title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/142/EÜ, 30. november 2009 , küttegaasiseadmete kohta (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               16.12.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 330/10

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/142/EÜ,
   30. november 2009,
   küttegaasiseadmete kohta
   (kodifitseeritud versioon)
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 29. juuni 1990. aasta direktiivi 90/396/EMÜ küttegaasiseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3) on oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

               (2)

               Liikmesriigid vastutavad oma rahva, ja kui see on asjakohane, koduloomade ja kaupade tervise ja ohutuse tagamise eest oma territooriumil seoses küttegaasiseadmete kasutamisest tulenevate ohtudega.

               (3)

               Teatavates liikmesriikides määratlevad kohustuslikud sätted küttegaasiseadmete puhul nõutava ohutustaseme, määrates kindlaks küttegaasiseadmete projekteerimise, töö põhinäitajad ja kontrollimise korra. Nimetatud kohustuslikud sätted ei pruugi põhjustada liikmesriikides erinevat ohutustaset, kuid oma erinevuste tõttu takistavad need ühendusesisest kaubandust.

               (4)

               Liikmesriikides kehtivad gaasiliikide ja toiterõhkude suhtes erinevad tingimused. Kõnealuseid tingimusi pole ühtlustatud, sest energiavarustuse ja -jaotuse olukord on igas liikmesriigis erinev.

               (5)

               Ühenduse õigus sätestab (erandina ühest ühenduse põhireeglist, milleks on kaupade vaba liikumine), et toodete turustamisega seotud siseriiklike õigusaktide erinevustest tulenevate ühendusesiseste vaba liikumise tõketega tuleb nõustuda, kuivõrd kõnealuseid sätteid saab pidada kohustuslike nõuete täitmiseks vajalikuks. Seepärast peaks õigusaktide ühtlustamine kõnealusel juhul piirduma sätetega, mis on vajalikud nii kohustuslike kui ka oluliste gaasiseadmetega seonduvate ohutuse, tervisekaitse ja energia kokkuhoiu alaste nõuete järgimiseks. Oma olulisuse tõttu peaksid kõnealused nõuded asendama asjakohaseid siseriiklikke sätteid.

               (6)

               Liikmesriikides saavutatud ohutustaseme säilitamine või parandamine on käesoleva direktiivi ja oluliste nõuetega määratletud ohutuspõhimõtte üks peaeesmärke.

               (7)

               Küttegaasiseadmete ohutuse tagamiseks tuleks järgida olulisi ohutus- ja tervisekaitsenõudeid. Energia kokkuhoidu käsitletakse olulisena. Neid nõudeid tuleks kohaldada arukalt, võttes arvesse tehnika taset valmistamise ajal.

               (8)

               Seepärast peaks käesolev direktiiv sisaldama ainult olulisi nõudeid. Oluliste nõuete järgimise tõendamise hõlbustamiseks on vaja ühenduse tasandil harmoneeritud standardeid, eelkõige küttegaasiseadmete valmistamise, töö ja paigaldamise osas, et standarditele vastavate toodete puhul võiks eeldada vastavust oluliste nõuetega. Ühenduse tasandil harmoneeritud standardeid koostavad eraõiguslikud asutused ning need ei saa olla kohustuslikud. Sel eesmärgil tunnustatakse Euroopa Standardikomiteed (CEN), Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteed (CENELEC) ja Euroopa Telekommunikatsiooni Standardiinstituuti (ETSI) pädevate asutustena harmoneeritud standardite vastuvõtmiseks vastavalt 28. märtsil 2003. aastal allakirjutatud komisjoni, Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni ja kõnealuse kolme asutuse vahelise koostöö üldsuunistele (5). „Harmoneeritud standard” on tehniline kirjeldus (Euroopa standard või ühtlustamisdokument), mille CEN, CENELEC või ETSI või mitu eelnimetatud asutust on vastu võtnud komisjoni volitusel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivile 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord) (6) ning eespool nimetatud koostöö üldsuunistele.

               (9)

               Nõukogu on vastu võtnud rea direktiive tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamiseks kooskõlas põhimõtetega, mis on kehtestatud nõukogu 7. mai 1985. aasta resolutsioonis uue lähenemisviisi kohta tehnilisele ühtlustamisele ja standarditele (7); kõigis neis direktiivides nähakse ette CE-märgise kinnitamine. 15. juuni 1989. aasta teatises üldise lähenemisviisi kohta sertifitseerimisele ja katsetele (8) tegi komisjon ettepaneku koostada ühtsed normid ühtse kujundusega CE-märgise kohta. 21. detsembri 1989. aasta resolutsioonis üldise lähenemisviisi kohta vastavushindamisele (9) kiitis nõukogu juhtpõhimõttena heaks järjekindla lähenemisviisi CE-märgise kasutamise puhul. Uue lähenemisviisi puhul tuleks kahe põhielemendina rakendada olulisi nõudeid ja vastavushindamise menetlust.

               (10)

               Kasutajate ja kolmandate isikute tõhusaks kaitsmiseks on vaja kontrollida vastavust asjakohastele tehnilistele nõuetele. Praegused sertifitseerimismenetlused erinevad liikmesriigiti. Vältimaks mitmekordset kontrolli, mis takistab tegelikkuses küttegaasiseadmete vaba liikumist ühenduse turul, tuleks korraldada sertifitseerimismenetluste vastastikune tunnustamine liikmesriikides. Sertifitseerimismenetluste vastastikuse tunnustamise hõlbustamiseks tuleks luua ühtlustatud ühenduse menetlus ja menetluse läbiviimise eest vastutavate asutuste määramise kriteeriumid.

               (11)

               Liikmesriikide vastutust oma territooriumil oluliste nõuetega hõlmatud ohutuse, tervisekaitse ja energia kokkuhoiu eest tuleks tunnustada kaitseklauslis, millega nähakse ette asjakohane ühenduse menetlus.

               (12)

               Käesoleva direktiivi kohaselt vastuvõetud otsuse adressaadile tuleks teatada otsuse põhjused ja tema kasutuses olevad õiguskaitsevahendid.

               (13)

               Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud VI lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   1.   PEATÜKK

      REGULEERIMISALA, MÄÄRATLUSED, TURULE LASKMINE JA VABA LIIKUMINE

   Artikkel 1
   1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse seadmete ja abiseadmete suhtes.
   Tootmisruumides teostatavates tööstusprotsessides kasutamiseks ettenähtud seadmed ei kuulu selle reguleerimisalasse.
   2.   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:
   a)   „seadmed”– toidu valmistamiseks, kütmiseks, kuuma vee tootmiseks, jahutamiseks, valgustamiseks või pesemiseks kasutatavat küttegaasi põletavad seadmed, mille poolt kuumutatava vee temperatuur ei ületa võimaluse korral 105 °C. Puhurpõleteid ja puhurpõletiga varustatud küttekehi käsitletakse samuti seadmetena;
   b)   „abiseadmed”– ohutus-, juhtimis- või reguleerimisseadmed ja alakoostud, välja arvatud puhurpõletid ja puhurpõletiga varustatud küttekehad, mida turustatakse kutsealaseks kasutamiseks gaasiseadmetest eraldi ning mis on ette nähtud ühendamiseks küttegaasiseadmesse või sellise seadme valmistamiseks;
   c)   „küttegaas”– mis tahes kütus, mis temperatuuril 15 °C ja rõhul 1 baar on gaasilises olekus.
   3.   Käesoleva direktiivi kohaldamisel kasutatakse seadet tavapäraselt, kui:

               a)

               seade on õigesti paigaldatud ja sellele teostatakse tootja juhendi kohaselt korrapäraselt tehnohooldust;

               b)

               seadme kasutamise ajal on gaasi kvaliteedi ja toiterõhu kõikumine tavaline ja

               c)

               seadet kasutatakse ettenähtud otstarbel või põhjendatult eeldataval viisil.

         Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et seadmeid võib turule lasta ja kasutusse võtta üksnes siis, kui need tavapärase kasutamise korral ei ohusta inimeste, koduloomade ega vara turvalisust.
   2.   Liikmesriigid teavitavad aegsasti teisi liikmesriike ja komisjoni oma territooriumil kasutatavatest gaasiliikide ja toiterõhkude mistahes muudatustest, millest on teavitatud direktiivi 90/396/EMÜ artikli 2 lõike 2 kohaselt.
   Komisjon tagab kõnealuse teabe avaldamise Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 3
   Seadmed ja abiseadmed peavad vastama nende suhtes kohaldatavatele, I lisas sätestatud olulistele nõuetele.
   Artikkel 4
   1.   Liikmesriigid ei keela, piira ega takista seadmete turulelaskmist ja kasutuselevõtmist, kui need vastavad käesolevale direktiivile ja kui neil on artiklis 10 ettenähtud CE-märgis.
   2.   Liikmesriigid ei keela, piira ega takista abiseadmete turule laskmist, kui abiseadmetega on kaasas artikli 8 lõikes 4 osutatud sertifikaat.
   Artikkel 5
   1.   Liikmesriigid eeldavad, et seadmed ja abiseadmed on vastavuses I lisas sätestatud oluliste nõuetega, kui need vastavad:

               a)

               nende suhtes kohaldatavatele siseriiklikele standarditele, millega rakendatakse harmoneeritud standardeid, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas;

               b)

               nende suhtes kohaldatavate siseriiklikele standarditele, kui selliste standarditega hõlmatud valdkondades puuduvad harmoneeritud standardid.

         2.   Liikmesriigid avaldavad lõike 1 punktis a nimetatud siseriiklike standardite viitenumbrid.
   Nad edastavad komisjonile selliste lõike 1 punktis b osutatud siseriiklike standardite tekstid, mis on nende arvates kooskõlas I lisas sätestatud oluliste nõuetega.
   Komisjon edastab nimetatud siseriiklikud standardid teistele liikmesriikidele. Komisjon teeb artikli 6 lõikes 2 sätestatud korras liikmesriikidele teatavaks need siseriiklikud standardid, mille puhul eeldatakse, et need on vastavuses I lisas sätestatud oluliste nõuetega.
   Artikkel 6
   1.   Kui liikmesriik või komisjon leiab, et artikli 5 lõikes 1 osutatud standard ei vasta täielikult I lisas sätestatud olulistele nõuetele, suunab komisjon või asjaomane liikmesriik küsimuse direktiivi 98/34/EÜ artikliga 5 asutatud alalisele komiteele (edaspidi „komitee”), esitades suunamise põhjused.
   Komitee esitab oma arvamuse viivitamata.
   Komitee arvamust silmas pidades teatab komisjon liikmesriikidele, kas nimetatud standard on vaja artikli 5 lõike 2 esimeses lõigus osutatud väljaannetest kõrvaldada.
   2.   Pärast artikli 5 lõike 2 teises lõigus osutatud teabe saamist peab komisjon komiteega nõu.
   Pärast komitee arvamuse saamist teatab komisjon kuu aja jooksul liikmesriikidele, kas kõnealuse siseriikliku standardi puhul eeldatakse selle nõuetele vastavust. Kui nõuetele vastavust eeldatakse, avaldavad liikmesriigid selle standardi viitenumbri.
   Komisjon avaldab selle ka Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 7
   1.   Kui liikmesriik leiab, et CE-märgist kandvad seadmed võivad tavapärasel kasutamisel ohustada inimeste, koduloomade või vara turvalisust, võtab liikmesriik kõik vajalikud meetmed kõnealuste seadmete turult kõrvaldamiseks ja nende turule laskmise keelustamiseks või piiramiseks.
   Asjaomane liikmesriik teatab komisjonile viivitamata igast sellisest meetmest, põhjendades oma otsust ja eelkõige teatab, kas mittevastavuse põhjuseks on:

               a)

               mittevastavus I lisas sätestatud olulistele nõuetele, kui seade ei vasta artikli 5 lõikes 1 osutatud standarditele;

               b)

               artikli 5 lõikes 1 osutatud standardite ebaõige kohaldamine;

               c)

               artikli 5 lõikes 1 osutatud standardite puudulikkus.

         2.   Komisjon konsulteerib asjaosaliste isikutega võimalikult kiiresti. Kui komisjon pärast konsulteerimist leiab, et lõikes 1 osutatud meede on õigustatud, teavitab komisjon sellest viivitamata meetme võtnud liikmesriiki ja teisi liikmesriike.
   Kui lõikes 1 osutatud otsus tuleneb standardite puudustest ja kui meetmed võtnud liikmesriik kavatseb meetmete kohaldamist jätkata, suunab komisjon pärast asjaosaliste isikutega konsulteerimist kahe kuu jooksul küsimuse komiteele ja algatab seejärel artiklis 6 osutatud menetluse.
   3.   Kui nõuetele mittevastaval seadmel on CE-märgis, võtab pädev liikmesriik vajalikud meetmed CE-märgise kinnitaja vastu ning teatab sellest komisjonile ja teistele liikmesriikidele.
   4.   Komisjon tagab liikmesriikide teavitamise selle menetluse kulgemisest ja tulemusest.
   2.   PEATÜKK

      VASTAVUSSERTIFITSEERIMISE MENETLUS

   Artikkel 8
   1.   Seeriatoodetud seadmete vastavussertifitseerimise menetlused on järgmised:

               a)

               II lisa punktis 1 osutatud EÜ tüübihindamine ja

               b)

               enne seadmete turule laskmist, tootja valikul:

                           i)

                           II lisa punktis 2 osutatud EÜ tüübivastavusdeklaratsioon;

                           ii)

                           II lisa punktis 3 osutatud EÜ tüübivastavusdeklaratsioon (tootmiskvaliteedi tagamine);

                           iii)

                           II lisa punktis 4 osutatud EÜ tüübivastavusdeklaratsioon (toote kvaliteedi tagamine) või

                           iv)

                           II lisa punktis 5 osutatud EÜ tõendamine.

         2.   Seadme tootmise korral üksiktootena või väikestes kogustes võib tootja valida II lisa punktis 6 osutatud EÜ üksiktoote tõendamise.
   3.   Pärast lõike 1 punktis b ja lõikes 2 osutatud menetluste lõpetamist kinnitatakse nõuetele vastavatele seadmetele artikli 10 kohaselt CE-märgis.
   4.   Lõikes 1 osutatud vastavussertifitseerimise menetlusi kohaldatakse abiseadmete suhtes, välja arvatud CE-märgise kinnitamine ja vajaduse korral ka vastavusdeklaratsiooni koostamine.
   I lisas sätestatud valmisseadmete suhtes kohaldatavatele olulistele nõuetele vastavuse saavutamisele kaasa aitamiseks väljastatakse sertifikaat, mis tõendab abiseadmete vastavust käesoleva direktiivi sätetele, mida abiseadmete suhtes kohaldatakse, ning sisaldab abiseadme omadusi ja abiseadme seadmesse ühendamise või seadmeks monteerimise viisi.
   Sertifikaat esitatakse koos abiseadmega.
   5.   Kui seadmed kuuluvad teisi aspekte käsitlevate direktiivide rakendusalasse, mis näevad samuti ette CE-märgise kinnitamist, näitab märgis, et eeldatakse seadmete vastavust ka nende direktiivide sätetele.
   Kui tootja võib ühe või mitme sellise direktiivi kohaselt üleminekuaja jooksul valida, milliseid nõudeid kohaldada, näitab CE-märgis vastavust ainult tootja kohaldatavatele direktiividele. Sellisel juhul tuleb kohaldatavate direktiivide viiteandmed esitada Euroopa Liidu Teatajas avaldatud kujul seadmele lisatavates kõnesolevates direktiivides ettenähtud dokumentides, märkustes ja juhendites.
   6.   Vastavussertifitseerimise menetlustega seotud protokollid ja kirjad koostatakse menetluste teostamise eest vastutava asutuse asukohariigi ametlikus keeles/ametlikes keeltes või selle poolt heaks kiidetud keeles.
   Artikkel 9
   1.   Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele teavitatud asutuste nimed, kelle nad on määranud artiklis 8 osutatud menetluste läbiviimiseks, nende volitustejärgsed eriülesanded ja komisjoni poolt neile eelnevalt omistatud tunnusnumbrid.
   Komisjon avaldab teavitatud asutuste nimekirja ja tunnusnumbrid Euroopa Liidu Teatajas ning tagab selle nimekirja ajakohastamise.
   2.   Liikmesriigid kohaldavad teavitatavate asutuste hindamisel V lisas sätestatud nõudeid.
   Asjakohaste harmoneeritud standarditega kehtestatud hindamiskriteeriumidele vastav asutus loetakse vastavaks ka V lisas kehtestatud nõuetele.
   3.   Kui asutusest teatanud liikmesriik leiab, et asutus ei vasta enam V lisas sätestatud nõuetele, peab ta oma heakskiidu tühistama. Ta teatab sellest viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele.
   3.   PEATÜKK

      CE-MÄRGIS

   Artikkel 10
   1.   III lisas sätestatud CE-märgis ja andmed kantakse nähtavalt, kergesti loetavalt ja kustutamatult seadmele või selle külge kinnitatud andmeplaadile. Andmeplaat peab olema kujundatud selliselt, et seda ei saa korduvkasutada.
   2.   Keelatud on seadmele sellise märgise kinnitamine, mida nende tähenduse ja kuju tõttu kolmandad isikud võivad segamini ajada CE-märgisega. Muid märgiseid võib seadmetele või andmeplaadile kanda tingimusel, et sellega ei halvendata CE-märgise nähtavust ja loetavust.
   Artikkel 11
   Ilma et see piiraks artikli 7 kohaldamist:

               a)

               kui liikmesriik teeb kindlaks, et CE-märgis on kinnitatud põhjendamatult, on tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja kohustatud muutma asjakohase seadme CE-märgist käsitlevatele sätetele vastavaks ja lõpetama seaduserikkumise selle liikmesriigi poolt kehtestatud tingimustel;

               b)

               kui mittevastavus jätkub, võtab liikmesriik vajalikud meetmed selleks, et piirata kõnesoleva seadme turulelaskmist, turule laskmine keelata või tagada toote turult kõrvaldamine artiklis 7 sätestatud korras.

         4.   PEATÜKK

      LÕPPSÄTTED

   Artikkel 12
   Kõik vastavalt käesolevale direktiivile vastu võetud otsused, mis piiravad seadme turule laskmist ja/või kasutuselevõtmist, sisaldavad otsuse üksikasjalikku põhjendust. Sellisest otsusest teatatakse viivitamata asjaosalisele, teavitades teda samal ajal liikmesriigis kehtivatest, tema kasutada olevatest õiguskaitsevahenditest ja kõnealuste õiguskaitsevahendite kasutamise tähtaegadest.
   Artikkel 13
   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 14
   Direktiiv 90/396/EMÜ, mida on muudetud VI lisa A osas loetletud direktiiviga, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud VI lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid loetakse vastavalt VII lisas esitatud vastavustabelile.
   Artikkel 15
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 16
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 30. november 2009

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         J. BUZEK

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         B. ASK

      (1)  ELT C 151, 17.6.2008, lk 12.

      (2)  Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsus.

      (3)  EÜT L 196, 26.7.1990, lk 15.

      (4)  Vt VI lisa A osa.

      (5)  ELT C 91, 16.4.2003, lk 7.

      (6)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.

      (7)  EÜT C 136, 4.6.1985, lk 1.

      (8)  EÜT C 231, 8.9.1989, lk 3 ja EÜT C 267, 19.10.1989, lk 3.

      (9)  EÜT C 10, 16.1.1990, lk 1.

      I LISA

         OLULISED NÕUDED

         SISSEJUHATAV MÄRKUS

      Käesoleva lisa seadmetele esitatavatest olulistest nõuetest tulenevad kohustused kehtivad sama ohu korral ka abiseadmetele.
      1.   ÜLDTINGIMUSED
      1.1.   Seadmed projekteeritakse ja valmistatakse nii, et need töötavad ohutult ja ei põhjusta artiklis 1 lõikes 3 määratletud tavapärasel kasutamisel ohtu inimestele, koduloomadele ja varale.
      1.2.   Turule laskmisel peavad kõik seadmed olema varustatud:

                  —

                  paigaldajale mõeldud tehniliste juhistega;

                  —

                  kasutajale mõeldud kasutus- ja hooldusjuhenditega;

                  —

                  asjakohaste hoiatusmärgistega, mis peavad olema ka pakendil.

            Juhendid ja hoiatused peavad olema sihtkohaks oleva liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes.

                  1.2.1.

                  Paigaldajale mõeldud tehnilised juhised sisaldavad kõiki vajalikke paigaldus-, seadistus- ja hooldusjuhendeid, tagamaks nende tööde korrektne teostamine ja seadme ohutu kasutamine. Tehnilised juhised sisaldavad järgmisi andmeid:

                              —

                              kasutatav küttegaasi liik;

                              —

                              kasutatav küttegaasi rõhk;

                              —

                              põlemiseks vajalik värske õhu hulk:

                                          —

                                          õhu etteandeks põlemisel;

                                          —

                                          ohtlikus koguses põlemata küttegaasi segude tekkimise vältimiseks seadmete puhul, mis ei ole varustatud punktis 3.2.3 osutatud seadmega,

                              —

                              põlemissaaduste hajutamiseks vajalikud tingimused;

                              —

                              puhurpõleti ja sellise puhurpõletiga varustamiseks ettenähtud küttekeha omadused ning nõuded kokkupanemisele, aitamaks kaasa valmis gaasiseadmele kehtestatud nõuetele vastavuse saavutamisele, ja kui see on asjakohane, ka tootja poolt soovitatavate koostekombinatsioonide loetelu.

                  1.2.2.

                  Kasutajale suunatud kasutus- ja hooldusjuhendid peavad sisaldama kogu ohutuks kasutamiseks vajalikku teavet ja eelkõige juhtima kasutaja tähelepanu kasutuspiirangutele.

                  1.2.3.

                  Gaasiseadmel ja selle pakendil olev märgistus peab selgelt määratlema kasutatava küttegaasi liigi, töörõhu ja piirangud gaasiseadme kasutamisele, eriti kasutamispiirangu, mis näeb ette gaasiseadme paigaldamise ainult piisava ventilatsiooniga kohtades.

            1.3.   Seadme osadeks olevad abiseadmed projekteeritakse ja valmistatakse selliselt, et need vastaksid ettenähtud otstarbele, kui need ühendatakse vastavalt paigaldusjuhendile.
      Abiseadmega on kaasas paigaldus-, seadistus-, kasutus- ja hooldusjuhised.
      2.   MATERJALID

                  2.1.

                  Materjalid peavad sobima ettenähtud otstarbel kasutamiseks ja olema neile eeldatavasti mõju avaldavatele tehnilistele, keemilistele ja termilistele tingimustele vastupidavad.

                  2.2.

                  Seadme tootja või tarnija tagab ohutuse seisukohast tähtsate materjalide nõuetele vastavad omadused.

            3.   PROJEKTEERIMINE JA VALMISTAMINE
      3.1.   Üldsätted

                  3.1.1.

                  Seadmed valmistatakse nii, et tavapärase kasutamise korral ei esine tõenäoliselt nende ohutust vähendavat ebastabiilsust, deformatsioone, purunemist ega kulumist.

                  3.1.2.

                  Seadme käivitamisel ja/või kasutamise käigus tekkiv kondensatsioon ei tohi mõjutada seadme ohutust.

                  3.1.3.

                  Seadmed projekteeritakse ja valmistatakse nii, et välise tuleohu korral oleks plahvatusoht viidud miinimumini.

                  3.1.4.

                  Seadmed valmistatakse nii, et oleks välistatud vee ja mittevajaliku õhu tungimine gaasiringi.

                  3.1.5.

                  Omatarbeenergiavarustuse normaalse kõikumise korral peavad seadmed jätkama ohutut töötamist.

                  3.1.6.

                  Omatarbeenergiavarustuse suur kõikumine, katkemine või taastumine ei tohi tekitada ohtlikku olukorda.

                  3.1.7.

                  Seadmed projekteeritakse ja valmistatakse nii, et oleks välistatud elektrist tulenev oht. Asjakohases valdkonnas on kõnealune nõue täidetud juhul, kui seade on vastavuses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2006/95/EÜ (1) sätestatud elektriga seotud ohte käsitlevate ohutuseesmärkidega.

                  3.1.8.

                  Kõik seadme surve all olevad osad peavad vastu pidama neile mõjuvatele mehhaanilistele ja termilistele pingetele selliselt, et ei tekiks ohutust mõjutavaid muutusi.

                  3.1.9.

                  Seadmed projekteeritakse ja valmistatakse selliselt, et ohutus-, juhtimis- või reguleerimisseadme rike ei põhjustaks ohtlikku olukorda.

                  3.1.10.

                  Kui seade on varustatud ohutus- ja juhtimisseadmetega, ei tohi juhtimisseadmete töö domineerida ohutusseadme töö üle.

                  3.1.11.

                  Kõik seadme osad, mis on paigaldatud või seadistatud gaasiseadme valmistamise ajal ja ei ole ette nähtud käsitsemiseks gaasiseadme paigaldaja või kasutaja poolt, peavad olema asjakohaselt kaitstud.

                  3.1.12.

                  Hoovad ning teised juhtimis-ja seadistusseadmed peavad olema selgelt märgistatud, andmaks asjakohasid juhiseid nende väära käsitlemise vältimiseks. Nad peavad olema projekteeritud nii, et oleks välistatud juhukäsitsemine.

            3.2.   Põlemata gaasi eraldumine

                  3.2.1.

                  Seadmed peavad olema valmistatud selliselt, et lekkiva küttegaasi hulk ei oleks ohtlik.

                  3.2.2.

                  Seadmed peavad olema valmistatud nii, et küttegaasi eraldumine süütamise ja taassüütamise ajal ning pärast leegi kustutamist oleks piiratud, vältimaks põlemata küttegaasi ohtlikku kogunemist seadmesse.

                  3.2.3.

                  Seadmed, mis on mõeldud kasutamiseks sisetingimustes ja -ruumides, peavad olema varustatud eriseadmega, mis hoiaks nendes kohtades ja ruumides ära põlemata küttegaasi ohtliku kogunemise.
                  Seadmeid, millel ei ole nimetatud seadet, võib kasutada ainult kohtades, kus on põlemata küttegaasi ohtliku kogunemise vältimiseks piisav ventilatsioon.
                  Liikmesriigid võivad oma territooriumil määratleda nimetatud seadmete paigaldamiseks piisavad ventilatsioonitingimused, arvestades seejuures nende seadmete omadusi.
                  Suurköökides kasutatavad seadmed ja seadmed, mis töötavad toksilisi komponente sisaldaval küttegaasil, peavad olema varustatud eespool nimetatud seadmega.

            3.3.   Süütamine
      Seadmed peavad olema valmistatud nii, et tavapärasel kasutamisel oleks tagatud selle:

                  —

                  ladus süütamine ja taassüütamine;

                  —

                  ühtlane süütamine.

            3.4.   Põlemine

                  3.4.1.

                  Seadmed peavad olema valmistatud nii, et tavapärase kasutamise korral oleks tagatud leegi stabiilsus ja põlemisel tekkivad jääkproduktid ei sisaldaks lubamatus kontsentratsioonis tervisele kahjulikke aineid.

                  3.4.2.

                  Seadmed peavad olema valmistatud nii, et tavapärase kasutamise korral ei esineks põlemisjääkide juhuslikku eraldumist.

                  3.4.3.

                  Seade, mis on ühendatud põlemisjääkide eemaldamiseks mõeldud lõõriga, peab olema valmistatud selliselt, et halbade tõmbetingimuste korral ei eralduks asjaomasesse ruumi ohtlikus koguses põlemisjääke.

                  3.4.4.

                  Kodumajapidamises kasutatavad lõõrist sõltumatud kütteseadmed ja lõõrita kiirboilerid ei tohi põhjustada asjaomases ruumis või kohas sellist süsinikmonooksiidi kontsentratsiooni, mis võiks ohustada selle mõju alla sattunud inimese tervist, pidades silmas mõju eeldatavat aega.

            3.5.   Energia ratsionaalne kasutamine
      Seadmed peavad olema valmistatud nii, et arvestades tehnilist taset ja ohutust, oleks tagatud energia ratsionaalne kasutamine.
      3.6.   Temperatuurid

                  3.6.1.

                  Seadme osad, mis on ette nähtud paigutamiseks põranda või teiste pindade vahetusse lähedusse, ei tohi kuumeneda sellise temperatuurini, mis põhjustaks ümbritsevale ohtliku olukorra.

                  3.6.2.

                  Käsitsemiseks ettenähtud nuppude ja hoobade pinnatemperatuur ei tohi olla gaasiseadme kasutajatele ohtlik.

                  3.6.3.

                  Koduseks kasutamiseks ettenähtud seadmete väliste osade, välja arvatud soojuse ülekandmisega seotud pindade või osade, pinnatemperatuur ei tohi töötamisel olla kasutajale, eelkõige lastele, ohtlik, arvestades viimaste puhul asjakohast reageerimisaega.

            3.7.   Toiduained ja sanitaarvesi
      Seadme valmistamisel kasutatavad materjalid, seadmed ja nende osad, mis võivad puutuda kokku toidu või sanitaarveega, ei tohi kahjustada viimaste kvaliteeti, ilma et see piiraks ühenduse eeskirjade kohaldamist kõnealuses valdkonnas.

         (1)  ELT L 374, 27.12.2006, lk 10.

      II LISA

         VASTAVUSSERTIFITSEERIMISE MENETLUS

      1.   EÜ TÜÜBIHINDAMINE
      1.1.   EÜ tüübihindamine on menetluse see osa, mille puhul teavitatud asutus kontrollib ja tõendab, et kavandatavat toodangu näidiseks olev seade vastab selle suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi sätetele.
      1.2.   Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja peab tüübihindamise taotluse esitama ühele teavitatud asutusele.

                  1.2.1.

                  Taotlus peab sisaldama:

                              —

                              tootja nime ja aadressi ning kui taotluse on esitanud volitatud esindaja, ka tema nime ja aadressi;

                              —

                              kirjalikku kinnitust, et kõnealust taotlust ei ole esitatud mõnele teisele teavitatud asutusele;

                              —

                              IV lisas kirjeldatud tehnilist dokumentatsiooni.

                  1.2.2.

                  Tootja peab andma teavitatud asutuse käsutusse kavandatud toodangut esindava seadme näidise, edaspidi „tüüp”. Kui katseprogrammi jaoks on vaja lisanäidiseid, võib teavitatud asutus neid nõuda.
                  Tüüp võib hõlmata ka esitatud toote variante, tingimusel et kõnealuste variantide omadused pole riskiliikide suhtes erinevad.

            1.3.   Teavitatud asutus peab:

                  1.3.1.

                  läbi vaatama tehnilist dokumentatsiooni ja tegema kindlaks, et tüüp on valmistatud vastavalt kõnealustele tehnilisele dokumentatsioonile ning selgitama välja need elemendid, mis on projekteeritud vastavalt artiklis 5 osutatud standarditele ja käesoleva direktiivi asjaomastele sätetele;

                  1.3.2.

                  teostama või laskma teostada vajaliku hindamise ja/või katsed, et kontrollida, kas tootja kasutatud lahendused vastavad olulistele nõuetele (kui pole rakendatud artiklis 5 osutatud standardeid);

                  1.3.3.

                  teostama või laskma teostada vajaliku hindamise ja/või katsed, et kontrollida, kas nendel juhtudel, kui tootja on otsustanud rakendada asjakohaseid standardeid, on seda tehtud tõhusalt ja on tagatud vastavus olulistele nõuetele.

            1.4.   Kui tüüp vastab käesoleva direktiivi sätetele, peab teavitatud asutus andma taotlejale EÜ tüübihindamissertifikaadi. Sertifikaat peab sisaldama hindamistulemusi, kehtivuse tingimusi (kui neid on), vajalikke andmeid heakskiidetud tüübi identifitseerimiseks ja vajadusel seadme töö kirjeldust. Sertifikaadile tuleb lisada asjakohased tehnilised elemendid nagu joonised ja skeemid.
      1.5.   Teavitatud asutus peab teisi teavitatud asutusi viivitamatult teavitama EÜ tüübihindamissertifikaadi väljastamisest ja mis tahes punktis 1.7 osutatud tüübihindamissertifikaadi täienditest. Nad võivad saada koopia EÜ tüübihindamissertifikaadist ja/või selle täiendustest ning põhjendatud taotluse korral koopia sertifikaadi lisadest ja teostatud hindamise ja katsete protokollidest.
      1.6.   EÜ tüübihindamissertifikaadi väljastamisest keelduv või selle kehtetuks tunnistav teavitatud asutus peab sellest teatama liikmesriigile, kes temast teavitas, ja teistele teavitatud asutustele, põhjendades oma otsust.
      1.7.   Taotleja peab teavitama EÜ tüübihindamissertifikaadi väljastanud teavitatud asutust kõikidest kinnitatud tüübi muudatustest, mis võiksid mõjutada vastavust olulistele nõuetele.
      Kui kinnitatud tüübi muudatused mõjutavad käesoleva direktiivi olulistele nõuetele vastavust või seadme kasutamise suhtes ette nähtud nõudeid, vajavad need EÜ tüübihindamissertifikaadi välja andnud teavitatud asutuse lisakinnitust. Lisakinnitus kaasatakse täiendina algsele EÜ tüübihindamissertifikaadile.
      2.   EÜ TÜÜBIVASTAVUSDEKLARATSIOON

                  2.1.

                  EÜ tüübivastavusdeklaratsioon on menetluse osa, mille puhul tootja kinnitab, et asjaomased seadmed vastavad EÜ tüübihindamissertifikaadis kirjeldatud tüübile ja nende suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi olulistele nõuetele. Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja kinnitab igale seadmele CE-märgise ja koostab kirjaliku vastavusdeklaratsiooni. Vastavusdeklaratsioon võib hõlmata ühte või mitut seadet ja seda peab säilitama tootja. CE-märgisele peab järgnema jaotises 2.3 ettenähtud etteteatamata kontrollimiste eest vastutava teavitatud asutuse tunnusnumber.

                  2.2.

                  Tootja peab võtma kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tootmisprotsessi (sh lõpptoote ülevaatuse ja katsetamise) tulemuseks on homogeenne toodang ning et seadmed vastavad EÜ tüübihindamissertifikaadis kirjeldatud tüübile ja nende suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi olulistele nõuetele. Tootja valitud teavitatud asutus peab teostama seadmete kontrolle juhusliku valiku alusel, nagu on sätestatud punktis 2.3.

                  2.3.

                  Teavitatud asutus peab teostama seadmete kohapealset pistelist kontrolli üheaastaste või lühemate intervallidega. Piisav arv seadmeid tuleb kontrollida ja teostada nendega artiklis 5 osutatud kõnealustele seadmetele kohaldatavates standardites sätestatud vajalikud katsed või nimetatud katsetega võrdväärsed katsed, tagades vastavuse käesoleva direktiivi asjakohastele olulistele nõuetele. Teavitatud asutus otsustab igal üksikjuhul, kas kõnealused katsed tuleb teostada täies mahus või osaliselt. Ühe või mitme seadme tagasilükkamisel peab teavitatud asutus võtma vajalikke meetmeid niisuguste seadmete turustamise välistamiseks.

            3.   EÜ TÜÜBIVASTAVUSDEKLARATSIOON (tootmiskvaliteedi tagamine)

                  3.1.

                  EÜ tüübivastavusdeklaratsioon (tootmiskvaliteedi tagamine) on menetlus, mille puhul punktis 3.2 esitatud kohustusi täitev tootja kinnitab, et asjaomased seadmed vastavad EÜ tüübihindamissertifikaadis kirjeldatud tüübile ja nende suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi olulistele nõuetele. Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja kinnitab igale seadmele CE-märgise ja koostab kirjaliku vastavusdeklaratsiooni. Vastavusdeklaratsioon võib hõlmata ühte või mitut seadet ja seda peab säilitama tootja. CE-märgisele peab järgnema EÜ järelevalve eest vastutava teavitatud asutuse tunnusnumber.

                  3.2.

                  Tootja rakendab kvaliteedisüsteemi, mis tagab seadmete vastavuse EÜ tüübihindamissertifikaadis kirjeldatud tüübile ja kõnealuste seadmete suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi olulistele nõuetele. Tootja suhtes kohaldatakse punktis 3.4 määratletud EÜ järelevalvet.

            3.3.   Kvaliteedisüsteem

                  3.3.1.

                  Tootja peab oma kvaliteedisüsteemi hindamiseks asjaomaste seadmete osas esitama taotluse enda valitud teavitatud asutusele.
                  Taotlus peab sisaldama:

                              —

                              kvaliteedisüsteemi dokumentatsiooni;

                              —

                              kohustust kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevate kohustuste täitmise kohta;

                              —

                              kohustust kinnitatud kvaliteedisüsteemi säilitamise kohta, tagades selle kestva sobivuse ja tõhususe;

                              —

                              kinnitatud tüübiga seotud dokumentatsiooni ja EÜ tüübihindamissertifikaadi koopiat.

                  3.3.2.

                  Kõik tootja vastuvõetud elemendid, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt ja korralikult dokumenteerida meetmete, menetluste ja kirjalike juhenditena. Kõnealune kvaliteedisüsteemi dokumentatsioon peab võimaldama kvaliteediprogrammide, -plaanide, -käsiraamatute ja -aruannete ühesugust tõlgendamist. Eelkõige peab selles olema piisavalt kirjeldatud:

                              —

                              kvaliteedialased eesmärgid, organisatsiooni struktuur ning juhtkonna kohustused ja volitused seadmete kvaliteedi osas;

                              —

                              tootmisprotsess, kvaliteedikontrolli ja kvaliteedi tagamise meetodid ning süstemaatiliselt kasutatavad meetmed;

                              —

                              enne ja pärast tootmist ning tootmise kestel läbiviidavad uuringud ja katsed ning nende teostamissagedus;

                              —

                              meetod, mille abil kontrollitakse seadmete nõuetekohast kvaliteeti ja kvaliteedisüsteemi toimimise tõhusust.

                  3.3.3.

                  Teavitatud asutus kontrollib ja hindab kvaliteedisüsteemi, et teha kindlaks, kas kvaliteedisüsteem vastab punktis 3.3.2 osutatud nõuetele. Teavitatud asutus peab nimetatud nõuetele vastavaks selliseid kvaliteedisüsteeme, mille puhul rakendatakse asjakohaseid harmoneeritud standardeid.
                  Teavitatud asutus teavitab tootjat oma otsusest ja teatab sellest teistele teavitatud asutustele. Tootja teavitamine peab hõlmama hindamistulemusi, teavitatud asutuse nime ja aadressi ning põhjendatud hindamisotsust asjaomaste seadmete suhtes.

                  3.3.4.

                  Tootja peab hoidma kvaliteedisüsteemi kinnitanud teavitatud asutust kursis kvaliteedisüsteemi mis tahes ajakohastamisega, mis on seotud näiteks uuest tehnoloogiast ja uutest kvaliteedikontseptsioonidest tulenevate muutustega.
                  Teavitatud asutus peab kavandatavaid muutused läbi vaatama ja otsustama, kas muudetud kvaliteedisüsteem vastab asjakohastele sätetele või on vaja teostada uus erakorraline hindamine. Ta peab oma otsusest tootjale teatama. Teade peab sisaldama uurimisel tehtud järeldusi ja põhjendatud hindamisotsust.

                  3.3.5.

                  Kvaliteedisüsteemi kinnituse tühistanud teavitatud asutus peab sellest teatama teistele teavitatud asutustele, põhjendades oma otsust.

            3.4.   EÜ järelevalve

                  3.4.1.

                  EÜ järelevalve eesmärk on tagada, et tootja täidab täielikult kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi.

                  3.4.2.

                  Tootja peab võimaldama teavitatud asutusele ülevaatuse eesmärgil juurdepääsu tootmis-, ülevaatus- ja katsetamiskohtadesse ning laoruumidesse ja esitama teavitatud asutusele kogu vajaliku teabe, eelkõige:

                              —

                              kvaliteedisüsteemi dokumentatsiooni;

                              —

                              kvaliteediaruanded, nagu inspekteerimisaruanded, katse- ja kalibreerimisandmed, aruanded asjaomase personali pädevuse kohta.

                  3.4.3.

                  Kinnitatud kvaliteedisüsteemi tootjapoolse säilitamise ja rakendamise tagamiseks peab teavitatud asutus teostama vähemalt kord kahe aasta jooksul kontrolli ning esitama tootjale selle aruande.

                  3.4.4.

                  Lisaks sellele võib teavitatud asutus tootjat ette teatamata külastada. Selliste külastuste ajal võib teavitatud asutus teha või lasta teha seadmetega katseid. Teavitatud asutus peab esitama tootjale inspekteerimisaruande ja vajaduse korral ka katseprotokolli.

                  3.4.5.

                  Tootja võib taotluse korral saada teavitatud asutuse aruande.

            4.   EÜ TÜÜBIVASTAVUSDEKLARATSIOON (toote kvaliteedi tagamine)
      4.1.   EÜ tüübivastavusdeklaratsioon (toote kvaliteedi tagamine) on menetluse see osa, mille puhul punkti 4.2 kohustusi täitev tootja kinnitab, et asjaomased seadmed vastavad EÜ tüübihindamissertifikaadis kirjeldatud tüübile ja nende suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi olulistele nõuetele. Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja kannab igale seadmele CE-märgise ja koostab kirjaliku vastavusdeklaratsiooni. Vastavusdeklaratsioon võib hõlmata ühte või mitut seadet ja seda peab säilitama tootja. CE-märgisele peab järgnema EÜ järelevalve eest vastutava teavitatud asutuse tunnusnumber.
      4.2.   Tootja rakendab seadmete lõppülevaatusel ja katsetel punktis 4.3 määratletud kinnitatud kvaliteedisüsteemi ja tema suhtes kohaldatakse punktis 4.4 määratletud EÜ järelevalvet.
      4.3.   Kvaliteedisüsteem

                  4.3.1.

                  Kõnealuse menetluse käigus peab tootja oma kvaliteedisüsteemi kinnitamiseks esitama asjaomaste seadmete osas taotluse enda valitud teavitatud asutusele.
                  Taotlus peab sisaldama:

                              —

                              kvaliteedisüsteemi dokumentatsiooni;

                              —

                              kohustust kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevate kohustuste täitmise kohta;

                              —

                              kohustust kinnitatud kvaliteedisüsteemi säilitamise kohta, tagades selle kestva sobivuse ja tõhususe;

                              —

                              kinnitatud tüübiga seotud dokumentatsiooni ja EÜ tüübihindamissertifikaadi koopiat.

                  4.3.2.

                  Kvaliteedisüsteemi osana tuleb iga seadet kontrollida ja teostada sellega artiklis 5 osutatud kõnealuste seadmete suhtes kohaldatava(te)s standardi(te)s sätestatud katsed või nendega võrdväärsed katsed, kontrollides seadme vastavust asjakohastele käesoleva direktiivi olulistele nõuetele.
                  Kõik tootja vastuvõetud elemendid, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt ja loogiliselt dokumenteerida meetmete, menetluste ja kirjalike juhenditena. Kõnealune kvaliteedisüsteemi dokumentatsioon peab võimaldama kvaliteediprogrammide, -plaanide, -käsiraamatute ja -aruannete ühesugust tõlgendamist.
                  Eelkõige peab kvaliteedisüsteemi dokumentatsioonis olema piisavalt kirjeldatud:

                              —

                              kvaliteedialased eesmärgid, organisatsiooni struktuur ning juhtkonna kohustused ja volitused seadme kvaliteedi suhtes;

                              —

                              tootmisjärgsed kontrolltoimingud ja katsed;

                              —

                              kvaliteedisüsteemi toimimise tõhususe kontrollimise meetod.

                  4.3.3.

                  Teavitatud asutus kontrollib ja hindab kvaliteedisüsteemi, et teha kindlaks, kas kvaliteedisüsteem vastab punktis 4.3.2 osutatud nõuetele. Teavitatud asutus peab nimetatud nõuetele vastavaks selliseid kvaliteedisüsteeme, mille puhul rakendatakse asjakohaseid harmoneeritud standardeid. Teavitatud asutus peab tootjat oma otsusest teavitama ja teatama sellest ka teistele teavitatud asutustele. Tootja teavitamine peab hõlmama kontrollimistulemusi, teavitatud asutuse nime ja aadressi ning põhjendatud hindamisotsust asjaomaste seadmete kohta.

                  4.3.4.

                  Tootja peab hoidma kvaliteedisüsteemi kinnitanud teavitatud asutust kursis kvaliteedisüsteemi mis tahes ajakohastamisega, mis tulenevad näiteks uuest tehnoloogiast ja uutest kvaliteedikontseptsioonidest.
                  Teavitatud asutus peab kavandatavad muutused läbi vaatama ja otsustama, kas muudetud kvaliteedisüsteem vastab asjakohastele sätetele või on vaja teostada uus hindamine. Ta peab oma otsusest tootjale teatama. Teade peab sisaldama kontrolli põhjal tehtud järeldusi ja põhjendatud hindamisotsust.

                  4.3.5.

                  Kvaliteedisüsteemi kinnituse tühistanud teavitatud asutus peab tühistamisest teatama teistele teavitatud asutustele, põhjendades oma otsust.

            4.4.   EÜ järelevalve

                  4.4.1.

                  EÜ järelevalve eesmärk on tagada, et tootja täidab kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi.

                  4.4.2.

                  Tootja peab võimaldama teavitatud asutusele ülevaatuse eesmärgil juurdepääsu ülevaatus-, katsetamis- ja laoruumidesse ning esitama teavitatud asutusele kogu vajaliku teabe, eelkõige:

                              —

                              kvaliteedisüsteemi dokumentatsiooni;

                              —

                              kvaliteediaruanded, nagu inspekteerimisaruanded, katse- ja kalibreerimisandmed, aruanded asjaomase personali pädevuse kohta.

                  4.4.3.

                  Teavitatud asutus peab kinnitatud kvaliteedisüsteemi tootjapoolse säilitamise ja rakendamise tagamiseks teostama vähemalt kord kahe aasta jooksul kontrolli ning esitama tootjale kontrolliaruande.

                  4.4.4.

                  Lisaks sellele võib teavitatud asutus tootjat ette teatamata külastada. Selliste külastuste ajal võib teavitatud asutus teha või lasta teha seadmetega katseid. Teavitatud asutus peab esitama tootjale inspekteerimisaruande ja vajaduse korral ka katseprotokolli.

                  4.4.5.

                  Tootja võib taotluse korral esitada teavitatud asutuse aruande.

            5.   EÜ TÕENDAMINE
      5.1.   EÜ tõendamine on menetlus, mille puhul tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja tagab ja kinnitab, et seade, mille kohta kehtivad punkti 3 sätted, vastab EÜ tüübihindamissertifikaadis märgitud tüübile ja selle suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi nõuetele.
      5.2.   Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja võtab kõik vajalikud meetmed selleks, et valmistamisprotsessis tagataks seadmete vastavus EÜ tüübihindamissertifikaadis märgitud tüübile ja nende suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi nõuetele. Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja kinnitab igale seadmele CE-märgise ja koostab kirjaliku vastavusdeklaratsiooni. Vastavusdeklaratsioon võib hõlmata ühte või mitut seadet ja seda säilitab tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja.
      5.3.   Selleks et kontrollida seadmete vastavust käesoleva direktiivi nõuetele, teeb teavitatud asutus kõik vajalikud kontrollimised ja katsed, mis toimuvad tootja valikul kas nii, et iga seadet kontrollitakse ja katsetatakse jaotise 5.4 kohaselt eraldi või jaotise 5.5 kohaselt statistiliselt.
      5.4.   Tõendamine iga seadme eraldi hindamise ja katsetamise alusel

                  5.4.1.

                  Selleks et tõendada seadmete vastavust EÜ tüübihindamissertifikaadis märgitud tüübile ja nende suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi nõuetele, kontrollitakse iga seadet eraldi ja tehakse läbi artiklis 5 märgitud asjakohastele standarditele vastavad katsed.

                  5.4.2.

                  Teavitatud asutus kinnitab või laseb igale seadmele kinnitada oma tunnusnumbri ja annab tehtud katsete kohta kirjaliku vastavustunnistuse. Vastavustunnistus võib hõlmata ühte või mitut seadet.

                  5.4.3.

                  Tootja või tema volitatud esindaja peab tagama, et ta on võimeline nõudmise korral esitama teavitatud asutuse vastavustunnistused.

            5.5.   Statistiline tõendamine

                  5.5.1.

                  Tootja esitab valmistatud seadmed ühtlike partiidena ja võtab kõik vajalikud meetmed, et valmistamisprotsessis tagataks iga partii ühtlikkus.

                  5.5.2.

                  Statistiline kontroll toimub järgmiselt:
                  Seadmeid kontrollitakse statistiliselt nende omaduste alusel. Seadmed tuleb grupeerida identifitseeritavateks partiideks, mis koosnevad ühesugustes tingimustes ühe mudeli järgi valmistatud eksemplaridest. Partiid kontrollitakse ebareeglipäraste ajavahemike järel. Selleks et kindlaks teha, kas asjakohane partii tuleb vastu võtta või tagasi lükata, kontrollitakse iga valimisse kuuluvat seadet eraldi ja tehakse artiklis 5 märgitud standardite kohased või samaväärsed katsed.
                  Rakendatakse järgmiste tunnustega valimsüsteemi:

                              —

                              kvaliteeditase, mis vastab 95 % vastuvõtmise tõenäosusele, kusjuures mittevastavuse määr on 0,5–1,5 %;

                              —

                              kvaliteedi miinimumtase, mis vastab 5 % vastuvõtmise tõenäosusele, kusjuures mittevastavuse määr on 5–10 %.

                  5.5.3.

                  Teavitatud asutus kinnitab või laseb vastuvõetud partiide puhul igale seadmele kinnitada oma tunnusnumbri ja annab tehtud katsete kohta kirjaliku vastavustunnistuse. Kõiki selliste partiide seadmeid võib turule lasta, välja arvatud valimi mittevastavaks osutunud tooted.
                  Kui partii lükatakse tagasi, võtab teavitatud asutus vajalikke meetmeid selle partii turule laskmise tõkestamiseks. Kui partiid lükatakse tagasi korduvalt, võib teavitatud asutus statistilise tõendamise peatada.
                  Tootja võib teavitatud asutuse vastutusel kinnitada tema tunnusnumbri tootele selle valmistamise ajal.

                  5.5.4.

                  Tootja või tema volitatud esindaja peab tagama, et ta on võimeline nõudmise korral esitama teavitatud asutuse vastavustunnistuse.

            6.   EÜ ÜKSIKTOOTE TÕENDAMINE

                  6.1.

                  EÜ üksiktoote tõendamine on menetlus, mille puhul tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja tagab ja kinnitab, et asjakohane seade, millele on väljalaskmisel antud punktis 2 osutatud sertifikaat, vastab selle suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi nõuetele. Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja kinnitab seadmele CE-märgise, koostab kirjaliku vastavusdeklaratsiooni ja säilitab seda.

                  6.2.

                  Selleks et kindlaks teha seadme vastavust käesoleva direktiivi olulistele nõuetele, kontrollib teavitatud asutus seadet ja teeb vajalikud katsed, võttes arvesse tehnilist dokumentatsiooni.
                  Teavitatud asutus kinnitab või laseb heakskiidetud seadmele kinnitada oma tunnusnumbri ja annab tehtud katsete kohta kirjaliku vastavustunnistuse.

                  6.3.

                  IV lisas osutatud tehniline dokumentatsioon peab võimaldama hinnata seadme projekteerimise seisukohalt selle vastavust käesoleva direktiivi nõuetele ja aru saada seadme projekteerimisest, valmistamisviisist ja tööpõhimõttest.
                  IV lisas osutatud tehniline dokumentatsioon tuleb teha teavitatud asutusele kättesaadavaks.

                  6.4.

                  Kui teavitatud asutus peab seda vajalikuks, võib kontrollimised ja katsed teha pärast asjakohase seadme paigaldamist.

                  6.5.

                  Tootja või tema volitatud esindaja peab tagama, et ta on võimeline nõudmise korral esitama teavitatud asutuse vastavustunnistuse.

      III LISA

         CE-MÄRGIS JA PEALDISED

                  1.

                  CE-märgis koosneb tähtedest CE järgmisel kujul:

                  CE-märgisele peab järgnema toote EÜ järelevalvega seotud teavitatud asutuse tunnusnumber.

                  2.

                  Seadmel või selle andmeplaadil peab olema CE-märgis koos järgmiste pealdistega:

                              —

                              tootja nimi või tunnusmärk;

                              —

                              seadme kaubanimetus;

                              —

                              vajaduse korral kasutatava elektritoiteallika liik;

                              —

                              seadme liik;

                              —

                              CE-märgise kinnitamise aasta kaks viimast numbrit.

                        Vastavalt seadme laadile võib lisada paigaldamiseks vajaliku teabe.

                  3.

                  CE-märgise vähendamisel või suurendamisel tuleb kinni pidada eespool esitatud joonise proportsioonidest.
                  CE-märgise eri osad peavad olema ühekõrgused, vähemalt 5 mm.

      IV LISA

         TEHNILINE DOKUMENTATSIOON

      Tehniline dokumentatsioon peab sisaldama järgmist teavet, kuivõrd teavitatud asutus seda hindamise eesmärgil nõuab:

                  —

                  üldine tootekirjeldus;

                  —

                  põhimõttelised projektid, tööjoonised ning detailide, alakoostude, elektriskeemide jms plaanid;

                  —

                  nimetatud tööjoonistest ja plaanidest ning seadmete tööpõhimõttest arusaamiseks vajalikud kirjeldused ja selgitused;

                  —

                  artiklis 5 osutatud standardite loetelu, mida kohaldatakse tervikuna või osaliselt, või nende lahenduste kirjeldused, mida on kasutatud oluliste nõuete järgimiseks, kui artiklis 5 osutatud standardeid ei ole kohaldatud;

                  —

                  katseprotokollid;

                  —

                  paigaldus- ja kasutusjuhendid.

            Vajaduse korral peab tehniline dokumentatsioon sisaldama järgmist:

                  —

                  seadmesse paigaldatud varustust käsitlevad tunnistused;

                  —

                  seadme tootmis- ja/või kontrolli- ja/või järelevalvemeetodeid käsitlevad tunnistused ja sertifikaadid;

                  —

                  kõik muud dokumendid, mis võimaldavad teavitatud asutusel seadmeid paremini hinnata.

      V LISA

         TEAVITATUD ASUTUSTE HINDAMISE MIINIMUMNÕUDED

      Liikmesriikide määratavad teavitatud asutused peavad vastama vähemalt järgmistele tingimustele:

                  —

                  töötajate ning vajalike vahendite ja vajaliku varustuse olemasolu;

                  —

                  töötajate tehniline pädevus ja erialane sõltumatus;

                  —

                  juhtkonna ja tehniliste töötajate sõltumatus käesoleva direktiiviga ette nähtud katsete tegemisel, aruannete koostamisel, sertifikaatide väljastamisel ja järelevalve teostamisel kõikidest asjakohaste seadmetega otseselt või kaudselt seotud ringkondadest, rühmadest ja isikutest;

                  —

                  ametisaladuste hoidmine töötajate poolt;

                  —

                  tsiviilvastutuskindlustuse olemasolu, välja arvatud juhul, kui vastutus lasub siseriiklike õigusnormide kohaselt riigil.

            Kahe esimese taande tingimuste täitmist peavad liikmesriikide pädevad asutused või liikmesriikide poolt määratud asutused perioodiliselt kontrollima.

      VI LISA
      A   OSA

         Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatusega

      (osutatud artiklis 14)

                  Nõukogu direktiiv 90/396/EMÜ
                  (EÜT L 196, 26.7.1990, lk 15)

                  Nõukogu direktiiv 93/68/EMÜ
                  (EÜT L 220, 30.8.1993, lk 1)

                  ainult artikkel 10

            B   OSA

         Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevad

      (osutatud artiklis 14)

                  Direktiiv

                  Ülevõtmise tähtpäev

                  Kohaldamise tähtpäev

                  90/396/EMÜ

                  30. juuni 1991

                  1. jaanuar 1992

                  93/68/EMÜ

                  30. juuni 1994

                  1. jaanuar 1995

      VII LISA

         Vastavustabel

                  Direktiiv 90/396/EMÜ

                  Käesolev direktiiv

                  Artikli 1 lõike 1 sissejuhatus

                  Artikli 1 lõike 1 esimene lõik

                  Artikli 1 lõike 1 esimene ja teine taane

                  Artikli 1 lõike 2 punktid a ja b

                  Artikli 1 lõige 2

                  Artikli 1 lõike 1 teine lõik

                  Artikli 1 lõige 3

                  Artikli 1 lõike 2 punkt d

                  Artikli 1 lõige 4

                  Artikli 1 lõige 3

                  Artikli 2 lõige 1

                  Artikli 2 lõige 1

                  Artikli 2 lõike 2 esimene ja teine lause

                  Artikli 2 lõike 2 esimene lõik

                  Artikli 2 lõike 2 kolmas lause

                  Artikli 2 lõike 2 teine lõik

                  Artiklid 3 ja 4

                  Artiklid 3 ja 4

                  Artikli 5 lõike 1 punkti a esimene lõik

                  Artikli 5 lõike 1 punkt a

                  Artikli 5 lõike 1 punkti a teine lõik

                  Artikli 5 lõike 2 esimene lõik

                  Artikli 5 lõike 1 punkt b

                  Artikli 5 lõike 1 punkt b

                  Artikli 5 lõike 2 esimene lause

                  Artikli 5 lõike 2 teine lõik

                  Artikli 5 lõike 2 kolmas lause

                  Artikli 5 lõike 2 kolmas lõik

                  Artikli 6 lõike 1 esimese lõigu esimene lause

                  Artikli 6 lõike 1 esimene lõik

                  Artikli 6 lõike 1 esimese lõigu teine lause

                  Artikli 6 lõike 1 teine lõik

                  Artikli 6 lõike 1 teine lõik

                  Artikli 6 lõike 1 kolmas lõik

                  Artikli 6 lõike 2 esimene lause

                  Artikli 6 lõike 2 esimene lõik

                  Artikli 6 lõike 2 teine lause

                  Artikli 6 lõike 2 teine lõik

                  Artikli 6 lõike 2 kolmas lause

                  Artikli 6 lõike 2 kolmas lõik

                  Artikkel 7

                  Artikkel 7

                  Artikli 8 lõike 1 punkt a

                  Artikli 8 lõike 1 punkt a

                  Artikli 8 lõike 1 punkti b sissejuhatus

                  Artikli 8 lõike 1 punkti b sissejuhatus

                  Artikli 8 lõike 1 punkti b esimene kuni neljas taane

                  Artikli 8 lõike 1 punkti b alapunktid i–iv

                  Artikli 8 lõige 2 ja lõige 3

                  Artikli 8 lõige 2 ja lõige 3

                  Artikli 8 lõike 4 esimese lõigu esimene lause

                  Artikli 8 lõike 4 esimene lõik

                  Artikli 8 lõike 4 esimese lõigu teine lause

                  Artikli 8 lõike 4 teine lõik

                  Artikli 8 lõike 4 teine lõik

                  Artikli 8 lõike 4 kolmas lõik

                  Artikli 8 lõike 5 punkt a

                  Artikli 8 lõike 5 esimene lõik

                  Artikli 8 lõike 5 punkt b

                  Artikli 8 lõike 5 teine lõik

                  Artikli 8 lõige 6

                  Artikli 8 lõige 6

                  Artiklid 9 kuni 12

                  Artiklid 9 kuni 12

                  Artikkel 13

                  —

                  Artikli 14 lõiked 1 ja 2

                  —

                  Artikli 14 lõige 3

                  Artikkel 13

                  —

                  Artikkel 14

                  —

                  Artikkel 15

                  Artikkel 15

                  Artikkel 16

                  I kuni V lisa

                  I kuni V lisa

                  —

                  VI lisa

                  —

                  VII lisa


title: Nõukogu direktiiv, 25. juuli 1978, põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhiistmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31978L0764

Euroopa Liidu Teataja L 255 , 18/09/1978 Lk 0001 - 0039 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 9 Lk 0044  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 10 Lk 0005  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 9 Lk 0044  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 9 Lk 0032  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 9 Lk 0032

		Nõukogu direktiiv,25. juuli 1978,põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhiistmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(78/764/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:tehnilised nõuded, millele traktorid peavad siseriiklike õigusaktide kohaselt vastama, kehtivad muu hulgas ka nende juhiistmete kohta;kõnealused nõuded on liikmesriigiti erinevad; seetõttu on vaja, et kõik liikmesriigid võtaksid lisaks olemasolevatele eeskirjadele või nende asemel vastu ühesugused nõuded, et eelkõige oleks võimalik iga traktoritüübi suhtes rakendada nõukogu 4. märtsi 1974. aasta direktiiviga 74/150/EMÜ liikmesriikide põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tüübikinnitust käsitlevate õigusaktide ühtlustamise kohta [3] ettenähtud EMÜ tüübikinnitusmenetlust;juhiistmeid käsitlevad nõuded hõlmavad lisaks nende paigaldamise nõuetele traktoritesse ka istmete konstruktsiooni; ühtlustatud tüübikinnitusmenetlus võimaldab igal liikmesriigil kontrollida vastavust ühistele konstruktsiooni- ja katsetamisnõuetele ning teatada teistele liikmesriikidele kontrollimise tulemustest, saates neile iga juhiistmetüübi kohta koostatud osa tüübikinnitustunnistuse koopia; osa EMÜ tüübikinnitusmärgi kinnitamine kõigile tüübikinnitusnõuete kohaselt valmistatud juhiistmetele välistab nende juhiistmete tehnilise kontrollimise vajaduse teistes liikmesriikides,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Iga liikmesriik annab osa EMÜ tüübikinnituse mis tahes juhiistmetüübile, mis vastab I ja II lisas sätestatud konstruktsiooni- ja katsetamisnõuetele.2. Osale EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik võtab vajaduse korral koostöös teiste liikmesriikide pädevate asutustega vajalikud meetmed, et kontrollida tootmisnäidiste vastavust kinnitatud tüübile. Selline kontrollimine piirdub pisteliste kontrollidega.Artikkel 2Liikmesriigid annavad iga nende poolt artikli 1 kohaselt kinnitatud juhiistme kohta tootjale või tootja volitatud esindajale osa EMÜ detaili tüübikinnitusmärgi, mis vastab II lisa punktis 3.5 esitatud näidisele.Liikmesriigid võtavad kõik asjakohased meetmed, et välistada selliste märkide kasutamine, mis võivad põhjustada artikli 1 kohaselt tüübikinnituse saanud juhiistmete segiajamise muude seadmetega.Artikkel 31. Ükski liikmesriik ei tohi keelata juhiistmete turuletoomist nende ehitusega seotud põhjustel, kui juhiistmetel on osa EMÜ tüübikinnitusmärk.2. Sellest olenemata võib liikmesriik keelata selliste osa EMÜ tüübikinnitusmärgiga juhiistmete turulelaskmise, mis korduvalt ei vasta kinnitatud tüübile.Kõnealune liikmesriik teatab viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile võetud meetmetest ja põhjendab oma otsust.Artikkel 4Iga liikmesriigi pädevad asutused saadavad ühe kuu jooksul muude liikmesriikide pädevatele asutustele I lisas esitatud näidise kohase osa tüübikinnitustunnistuse koopia iga juhiistme tüübi kohta, millele nad tüübikinnituse annavad või millele nad tüübikinnituse andmisest keelduvad.Artikkel 51. Kui osa EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik leiab, et teatav hulk samasugust tüübikinnitusmärki kandvaid juhiistmeid ei vasta tema poolt kinnitatud tüübile, siis võtab see liikmesriik vajalikud meetmed tagamaks, et tootmisnäidised vastaksid kinnitatud tüübile. Kõnealuse liikmesriigi pädevad asutused teavitavad teiste liikmesriikide pädevaid asutusi võetud meetmetest, mis tõsise ja korduva nõuetest kõrvalekaldumise korral võivad viia kuni osa EMÜ tüübikinnituse kehtetuks tunnistamiseni. Nimetatud asutused, olles saanud teise liikmesriigi pädevatelt asutustelt nõuetest kõrvalekaldumise teate, võtavad samasugused meetmed.2. Liikmesriikide pädevad asutused teavitavad üksteist ühe kuu jooksul igast osa EMÜ tüübikinnituse tühistamisest ja selle põhjustest.Artikkel 6Iga käesoleva direktiivi rakendamisel vastuvõetud sätete kohane otsus juhiistmele tüübikinnituse andmisest keeldumise, tüübikinnituse tühistamise või selle turulelaskmise või kasutamise keelamise kohta peab sisaldama üksikasjalikke põhjendusi. Sellistest otsustest teatatakse asjaomasele osapoolele ning samal ajal teavitatakse teda õiguskaitsevahenditest, mis on liikmesriikides kehtivate seaduste alusel tema käsutuses, ning selliste õiguskaitsevahendite kasutamise tähtaegadest.Artikkel 7Ükski liikmesriik ei tohi keelduda traktorile EMÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest juhiistmega seotud põhjustel, kui juhiistmel on osa EMÜ tüübikinnitusmärk ja kui iste on paigaldatud IV lisas sätestatud nõuete kohaselt.Artikkel 8Ükski liikmesriik ei tohi sõiduki müügist, registreerimisest, kasutuselevõtmisest või kasutamisest keelduda või seda keelata traktori juhiistmega seotud põhjustel, kui juhiistmel on osa EMÜ tüübikinnitusmärk ja kui iste on paigaldatud IV lisas sätestatud nõuete kohaselt.Artikkel 91. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmist mõistet: Põllumajandus- või metsatraktor on rataste või roomikutega varustatud mistahes mootorsõiduk, millel on vähemalt kaks telge ja mille tähtsaim omadus on veojõud ning mis on mõeldud teatavate põllu- või metsamajanduses kasutatavate tööriistade, masinate või haagiste tõmbamiseks, lükkamiseks, vedamiseks või käitamiseks. See võib olla ette nähtud ka koorma või kaassõitjate veoks.2. Käesolevat direktiivi kohaldatakse üksnes selliste lõikes 1 määratletud traktorite suhtes, mis on varustatud õhkrehvidega, millel on kaks telge ja mille maksimaalne valmistajakiirus on 6–25 km/h.Artikkel 10Muudatused, mis on vajalikud lisades esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu direktiivi 74/150/EMÜ artiklis 13 sätestatud korras.Artikkel 111. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid 18 kuu jooksul alates direktiivi teatavakstegemisest ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide tekst edastatakse komisjonile.Artikkel 12Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 25. juuli 1978Nõukogu nimeleesistujaK. Von DOHNANYI[1] EÜT C 299, 12.12.1977, lk 61.[2] EÜT C 84, 8.4.1978, lk 11.[3] EÜT L 84, 28.3.1974, lk 10.--------------------------------------------------I LISAMÕISTED1. JuhiisteJuhiiste – ainult ühe inimese iste, mis on mõeldud kasutamiseks juhile traktori juhtimise ajal.2. IstepindIstepind – valdavalt horisontaalne istmeosa, millele juht istudes toetub.3. SeljatugiSeljatugi – valdavalt vertikaalne istmeosa, mis toetab istuva juhi selga.4. Istme külgtoedIstme külgtoed – seadised või istmeosad, mis takistavad juhi libisemist külgsuunas.4.1. Istme käetoedIstme käetoed – seadised istme kummalgi küljel, mis toetavad istuva juhi küünarvarsi.5. Istme võrdluspunkt SIstme võrdluspunkt S – istme keskpikitasandi punkt, kus istumistasapinnal lõikuvad polsterdatud seljatoe puutetasand ja horisontaaltasand. Nimetatud horisontaaltasand omakorda lõikab istumistasapinda 150 mm istme võrdluspunktist S eespool (vt II lisa 1. liide).6. Istepinna sügavusIstepinna sügavus – horisontaalsuunaline kaugus istme võrdluspunktist S istepinna esiservani.7. Istepinna laiusIstepinna laius – horisontaalsuunaline kaugus istepinna välisservade vahel, mis on mõõdetud istme kesktasandiga risti.8. Koormuse järgi reguleerimise ulatusKoormuse järgi reguleerimise ulatus – vahemik kahe istmele mõjuva koormuse vahel, mis vastavad vedrustussüsteemi tunnuskõvera keskmistele asenditele raskeima ja kergeima juhi korral.9. Vedrustuse käikVedrustuse käik – kaugus vedrustussüsteemi kõrgeima ja madalaima asendi vahel.10. VibratsioonVibratsioon – juhiistme vertikaalsuunaline üles-alla liikumine.11. Vibratsioonikiirendus aVibratsioonikiirendus a – vibratsiooninihke teist järku diferentsiaal aja järgi.12. Kiirenduse efektiivväärtus aeffKiirenduse efektiivväärtus aeff – ruutjuur kiirenduste ruutkeskmisest.13. Spektraalne energiatihedus ØSpektraalne energiatihendus Ø – tertsfiltrite tagant mõõdetud kiirenduste ruutkeskmise aeff ruut, mis on jagatud nimetatud filtrite ribalaiusega.14. Kaalutud vibratsioonikiirendus awKaalutud vibratsioonikiirendusaw – kaalutud vibratsioonikiirendus, mis on määratud kaalufiltri abil vastavalt II lisa punktile 2.5.3.3.5.2.15. VibratsioonisuheVibratsioonisuhe – juhiistmel mõõdetud kaalutud vibratsioonikiirenduse suhe istme kinnituspunktis vastavalt II lisa punktile 2.5.3.3.2 mõõdetud kaalutud vibratsioonikiirendusse.16. VibratsiooniklassVibratsiooniklass – sarnaste vibratsiooniomadustega traktorite klass või grupp.17. A-kategooria traktorA-kategooria traktor – traktor, mida on selle omaduste põhjal võimalik liigitada teatavasse vibratsiooniklassi konstruktsiooniliste sarnasuste alusel.17.1. Nende traktorite omadused on järgmised:Telgede arv: kaksKoormusjaotus:esitelg : 30–45 % traktori tühimassist,tagatelg : 70–55 % traktori tühimassist.Rehvid: esirehvid on tagarehvidest väiksemad (raadiuste suhe ≤ 4: 5).Rööbe: vähim reguleeritav rööbe on suurem kui 1150 mm.Vedrustus: tagavedrustus puudub.Istme asend horisontaalil: tagatelje ja traktori raskuskeskme vahel.17.2. A-kategooria traktorid jagunevad kahte klassi:I klass: traktorid tühimassiga 1400–3600 kg.II klass: traktorid tühimassiga üle 3600 kuni 5000 kg.18. EtalontraktorEtalontraktor – traktor, mille vibratsioonikäitumise alusel määratakse seadeväärtused stendikatsetuse jaoks, millega katsetatakse teatud kindla vibratsiooniklassi traktoritele mõeldud istet.18.1. Vertikaalkiirenduse spektraalne energiatihedus etalontraktori istme kinnituspunktis peab vastama II lisa liidete 9 ja 10 nõuetele.18.2. Tingimusel, et punkti 18.1 nõuded on täidetud, peab etalontraktor vastama järgmises tabelis sätestatud parameetritele:| I klass | II klass | Lubatud hälbed |Tühimass, kg | 3040 | 4750 | ± 5 % |—koormus esiteljele, kg | 1300 | 1830 | ± 5 % |—koormus tagateljele, kg | 1740 | 2920 | ± 5 % |Esirehvid | 7,50-18 | 12,4/11-28 | |Tagarehvid | 16,9/14-34 | 169/14-38 | |Rehvirõhk esirehvides, bar | 2,0 | 1,5 | + 0,1 bar |Rehvirõhk tagarehvides, bar | 1,1 | 1,3 | + 0,1 bar |Teljevahe, mm | 2125 | 2590 | ± 10 % |--------------------------------------------------II LISAKONSTRUKTSIOONI- JA KATSENÕUDED – OSA EMÜ TÜÜBIKINNITUS- JA MÄRGISTAMISNÕUDED1. ÜLDNÕUDED1.1. Juhiiste peab olema konstrueeritud nii, et see tagaks juhile mugava asendi traktori juhtimisel ja manööverdamisel ning parima võimaliku kaitse tervise ja turvalisusega seotud riskide eest.1.2. Iste peab olema ilma tööriistu kasutamata reguleeritav pikisuunas ja kõrguses.1.3. Iste peab olema konstrueeritud nii, et see summutaks tõukeid ja vibratsiooni. Seetõttu peab iste olema hästi vedrustatud, sellel peavad olema head vibratsiooni summutavad omadused ning see peab pakkuma piisavat kaitset tagant ja külgedelt.Külgsuunaline kaitse on piisav, kui iste on konstrueeritud selliselt, et see takistab juhi keha libisemist külgsuunas.1.3.1. Iste peab olema reguleeritav juhi kehamassi järgi. Kõik selle nõude täitmiseks vajalikud reguleerimised peavad olema tehtavad ilma tööriistu kasutamata.1.4. Istepind, seljatugi, külgkaitsed ning eemaldatavad, kokkupandavad või fikseeritud käetoed, kui need on olemas, peavad olema polsterdatud.1.5. Istme võrdluspunkt S tuleb määrata II lisa 1. liites määratletud viisil.1.6. Kui pole sätestatud teisiti, peavad mõõtmed ja tolerantsid vastama järgmistele nõuetele:1.6.1. mõõtmed tuleb esitada koos mõõtühikutega (täisühikutena), vajadusel ümardatuna lähima täisühikuni;1.6.2. mõõtmiseks kasutatavad mõõteriistad peavad võimaldama tulemite ümardamist lähima täisühikuni ja nende täpsus peab mahtuma järgmiste tolerantside piiridesse:- pikkuse mõõtmisel: ±0,5 %,- nurga mõõtmisel: ±1°,- traktori massi määramisel: ±20 kg,- rehvirõhkude mõõtmisel: +0,1 bar;1.6.3. kõigi mõõtmetega seotud andmete korral on lubatud tolerantsiks ± 5 %.1.7. Iste peab läbima järgmised katsetused, mis tuleb teha ühele ja samale istmele järgmises järjekorras:1.7.1. vedrustuse omaduste ja juhi massi järgi reguleerimise ulatuse määramine;1.7.2. külgstabiilsuse määramine;1.7.3. vertikaalsuunalise vibratsiooni määramine.1.8. Kui iste on valmistatud selliselt, et see võib pöörduda ümber vertikaaltelje, tuleb vastavad katsetused teha edasisõidu suunas pööratud ja traktori keskpikiteljega paralleelsesse asendisse lukustatud istmega.1.9. Istmel, millega tehakse eespool nimetatud katsetused, peavad olema samad konstruktsioonilised ja paigaldusomadused kui seeriatootmises olevatel istmetel.1.10. Enne katsetuste sooritamist peab iste olema läbinud sissetöötamisperioodi tootja juures.1.11. Katsearuande, mis tõendab, et iste on läbinud kõik ettenähtud katsetused ilma kahjustusteta, ja mis sisaldab üksikasjalikke andmeid istme vibratsiooniomaduste kohta, peab koostama katselabor.1.12. Istmed, mida on katsetatud I klassi traktoritel, sobivad paigaldamiseks ainult I klassi traktoritele, samas aga istmed, mida on katsetatud II klassi traktoritel sobivad paigaldamiseks nii I klassi kui ka II klassi traktoritele.2. ERINÕUDED2.1. Istepinna mõõtmed2.1.1. Istepinna sügavus, mõõdetuna paralleelselt istme keskpikitasandiga sellest 150 mm kaugusel, peab olema 400 ± 50 mm (vt joonist allpool).2.1.2. Istepinna laius, mis mõõdetakse istme keskpikitasandiga risti, 150 mm võrra istme võrdluspunktist S eespool ja sellest mitte kõrgemal kui 80 mm, peab olema vähemalt 450 mm (vt joonist allpool).2.1.3. Kuni 1150 mm tagarööpmega traktoritel kasutamiseks mõeldud istmetel võib istepinna sügavust ja laiust vähendada juhul, kui traktori konstruktsioon ei võimalda täita punktide 2.1.1 ja 2.1.2 nõudeid, kuid sügavus ei tohi seejuures jääda alla 300 mm ja laius alla 400 mm.2.2. Seljatoe asend ja kalle2.2.1. Istme seljatoe ülaserv peab olema vähemalt 260 mm istme võrdluspunktist S kõrgemal (vt joonist allpool).2.2.2. Seljatoe kalle peab olema 10 ± 5° (vt joonist allpool).2.3. Istepinna kalle2.3.1. Koormatud istmepadja pinna tahasuunaline kalle (vt nurka α allpool toodud joonisel) peab olema horisontaaltasapinnast 3°–12°, mõõdetuna koormamisseadmega 1. liite kohaselt.2.4. Istme reguleerimine (vt joonist allpool)2.4.1. Iste peab olema pikisuunas reguleeritav vähemalt järgmises ulatuses:- 150 mm võrra üle 1150 mm tagarööpmega traktoritel,- 60 mm võrra kuni 1150 mm tagarööpmega traktoritel.2.4.2. Iste peab olema vertikaalsuunas reguleeritav vähemalt järgmises ulatuses:- 60 mm võrra üle 1150 mm tagarööpmega traktoritel,- 30 mm võrra kuni 1150 mm tagarööpmega traktoritel.+++++ TIFF +++++2.5. Istme katsetamine2.5.1. Katse vedrustuse omaduste ja juhi massi järgi reguleerimise ulatuse määramiseks2.5.1.1. Vedrustuse omadused määratakse staatilisel katsel. Katse tuleb teha istmete reguleeringute korral 50 kg massiga juhile ja 120 kg massiga juhile.Juhi massi järgi reguleerimise ulatuse piirväärtused arvutatakse vedrustussüsteemi omaduste põhjal.2.5.1.2. Iste on paigaldatud katsestendile või traktorile ja seda koormatakse kas vahetult või spetsiaalse seadme abil; see koormus ei tohi erineda nimikoormusest rohkem kui 5 N võrra. Vedrustussüsteemi vajumine tuleb mõõta täpsusega kuni ± 1 mm. Koormust tuleb rakendada 1. liite punktis 3 sätestatud menetluse kohaselt.2.5.1.3. Vedrustussüsteemi deformatsiooni iseloomustav tunnuskõver tuleb koormamisel nullkoormusest maksimumkoormuseni ja tagasi täies ulatuses välja joonistada. Koormuse muutmise vahemikud, mille järel tuleb vedrustussüsteemi vajumist mõõta, ei tohi olla suuremad kui 100 N; vedrustussüsteemi liikumise graafikule tuleb märkida vähemalt kaheksa mõõtepunkti koormuse ligikaudselt võrdsete muutuste järel. Maksimumkoormuseks loetakse kas koormus, kus vedrustuse edasist vajumist pole enam võimalik registreerida, või koormus 1500 N. Peale koormuse lisamist ja vähendamist mõõdetakse vedrustussüsteemi vertikaalsuunaline vajumine 200 mm võrra istme võrdluspunktist S eespool; peale koormuse lisamist ja vähendamist tuleb lasta istmel saavutada stabiilne asend.2.5.1.4. Kui istmel puuduvad käigupiirikud selle reguleerimiseks massi järgi, tuleb reguleeringud valida nii, et:2.5.1.4.1. kergeima juhi korral tagastub iste peale koormuse eemaldamist vedrustuse käigupiirkonna ülemisse lõppasendisse ja2.5.1.4.2. raskeima juhi korral vajutab 1500 N koormus istme selle vedrustuse käigupiirkonna alumisse lõppasendisse.2.5.1.4.3. Reguleerimisulatust, mis on määratud koormuste abil vastavalt punktidele 2.5.1.4.1 ja 2.5.1.4.2, tuleb seega lugeda suuremaks kui punktis 3.1.1. nõutud reguleerimisulatus.2.5.1.4.4. Kui iste on varustatud alumise piirikuga, mis põhineb muutuva elastsusega vedrul, võib vedrustuse käigupiirkonna alumise asendi (vt I lisa punkt 9) määratleda asendina, mille iste saavutab 1000 N koormuse korral, kui iste on reguleeritud kergeima juhi jaoks.2.5.1.5. Vedrustussüsteemi keskasend on asend, mille iste saavutab, kui see on alla vajutatud poole käigupikkuse ulatuses.2.5.1.6. Kuivõrd vedrustussüsteemi tunnuskõverateks on tavaliselt hüstereesisilmused, tuleb koormus märkida graafikule silmust läbiva keskteljejoonena (vt I lisa punkt 8 ja II lisa 2. liite punktid A ja B).2.5.1.7. Reguleerimisulatuse piirväärtuste määramiseks funktsioonina juhi massist tuleb punktide A ja B (vt 2. liide) punkti 2.5.1.6 kohaselt leitud väärtused korrutada teguriga 1,3.2.5.2. Katse külgstabiilsuse määramiseks2.5.2.1. Iste peab olema reguleeritud juhi suurimale lubatud massile ja ühendatud katsestendi või traktoriga nii, et istme alusplaat toetub liikumatule plaadile (katsestend), mis ei ole istme alusplaadist väiksem.2.5.2.2. Istepinnale või istmepadjale rakendatakse katsekoormus 1000 N. Koormust tuleb rakendada istme võrdluspunktist S 200 mm võrra eespool vaheldumisi istme sümmeetriatasapinnast 150 mm võrra kummalegi poole.2.5.2.3. Koormuse rakendamise ajal mõõdetakse istepinna külgsuunalise kalde muutumist horisontaal- ja vertikaalsuunaliste reguleeringute äärmiste seadeväärtuste korral. Jääkdeformatsiooni koormuse rakenduspunkti ümbruses ei võeta arvesse.2.5.3. Katse vibratsiooni määramiseksIstme vibratsioon määratakse stendikatsel ja/või standardkatserajal sõltuvalt sellest, kas iste on mõeldud kasutamiseks A-kategooria traktoriklassis (või klassides) või B-kategooria traktoril.2.5.3.1. Katsetamine katsestendil2.5.3.1.1. Katsestend peab simuleerima vertikaalsuunalist vibratsiooni juhiistme kinnituspunktis.Vibratsiooni tekitatakse elektrohüdraulilise seadme abil. Kasutatakse seadeväärtusi, milleks on kas 4. ja 5. liites vastava traktoriklassi jaoks loetletud väärtused või kahekordselt integreeritud kiirendussignaale, mis on salvestatud istme kinnituspunktis, kui B-kategooria traktor liigub kiirusega 12 ± 0,5 km/h standardkatserajal, mis on määratletud punktis 2.5.3.2.1. Vibratsioon tuleb üle kanda platvormile, mis mõõtmetelt sarnaneb ligikaudu traktori juhikabiinile. Vibratsiooni tekitamiseks tuleb katkestuseta kaks korda järjest genereerida seadeväärtussignaale või kahekordselt integreeritud kiirendussignaale, mis on salvestatud istme kinnituspunktis B-kategooria traktori liikumisel standardkatserajal. Seadeväärtussignaalide või kiirendussignaalide esmakordsel genereerimisel mõõtmisi ei tehta.2.5.3.1.2. Peale katsetatava istme kinnitusseadise peavad platvormile olema kinnitatud ka rool ja jalatugi. Nende paigutus peab vastama 6. liite nõuetele.2.5.3.1.3. Katsestendil peab olema kõrge painde- ja väändejäikus ning selle laagrite ja juhikute lõtk ei tohi olla suurem kui tehniliselt vajalik. Kui platvorm on kinnitatud vibraatorõlale, peab mõõde R olema vähemalt 2000 mm (vt 6. liide).Katsestend peab olema võimeline tekitama sinusoidaalset vibratsiooni, nagu on näidatud 7. liites, kui istmele on rakendatud 150 kg koormus.2.5.3.2. Katsetamine standardkatserajal2.5.3.2.1. Katserada koosneb kahest paralleelsest ribast, mille vahekaugus vastab traktori rööpmele. Rajakate võib olla sileda pinnaga betoonist või põhikarkassile asetatud puit- või betoonplokkidest. Raja kummagi riba pind on määratud kõrgusordinaatidega baastaseme suhtes; need ordinaadid on esitatud 3. liite tabelis. Katseraja kõrgusordinaadid on antud 16 cm vahekaugusega punktides piki mõlemat riba.Katserada peab olema kinnitatud kindlalt aluspinnale ja ribade vahekaugus võib kogu rajapikkusel kõikuda vaid väikeses ulatuses; traktori rattad peavad olema alalises kontaktis rajapinnaga. Kui katseraja ribad koosnevad plokkidest, peab nende paksus olema 6 kuni 8 cm ja nende keskmete vahekaugus 16 cm.Standardkatseraja pikkus peab olema 100 m. Mõõtmisi tuleb alustada niipea, kui traktori tagatelje kese on kohakuti katseraja punktiga D = 0, ja mõõtmised tuleb lõpetada, kui traktori esitelje kese on kohakuti katseraja punktiga D = 100 (vt tabel II lisa 3. liites).2.5.3.2.2. Ülekantavat vertikaalsuunalist vibratsiooni määratakse liikumiskiirusel 12 ± 0,5 km/h.Ettenähtud kiirust tuleb hoida ilma pidureid kasutamata. Vibratsiooni mõõdetakse nii kerge kui ka raske juhi korral istmel ja punktis, kus iste on traktorile kinnitatud.Kiirus 12 km/h peab olema saavutatud peale kiirendusraja läbimist. Kiirendusrada peab olema tasane ja see peab olema ühendatud katserajaga samas tasapinnas.2.5.3.2.3. Iste peab olema reguleeritud vastavalt juhi massile tootja juhiste kohaselt.2.5.3.2.4. Traktor peab olema varustatud kaitseraami ja/või -kabiiniga, välja arvatud juhul, kui on tegemist traktoritüübiga, millel see pole vajalik. Traktoril ei tohi olla lisaseadmed. Samuti ei tohi traktori ratastel ega raamil olla lisaraskusi ega vedelikku rehvides.2.5..3.2.5. Katsel tuleb kasutada tootja juhendis määratud standardmõõtmete ja -kihiindeksiga rehve. Turvisemustri sügavus peab olema vähemalt 65 % uue turvisemustri sügavusest.2.5.3.2.6. Rehvide külgedel ei tohi olla kahjustusi. Rehvirõhk peab vastama rehvi tootja soovitatud baasrõhkude aritmeetilisele keskmisele. Rööbe peab vastama traktorimudeli, millele katsetatav iste on kinnitatud, tavalistes töötingimustes kasutatavale rööpmele.2.5.3.2.7. Mõõtmised istme kinnituspunktis ja istmel tuleb teha samal sõidukatsel.Vibratsiooni mõõtmiseks ja registreerimiseks kasutatakse võimendiga kiirendusmõõturit, mõõtevõimendit ja magnetilist salvestusseadet või vahetu lugemiga vibromeetrit. Mõõteriistade tehnilised andmed on sätestatud punktides 2.5.3.3.2–2.5.3.3.6.2.5.3.3. Katserajal ja katsestendil sooritatavate katsetuste tehnilised tingimused2.5.3.3.1. Juhi massKatsed viiakse läbi kahe juhi korral: ühe juhi kogumass on 55 kg (± 10 %), kusjuures kuni 5 kg sellest võib olla keha ümbritsevas massivöös; teise juhi mass on 98 kg (± 10 %), kusjuures massivöös võib olla kuni 8 kg.2.5.3.3.2. Kiirendusmõõturi asukohtJuhile ülekanduva vibratsiooni mõõtmiseks kinnitatakse kiirendusmõõtur jäigale ja tasasele 250 ± 50 mm läbimõõduga plaadile, mille 75 mm läbimõõduga keskosa peab olema jäik ja varustatud jäiga kattega kiirendusmõõturi kaitseks. See plaat peab olema asetatud istepinna keskosale istme ja juhi vahele ning olema kaetud naturaalse või sünteetilise umbes 200 mm paksuse vahtkummist kattega.Vibratsiooni mõõtmiseks istme kinnituspunktis tuleb kiirendusmõõtur kinnitada traktorile kinnituspunkti juurde istepinna vertikaalprojektsiooni sisse jäävale alale ja mitte kaugemale kui 100 mm traktori keskpikiteljest.2.5.3.3.3. Vibratsioonikiirenduse mõõtmineKiirendusmõõtur koos võimendus- ja ülekandeseadmetega peab reageerima vibratsioonile efektiivväärtusega 0,05 m/s2 ja olema suuteline mõõtma vibratsiooni efektiivväärtusega 5 m/s2 ja amplituuditeguriga (s.o tipp- ja efektiivväärtuse suhtega) 3 ilma moonutusteta ja maksimaalse veaga ± 2,5 % vahemikus 1–80 Hz.2.5.3.3.4. Magnetiline salvestusseadeMagnetilise salvestusseadme kasutamisel ei tohi seadme maksimaalne taasesitusviga olla suurem kui ± 3,5 % sagedusvahemikus 1 kuni 80 Hz, sealhulgas ka muudetud kiirusel taasesitamisel analüüsi jaoks.2.5.3.3.5. Vibromeeter2.5.3.3.5.1. Vibratsiooni sagedusega üle 10 Hz võib jätta arvestamata. Seetõttu on lubatud mõõteseadise ette ühendada madalpääsfilter katkestussagedusega umbes 10 Hz ja sumbumusega 12 dB oktavi kohta.2.5.3.3.5.2. Mõõteseadises peab anduri ja integraatori vahele olema liidetud elektrooniline kaalufilter. Filter peab vastama 8. liites toodud graafikule ja lubatud piirviga ei tohi olla suurem kui ± 0,5 dB sagedusribas 2–4 Hz ja ± 2 dB muudel sagedustel.2.5.3.3.5.3. Elektrooniline mõõteseadis peab olema suuteline näitama kas:- kaalutud vibratsioonikiirenduse (aw) ruudu integraali I üle katsetusaja TI =dt- või ruutjuurt kõnealusest integraalist,- või otse kaalutud vibratsioonikiirenduse efektiivväärtust aw effa=I/T =2I2TNiimoodi leitud kaalutud vibratsioonikiirenduse efektiivväärtuse üldine viga peab jääma piiridesse ± 5 %.2.5.3.3.6. KalibreerimineKõiki mõõteseadiseid tuleb regulaarselt kalibreerida.2.5.3.3.7. Vibratsioonikatse hindamine2.5.3.3.7.1. Igal katsel tuleb määrata kaalutud vibratsioonikiirendus kogu katseaja jooksul punktis 2.5.3.3.5 mainitud vahetu lugemiga vibromeetri abil.2.5.3.3.7.2. Katsearuandes peab olema esitatud istme parandatud vibratsioonikiirenduse aritmeetiline keskmine nii kerge kui ka raske juhi korral. Samuti peab katsearuanne sisaldama juhiistme kaalutud vibratsioonikiirenduse suhet mõõdetuna istme kinnituspunktis. See suhe tuleb esitada täpsusega kaks kohta peale koma.2.5.3.3.7.3. Välistemperatuuri kõikumine katse jooksul tuleb mõõta ja esitada katsearuandes.2.5.4. Traktoriistmete vibratsioonikatsetused sõltuvalt istmete kasutusalast2.5.4.1. A-kategooria traktoriklassi (või klasside) traktoritel kasutamiseks mõeldud istet tuleb katsetada vibratsioonikatse stendil, kasutades asjakohaseid seadeväärtussignaale.2.5.4.2. B-kategooria traktoritel kasutamiseks mõeldud istet tuleb katsetada standardkatserajal kõnealust tüüpi traktoril. Teha võib siiski ka simulatsioonkatse, kasutades seadeväärtussignaale, mis vastavad kiirenduskõverale, mis on saadud standardkatserajal sama traktoritüübiga tehtud katsel, millele iste on mõeldud.2.5.4.3. Iste, mis on ette nähtud kasutamiseks ainult teatud tüüpi A-kategooria traktoritel, võib katsetada samuti punkti 2.5.4.2 nõuete kohaselt. Sel juhul antakse osa tüübikinnitus ainult sellele traktoritüübile, millele katsetatud iste on ette nähtud.2.5.5. Istme vibratsiooni määramise menetlus A-kategooria traktoritele mõeldud istmetel2.5.5.1. Etalontraktori vibratsioonikäitumine, mis on normiks juhiistmete katsetamisel, on määratletud vertikaalkiirenduse spektraalse energiatiheduse (9. ja 10. liide) abil, mis on registreeritud etalontraktori istme kinnituspunktis sõidukatsel standardkatserajal vastavalt punkti 2.5.3.2 nõuetele.2.5.5.2. Väärtus awB, mis on tegelikult esineb istme kinnituspunktis sõidukatse ajal, peab jääma järgmistesse piiridesse:a= 1,9– 2,2 m/s2a= 1,6– 1,8 m/s2ja tuleb korrigeerida nii, et need vastaksid kontrollväärtustele:a= 2,05 m/s2 I klassi korrala= 1,7 m/s2 II klassi korral,juhiistmel mõõdetud kiirendus aws tuleb korrigeerida vastavalt valemile:a= awBawB2.5.5.3. Juhul, kui katse tehakse katsestendil, tuleb istmete kinnituste vertikaalsuunaliste liikumiste genereerimiseks kasutatavad seadeväärtussignaalid määrata, integreerides kahekordselt kiirendussignaale, mis on salvestatud I või II klassi etalontraktori istme kinnituspunktis sõidukatsel standardkatserajal. Need seadeväärtussignaalid on esitatud 4. ja 5. liites.Katsestend tuleb reguleerida nii, et istme kinnituspunktis oleks kaalutud kiirendus:a= 1,9– 2,2 m/s2A-kategooria I klassi traktorite korral, jaa= 1,6 1,6– 1,8 m/s2A-kategooria II klassi traktorite korral.Tuleb määrata tegelik väärtus awB mõõtmise ajal istme kinnituspunktis. Kõrvalekalde korral kontrollväärtusesta= 2,05 m/s2 A-kategooria I klassi traktorite korrala= 1,7 m/s2 A-kategooria II klassi traktorite korral,tuleb juhiistmel mõõdetud kiirendus aws korrigeerida vastavalt järgmisele valemile:a= awBawB2.5.5.4. Stendikatse korral kohaldatakse punkti 2.5.3.1 nõudeid ja vibratsioon tuleb genereerida vastavalt punkti 2.5.5.2 nõuetele.Mõlema punktis 2.5.3.3.1 osutatud juhi korral tuleb kaalutud vibratsioonikiirendust istmel mõõta 28 sekundi jooksul. Mõõtmine peab algama seadeväärtussignaalist, mis vastab ajale t = 0 s, ja lõppema seadeväärtussignaaliga aja t = 28 s korral (vt II lisa 4. ja 5. liide). Läbida tuleb vähemalt kaks katsesõitu. Mõõdetud väärtused ei tohi erineda aritmeetilisest keskmisest rohkem kui ± 5 %.2.5.6. Istme vibratsiooni määramise menetlus B-kategooria traktoritele mõeldud istmetel2.5.6.1. Vastavalt punkti 2.5.4.2 nõuetele ei kehti istme vibratsioonikatsetused mitte traktorite grupi ega klassi suhtes, vaid ainult selle traktoritüübi suhtes, mille jaoks iste on ette nähtud.2.5.6.2. Sõidukatse standardkatserajal tuleb teha vastavalt punktide 2.5.3.2 ja 2.5.3.3 nõuetele. Sellisel juhul juhiistmel mõõdetud vibratsioonikiirendust aws ei korrigeerita ja see on järelikult võrdne kontrollväärtusegaa.2.5.6.3. Katsetamine katsestendil tuleb teha sarnaselt sõidukatsele standardkatserajal vastavalt punktide 2.5.3.1 ja 2.5.3.3 nõuetele.Vibratsioonigeneraatori seadeväärtussignaalid saadakse vastavalt punktile 2.5.3.1.1 salvestatud vibratsioonikiirendussignaalide kahekordse integreerimise teel.2.5.6.4. Punkti 2.5.6.3 kohaselt saadud seadeväärtuste määramisel ei tohi katsestendil salvestatud kaalutud vibratsioonikiirendus awp istme kinnituspunktis erineda punkti 2.5.6.3 (esimese lõigu) kohaselt tehtud sõidukatsel standardkatserajal salvestatud väärtusest awF rohkem kui ± 10 % Erinevuse korral katsesõidul istme kinnituspunktis mõõdetud väärtusest awF tuleb katsestendil juhiistmel salvestatud kaalutud vibratsioonikiirendust korrigeerida järgmiselt:a= awsawFawpKõik katsed katsestendil tuleb sooritada kaks korda. Mõõdetud väärtused ei tohi erineda aritmeetilisest keskmisest rohkem kui ± 5 %.3. OSA EMÜ TÜÜBIKINNITUS- JA MÄRGISTAMISNÕUDED3.1. Istmele osa EMÜ tüübikinnituse saamiseks tarvilikud tingimused.Osa EMÜ tüübikinnituse saamiseks peab iste lisaks eelpool sätestatud nõuetele vastamisele täitma ka järgmisi tingimusi:3.1.1. reguleerimisulatus funktsioonina juhi massist peab olema vähemalt vahemikus 50 kuni 120 kg;3.1.2. külgstabiilsuskatsel mõõdetud kalde muutus ei tohi olla suurem kui 5º;3.1.3. kumbki punktis 2.5.3.3.7.2 kirjeldatud väärtusest ei tohi olla suurem kui 1,25 m/s².3.2. Osa EMÜ tüübikinnituse taotlus3.2.1. Osa EMÜ tüübikinnitustaotluse esitab kaubanime või kaubamärgi omanik või omaniku volitatud esindaja.3.2.2. Iga juhiistmetüübi jaoks tuleb taotlusele lisada:3.2.2.1. lühike tehniline kirjeldus, kus tuleb nimetada traktori tüüp või traktorid, mille jaoks iste on ette nähtud;3.2.2.2. joonised (kolmes eksemplaris), mis on piisavalt üksikasjalikud võimaldamaks istme tüübi identifitseerimist ja kus on esitatud selle mõõtmed, mass, vedrustussüsteem ja kinnitusviis;3.2.2.3. vähemalt üks iste;3.2.2.4. üks representatiivne traktor (vajadusel) sellest traktoritüübist, millele iste on ette nähtud.3.3. Kirjed3.3.1. Osa EMÜ tüübikinnitusele esitataval istmel peab olema selgelt ja kustutamatult märgitud taotleja kaubanimi või kaubamärk.3.3.2. Igal istmel peab olema EMÜ tüübikinnitusmärgi paigutamiseks piisavalt suur vaba ala; see ala peab olema kantud punktis 3.2.2.2 mainitud joonistele.3.4. Osa EMÜ tüübikinnitus3.4.1. Kui punkti 3.2 kohaselt tüübikinnituseks esitatud iste vastab punktide 3.1 ja 3.3 nõuetele, antakse istmele osa EMÜ tüübikinnitus ja paigutatakse sellele osa tüübikinnitusnumber.3.4.2. Seda numbrit ei tohi paigutada ühelegi teist tüüpi istmele.3.5. Märgistamine3.5.1. Igal käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatud tüübile vastaval istmel peab olema osa EMÜ tüübikinnitusmärk.3.5.2. Tüübikinnitusmärk koosneb:3.5.2.1. väiketähte “e” ümbritsevast ristkülikust, millele järgneb osa tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldusnumber või eraldustähed:1 Saksamaa,2 Prantsusmaa,3 Itaalia,4 Madalamaad,6 Belgia,11 Ühendkuningriik,13 Luksemburg,18 Taani,IRL Iirimaa.3.5.2.2. vahetult ristküliku all olevast osa EMÜ tüübikinnitusnumbrist, mis vastab istmetüübile antud osa EMÜ tüübikinnitustunnistuse numbrile; ja3.5.2.3. vahetult ristküliku kohal olevast A-kategooria traktori tüübimärgist, millele iste on ette nähtud. See tuleb esitada järgmiselt:- A-kategooria I klassi traktorite korral: I- A-kategooria I ja II klassi traktorite korral: I ja IIKui ristküliku kohal traktoritüübi märk puudub, on iste ette nähtud B-kategooria traktoritele.3.5.3. Osa EÜ tüübikinnitusmärk tuleb istmele kinnitada selliselt, et see oleks kustutamatu ja selgesti loetav ka siis, kui iste on paigaldatud traktorile.3.5.4. Osa tüübikinnitusmärgi näidis on esitatud 11. liites.3.5.5. Selle märgi erinevate osade mõõtmed ei tohi olla väiksemad, kui minimaalmõõtmed, mis on esitatud 11. liites.--------------------------------------------------III LISAOSA EMÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSE NÄIDIS+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------IV LISAJUHIISTME PAIGALDUSNÕUDED TRAKTORI EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMISEL1. Igal juhiistmel peab olema osa EMÜ tüübikinnitusmärk ja iste peab vastama järgmistele paigaldusnõuetele:1.1. juhiiste peab olema paigaldatud sellisel viisil, et:1.1.1. on tagatud mugav asend juhile traktori juhtimiseks ja manööverdamiseks;1.1.2. iste on kergesti ligipääsetav;1.1.3. tavalises juhtimisasendis juhile on töö käigus kasutatavad traktori juhtimisseadised kergesti ligipääsetavad;1.1.4. istme ega traktori ükski osa ei või põhjustada juhile vigastusi ega muljumisi;1.1.5. kui iste on reguleeritav ainult pikisuunas või kõrguses, peab selle sümmeetriatasand langema kokku või olema paralleelne traktori keskpikitasandiga;1.1.6. kui iste on ette konstrueeritud nii, et see pöörleb ümber vertikaaltelje, peab see olema lukustatav kõigis või teatavates asendites, kuid kindlasti punktis 1.1.5 mainitud asendis.2. EMÜ tüübikinnituse omanik võib taotleda tüübikinnituse laiendamist teistele istmetüüpidele. Pädevad asutused peavad andma kõnealuse laienduse järgmistel tingimustel:2.1. uuel istmetüübil on osa EMÜ tüübikinnitus;2.2. see on konstrueeritud paigaldamiseks traktoritüübile, mille jaoks taotletakse EMÜ tüübikinnituse laiendust;2.3. istme paigaldus vastab käesoleva lisa paigaldusnõuetele.3. 1150 mm tagarööpmega traktoritele ette nähtud istmete istepinna sügavuse ja laiuse minimaalmõõtmed võivad olla järgmised:- istepinna sügavus: 300 mm,- istepinna laius: 400 mm.Seda sätet kohaldatakse ainult siis, kui istepinna sügavusele ja laiusele kehtestatud nõudeid (st vastavalt 400 ± 50 mm ja vähemalt 450 mm) pole traktori konstruktsiooni tõttu võimalik järgida.4. EMÜ tüübikinnitustunnistusele lisatakse IV lisas esitatud näidisele vastav tunnistus iga tüübikinnituse või tüübikinnituse laienduse kohta, mis on antud või mille andmisest on keeldutud.--------------------------------------------------V LISATRAKTORI EMÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSE LISA SEOSES JUHIISTMEGA(Direktiivi 74/150/EMÜ (liikmesriikide põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tüübikinnitust käsitlevate õigusaktide ühtlustamise kohta) artikli 4 lõige 2 ja artikkel 10)+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------