lõikes osutatud maksumäärad. Enne käesolevas lõikes osutatud üleminekuperioodide lõppemist võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt otsustada kõnealuste üleminekuperioodide võimaliku pikendamise.2. Kui liikmesriigi äriühing või liikmesriigi äriühingu kõnealuses liikmesriigis asuv püsiv tegevuskoht:- saab intresse või litsentsitasusid Kreeka või Portugali sidusühingult,- saab litsentsitasusid Hispaania sidusühingult,- saab intresse või litsentsitasusid liikmesriigi sidusühingu püsivalt tegevuskohalt, mis asub Kreekas või Portugalis, või- saab litsentsitasusid liikmesriigi sidusühingu püsivalt tegevuskohalt, mis asub Hispaanias,võimaldab esimene liikmesriik Kreekas, Hispaanias või Portugalis lõike 1 kohaselt kõnealuselt tulult tasutud maksuga samaväärse summa maha arvata kõnealust tulu saanud äriühingu või püsiva tegevuskoha tulude suhtes kohaldatavatest maksudest.3. Lõikes 2 sätestatud mahaarvamine ei pea ületama väiksemat järgmistest:a) Kreekas, Hispaanias või Portugalis selliselt tulult lõike 1 põhjal tasutav maks võib) intressid või litsentsitasu saanud äriühingu või püsiva tegevuskoha tulu suhtes kohaldatava maksu see osa, arvutatuna enne mahaarvamist, mis tuleneb kõnealustest maksetest vastavalt selle liikmesriigi siseriiklikele õigusnormidele, mille äriühing see on või kus asub püsiv tegevuskoht.Artikkel 7Rakendamine1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. jaanuaril 2004. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti ja tabeli, mis näitab, kuidas käesoleva direktiivi sätted vastavad vastuvõetud siseriiklikele sätetele.Artikkel 8LäbivaatamineKomisjon esitab nõukogule 31. detsembriks 2006 aruande käesoleva direktiivi toimimise kohta, pidades silmas eelkõige selle reguleerimisala laiendamist artiklis 3 ja lisas nimetamata äriühingutele või ettevõtjatele.Artikkel 9Piiritlev klauselKäesolev direktiiv ei mõjuta käesoleva direktiivi sätetest põhjalikumate siseriiklike ega lepingupõhiste sätete kohaldamist, mille eesmärk on kaotada intresside ja litsentsitasude topeltmaksustamine või seda leevendada.Artikkel 10JõustumineKäesolev direktiiv jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 11AdressaadidKäesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 3. juuni 2003Nõukogu nimeleesistujaN. Christodoulakis[1] EÜT C 123, 22.4.1998, lk 9.[2] EÜT C 313, 12.10.1998, lk 151.[3] EÜT C 284, 14.9.1998, lk 50.[4] ELT L 157, 26.6.2003, lk 38.--------------------------------------------------LISADirektiivi artikli 3 punktis a osutatud äriühingute loetelua) Belgia seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse: "naamloze vennootschap/société anonyme", "commanditaire vennootschap op aandelen/société en commandite par actions", "besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid/société privée à responsabilité limitée", ja eraõiguse alusel tegutsevad avalik-õiguslikud ühingud;b) Taani seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse "aktieselskab" ja "anpartsselskab";c) Saksa seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse: "Aktiengesellschaft, Kommanditgesellschaft auf Aktien, Gesellschaft mit beschränkter Haftung" ja "bergrechtliche Gewerkschaft";d) Kreeka seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse: "ανώνυμη εταιρεία";e) Hispaania seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse: "sociedad anónima", "sociedad comanditaria por acciones", "sociedad de responsibilidad limitada", ja eraõiguse alusel tegutsevad avalik-õiguslikud ühingud;f) Prantsuse seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse: "société anonyme", "société en commandite par actions", "société a responsabilité limiteé", ning riiklikud tööstus- ja äriettevõtjad ja -ühingud;g) Iiri seaduste alusel tegutsevad riiklikud äriühingud, mille vastutus on piiratud osaluse või tagatisega, eraühingud, mille vastutus on piiratud osaluse või tagatisega, tööstusseltse ja vastastikuse abistamise seltse ning elamuühistuid reguleerivate seaduste alusel registreeritud ühingud;h) Itaalia seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse: "societa per azioni", "società in accomandita per azioni", "società a responsabilita limitata", ning tööstus- ja äritegevusega tegelevad avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud ühingud;i) Luksemburgi seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse: "société anonyme, société en commandite par actions" ja "société à responsabilité limitée";j) Madalmaade seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse: "naamloze vennootschap" ja "besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid";k) Austria seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse: "Aktiengesellschaft" ja "Gesellschaft mit beschränkter Haftung";l) Portugali seaduste kohaselt asutatud äriühingud või tsiviilõiguslikud ühingud, mis tegutsevad kooperatiivselt, ja riiklikud ühingud;m) Soome seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse: "osakeyhtiö/aktiebolag, osuuskunta/andelslag, säästöpankki/sparbank" ja "vakuutusyhtiö/försäkringsbolag";n) Rootsi seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse: "aktiebolag" ja "försäkringsaktiebolag";o) Ühendkuningriigi seaduste alusel asutatud äriühingud.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 2009/133/EÜ, 19. oktoober 2009 , eri liikmesriikide äriühingute ühinemise, jaotumise, eraldumise, varade üleandmise ja osade või aktsiate vahetamise ning Euroopa äriühingute (SE) või Euroopa ühistute (SCE) registrijärgse asukoha teise liikmesriiki üleviimise puhul rakendatava ühise maksustamissüsteemi kohta

text:
               25.11.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 310/34

      NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/133/EÜ,
   19. oktoober 2009,
   eri liikmesriikide äriühingute ühinemise, jaotumise, eraldumise, varade üleandmise ja osade või aktsiate vahetamise ning Euroopa äriühingute (SE) või Euroopa ühistute (SCE) registrijärgse asukoha teise liikmesriiki üleviimise puhul rakendatava ühise maksustamissüsteemi kohta
   (kodifitseeritud versioon)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 94,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 23. juuli 1990. aasta direktiivi 90/434/EMÜ (eri liikmesriikide äriühingute ühinemise, jaotumise, eraldumise, varade üleandmise ja osade või aktsiate vahetamise ning Euroopa äriühingute (SE) või Euroopa ühistute (SCE) registrijärgse asukoha teise liikmesriiki üleviimise puhul rakendatava ühise maksustamissüsteemi kohta) (3) on korduvalt (4) oluliselt muudetud. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

               (2)

               Eri liikmesriikide äriühingute ühinemine, jaotumine, eraldumine, varade üleandmine ja osade või aktsiate vahetamine võib olla vajalik selleks, et luua ühenduse piires analoogilised tingimused siseturu tingimustega ja tagada seeläbi sellise siseturu tõhus toimimine. Kõnealuseid tehinguid ei tohiks takistada piirangud, halvemus ega moonutused, mis tulenevad eriti liikmesriikide maksukorraldusest. Seega on seoses kõnealuste tehingutega vaja vastu võtta konkurentsi seisukohalt neutraalsed maksustamiseeskirjad, mis võimaldavad äriühingutel kohanduda siseturu nõuetele, suurendada oma tootlikkust ja parandada rahvusvahelist konkurentsivõimet.

               (3)

               Maksukorraldus seab kõnealused tehingud ebasoodsamasse olukorda võrreldes ühe ja sama liikmesriigi äriühinguid puudutavate tehingutega. Selline halvemus on vaja kõrvaldada.

               (4)

               Kõnealuse eesmärgi saavutamiseks pole võimalik rakendada liikmesriikides kehtivaid süsteeme ühenduse tasandil, sest nende erinevused võivad tekitada moonutusi. Rahuldava lahenduse võib anda ainult ühine maksustamissüsteem.

               (5)

               Ühine maksustamissüsteem peaks vältima maksustamist seoses ühinemise, jaotumise, eraldumise, varade üleandmise ja osade või aktsiate vahetamisega, arvestades seejuures üleandva või omandatava äriühingu liikmesriigi finantshuve.

               (6)

               Kõnealuste ühinemise, jaotumise või varade üleandmisega seotud tehingute tagajärjel kujundatakse üleandev äriühing tavaliselt ümber vara ülevõtva äriühingu püsivaks tegevuskohaks või seotakse vara viimati nimetatud äriühingu püsiva tegevuskohaga.

               (7)

               Varade üleandmisega seotud kapitali kasvutulu maksustamise edasilükkamine kuni vara tegeliku võõrandamiseni, mida rakendatakse nimetatud püsivale tegevuskohale üle antud vara suhtes, võimaldab vabastada asjaomase kapitali kasvutulu maksust, tagades siiski selle maksustamise üleandva äriühingu liikmesriigi poolt ajal, mil see vara võõrandatakse.

               (8)

               Kui I lisa A osas loetletud äriühinguid maksustatakse äriühingu tulumaksuga liikmesriigis, mille residendid nad on, siis osa nendest võidakse lugeda teistes liikmesriikides maksustamise mõttes läbipaistvaks. Selleks, et säilitada käesoleva direktiivi tõhusus, peaksid liikmesriigid, mis käsitlevad mitteresidentidest äriühingutest tulumaksu maksjaid maksustamise mõttes läbipaistvana, kohaldama nende suhtes käesoleva direktiivi soodustusi. Liikmesriikidele peaks siiski jääma võimalus mitte kohaldada käesoleva direktiivi asjakohaseid sätteid nendes maksumaksjates otsest või kaudset osalust omava isiku maksustamisel.

               (9)

               Samuti on vaja välja töötada üleandva äriühingu teatud varude, reservide ja kahjude suhtes kohaldatav maksustamiskord ning lahendada maksustamisprobleemid, mis tekivad, kui ühel äriühingul on teises äriühingus kapitaliosalus.

               (10)

               Ülevõtva või omandava äriühingu osade jaotamine üleandva äriühingu osanikele või aktsionäridele ei tohiks põhjustada nende osanike või aktsionäride maksustamist.

               (11)

               Euroopa äriühingu või Euroopa ühistu otsust reorganiseerida oma tegevus registrijärgse asukoha üleviimise teel ei tohiks takistada diskrimineerivad maksustamiseeskirjad või siseriiklikest maksundusõigusaktidest tulenevad piirangud, halvemus ega moonutused, mis on vastuolus ühenduse õigusega. Üleviimine või üleviimisega seotud sündmus võib kaasa tuua mõnda liiki maksustamise liikmesriigis, millest asukoht üle viidi. Juhul kui pärast registrijärgse asukoha üleviimist jääb Euroopa äriühingu või Euroopa ühistu vara seotuks püsiva tegevuskohaga, mis asub liikmesriigis, millest registrijärgne asukoht üle viidi, peaks nimetatud püsiv tegevuskoht saama sarnaseid soodustusi, nagu on sätestatud artiklites 4, 5 ja 6. Lisaks tuleks välistada osanike või aktsionäride maksustamine registrijärgse asukoha üleviimise korral.

               (12)

               Käesolevas direktiivis ei käsitleta Euroopa äriühingu või Euroopa ühistu teises liikmesriigis asuva püsiva tegevuskoha kahjumit, mida võtab arvesse liikmesriik, mille resident Euroopa äriühing või Euroopa ühistu on. Eelkõige juhul, kui Euroopa äriühingu või Euroopa ühistu registrijärgne asukoht viiakse üle teise liikmesriiki, ei takista kõnealune üleviimine liikmesriiki, mille resident Euroopa äriühing või Euroopa ühistu eelnevalt oli, püsiva tegevuskoha kahjumit õigeaegselt arvesse võtmast.

               (13)

               Liikmesriikidel peab olema võimalus jätta käesolev direktiiv kohaldamata, kui äriühingute ühinemise, jaotumise, eraldumise, varade üleandmise, osade või aktsiate vahetamise või Euroopa äriühingu või Euroopa ühistu registrijärgse asukoha üleviimise eesmärgiks on maksustamise vältimine või maksupettus või kui selle tagajärjel äriühing, olenemata sellest, kas ta osaleb või ei osale tehingus, ei täida enam töötajate esindatuse tingimusi äriühingu organites.

               (14)

               Käesoleva direktiivi üheks eesmärgiks on kõrvaldada siseturu toimimise takistused, näiteks topeltmaksustamine. Kui nimetatud eesmärki ei saavutata täiel määral käesoleva direktiivi sätete kohaldamisega, peaksid liikmesriigid võtma vajalikud meetmed selle eesmärgi saavutamiseks.

               (15)

               Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   I   PEATÜKK

      ÜLDSÄTTED

   Artikkel 1
   Iga liikmesriik kohaldab käesolevat direktiivi:

               a)

               ühinemise, jaotumise, eraldumise, varade üleandmise ja osade või aktsiate vahetamise puhul, milles osalevad kahe või enama liikmesriigi äriühingud;

               b)

               nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta määruses (EÜ) nr 2157/2001 (Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta) (5) sätestatud Euroopa äriühingu (Societas Europaea ehk SE) ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta määruses (EÜ) nr 1435/2003 (Euroopa ühistu (SCE) põhikirja kohta) (6) sätestatud Euroopa ühistu (SCE) registrijärgse asukoha ühest liikmesriigist teise üleviimise puhul.

         Artikkel 2
   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:
   a)   „ühinemine”– tehing:
   b)   „jaotumine”– tehing, mille käigus äriühing annab likvideerimismenetluseta lõpetamisel kogu oma vara ja kohustused üle kahele või enamale olemasolevale või uuele äriühingule, kusjuures tema osanikud või aktsionärid saavad võrdelises osas ülevõtvate äriühingute osanikeks või aktsionärideks ja neile võidakse teatud juhtudel teha ka rahalist juurdemaksu, mille summa ei ületa 10 % nende osade või aktsiate nimiväärtusest või viimase puudumisel nende arvestuslikust väärtusest;
   c)   „eraldumine”– tehing, mille käigus äriühing annab ilma oma tegevust lõpetamata ühe või mitu tegevusüksust üle ühele või mitmele olemasolevale või uuele äriühingule, jättes vähemalt ühe tegevusüksuse üleandvasse äriühingusse, kusjuures tema osanikud või aktsionärid saavad võrdelises osas vara ja kohustusi ülevõtvate äriühingute osanikeks või aktsionärideks ja neile võidakse teatud juhtudel teha rahalist juurdemaksu, mille summa ei ületa 10 % nende osade või aktsiate nimiväärtusest või viimase puudumisel nende arvestuslikust väärtusest;
   d)   „vara ülendamine”– tehing, mille käigus äriühing annab ilma oma tegevust lõpetamata kas kõik tegevusüksused, ühe tegevusüksuse või mitu tegevusüksust üle teisele äriühingule, omandades ülevõtvas äriühingus selle aktsiate või osade näol kapitaliosaluse;
   e)   „osade või aktsiate vahetamine”– tehing, mille käigus äriühing omandab teises äriühingus sellise osaluse, mis annab talle selles äriühingus häälteenamuse, või kui ta nimetatud häälteenamust omades omandab täiendava osaluse, väljastades viimasena nimetatud äriühingu osanikele või aktsionäridele omandava äriühingu kapitali kuuluvaid osasid või aktsiaid ja võib teatud juhtudel teha ka rahalise juurdemakse, mille summa ei ületa 10 % vahetuseks väljastatavate osade või aktsiate nimiväärtusest või viimase puudumisel nende arvestuslikust väärtusest;
   f)   „üleandev äriühing”– äriühing, mis annab üle oma vara ja kohustused või kõik tegevusüksused, ühe tegevusüksuse või mitu tegevusüksust;
   g)   „ülevõttev äriühing”– äriühing, mis võtab üle üleandva äriühingu vara ja kohustused või kõik selle tegevusüksused, ühe tegevusüksuse või mitu tegevusüksust;
   h)   „omandatav äriühing”– äriühing, milles teine äriühing omandab osad või aktsiad osade või aktsiate vahetamise teel;
   i)   „omandav äriühing”– äriühing, mis omandab osad või aktsiad osade või aktsiate vahetamise teel;
   j)   „tegevusüksus”– äriühingu struktuuriüksuse vara ja kohustused, mis moodustavad tegevuse korraldamise seisukohast iseseisva tulemusüksuse, st üksuse, mis on suuteline omal jõul toimima;
   k)   „registrijärgse asukoha üleviimine”– tehing, mille puhul Euroopa äriühing või Euroopa ühistu viib oma registrijärgse asukoha üle ühest liikmesriigist teise ilma likvideerimismenetluseta või uut juriidilist isikut asutamata.
   Artikkel 3
   „Liikmesriigi äriühing” tähendab käesolevas direktiivis äriühingut:

               a)

               mis tegutseb I lisa A osas loetletud vormis;

               b)

               mida liikmesriigi maksuõigusaktide kohaselt loetakse maksustamise mõttes kõnealuse liikmesriigi residendiks ja mida kolmanda riigiga sõlmitud topeltmaksustamise vältimise lepingu sätete kohaselt ei peeta maksustamise mõttes ühendusevälise riigi residendiks; ja

               c)

               mis kuulub valiku- või vabastamisvõimaluseta maksustamisele ühega I lisa B osas loetletud maksudest või muu maksuga, millega loetelus nimetatud maks võidakse asendada.

         II   PEATÜKK

      ÜHINEMISE, JAOTUMISE, ERALDUMISE, VARADE ÜLEANDMISE JA OSADE VÕI AKTSIATE VAHETAMISE SUHTES KOHALDATAVAD EESKIRJAD

   Artikkel 4
   1.   Ühinemine, jaotumine ja eraldumine ei põhjusta üleantud vara ja kohustuste tegeliku väärtuse ja maksustatava väärtuse vahe alusel arvutatud kapitali kasvutulu maksustamist.
   2.   Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid:
   a)   „maksustatav väärtus”– väärtus, mille alusel oleks arvutatud üleandva äriühingu poolt saadav kasu või kahju tema tulu, kasumi või kapitali kasvutulu maksustamisel, kui nimetatud vara või kohustused oleks müüdud ühinemise, jaotumise või eraldumise ajal, kuid sellest sõltumatult;
   b)   „üleantud vara ja kohustused”– üleandva äriühingu vara ja kohustused, mis ühinemise, jaotumise või eraldumise tagajärjel seotakse ülevõtva äriühingu püsiva tegevuskohaga, mis asub üleandva äriühingu liikmesriigis, ja millel on osa maksustamisel arvesse võetava kasumi või kahjumi tekkimises.
   3.   Lõike 1 kohaldamisel ja juhul, kui liikmesriik käsitleb mitteresidendist üleandvat äriühingut maksustamise mõttes läbipaistvana, tuginedes kõnealuse liikmesriigi antud hinnangule äriühingu õiguslikule olemusele vastavalt äriühingu asutamise aluseks olnud õigusele, ning maksustab seega osanike või aktsionäride osa üleandva äriühingu kasumis nimetatud kasumi tekkimisel, ei maksusta asjaomane liikmesriik üleantud vara ja kohustuste tegeliku väärtuse ja maksustatava väärtuse vahe alusel arvutatud mis tahes tulu, kasumit või kapitali kasvutulu.
   4.   Lõikeid 1 ja 3 kohaldatakse ainult juhul, kui ülevõttev äriühing arvestab seoses üleantud vara ja kohustustega uut amortisatsiooni ning kasu ja kahju samade eeskirjade järgi, mida oleks kohaldatud üleandva äriühingu või äriühingute suhtes juhul, kui ühinemist, jaotumist või eraldumist poleks toimunud.
   5.   Kui üleandva äriühingu liikmesriigi õigusaktide kohaselt on ülevõtval äriühingul õigus arvestada seoses üleantavate vara ja kohustustega uut amortisatsiooni, kasu või kahju lõikes 4 sätestatust erineval alusel, ei kohaldata lõiget 1 varale ja kohustustele, mille suhtes seda võimalust kasutatakse.
   Artikkel 5
   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et ülevõtva äriühingu püsivad tegevuskohad, mis asuvad üleandva äriühingu liikmesriigis, võiksid üle võtta üleandva äriühingu poolt nõuetekohaselt moodustatud, osaliselt või täielikult maksuvabad varud ja reservid, mis ei pärine välismaal asuvatest püsivatest tegevuskohtadest, säilitades sama maksuvabastuse, kusjuures ülevõttev äriühing võtab endale ka üleandva äriühingu õigused ja kohustused.
   Artikkel 6
   Juhul kui artikli 1 punktis a loetletud tehingute puhul, mis toimuvad üleandva äriühingu liikmesriigi äriühingute vahel, kohaldab liikmesriik sätteid, mis lubavad ülevõtval äriühingul võtta üle üleandva äriühingu seda kahjumit, mida pole maksustamisel veel arvesse võetud, kohaldab nimetatud liikmesriik neid sätteid oma territooriumil asuvate ülevõtva äriühingu püsivate tegevuskohtade poolt ülevõetava kahjumi suhtes.
   Artikkel 7
   1.   Kui ülevõtval äriühingul on üleandva äriühingu osasid või aktsiaid, ei kuulu ülevõtva äriühingu poolt nende osade või aktsiate tühistamise korral saadav kasu maksustamisele.
   2.   Liikmesriigid võivad lõike 1 kohaldamisest kõrvale kalduda juhul, kui ülevõtva äriühingu osalus üleandvas äriühingus on väiksem kui 15 %.
   Alates 1. jaanuarist 2009 on sellise osaluse miinimummäär 10 %.
   Artikkel 8
   1.   Ühinemise, jaotumise või osade või aktsiate vahetamise korral ei põhjusta ülevõtva või omandava äriühingu kapitali kuuluvate osade või aktsiate üleandmine üleandva või omandatava äriühingu osanikule või aktsionärile vahetuseks osade või aktsiate eest, mis kuuluvad viimasena nimetatud äriühingu kapitali, iseenesest nimetatud osaniku või aktsionäri tulu, kasumi või kapitali kasvutulu maksustamist.
   2.   Eraldumise korral ei põhjusta ülevõtva äriühingu kapitali kuuluvate osade või aktsiate üleandmine üleandva äriühingu osanikule või aktsionärile iseenesest nimetatud osaniku või aktsionäri tulu, kasumi või kapitali kasvutulu maksustamist.
   3.   Juhul kui liikmesriik käsitleb osanikku või aktsionäri maksustamise mõttes läbipaistvana, tuginedes kõnealuse liikmesriigi antud hinnangule osaniku või aktsionäri õiguslikele omadustele vastavalt äriühingu asutamise aluseks olnud õigusele, ning maksustab seetõttu nende osanikes või aktsionärides osalust omavate isikute osa osaniku või aktsionäri kasumist nimetatud kasumi tekkimisel, ei maksusta asjaomane liikmesriik neid isikuid ülevõtva või omandava äriühingu kapitali kuuluvate osade või aktsiate osanikule või aktsionärile üleandmisest saadud tulu, kasumi või kapitali kasvutulu osas.
   4.   Lõikeid 1 ja 3 kohaldatakse ainult juhul, kui osanik või aktsionär ei omista saadud osadele või aktsiatele kõrgemat maksustatavat väärtust, kui oli vahetatud osadel või aktsiatel vahetult enne ühinemist, jaotumist või osade või aktsiate vahetamist.
   5.   Lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse ainult juhul, kui osanik või aktsionär ei omista saadud osade või aktsiate ning nende osade või aktsiate summale, mida ta omab üleandvas äriühingus, kõrgemat maksustatavat väärtust, kui oli osadel või aktsiatel, mida ta omab üleandvas äriühingus, vahetult enne eraldumist.
   6.   Lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamine ei takista liikmesriike maksustamast saadud osade või aktsiate hilisemast üleandmisest tulenevat kasu samal viisil nagu enne omandamist olemas olnud osade või aktsiate üleandmisest tulenevat kasu.
   7.   „Maksustatav väärtus” tähendab käesolevas artiklis väärtust, mille alusel arvutatakse äriühingu osaniku või aktsionäri kasu või kahju tema tulu, kasumi või kapitali kasvutulu maksustamiseks.
   8.   Kui selle liikmesriigi õiguse kohaselt, mille resident äriühingu osanik või aktsionär on, võib ta valida lõigetes 4 ja 5 sätestatust erineva maksustamisviisi, ei kohaldata lõikeid 1, 2 ja 3 osadele või aktsiatele, mille suhtes seda võimalust kasutatakse.
   9.   Lõiked 1, 2 ja 3 ei takista liikmesriiki võtmast osaniku või aktsionäri maksustamisel arvesse rahalisi juurdemakseid, mida võidakse teha ühinemisel, jaotumisel, eraldumisel või osade või aktsiate vahetamisel.
   Artikkel 9
   Varade üleandmise kohta kohaldatakse artikleid 4, 5 ja 6.
   III   PEATÜKK

      PÜSIVA TEGEVUSKOHA ÜLEANDMISE ERIJUHTUM

   Artikkel 10
   1.   Kui ühinemisel, jaotumisel, eraldumisel või varade üleandmisel üleantud vara hulka kuulub üleandva äriühingu püsiv tegevuskoht, mis asub teises liikmesriigis kui üleandev äriühing, siis loobub üleandva äriühingu liikmesriik õigusest maksustada seda püsivat tegevuskohta.
   Üleandva äriühingu liikmesriik võib kõnealuse äriühingu maksustatava kasumi hulka tagasi arvata sellise püsiva tegevuskoha kahjumi, mida võidi varem kasutada selles liikmesriigis äriühingu maksustatava kasumi vähendamiseks ja mida pole arvesse võetud.
   Liikmesriik, kus asub püsiv tegevuskoht, ja ülevõtva äriühingu liikmesriik kohaldavad käesoleva direktiivi sätteid sellise varade üleandmise puhul nii nagu liikmesriik, kus püsiv tegevuskoht asub, oleks üleandva äriühingu liikmesriik.
   Käesolevat lõiget kohaldatakse ka juhul, kui püsiv tegevuskoht asub samas liikmesriigis, mille resident on ülevõttev äriühing.
   2.   Erandina lõikest 1 on üleandva äriühingu liikmesriigil, kui ta kohaldab ülemaailmselt teenitud kasumi maksustamise süsteemi, õigus maksustada püsiva tegevuskoha kasumit või kapitali kasvutulu, mis on tekkinud seoses ühinemise, jaotumise, eraldumise või varade üleandmisega, tingimusel et nimetatud liikmesriik annab vabastuse sellest maksust, mis oleks käesoleva direktiivita kuulunud tasumisele sellelt kasumilt või kapitali kasvutulult püsiva tegevuskoha liikmesriigis, samal viisil ja samas ulatuses, nagu seda oleks tehtud juhul, kui see maks oleks tegelikult määratud ja makstud.
   IV   PEATÜKK

      MAKSUSTAMISE MÕTTES LÄBIPAISTVATE ÜKSUSTE ERIJUHTUM

   Artikkel 11
   1.   Kui liikmesriik käsitleb mitteresidendist üleandvat või omandatavat äriühingut maksustamise mõttes läbipaistvana, tuginedes kõnealuse liikmesriigi antud hinnangule äriühingu õiguslikule olemusele vastavalt äriühingu asutamise aluseks olnud õigusele, on liikmesriigil õigus mitte kohaldada käesoleva direktiivi sätteid selles äriühingus otsest või kaudset osalust omava isiku maksustamisel selle äriühingu tulu, kasumi või kapitali kasvutulu osas.
   2.   Lõikes 1 sätestatud õigust kasutav liikmesriik annab vabastuse sellest maksust, mis oleks käesoleva direktiivita kuulunud tasumisele maksustamise mõttes läbipaistva äriühingu tulult, kasumilt või kapitali kasvutulult, samal viisil ja samas ulatuses, nagu seda oleks tehtud juhul, kui see maks oleks tegelikult määratud ja makstud.
   3.   Kui liikmesriik käsitleb mitteresidendist ülevõtvat või omandavat äriühingut maksustamise mõttes läbipaistvana, tuginedes kõnealuse liikmesriigi antud hinnangule äriühingu õiguslikule olemusele vastavalt äriühingu asutamise aluseks olnud õigusele, on liikmesriigil õigus artikli 8 lõikeid 1, 2 ja 3 mitte kohaldada.
   4.   Kui liikmesriik käsitleb mitteresidendist ülevõtvat äriühingut maksustamise mõttes läbipaistvana, tuginedes kõnealuse liikmesriigi antud hinnangule äriühingu õiguslikule olemusele vastavalt äriühingu asutamise aluseks olnud õigusele, võib kõnealune liikmesriik kohelda kõiki otsest või kaudset osalust omavaid isikuid maksustamisel samamoodi nagu juhul, kui ülevõttev äriühing oleks kõnealuse liikmesriigi resident.
   V   PEATÜKK

      EUROOPA ÄRIÜHINGU VÕI EUROOPA ÜHISTU REGISTRIJÄRGSE ASUKOHA ÜLEVIIMISE EESKIRJAD

   Artikkel 12
   1.   Kui:

               a)

               Euroopa äriühing või Euroopa ühistu viib oma registrijärgse asukoha üle ühest liikmesriigist teise liikmesriiki või

               b)

               seoses oma registrijärgse asukoha üleviimisega ühest liikmesriigist teise liikmesriiki lõppeb esimese liikmesriigi residendist Euroopa äriühingu või Euroopa ühistu residentsus kõnealuses liikmesriigis ning temast saab teise liikmesriigi resident,

         ei too registrijärgse asukoha üleviimine või residentsuse lõppemine kaasa vastavalt artikli 4 lõikele 1 arvutatud kapitali kasvutulu maksustamist liikmesriigis, millest registrijärgne asukoht on üle viidud, kui nimetatud kapitali kasvutulu on saadud Euroopa äriühingu või Euroopa ühistu varast ja kohustustest, mis üleviimise tagajärjel jäävad tegelikult seotuks Euroopa äriühingu või Euroopa ühistu püsiva tegevuskohaga liikmesriigis, millest registrijärgne asukoht on üle viidud, ja mis osalevad maksustamisel arvesse võetava kasumi või kahjumi tekkimises.
   2.   Lõiget 1 kohaldatakse ainult juhul, kui Euroopa äriühing või Euroopa ühistu arvestab seoses kõnealuse püsiva tegevuskohaga seotuks jääva vara ja kohustustega uut amortisatsiooni ning kasu ja kahju, nagu registrijärgse asukoha üleviimist poleks toimunud või Euroopa äriühingu või Euroopa ühistu maksuresidentsus poleks lõppenud.
   3.   Kui liikmesriigi, millest registrijärgne asukoht üle viidi, õigusaktide kohaselt on Euroopa äriühingul või Euroopa ühistul õigus arvestada seoses sellesse liikmesriiki jäävate vara ja kohustustega uut amortisatsiooni ning kasu ja kahju lõikes 2 sätestatust erineval alusel, ei kohaldata lõiget 1 varale ja kohustustele, mille suhtes seda võimalust kasutatakse.
   Artikkel 13
   1.   Kui:

               a)

               Euroopa äriühing või Euroopa ühistu viib oma registrijärgse asukoha üle ühest liikmesriigist teise liikmesriiki või

               b)

               seoses oma registrijärgse asukoha üleviimisega ühest liikmesriigist teise liikmesriiki lõppeb esimese liikmesriigi residendist Euroopa äriühingu või Euroopa ühistu residentsus kõnealuses liikmesriigis ning temast saab teise liikmesriigi resident,

         võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed tagamaks, et Euroopa äriühingu või Euroopa ühistu püsiv tegevuskoht, mis asub liikmesriigis, millest registrijärgne asukoht üle viidi, võiks üle anda Euroopa äriühingu või Euroopa ühistu poolt enne registrijärgse asukoha üleviimist nõuetekohaselt moodustatud, osaliselt või täielikult maksuvabad varud ja reservid, mis ei pärine välismaal asuvatest püsivatest tegevuskohtadest, säilitades sama maksuvabastuse.
   2.   Ulatuses, milles lubataks maksustamisel veel arvesse võtmata kahjumit edasi või tagasi kanda äriühingul, mis viib oma registrijärgse asukoha üle teise kohta sama liikmesriigi territooriumil, lubab kõnealune liikmesriik oma territooriumil asuval oma registrijärgset asukohta üle viiva Euroopa äriühingu või Euroopa ühistu püsival tegevuskohal üle võtta sellist Euroopa äriühingu või Euroopa ühistu kahjumit, mida pole maksustamisel veel arvesse võetud, eeldusel et kahjumi edasi- või tagasikandmist oleks saanud sarnastel tingimustel kasutada äriühing, mille registrijärgne asukoht oli jätkuvalt kõnealuses liikmesriigis või mis oli jätkuvalt kõnealuse liikmesriigi maksuresident.
   Artikkel 14
   1.   Euroopa äriühingu või Euroopa ühistu registrijärgse asukoha üleviimine ei too iseenesest kaasa osanike või aktsionäride tulu, kasumi või kapitali kasvutulu maksustamist.
   2.   Lõike 1 kohaldamine ei takista liikmesriike maksustamast oma registrijärgset asukohta üle viiva Euroopa äriühingu või Euroopa ühistu kapitali kuuluvate osade või aktsiate hilisemast üleandmisest tulenevat kasu.
   VI   PEATÜKK

      LÕPPSÄTTED

   Artikkel 15
   1.   Liikmesriik võib täielikult või osaliselt keelduda artiklites 4–14 sätestatud soodustuste kohaldamisest või need täielikult või osaliselt kehtetuks tunnistada, kui ilmneb, et ühe artiklis 1 nimetatud tehingu:

               a)

               peamiseks eesmärgiks või üheks peamiseks eesmärgiks on maksustamise vältimine või maksudest kõrvalehoidumine; asjaolu, et tehing ei põhine paikapidavatel majanduslikel põhjendustel, nagu näiteks tehingus osalevate äriühingute tegevuse ümberkorraldamine või ratsionaliseerimine, võib anda alust eeldada, et tehingu peamiseks või üheks peamiseks eesmärgiks on maksustamise vältimine või maksudest kõrvalehoidumine;

               b)

               tagajärjeks on see, et tehingus osalenud või mitteosalenud äriühing ei täida enam tingimusi, mis on seatud töötajate esindatusele selle äriühingu organites vastavalt korrale, mis oli kohaldatav enne kõnealust tehingut.

         2.   Lõike 1 punkti b kohaldatakse vaid niikaua ja niivõrd, kuni käesoleva direktiiviga reguleeritavate äriühingute suhtes ei kohaldata muid ühenduse õigusakte, mis sisaldavad samaväärseid sätteid töötajate esindatuse kohta äriühingu organites.
   Artikkel 16
   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 17
   Direktiiv 90/434/EMÜ, mida on muudetud II lisa A osas loetletud õigusaktidega, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid loetakse vastavalt III lisas esitatud vastavustabelile.
   Artikkel 18
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 19
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Luxembourg, 19. oktoober 2009

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         E. ERLANDSSON

      (1)  13. jaanuari 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (2)  ELT C 100, 30.4.2009, lk 153.

      (3)  EÜT L 225, 20.8.1990, lk 1.

      (4)  Vt II lisa A osa.

      (5)  EÜT L 294, 10.11.2001, lk 1.

      (6)  ELT L 207, 18.8.2003, lk 1.

      I LISA
      A   OSA

         ARTIKLI 3 PUNKTIS A OSUTATUD ÄRIÜHINGUTE NIMEKIRI

                  a)

                  Määruse (EÜ) nr 2157/2001 ja nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta direktiivi 2001/86/EÜ (Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta) (1) alusel asutatud äriühingud (SE) ja määruse (EÜ) nr 1435/2003 ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta direktiivi 2003/72/EÜ (Euroopa ühistu (SCE) põhikirja kohta) (2) alusel asutatud ühistud (SCE);

                  b)

                  Belgia õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „société anonyme”/„naamloze vennootschap”, „société en commandite par actions”/„commanditaire vennootschap op aandelen”, „société privée à responsabilité limitée”/„besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid”, „société coopérative à responsabilité limitée”/„coöperatieve vennootschap met beperkte aansprakelijkheid”, „société coopérative à responsabilité illimitée”/„coöperatieve vennootschap met onbeperkte aansprakelijkheid”, „société en nom collectif”/„vennootschap onder firma”, „société en commandite simple”/„gewone commanditaire vennootschap”, avalik-õiguslikud äriühingud, mille õiguslik vorm on üks eespool nimetatutest, ja teised Belgia õiguse alusel asutatud ning Belgia äriühingu tulumaksuga maksustatavad äriühingud;

                  c)

                  Bulgaaria õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „събирателното дружество”, „командитното дружество”, „дружеството с ограничена отговорност”, „акционерното дружество”, „командитното дружество с акции”, „кооперации”, „кооперативни съюзи” ja „държавни предприятия”, mis on asutatud Bulgaaria õiguse alusel ja mis tegelevad kaubandustegevusega;

                  d)

                  Tšehhi õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „akciová společnost” ja „společnost s ručením omezeným”;

                  e)

                  Taani õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „aktieselskab” ja „anpartsselskab” ja teised äriühingu tulumaksu õigusaktide alusel maksustatavad äriühingud, tingimusel et nende maksustatavat tulu arvutatakse ja maksustatakse vastavalt maksuõiguse üldnormidele, mida kohaldatakse „aktieselskaber” suhtes;

                  f)

                  Saksa õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „Aktiengesellschaft”, „Kommanditgesellschaft auf Aktien”, „Gesellschaft mit beschränkter Haftung”, „Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit”, „Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaft”, „Betriebe gewerblicher Art von juristischen Personen des öffentlichen Rechts”, ja teised Saksa õiguse alusel asutatud ja Saksa äriühingu tulumaksuga maksustatavad äriühingud;

                  g)

                  Eesti õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „täisühing”, „usaldusühing”, „osaühing”, „aktsiaselts” ja „tulundusühistu”;

                  h)

                  Iiri õiguse alusel asutatud või tegutsevad äriühingud, „Industrial and Provident Societies Act’i” alusel registreeritud ühingud, „Building Societies Acts’i” alusel asutatud „building societies” ja „trustee savings banks” 1989. aasta „Trustee Savings Banks Act’i” tähenduses;

                  i)

                  Kreeka õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „ανώνυμη εταιρεία” ja „εταιρεία περιορισμένης ευθύνης (Ε.Π.Ε.)”;

                  j)

                  Hispaania õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „sociedad anónima”, „sociedad comanditaria por acciones”, „sociedad de responsabilidad limitada”, ja eraõiguse alusel tegutsevad avalik-õiguslikud äriühingud;

                  k)

                  Prantsuse õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „société anonyme”, „société en commandite par actions”, „société à responsabilité limitée”, „sociétés par actions simplifiées”, „sociétés d’assurances mutuelles”, „caisses d’épargne et de prévoyance”, „sociétés civiles”, mida maksustatakse automaatselt äriühingu tulumaksuga, „coopératives” ja „unions de coopératives”, ning avalik-õiguslikud tööstus- ja kaubandusettevõtted ja -ühingud ja teised Prantsuse õiguse alusel asutatud ja Prantsuse äriühingu tulumaksuga maksustatavad äriühingud;

                  l)

                  Itaalia õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „società per azioni”, „società in accomandita per azioni”, „società a responsabilità limitata”, „società cooperative”, „società di mutua assicurazione”, ning täielikult või peamiselt äritegevusega tegelevad avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud üksused;

                  m)

                  Küprose õiguse alusel tegutsevad äriühingud „εταιρείες”, nagu need on määratletud tulumaksu reguleerivates õigusaktides;

                  n)

                  Läti õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „akciju sabiedrība”, „sabiedrība ar ierobežotu atbildību”;

                  o)

                  Leedu õiguse alusel asutatud äriühingud;

                  p)

                  Luksemburgi õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „société anonyme”, „société en commandite par actions”, „société à responsabilité limitée”, „société coopérative”, „société coopérative organisée comme une société anonyme”, „association d’assurances mutuelles”, „association d’épargne-pension”, „entreprise de nature commerciale, industrielle ou minière de l’État, des communes, des syndicats de communes, des établissements publics et des autres personnes morales de droit public”, ja teised Luksemburgi õiguse alusel asutatud ja Luksemburgi äriühingu tulumaksuga maksustatavad äriühingud;

                  q)

                  Ungari õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „közkereseti társaság”, „betéti társaság”, „közös vállalat”, „korlátolt felelősségű társaság”, „részvénytársaság”, „egyesülés”, „közhasznú társaság” ja „szövetkezet”;

                  r)

                  Malta õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „Kumpaniji ta’ Responsabilita Limitata” ja „Soċjetajiet en commandite li l-kapital tagħhom maqsum f’azzjonijiet”;

                  s)

                  Hollandi õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „naamloze vennootschap”, „besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid”, „open commanditaire vennootschap”, „coöperatie”, „onderlinge waarborgmaatschappij”, „fonds voor gemene rekening”, „vereniging op coöperatieve grondslag” ja „vereniging welke op onderlinge grondslag als verzekeraar of kredietinstelling optreedt”, ning teised Hollandi õiguse alusel asutatud ja Hollandi äriühingu tulumaksuga maksustatavad äriühingud;

                  t)

                  Austria õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „Aktiengesellschaft”, „Gesellschaft mit beschränkter Haftung” ja „Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaften”;

                  u)

                  Poola õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „spółka akcyjna”, „spółka z ograniczoną odpowiedzialnością”;

                  v)

                  Portugali õiguse alusel asutatud äriühingud või äriõiguslikus vormis tegutsevad eraõiguslikud ühingud ja muud kaubanduse või tööstusega tegelevad juriidilised isikud;

                  w)

                  Rumeenia õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „societăți pe acțiuni”, „societăți în comandită pe acțiuni” ja „societăți cu răspundere limitată”;

                  x)

                  Sloveenia õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „delniška družba”, „komanditna družba” ja „družba z omejeno odgovornostjo”;

                  y)

                  Slovaki õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „akciová spoločnosť”, „spoločnosť s ručením obmedzeným” ja „komanditná spoločnosť”;

                  z)

                  Soome õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „osakeyhtiö”/„aktiebolag”, „osuuskunta”/„andelslag”, „säästöpankki”/„sparbank” ja „vakuutusyhtiö”/„försäkringsbolag”;

                  aa)

                  Rootsi õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „aktiebolag”, „bankaktiebolag”, „försäkringsaktiebolag”, „ekonomiska föreningar”, „sparbanker” ja „ömsesidiga försäkringsbolag”;

                  ab)

                  Ühendkuningriigi õiguse alusel asutatud äriühingud.

            B   OSA

         ARTIKLI 3 PUNKTIS C OSUTATUD MAKSUDE LOETELU

                  —

                  impôt des sociétés/vennootschapsbelasting Belgias;

                  —

                  корпоративен данък Bulgaarias;

                  —

                  daň z příjmů právnických osob Tšehhi Vabariigis;

                  —

                  selskabsskat Taanis;

                  —

                  Körperschaftssteuer Saksamaal;

                  —

                  tulumaks Eestis;

                  —

                  corporation tax Iirimaal;

                  —

                  φόρος εισοδήματος νομικών προσώπων κερδοσκοπικού χαρακτήρα Kreekas;

                  —

                  impuesto sobre sociedades Hispaanias;

                  —

                  impôt sur les sociétés Prantsusmaal;

                  —

                  imposta sul reddito delle società Itaalias;

                  —

                  φόρος εισοδήματος Küprosel;

                  —

                  uzņēmumu ienākuma nodoklis Lätis;

                  —

                  pelno mokestis Leedus;

                  —

                  impôt sur le revenu des collectivités Luksemburgis;

                  —

                  társasági adó Ungaris;

                  —

                  taxxa fuq l-income Maltal;

                  —

                  vennootschapsbelasting Hollandis;

                  —

                  Körperschaftssteuer Austrias;

                  —

                  podatek dochodowy od osób prawnych Poolas;

                  —

                  imposto sobre o rendimento das pessoas colectivas Portugalis;

                  —

                  impozit pe profit Rumeenias;

                  —

                  davek od dobička pravnih oseb Sloveenias;

                  —

                  daň z príjmov právnických osôb Slovakkias;

                  —

                  yhteisöjen tulovero/inkomstskatten för samfund Soomes;

                  —

                  statlig inkomstskatt Rootsis;

                  —

                  corporation tax Ühendkuningriigis.

         (1)  EÜT L 294, 10.11.2001, lk 22.

         (2)  ELT L 207, 18.8.2003, lk 25.

      II LISA
      A   OSA

         Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatustega

      (märgitud artiklis 17)

                  Nõukogu direktiiv 90/434/EMÜ
                  (EÜT L 225, 20.8.1990, lk 1)

                  1994. aasta ühinemisakti I lisa punkt XI.B.I.2
                  (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 196)

                  2003. aasta ühinemisakti II lisa punkt 9.7
                  (ELT L 236, 23.9.2003, lk 559)

                  Nõukogu direktiiv 2005/19/EÜ
                  (ELT L 58, 4.3.2005, lk 19)

                  Nõukogu direktiiv 2006/98/EÜ
                  (ELT L 363, 20.12.2006, lk 129)

                  Ainult lisa punkt 6

            B   OSA

         Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevad

      (märgitud artiklis 17)

                  Direktiiv

                  Ülevõtmise tähtpäev

                  Kohaldamise tähtpäev

                  90/434/EMÜ

                  1. jaanuar 1992

                  1. jaanuar 1993 (1)

                  2005/19/EÜ

                  1. jaanuar 2006 (2)

                  1. jaanuar 2007 (3)

                  —

                  2006/98/EÜ

                  1. jaanuar 2007

                  —

         (1)  Kohaldatakse ainult Portugali Vabariigi suhtes.

         (2)  Direktiivi artikli 2 lõikes 1 viidatud sätete osas.

         (3)  Direktiivi artikli 2 lõikes 2 viidatud sätete osas.

      III LISA

         Vastavustabel

                  Direktiiv 90/434/EMÜ

                  Käesolev direktiiv

                  Artikkel 1

                  Artikkel 1

                  Artikli 2 punkti a esimene taane

                  Artikli 2 punkti a alapunkt i

                  Artikli 2 punkti a teine taane

                  Artikli 2 punkti a alapunkt ii

                  Artikli 2 punkti a kolmas taane

                  Artikli 2 punkti a alapunkt iii

                  Artikli 2 punkt b

                  Artikli 2 punkt b

                  Artikli 2 punkt ba

                  Artikli 2 punkt c

                  Artikli 2 punkt c

                  Artikli 2 punkt d

                  Artikli 2 punkt d

                  Artikli 2 punkt e

                  Artikli 2 punkt e

                  Artikli 2 punkt f

                  Artikli 2 punkt f

                  Artikli 2 punkt g

                  Artikli 2 punkt g

                  Artikli 2 punkt h

                  Artikli 2 punkt h

                  Artikli 2 punk i

                  Artikli 2 punkt i

                  Artikli 2 punkt j

                  Artikli 2 punkt j

                  Artikli 2 punkt k

                  Artikli 3 punkt a

                  Artikli 3 punkt a

                  Artikli 3 punkt b

                  Artikli 3 punkt b

                  Artikli 3 punkti c esimese lõigu sissejuhatav lause ja teine lõik

                  Artikli 3 punkt c

                  Artikli 3 punkti c esimese lõigu esimene kuni kahekümne seitsmes taane

                  I lisa B osa

                  Artikli 4 lõike 1 esimene lõik

                  Artikli 4 lõige 1

                  Artikli 4 lõike 1 teine lõik

                  Artikli 4 lõige 2

                  Artikli 4 lõige 2

                  Artikli 4 lõige 3

                  Artikli 4 lõige 3

                  Artikli 4 lõige 4

                  Artikli 4 lõige 4

                  Artikli 4 lõige 5

                  Artiklid 5 ja 6

                  Artiklid 5 ja 6

                  Artikli 7 lõige 1

                  Artikli 7 lõige 1

                  Artikli 7 lõike 2 esimene lõik

                  Artikli 7 lõike 2 esimene lõik

                  Artikli 7 lõike 2 teise lõigu esimene lause

                  —

                  Artikli 7 lõike 2 teise lõigu teine lause

                  Artikli 7 lõike 2 teine lõik

                  Artiklid 8, 9 ja 10

                  Artiklid 8, 9 ja 10

                  Artikkel 10a

                  Artikkel 11

                  Artikkel 10b

                  Artikkel 12

                  Artikkel 10c

                  Artikkel 13

                  Artikkel 10d

                  Artikkel 14

                  Artikkel 11

                  Artikkel 15

                  Artikli 12 lõige 1

                  —

                  Artikli 12 lõige 2

                  —

                  Artikli 12 lõige 3

                  Artikkel 16

                  —

                  Artikkel 17

                  —

                  Artikkel 18

                  Artikkel 13

                  Artikkel 19

                  Lisa

                  I lisa A osa

                  —

                  II lisa

                  —

                  III lisa