title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/78/EÜ, 13. juuli 2009 , kaherattaliste mootorsõidukite tugiharkide kohta (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               3.9.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 231/8

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/78/EÜ,
   13. juuli 2009,
   kaherattaliste mootorsõidukite tugiharkide kohta
   (kodifitseeritud versioon)
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/31/EMÜ kaherattaliste mootorsõidukite tugiharkide kohta (3) on oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

               (2)

               Direktiiv 93/31/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist, mis kuuluvad EÜ tüübikinnituse süsteemi, mis kehtestati nõukogu 30. juuni 1992. aasta direktiiviga 92/61/EMÜ (kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse kohta), mis omakorda asendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. märtsi 2002. aasta direktiiviga 2002/24/EÜ (kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse kohta), (5) ning selles sätestatakse kaherattaliste mootorsõidukite projekteerimise ja ehituse tehnilised näitajad tugiharkide osas. Need tehnilised näitajad on seotud liikmesriikide õigusaktide lähendamisega direktiivis 2002/24/EÜ sätestatud EÜ tüübikinnituse menetlusele, mida tuleb kohaldada igat tüüpi sõidukitele. Sellest tulenevalt kohaldatakse käesoleva direktiivi suhtes direktiivi 2002/24/EÜ sätteid, mis kehtivad sõiduki süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul.

               (3)

               Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt kaherattaliste mootorsõidukite tugiharkidele osa EÜ tüübikinnituse andmist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning kavandatava meetme mõju tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               (4)

               Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Käesolevat direktiivi kohaldatakse igat tüüpi kaherattaliste mootorsõidukite tugiharkide suhtes, nagu on osutatud direktiivi 2002/24/EÜ artiklis 1.
   Artikkel 2
   Osa EÜ tüübikinnituse andmise menetlus kaherattalise mootorsõiduki tugihargi suhtes ja kõnealuste sõidukite vaba liikumist reguleerivad tingimused on sätestatud direktiivi 2002/24/EÜ II ja III peatükis.
   Artikkel 3
   Muudatused, mis on vajalikud I lisas esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu vastavalt direktiivi 2002/24/EÜ artikli 18 lõikes 2 osutatud menetlusele.
   Artikkel 4
   1.   Liikmesriigid ei tohi tugiharkidega seotud põhjustel:

               —

               keelduda andmast EÜ tüübikinnitust kaherattalise mootorsõiduki tüübile või

               —

               keelata kaherattaliste mootorsõidukite registreerimist, müüki või kasutuselevõttu,

         kui kõnealuste sõidukite tugihargid vastavad käesoleva direktiivi nõuetele.
   2.   Liikmesriigid keelduvad andmast EÜ tüübikinnitust uutele kaherattalise mootorsõiduki tüüpidele tugiharkidega seotud põhjustel, kui käesoleva direktiivi nõuded ei ole täidetud.
   3.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 5
   Direktiiv 93/31/EMÜ, mida on muudetud II lisa A osas loetletud direktiiviga, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile tõlgendatakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid loetakse vastavalt III lisas esitatud vastavustabelile.
   Artikkel 6
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010.
   Artikkel 7
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 13. juuli 2009

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         H.-G. PÖTTERING

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         E. ERLANDSSON

      (1)  ELT C 234, 30.9.2003, lk 20.

      (2)  Euroopa Parlamendi 25. septembri 2007. aasta arvamus (ELT C 219 E, 28.8.2008, lk 66) ja nõukogu 7. juuli 2009. aasta otsus.

      (3)  EÜT L 188, 29.7.1993, lk 19.

      (4)  Vt II lisa A osa.

      (5)  EÜT L 124, 9.5.2002, lk 1.

      I LISA
      1.   MÕISTED
      Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:
      1.1.   tugihark– seade, mis on kindlalt sõiduki külge kinnitatud ning hoiab sõidukit vertikaalses (või peaaegu vertikaalses) seisuasendis, kui sõidukijuht ei ole kohal;
      1.2.   külgtugihark– tugihark, mis väljasirutatud või avatud asendis toetab ainult sõiduki ühte külge, kusjuures mõlemad rattad jäävad toetuspinnaga kokkupuutesse;
      1.3.   kesktugihark– tugihark, mis avatud asendis toetab sõidukit ühes või mitmes sõiduki ja toetuspinna kokkupuutepunktis mõlemal pool sõiduki keskpikitasapinda;
      1.4.   külgkalle– protsentides väljendatud tegeliku toetuspinna kalle, kui sõiduki keskpikitasapinna ja toetuspinna lõikejoon on risti suurima kaldejoonega (joonis 1);
      1.5.   pikikalle– protsentides väljendatud tegeliku toetuspinna kalle, kui sõiduki keskpikitasapind on paralleelne suurima kaldejoonega (joonis 2);
      1.6.   sõiduki keskpikitasapind– sõiduki tagumise ratta pikisuunaline sümmeetriatasand.
      2.   ÜLDNÕUDED

                  2.1.

                  Kõik kaherattalised sõidukid peavad olema varustatud vähemalt ühe tugihargiga, mis hoiab sõidukit püstiasendis seisu (näiteks parkimise) ajal, kui sõidukit ei hoia püstiasendis inimene ega välised vahendid. Topeltratastega sõidukitel ei pea olema tugiharke, kuid need peavad seisuasendis (seisupidur on rakendatud) vastama punktis 6.2.2 ettenähtud nõuetele.

                  2.2.

                  Tugihargi tüüp peab vastama kas külg- või kesktugihargi või mõlema tugihargi tüübile.

                  2.3.

                  Kui tugihark on kinnitatud sõiduki alumisele osale või sõiduki alla, peab (peavad) tugihargi väljaulatuv(ad) osa(d) kinnitamiseks või sõiduasendisse asetumiseks liikuma sõiduki tagaosa poole.

            3.   ERINÕUDED
      3.1.   Külgtugihargid

      3.1.1.   Külgtugihargid peavad:

                  3.1.1.1.

                  toetama sõidukit sellisel viisil, et oleks tagatud külgpüsivus nii horisontaaltasapinnal kui kallakul, et sõiduk ei kalduks liiga kergesti (ega pöörleks seejuures külgtugihargi toetuspunkti ümber) või ei liiguks liiga kergesti vertikaalasendisse või üle vertikaalasendi (ega kalduks seejuures külgtugihargi suhtes vastassuunda);

                  3.1.1.2.

                  toetama sõidukit sellisel viisil, et säiliks stabiilsus, kui sõiduk on pargitud kallakule punkti 6.2.2 kohaselt;

                  3.1.1.3.

                  liikuma automaatselt alg- või sõiduasendisse:

                              3.1.1.3.1.

                              kui sõiduk asetatakse tagasi tavalisse (vertikaalsesse) sõiduasendisse
                              või

                              3.1.1.3.2.

                              kui sõiduk liigub ettepoole juhi tahtliku tegevuse tulemusena;

                  3.1.1.4.

                  olema punktis 3.1.1.3 ettenähtud nõuetest hoolimata projekteeritud ja ehitatud nii, et ei sulgu automaatselt, kui kaldenurk ootamatult muutub (näiteks juhul, kui kolmas osaleja või mööduva sõiduki tekitatud tuulehoog sõidukit kergelt tõukab):

                              3.1.1.4.1.

                              kui tugihark on väljaulatuvas või seisuasendis;

                              3.1.1.4.2.

                              kui sõidukit kallutatakse selleks, et külgtugihargi ots puudutaks maapinda,
                              ja

                              3.1.1.4.3.

                              kui sõiduk on järelevalveta jäetud seisuasendisse.

            3.1.2.   Punktis 3.1.1.3 ettenähtud nõudeid ei kohaldata juhul, kui sõiduk on projekteeritud nii, et selle mootorit ei saa käivitada, kui külgtugihark on väljaulatuvas asendis.
      3.2.   Kesktugihargid

      3.2.1.   Kesktugihargid peavad:

                  3.2.1.1.

                  toetama sõidukit nii, et oleks tagatud sõiduki stabiilsus juhul, kui üks või mõlemad rattad puudutavad toetuspinda või juhul, kui ükski ratastest ei puuduta toetuspinda:

                              3.2.1.1.1.

                              horisontaalsel toetuspinnal;

                              3.2.1.1.2.

                              kaldeasendis;

                              3.2.1.1.3.

                              kallakul vastavalt punktile 6.2.2;

                  3.2.1.2.

                  liikuma automaatselt tagasi alg- või sõiduasendisse:

                              3.2.1.2.1.

                              kui sõiduk liigub ettepoole nii, et kesktugihark tõuseb toetuspinnalt üles.

            3.2.2.   Punktis 3.2.1.2 ettenähtud nõudeid ei kohaldata juhul, kui sõiduk on projekteeritud nii, et selle mootorit ei saa käivitada, kui kesktugihark on väljaulatuvas asendis.
      4.   MUUD NÕUDED

                  4.1.

                  Peale selle võib sõiduk olla varustatud juhi kohal istuvale juhile hästi nähtava märgulambiga, mis sisselülitatud süüte korral süttib ning põleb seni, kuni tugihark on alg- või sõiduasendis.

                  4.2.

                  Kõigil tugiharkidel peab olema kinnitussüsteem, mis hoiab need alg- või sõiduasendis. Süsteem võib koosneda:

                              —

                              kahest eraldi seadmest, näiteks kahest vedrust, või ühest vedrust ja ühest kinnitusseadmest, näiteks klambrist,
                              või

                              —

                              ühest seadmest, mis peab riketeta töötama vähemalt

                                          —

                                          10 000 tavapärase kasutustsükli jooksul, kui sõidukile on paigaldatud kaks tugiharki,
                                          või

                                          —

                                          15 000 tavapärase kasutustsükli jooksul, kui sõidukile on paigaldatud ainult üks tugihark.

            5.   STABIILSUSKATSED
      5.1.   Et kindlaks määrata tugihargi võime hoida sõidukit punktides 3 ja 4 ettenähtud stabiilses asendis, tuleb teha järgmised katsed.
      5.2.   Sõiduki seisund

                  5.2.1.

                  Sõiduk tuleb esitada tühimassiga.

                  5.2.2.

                  Rehvid peavad olema täis pumbatud tootja poolt kõnealuse seisundi puhul soovitatava rõhuni.

                  5.2.3.

                  Käik peab olema välja lülitatud või, juhul kui sõidukil on automaatkäigukast, „seisuasendis”, kui see on olemas.

                  5.2.4.

                  Kui sõidukil on seisupidur, siis tuleb see rakendada.

                  5.2.5.

                  Rooliseade peab olema lukustatud asendis. Kui rooliseadet saab lukustada vasakule või paremale pööramise teel, siis tuleb katsed teha mõlemas asendis.

            5.3.   Katseala

                  5.3.1.

                  Punktis 6.1 nimetatud katsed tehakse tasasel, horisontaalsel, kõval pinnal, mis on kuiv ja liivavaba.

            5.4.   Katseseadmed

                  5.4.1.

                  Punktis 6.2 nimetatud katsetes tuleb kasutada seisuplatvormi.

                  5.4.2.

                  Seisuplatvorm peab olema jäiga, tasase, nelinurkse pinnaga, mis kannab sõidukit märgatava paindumiseta.

                  5.4.3.

                  Seisuplatvormi pind peab olema piisavalt kare, et takistada sõiduki libisemist mööda toetuspinda kalde- või kallakukatsete ajal.

                  5.4.4.

                  Seisuplatvorm peab olema projekteeritud nii, et oleks võimalik saavutada vähemalt punktis 6.2.2 ettenähtud külg- ja pikikallet.

            6.   KATSEMENETLUSED
      6.1.   Stabiilsus horisontaalsel toetuspinnal
         (punktiga 3.1.1.4 seotud katse)

                  6.1.1.

                  Katsealal oleva sõiduki külgtugihark lükatakse välja või asetatakse seisuasendisse ning sõiduk toetatakse sellele.

                  6.1.2.

                  Sõidukit liigutatakse nii, et nurk sõiduki keskpikitasapinna ja toetuspinna vahel suureneks kolme kraadi võrra (sõidukit kallutatakse vertikaalasendi suunas).

                  6.1.3.

                  Sõiduki liigutamine ei tohi sundida külgtugiharki automaatselt alg- või sõiduasendisse tõmbuma.

            6.2.   Stabiilsus kaldpinnal
         (punktidega 3.1.1.1, 3.1.1.2, 3.2.1.1.2 ja 3.2.1.1.3 seotud katsed)

                  6.2.1.

                  Sõiduk asetatakse seisuplatvormile nii, et külgtugihark ja kesktugihark (eraldi katsed) on väljatõmmatud või parkimisasendis ning sõiduk toetub tugihargile.

                  6.2.2.

                  Seisuplatvorm nihutatakse minimaalsesse külgkaldesse ning seejärel eraldi katses minimaalsesse pikikaldesse vastavalt järgmisele tabelile:

                              Kalle

                              Külgtugihark

                              Kesktugihark

                              Mopeed

                              Mootorratas

                              Mopeed

                              Mootorratas

                              Külgkalle (parem ja vasak)

                              5 %

                              6 %

                              6 %

                              8 %

                              Allamäge kalle

                              5 %

                              6 %

                              6 %

                              8 %

                              Ülesmäge kalle

                              6 %

                              8 %

                              12 %

                              14 %

                        Vaata jooniseid 1a, 1b ja 2.

                  6.2.3.

                  Kui kaldes seisuplatvormile asetatud sõiduk toetub kesktugihargile ja ainult ühele rattale ning kui sõiduk säilitab kõnealuse asendi nii, et toetuspinda puudutavad ainult kesktugihark ja kas esimene või tagumine ratas, siis tuleb eespool kirjeldatud katsed teha ainult sõidukiga, mis toetub kesktugihargile ja tagumisele rattale, kui muud käesolevas punktis ettenähtud nõuded on täidetud.

                  6.2.4.

                  Sõiduk peab püsima stabiilsena, kui seisuplatvormi kallutatakse vastavalt igale nõutavale suurusele ning kõik eespool nimetatud nõuded on täpselt täidetud.

                  6.2.5.

                  Teise võimalusena võib enne, kui sõiduk katseasendisse viiakse, seisuplatvormi vastava suuruse võrra kallutada.

         Joonis 1a

         Külgkalle

         Joonis 1b

         Külgkalle

         Joonis 2

         Pikikalle ülesmäge

         Pikikalle allamäge

         1. liide

            Teatis kaherattalise mootorsõiduki tüübi tugiharkide kohta

         (lisatakse osa EÜ tüübikinnituse taotlusele, kui see esitatakse sõiduki EÜ tüübikinnituse taotlusest eraldi)
         Järjekorranumber (määrab taotleja): …
         Kaherattalise mootorsõiduki tüübi tugiharkide osa tüübikinnitustaotlus peab sisaldama teavet, mis on ette nähtud nõukogu direktiivi 2002/24/EÜ II lisa järgmistes punktides:

                     —

                     1. osa A jao punktid:

                                 —

                                 0.1,

                                 —

                                 0.2,

                                 —

                                 0.4 kuni 0.6,

                                 —

                                 2.1,

                                 —

                                 2.1.1;

                     —

                     1. osa B jao punkt:

                                 —

                                 1.3.1.

         2. liide

      II LISA
      A   OSA

         Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatusega

      (osutatud artiklis 5)

                  Nõukogu direktiiv 93/31/EMÜ

                  (EÜT L 188, 29.7.1993, lk 19).

                  Komisjoni direktiiv 2000/72/EÜ

                  (EÜT L 300, 29.11.2000, lk 18).

            B   OSA

         Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevad

      (osutatud artiklis 5)

                  Direktiiv

                  ülevõtmise tähtpäev

                  kohaldamise tähtpäev

                  93/31/EMÜ

                  14. detsember 1994

                  14. juuni 1995 (1)

                  2000/72/EÜ

                  31. detsember 2001

                  1. jaanuar 2002 (2)

         (1)  Kooskõlas direktiivi 93/31/EMÜ artikli 4 lõike 1 kolmanda lõiguga:

         „Alates esimeses lõigus märgitud kuupäevast ei tohi liikmesriigid takistada käesoleva direktiivi nõuetele vastavate sõidukite esmakordset kasutuselevõttu tugiharkidega seotud põhjustel.”

      Nimetatud kuupäevaks on 14. detsember 1994; vaata direktiivi 93/31/EMÜ artikli 4 lõike 1 esimest lõiku.

         (2)  Kooskõlas direktiivi 2000/72/EÜ artikliga 2:

         „1.   Alates 1. jaanuarist 2002 ei tohi liikmesriigid tugiharkidega seotud põhjustel:

                     —

                     keelduda andmast EÜ tüübikinnitust kaherattalise mootorsõiduki tüübile või

                     —

                     keelata kaherattaliste mootorsõidukite registreerimist, müüki või kasutuselevõttu,

               kui kõnealuste sõidukite tugihargid vastavad käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 93/31/EMÜ nõuetele.
         2.   Alates 1. juulist 2002 keelduvad liikmesriigid andmast EÜ tüübikinnitust uutele kaherattalise mootorsõiduki tüüpidele tugiharkidega seotud põhjustel, kui käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 93/31/EMÜ nõuded ei ole täidetud.”

      III LISA

         VASTAVUSTABEL

                  Direktiiv 93/31/EMÜ

                  Direktiiv 2000/72/EÜ

                  Käesolev direktiiv

                  Artiklid 1, 2 ja 3

                  Artiklid 1, 2 ja 3

                  Artikli 4 lõige 1

                  —

                  Artikli 2 lõige 1

                  Artikli 4 lõige 1

                  Artikli 2 lõige 2

                  Artikli 4 lõige 2

                  Artikli 4 lõige 2

                  Artikli 4 lõige 3

                  —

                  Artikkel 5

                  —

                  Artikkel 6

                  Artikkel 5

                  Artikkel 7

                  Lisa

                  I lisa

                  1. liide

                  1. liide

                  2. liide

                  2. liide

                  —

                  II lisa

                  —

                  III lisa


title: Nõukogu 24. oktoobri 2006 . aasta direktiivi 2006/88/EÜ (vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta) parandus ( ELT L 328, 24.11.2006 )

text:
               20.3.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 74/35

         Nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiivi 2006/88/EÜ (vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta) parandus
   (
         Euroopa Liidu Teataja L 328, 24. november 2006
      )

               1.

               Leheküljel 23 artikli 17 pealkiri

      „Taudidele vastuvõtlike liikide või vektorliikide hulka kuuluvate vesiviljelusloomade sissetoomine taudivabadesse piirkondadesse”

   asendatakse järgmisega:

      „Vektorliikide hulka kuuluvate vesiviljelusloomade sissetoomine taudivabadesse piirkondadesse”.

               2.

               Leheküljel 43 IV lisa II osa alapealkirja „Mitteeksootilised taudid” 2. veeru 7. rida

         „Ihtüoftirioos”
   asendatakse järgmisega:
   „Viiruslik valgelaiksus”.


title: Nõukogu direktiiv 2005/47/EÜ, 18. juuli 2005, Euroopa Raudteede Ühenduse (CER) ja Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) vahelise raudteesektoris piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate töötingimuste mõningaid aspekte käsitleva kokkuleppe kohta#Euroopa Raudteede Ühenduse (CER) ja Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) vaheline piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate töötingimuste mõningaid aspekte käsitlev kokkulepe

text:
               27.7.2005

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 195/15

      NÕUKOGU DIREKTIIV 2005/47/EÜ,
   18. juuli 2005,
   Euroopa Raudteede Ühenduse (CER) ja Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) vahelise raudteesektoris piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate töötingimuste mõningaid aspekte käsitleva kokkuleppe kohta
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 139 lõiget 2,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Käesolev direktiiv on kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud põhiõiguste ja põhimõtetega ning sellega seatakse eesmärgiks tagada selle artikli 31 täieulatuslik järgimine, milles sätestatakse, et igal töötajal on õigus töötingimustele, mis on tema tervise, ohutuse ja väärikuse kohased, ning õigus maksimaalse tööaja piirangule ning igapäevastele ja -nädalastele puhkeaegadele ja iga-aastasele tasulisele puhkusele.

               (2)

               Asutamislepingu artikli 139 lõike 2 kohaselt võivad tööturu osapooled ühiselt taotleda, et ühenduse tasandil sõlmitud kokkuleppeid rakendataks nõukogu otsusega komisjoni ettepaneku põhjal.

               (3)

               Nõukogu võttis 23. novembril 1993. aastal vastu direktiivi 93/104/EÜ, mis käsitleb tööaja korralduse mõningaid aspekte. (1) Raudteetransport oli üks neid tegevusalasid, mis nimetatud direktiivi reguleerimisalast välja jäeti. Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid vastu direktiivi 2000/34/EÜ, (2) millega muudetakse direktiivi 93/104/EÜ, et hõlmata varem väljajäetud sektoreid ja tegevusalasid.

               (4)

               Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 4. novembril 2003. aastal vastu direktiivi 2003/88/EÜ tööaja korralduse teatavate aspektide kohta, (3) millega kodifitseeriti ja tunnistati kehtetuks direktiiv 93/104/EÜ.

               (5)

               Direktiivis 2003/88/EÜ sätestatakse, et võib teha erandeid selle artiklitest 3, 4, 5, 8 ja 16 raudteeveol töötavate isikute puhul, kes töötavad rongides.

               (6)

               Euroopa Raudteede Ühendus (CER) ja Euroopa Raudteetöötajate Föderatsioon (ETF) teatasid komisjonile oma soovist alustada läbirääkimisi vastavalt asutamislepingu artikli 139 lõikele 1.

               (7)

               27. jaanuaril 2004 sõlmisid nimetatud organisatsioonid kokkuleppe piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate töötingimuste mõningate aspektide kohta (edaspidi “kokkulepe”).

               (8)

               Kõnealuses kokkuleppes esitatakse komisjonile ühine taotlus rakendada kõnealune kokkulepe nõukogu otsusega komisjoni ettepaneku põhjal vastavalt asutamislepingu artikli 139 lõikele 2.

               (9)

               Piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate suhtes kohaldatakse direktiivi 2003/88/EÜ, välja arvatud kui käesolevas direktiivis ja sellele lisatud kokkuleppes sisalduvad täpsemad sätted.

               (10)

               Asutamislepingu artikli 249 tähenduses on kokkuleppe rakendamiseks kohane õigusakt direktiiv.

               (11)

               Kuna raudteetranspordisektori siseturu väljakujundamist ja kõnealuses sektoris valitsevaid konkurentsitingimusi silmas pidades ei suuda liikmesriigid käesoleva direktiivi eesmärke, mis hõlmavad töötajate ohutust ja tervise kaitsmist, piisavalt saavutada ning seetõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               (12)

               Euroopa raudteesektori harmoonilise arengu tagamiseks kogu ühenduses on vajalik praeguste ja uute osalejate rolli põhjalik järelevalve. Euroopa sotsiaalne dialoog kõnealuses valdkonnas peaks suutma seda arengut kajastada ning sellega võimalikul määral arvestama.

               (13)

               Kokkuleppes kasutatud mõistete puhul, mida selles ei ole konkreetselt määratletud, lubab direktiiv liikmesriikidel need määratleda siseriiklike õigusaktide või tavadega, nagu seda tehakse samalaadseid mõisteid kasutavate muude sotsiaalpoliitika valdkonna direktiivide puhul, tingimusel et kõnealused määratlused on käesoleva kokkuleppega kooskõlas.

               (14)

               Komisjon on koostanud ettepaneku direktiivi kohta vastavalt oma 20. mai 1998. aasta teatisele “Sotsiaalse dialoogi kohandamine ja edendamine ühenduse tasandil”, võttes arvesse kokkuleppeosaliste esindajastaatust ning kokkuleppe iga klausli seaduslikkust; allakirjutanutel on piisav staatus raudtee-ettevõtjate poolt juhitavate piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutava liikuva raudteepersonali esindamiseks.

               (15)

               Komisjon on koostanud oma ettepaneku direktiivi kohta kooskõlas asutamislepingu artikli 137 lõikega 2, milles sätestatakse, et sotsiaalpoliitika valdkonna direktiivides hoidutakse haldus-, finants- ja õiguslike piirangute kehtestamisest viisil, mis pidurdaks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja arengut.

               (16)

               Käesoleva direktiivi ja kõnealuse kokkuleppega kehtestatakse miinimumstandardid; liikmesriikidel ja/või tööturu osapooltel peaks olema võimalik säilitada või kehtestada soodsamaid sätteid.

               (17)

               Komisjon on teavitanud Euroopa Parlamenti, Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteed ning regioonide komiteed, saates neile oma ettepaneku kõnealust kokkulepet käsitleva direktiivi kohta.

               (18)

               Euroopa Parlament võttis 26. mail 2005. aastal vastu resolutsiooni tööturu osapoolte kokkuleppe kohta.

               (19)

               Kokkuleppe rakendamine aitab kaasa asutamislepingu artiklis 136 osutatud eesmärkide saavutamisele.

               (20)

               Õigusaktide kvaliteedi parandamist käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (4) artikli 34 kohaselt julgustatakse liikmesriike koostama enda jaoks ja ühenduse huvides oma tabelid käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vastavuse kohta ning need avalikustama,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Käesoleva direktiivi eesmärk on rakendada piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate töötingimuste mõningaid aspekte käsitlev kokkulepe, mille sõlmisid 27. jaanuaril 2004. aastal Euroopa Raudteede Ühendus (CER) ja Euroopa Transporditöötajate Föderatsioon (ETF) (edaspidi “kokkulepe”).
   Kokkuleppe tekst on lisatud käesolevale direktiivile.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võivad säilitada või kehtestada käesoleva direktiivi sätetest soodsamaid sätteid.
   2.   Käesoleva direktiivi rakendamine ei õigusta mingil juhul töötajate üldise kaitstuse taseme alandamist direktiiviga reguleeritavas valdkonnas. See ei piira liikmesriikide ja/või tööturu osapoolte õigust kehtestada olukorra muutudes teistsuguseid õiguslikke, halduslikke või lepingulisi meetmeid kui need, mis kehtivad käesoleva direktiivi vastuvõtmise ajal, tingimusel et alati täidetakse direktiiviga ettenähtud miinimumnõudeid.
   Artikkel 3
   Ilma et see piiraks kokkuleppe sätete kohaldamist, mis käsitlevad kokkuleppe järelkontrolli ja hindamist allakirjutanute poolt, esitab komisjon, olles konsulteerinud tööturu osapooltega ühenduse tasandil, Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta raudteesektori arengu kontekstis enne 27. juulit 2011.
   Artikkel 4
   Liikmesriigid määravad käesoleva direktiivi jõustamiseks vastu võetud siseriiklike sätete rikkumiste puhul kohaldatavad karistused ja võtavad nende rakendamise tagamiseks vajalikud meetmed. Need karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad kõnealustest sätetest komisjonile 27. juuliks 2008 ning kõikidest hilisematest muudatustest esimesel võimalusel.
   Artikkel 5
   Pärast konsulteerimist tööturu osapooltega võtavad liikmesriigid käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu hiljemalt 27. juuliks 2008 või tagavad, et tööturu osapooled on hiljemalt selleks kuupäevaks vastu võtnud vajalikud sätted kokkuleppe teel. Liikmesriigid edastavad kõnealuste sätete teksti viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et igal ajal tagada käesoleva direktiiviga nõutud tulemus ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 6
   Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
   Artikkel 7
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 18. juuli 2005

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         M. BECKETT

      (1)  EÜT L 307, 13.12.1993, lk 18. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2000/34/EÜ.

      (2)  EÜT L 195, 1.8.2000, lk 41.

      (3)  ELT L 299, 18.11.2003, lk 9.

      (4)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

      Euroopa Raudteede Ühenduse (CER) ja Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) vaheline piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate töötingimuste mõningaid aspekte käsitlev

         KOKKULEPE

      VÕTTES ARVESSE

                  —

                  raudteesektori arengut, mis nõuab süsteemi kaasajastamist ja üleeuroopalise liikluse arendamist ning seega koostalitlusteenuseid;

                  —

                  vajadust arendada ohutut piiriülest liiklust ja kaitsta piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate tervist ja tagada nende ohutus;

                  —

                  vajadust vältida konkurentsi, mis põhineb üksnes töötingimuste erinevustel;

                  —

                  Euroopa Liidu sisese raudteetranspordi arendamise tähtsust;

                  —

                  asjaolu, et kõnealused eesmärgid saavutatakse piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutava liikuva personali töötingimuste miinimumnõuete kohta ühiste eeskirjade kehtestamisega;

                  —

                  veendumust, et asjaomaste töötajate arv lähiaastatel suureneb;

                  —

                  Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 138 ja artikli 139 lõiget 2;

                  —

                  direktiivi 93/104/EÜ (muudetud direktiiviga 2000/34/EÜ), eriti selle artikleid 14 ja 17;

                  —

                  lepinguliste kohustuste suhtes kohaldatava õiguse konventsiooni (Rooma, 19. juuni 1980);

                  —

                  asjaolu, et asutamislepingu artikli 139 lõikes 2 on sätestatud, et ühenduse tasandil sõlmitud kokkleppeid võib rakendada allakirjutanute ühisel taotlusel nõukogu otsusega komisjoni ettepaneku põhjal;

                  —

                  asjaolu, et allakirjutanud esitavad käesolevaga nimetatud taotluse,

            ON ALLAKIRJUTANUD KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
      Klausel 1
      Reguleerimisala
      Käesolevat kokkulepet kohaldatakse liikuvate raudteetöötajate suhtes, kes töötavad raudtee-ettevõtjate hallatavates piiriülestes koostalitlusteenistustes.
      Kohaliku ja piirkondliku piiriülese reisijateveo ning piiriülese kaubaveo suhtes, mis ei ulatu piirist kaugemale kui 15 kilomeetrit, ning käesoleva kokkuleppe lisas loetletud ametlike piirijaamade vahelise liikluse suhtes ei ole käesoleva kokkuleppe kohaldamine kohustuslik.
      Käesoleva kokkuleppe kohaldamine ei ole kohustuslik ka rongide osas sellistel piiriülestel marsruutidel, mille algus- ja lõpp-punkt asub sama liikmesriigi infrastruktuuris ning mis kasutavad teise liikmesriigi infrastruktuuri seal peatumata (ning mida võib seega lugeda siseriiklikuks transporditoiminguks).
      Piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate puhul ei kohaldata direktiivi 93/104/EÜ nende aspektide suhtes, mille kohta käesolev kokkulepe sisaldab täpsemaid sätteid.
      Klausel 2
      Mõisted
      Käesolevas kokkuleppes kasutatakse järgmisi mõisteid:
      1.   piiriülesed koostalitlusteenused– piiriülesed teenused, mille puhul nõutakse vastavalt direktiivile 2001/14/EÜ raudtee-ettevõtjatelt vähemalt kaht ohutustunnistust;
      2.   piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutav liikuv töötaja– töötaja, kes on rongimeeskonna liige ja kes töötab piiriüleses koostalitlusteenistuses üle ühe tunni päevase tööaja jooksul;
      3.   tööaeg– ajavahemik, mille jooksul töötaja teeb tööd, on tööandja käsutuses ning tegutseb või täidab oma ametiülesandeid kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja/või tavadega;
      4.   puhkeaeg– ajavahemik, mis ei ole tööaeg;
      5.   ööaeg– mitte lühem kui 7 tunni pikkune siseriikliku õigusega määratletud ajavahemik, mis peab igal juhul hõlmama ajavahemikku keskööst kuni kella 5ni hommikul;
      6.   öövahetus– vahetus, kus ööajal töötatakse vähemalt 3 tundi;
      7.   puhkeaeg väljaspool elukohta– igapäevane puhkeaeg, mida liikuv personal ei saa veeta oma tavalises elukohas;
      8.   juht– töötaja, kelle tööülesandeks on veduri juhtimine;
      9.   juhtimisaeg– kavandatud tegevuse kestus, mille jooksul juht vastutab veduri juhtimise eest, välja arvatud veduri käivitamiseks ja seiskamiseks ettenähtud aeg, kuid mis hõlmab ettenähtud katkestusi, mille ajal juht vastutab veduri juhtimise eest.
      Klausel 3
      Igapäevane puhkeaeg elukohas
      Igapäevase elukohas veedetud puhkeaja kestus peab olema vähemalt 12 järjestikust tundi iga 24tunnise ajavahemiku kohta.
      Seda võib vähendada minimaalselt 9 tunnini üks kord 7päevase ajavahemiku jooksul. Sel juhul lisatakse tunnid, mille võrra vähendatud puhkeaeg on lühem kui 12 tundi, järgmisele igapäevasele puhkeajale elukohas.
      Märkimisväärselt lühendatud igapäevast puhkeaega ei saa määrata kahe väljaspool elukohta veedetud igapäevase puhkeaja vahelisele ajale.
      Klausel 4
      Igapäevane puhkeaeg väljaspool elukohta
      Igapäevane väljaspool elukohta veedetud minimaalne puhkeaeg on 8 järjestikust tundi 24tunnise ajavahemiku jooksul.
      Igapäevasele puhkeajale väljaspool elukohta peab järgnema igapäevane puhkeaeg elukohas. (1)

      Soovitatav on osutada tähelepanu väljaspool elukohta puhkeaega veetva liikuva töötaja majutuskoha mugavusele.
      Klausel 5
      Puhkepausid
      a)   Juhid
      Kui juhi tööaja kestus ületab 8 tundi, võimaldatakse talle tööpäeva jooksul vähemalt 45minutiline paus,
      või
      kui juhi tööaeg kestab 6–8 tundi, kestab kõnealune paus vähemalt 30 minutit ja see võimaldatakse tööpäeva jooksul.
      Puhkepausi aeg ja selle kestus peavad olema piisavad, et töötaja saaks piisavalt välja puhata.
      Puhkepause võib rongide hilinemise korral tööpäeva vältel kohandada.
      Üks puhkepaus tuleks anda kolmanda ja kuuenda töötunni vahelisel ajal.
      Klausli 5 punkti a ei kohaldata, kui on olemas ka teine juht. Sel juhul kehtestatakse puhkepauside andmise tingimused siseriiklikul tasandil.
      b)   Saatepersonal
      Saatepersonalile tuleb tagada vähemalt pooletunnine paus, kui tööaeg on pikem kui 6 tundi.
      Klausel 6
      Iganädalane puhkeaeg
      Igal piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutaval liikuval töötajal on õigus 7päevase ajavahemiku kohta vähemalt 24tunnisele katkestamatule iganädalasele puhkeajale, millele lisandub klauslis 3 sätestatud 12tunnine igapäevane puhkeaeg.
      Igal aastal on liikuval töötajal 104 24tunnist puhkeaega, kaasa arvatud 52 iganädalast 24tunnist puhkeaega,
      mis hõlmavad:

                  —

                  12 kahekordset puhkeaega (48 tundi, millele lisandub igapäevane 12tunnine puhkeaeg), mis hõlmab laupäeva ja pühapäeva
                  ning

                  —

                  12 kahekordset puhkeaega (48 tundi, millele lisandub igapäevane 12tunnine puhkeaeg), mille puhul ei ole tagatud laupäeva või pühapäeva hõlmamine.

            Klausel 7
      Juhtimisaeg
      Klauslis 2 määratletud juhtimisaja kestus ei või kahe igapäevase puhkeaja vahel ületada 9 tundi päevases või 8 tundi öövahetuses.
      Juhtimisaja maksimaalne kestus 2nädalasel perioodil ei tohi ületada 80 tundi.
      Klausel 8
      Kontrollimised
      Käesoleva kokkuleppe sätete järgimise järelevalveks peetakse töögraafikut, milles on märgitud liikuva personali igapäevased töö- ja puhketunnid. Tegelikke töötunde käsitlev teave peab olema kättesaadav. Ettevõtja säilitab töögraafikut vähemalt ühe aasta.
      Klausel 9
      Tagasiulatuva jõu puudumine
      Käesoleva kokkuleppe rakendamine ei õigusta piiriüleseid koostalitlusteenuseid osutavate liikuvate töötajate üldise kaitstuse taseme alandamist.
      Klausel 10
      Kokkuleppe järelkontroll
      Käesolevale kokkuleppele allakirjutanud jälgivad kokkuleppe rakendamist ja kohaldamist vastavalt komisjoni otsusele 98/500/EÜ asutatud raudteesektori dialoogikomitee raames.
      Klausel 11
      Hindamine
      Kokkuleppeosalised hindavad kokkuleppe sätteid kahe aasta möödumisel selle allkirjastamisest piiriülese koostalitlusteenuste arendamise esialgsetest kogemustest lähtuvalt.
      Klausel 12
      Läbivaatamine
      Kokkuleppeosalised vaatavad eespool esitatud sätted läbi kaks aastat pärast kokkuleppe rakendusperioodi lõppu, mis on kehtestatud käesolevat kokkulepet jõustava nõukogu otsusega.

         Brüssel, 27. jaanuar 2004

               CER nimel

            Giancarlo CIMOLI

               president

            Johannes LUDEWIG

               tegevdirektor

            Francesco FORLENZA

               personalijuhatajate rühma esimees

            Jean-Paul PREUMONT

               sotsiaalnõunik

               ETF nimel

            Norbert HANSEN

               raudteesektori esimees

            Jean-Louis BRASSEUR

               raudteesektori aseesimees

            Doro ZINKE

               peasekretär

            Sabine TRIER

               poliitikasekretär

         (1)  Kokkuleppeosalised nõustuvad, et läbirääkimised teise järjestikuse väljaspool elukohta veedetava puhkeaja ning väljaspool elukohta veedetud puhkeaegade hüvitise kohta võiksid toimuda tööturu osapoolte vahel raudtee–ettevõtjate tasandil või riigi tasandil olenevalt sellest, kumba peetakse asjakohasemaks. Euroopa tasandil räägitakse järjestikuste väljaspool elukohta veedetavate puhkeaegade arvu ning väljaspool elukohta veedetavate puhkeaegade hüvitise küsimus uuesti läbi kaks aastat pärast käesoleva kokkuleppe allkirjastamist.

         LISA
         15 KM PIIRIST KAUGEMAL ASUVATE AMETLIKE PIIRIJAAMADE LOETELU, MILLE SUHTES KOKKULEPE EI OLE KOHUSTUSLIK

                     Rzepin (PL)

                     Tuplice (PL)

                     Zebrzydowice (PL)

                     Domodossola (I)


title: KOMISJONI DIREKTIIV (EL) …/…, millega muudetakse mänguasjade ohutust käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ II lisa C liidet seoses mänguasjades kasutatava bisfenool A piirnormide vastuvõtmisega

text:
               KOMISJONI DIREKTIIV (EL) …/…,

               24.5.2017,

               millega muudetakse mänguasjade ohutust käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ II lisa C liidet seoses mänguasjades kasutatava bisfenool A piirnormide vastuvõtmisega

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiivi 2009/48/EÜ mänguasjade ohutuse kohta,
                  1
                eriti selle artikli 46 lõiget 2,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Direktiiviga 2009/48/EÜ kehtestatakse teatavad nõuded keemilistele ainetele, mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008
                  2
                alusel liigitatud kantserogeensete, mutageensete või reproduktiivtoksiliste ainete hulka. Direktiivi 2009/48/EÜ II lisa C liites sätestatakse selliste kemikaalide piirnormid, mida kasutatakse alla 36 kuu vanustele lastele mõeldud mänguasjades või muudes suhu panemiseks mõeldud mänguasjades.

               (2)Bisfenool A (CASi number 80-05-7) piirmäär on 0,1 mg/l (migratsiooni piirnorm). Euroopa standarditega EN 71-10:2005 (proovi ettevalmistamine) ja EN 71-11:2005 (mõõtmine) nähakse ette asjaomased katsemeetodid.

               (3)Standardiga EN 71-10:2005 nähakse ette 10 cm2 mänguasjamaterjali ekstraheerimine 100 ml vees ühe tunni jooksul. Vastavus piirnormile 0,1 mg/l tähendab seega seda, et ekstraheerimise vältel võib mänguasjamaterjalist migreeruda maksimaalselt 0,01 mg bisfenool A-d.

               (4)Euroopa Komisjon on moodustanud mänguasjade ohutuse eksperdirühma, et anda komisjonile nõu mänguasjade ohutust käsitlevate seadusandlike ettepanekute ja poliitikaalgatuste ettevalmistamisel. Eksperdirühma kemikaalide allrühma ülesanne on anda sellist nõu keemiliste ainete asjus, mida võidakse kasutada mänguasjades. Mänguasjade ohutuse eksperdirühma kemikaalide allrühm leidis oma 1. oktoobri 2015. aasta koosolekul, et eespool esitatud piirnormi ja katsemeetodite kohaldamisel on igapäevaselt 3 tunni vältel mänguasja suhu paneva 10 kg kaaluva lapse kokkupuute tase ainega 3 mikrogrammi kehamassi kilogrammi kohta päevas.

               (5)Lähtudes uutest andmetest bisfenool A kohta ja täiustatud meetoditest, kehtestas Euroopa Toiduohutusameti toiduga kokkupuutuvate materjalide, ensüümide, lõhna- ja maitseainete ning abiainete teaduskomisjon bisfenool A ajutiseks lubatavaks päevadoosiks 4 mikrogrammi kehamassi kilogrammi kohta päevas
                  3
               . Toiduga kokkupuutuvate materjalide, ensüümide, lõhna- ja maitseainete ning abiainete teaduskomisjon kehtestas lubatava päevadoosi ajutisena, kuni saadakse teada praegu USA Toidu- ja Ravimiameti riikliku toksikoloogiaprogrammi raames tehtavate pikaajaliste uuringute tulemused, mis käsitlevad rottide sünnieelset ja -järgset kokkupuudet bisfenool A-ga.

               (6)Eespool esitatut arvesse võttes soovitas mänguasjade ohutuse eksperdirühma kemikaalide allrühm oma 1. oktoobri 2015. aasta koosolekul piirata bisfenool A osatähtsust mänguasjades väärtuseni 0,04 mg/l (migratsiooni piirnorm), kui katsetamisel järgitakse standardeid EN 71-10:2005 ja EN 71-11:2005, eeldades, et lapse kehakaal on 10 kg, mänguasja igapäevane suhu panemise aeg on kolm tundi, suhu pandud mänguasja pindala on 10 cm2 ning lapse kokkupuute suhtes bisfenool A-ga mänguasjade kaudu kohaldatakse 10 % ajutisest lubatavast päevadoosist. Mänguasjade ohutuse eksperdirühm toetas kõnealust soovitust oma 14. jaanuari 2016. aasta koosolekul.

               (7)Ehkki komisjoni määrusega (EL) nr 10/2011
                  4
                kehtestatakse bisfenool A-le konkreetne migratsiooni piirnorm, mida kohaldatakse teatavate toiduga kokkupuutuvate materjalide puhul, ning keelatakse bisfenool A kasutamine polükarbonaadist imikutoitmispudelite valmistamisel, erinevad selle migratsiooni piirnormi kindlaksmääramise ja keelu kehtestamise aluseks olevad põhieeldused mänguasjades esineva bisfenool A migratsiooni piirnormi kehtestamise aluseks olevatest põhieeldustest.

               (8)Olemasolevate teaduslike tõendite kohaselt ning mänguasjade ja toiduga kokkupuutuvate materjalide vahelisi erinevusi arvesse võttes on praegu mänguasjades sisalduva bisfenool A suhtes kohaldatav piirnorm liiga kõrge ning seda tuleks muuta.

               (9)Bisfenool A mõju on parasjagu teadusringkondades hindamisel. Ehkki migratsiooni piirnormi muutmine võib tulevikus asjaomaste uute teaduslike andmete ilmsikstulekul vajalikuks osutuda, tuleks laste piisava kaitse tagamiseks kehtestada praeguseid teaduslikke teadmisi arvestav piirnorm.

               (10)Seepärast tuleks direktiivi 2009/48/EÜ II lisa C liidet vastavalt muuta.

               (11)Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2009/48/EÜ artikli 47 kohaselt asutatud mänguasjaohutuse komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

               Artikkel 1

               Direktiivi 2009/48/EÜ II lisa C liite tabelis asendatakse bisfenool A-d käsitlev kanne järgmisega:

                        „Bisfenool A

                        80-05-7

                        0,04 mg/l (migratsiooni piirnorm) kooskõlas meetoditega, mis on sätestatud standardites EN 71-10:2005 ja EN 71-11:2005.“

               Artikkel 2

               1.
                     Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt [Fill in date falling 18 months after publication in the OJ]. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

               Nad kohaldavad neid norme alates [Fill in a date which is one day later than the date set out in the first subparagraph].

               Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

               2.
                     Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigus- ja haldusnormide teksti.

               Artikkel 3

               Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 4

               Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel, 24.5.2017

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)
                  ELT L 170, 30.6.2009, lk 1.

                     (2)
                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

                     (3)
                  Toiduga kokkupuutuvate materjalide, ensüümide, lõhna- ja maitseainete ning abiainete teaduskomisjon, „Scientific Opinion on the risks to public health related to the presence of bisphenol A (BPA) in foodstuffs: PART II - Toxicological assessment and risk characterisation.“ (2015) EFSA Journal 2015;13(1):3978, lk 196.
                  http://www.efsa.europa.eu/sites/default/files/scientific_output/files/main_documents/3978part2.pdf
                   .

                     (4)
                  Komisjoni 14. jaanuari 2011. aasta määrus (EL) nr 10/2011 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -esemete kohta (ELT L 12, 15.1.2011, lk 1).


title: Komisjoni direktiiv 2003/121/EÜ, 15. detsember 2003, millega muudetakse direktiivi 98/53/EÜ, millega sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid teatavate saasteainete sisalduse ametlikuks kontrolliks toiduainetesEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32003L0121

Euroopa Liidu Teataja L 332 , 19/12/2003 Lk 0038 - 0040

		Komisjoni direktiiv 2003/121/EÜ,15. detsember 2003,millega muudetakse direktiivi 98/53/EÜ, millega sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid teatavate saasteainete sisalduse ametlikuks kontrolliks toiduainetes(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 1985. aasta direktiivi 85/591/EMÜ inimtarbimiseks ettenähtud toiduainete kontrolliks vajalike ühenduse proovivõtu- ja analüüsimeetodite kehtestamise kohta, [1] eriti selle artiklit 1,ning arvestades järgmist:(1) Komisjoni 8. märtsi 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 466/2001 (millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes), [2] viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1425/2003, [3] kehtestatakse eri piirnormid enne inimtoiduks tarbimist või toidu koostisainena kasutamist sorteeritavale või muul viisil mehaaniliselt töödeldavale maisile.(2) Partiis harilikult väga ebaühtlaselt jaotunud aflatoksiinide sisalduse määramise täpsus sõltub oluliselt proovide võtmisest. Komisjoni direktiivi 98/53/EÜ, [4] viimati muudetud direktiiviga 2002/27/EÜ, [5] tuleks muuta, et lisada konkreetsed sätted seoses maisiga, mida enne inimtoiduks tarbimist või toidu koostisainena kasutamist sorteeritakse või muul viisil mehaaniliselt töödeldakse.(3) On ülimalt oluline, et analüüsitulemuste kohta esitatakse aruanne ja neid tõlgendatakse ühtses vormis, et tagada ühtne rakendamine kogu Euroopa Liidus. Need tõlgenduseeskirjad on ametlikul kontrollimisel võetud proovidest saadud analüüsitulemuste rakendamiseks. Kaubanduse kaitse ja võrdlemise eesmärgil tehtud analüüside suhtes kohaldatakse siseriiklikke eeskirju.(4) Seetõttu tuleks direktiivi 98/53/EÜ vastavalt muuta.(5) Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 98/53/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi I lisale.Direktiivi 98/53/EÜ II lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi II lisale.Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. oktoobriks 2004. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 15. detsember 2003Komisjoni nimelkomisjoni liigeDavid Byrne[1] EÜT L 372, 31.12.1985, lk 50.[2] EÜT L 77, 16.3.2001, lk 1.[3] ELT L 203, 12.8.2003, lk 1.[4] EÜT L 201, 17.7.1998, lk 93.[5] EÜT L 75, 16.3.2002, lk 44.--------------------------------------------------I LISADirektiivi 98/53/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt.1. Punkti 5.2.1 neljas taane asendatakse järgmisega:"— koondproovi mass = 30 kg, mis tuleb kokku segada ja jagada enne peenestamist kolmeks võrdseks 10 kilogrammiseks osaprooviks (kolmeks osaprooviks ei ole koondproovi vaja jagada maapähklite, pähklite, kuivatatud puuvilja ja maisi puhul, mis on ette nähtud hilisemaks sorteerimiseks või muuks mehaaniliseks töötlemiseks, kuid see sõltub seadmete olemasolust, mis võimaldavad homogeniseerida 30 kilogrammist proovi). Kui koondproovi mass on alla 10 kg, ei pea seda jagama kolmeks osaprooviks. Vürtside puhul ei ole koondproovi mass üle 10 kg ning seetõttu ei ole osaproovideks jagamine vajalik.";2. Punkt 5.2.2 asendatakse järgmisega:"5.2.2. Partii või osapartii heakskiitmine- Maapähklite, pähklite, kuivatatud puuvilja ja maisi puhul, mis on ette nähtud sorteerimiseks või muud laadi mehaaniliseks töötlemiseks:- kiidetakse heaks, kui koondproov või osaproovide keskmine ei ületa piirnormi, kusjuures võetakse arvesse mõõtemääramatus ja saagise parandus,- lükatakse tagasi, kui koondproov või osaproovide keskmine ületab ilma kahtlusteta piirnormi, kusjuures võetakse arvesse mõõtemääramatus ja saagise parandus.- Maapähklite, pähklite, kuivatatud puuvilja ja teravilja puhul, mis on ette nähtud otsetarbimiseks, ja teravilja puhul, välja arvatud mais, mis on ette nähtud sorteerimiseks või muud laadi mehaaniliseks töötlemiseks:- kiidetakse heaks, kui ükski osaproovidest ei ületa piirnormi, kusjuures võetakse arvesse mõõtemääramatus ja saagise parandus,- lükatakse tagasi, kui üks või rohkem osaproovidest ületab ilma kahtlusteta piirnormi, kusjuures võetakse arvesse mõõtemääramatus ja saagise parandus,- kui koondproov on alla 10 kg:- kiidetakse heaks, kui koondproov ei ületa piirnormi, kusjuures võetakse arvesse mõõtemääramatus ja saagise parandus,- lükatakse tagasi, kui koondproov ületab ilma kahtlusteta piirnormi, kusjuures võetakse arvesse mõõtemääramatus ja saagise parandus.";3. Punkt 5.4.2 asendatakse järgmisega:"5.4.2. Partii või osapartii heakskiitmine- kiidetakse heaks, kui koondproov ei ületa piirnormi, kusjuures võetakse arvesse mõõtemääramatus ja saagise parandus,- lükatakse tagasi, kui koondproov ületab ilma kahtlusteta piirnormi, kusjuures võetakse arvesse mõõtemääramatus ja saagise parandus.";4. Punkt 5.5.1.2 asendatakse järgmisega:"5.5.1.2. Partii või osapartii heakskiitmine- kiidetakse heaks, kui koondproov ei ületa piirnormi, kusjuures võetakse arvesse mõõtemääramatus ja saagise parandus,- lükatakse tagasi, kui koondproov ületab ilma kahtlusteta piirnormi, kusjuures võetakse arvesse mõõtemääramatus ja saagise parandus.";5. Punkt 5.5.2.3 asendatakse järgmisega:"5.5.2.3. Partii või osapartii heakskiitmine- kiidetakse heaks, kui koondproov ei ületa piirnormi, kusjuures võetakse arvesse mõõtemääramatus ja saagise parandus,- lükatakse tagasi, kui koondproov ületab ilma kahtlusteta piirnormi, kusjuures võetakse arvesse mõõtemääramatus ja saagise parandus."--------------------------------------------------II LISADirektiivi 98/53/EÜ II lisa punkt 4.4 asendatakse järgmisega:"4.4. Saagise arvutamine ja tulemuste esitamineAnalüüsitulemus tuleb esitada saagise suhtes korrigeeritud või korrigeerimata kujul. Tuleb teatada tulemuse esitamise viis ja saagise määr. Saagise suhtes korrigeeritud analüüsitulemust kasutatakse vastavuse kontrollimiseks (vaata I lisa punktid 5.2.2, 5.3.2, 5.4.2, 5.5.1.2 ja 5.5.2.3).Analüüsitulemus esitatakse järgmisel kujul x +/- U, kus x on analüüsitulemus ja U on laiendatud mõõtemääramatus, kusjuures kasutatakse kattuvuskoefitsienti 2, mis annab usaldusväärsuse taseme ligikaudu 95 %."--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/12/EÜ, 11. veebruar 2004, millega muudetakse direktiivi 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32004L0012

Euroopa Liidu Teataja L 047 , 18/02/2004 Lk 0026 - 0032

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/12/EÜ,11. veebruar 2004,millega muudetakse direktiivi 94/62/EÜ pakendite ja pakendijäätmete kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 95 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee [2] arvamust,toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaselt, pidades silmas lepituskomitees 17. detsembril 2003 heakskiidetud ühisteksti [3]ning arvestades järgmist:(1) Vastavalt direktiivile 94/62/EÜ [4] peab nõukogu hiljemalt kuus kuud enne viieaastase perioodi lõppu, mis algab kuupäevast, kui direktiiv peab olema rakendatud riigisisestes õigusaktides, fikseerima järgmise viieaastase ajavahemiku eesmärgid.(2) Direktiivis 94/62/EÜ sätestatud määratlus "pakend" peab olema lähemalt täpsustatud, kasutades kindlaid kriteeriume ja selgitavaid näiteid lisas. Selleks, et saavutada jäätmete ringlussevõtu ulatuslikke eesmärke, on vajalik soodustada innovatiivseid ning keskkonna suhtes põhjendatud ja toimivaid ringlussevõtu protsesse. Erinevatele ringlussevõtu meetoditele tuleb anda hinnang, silmas pidades nende meetodite määratluse väljatöötamist.(3) Iga konkreetse jäätmematerjali ringlussevõtu eesmärgid peavad arvesse võtma olelustsükli hinnanguid ja tulukuse analüüsi, mis on näidanud selgeid erinevusi nii maksumuses kui erinevate pakendimaterjalide ringlussevõtu eelistes, ja peavad parandama siseturu sidusust nende materjalide taaskasutuse osas.(4) Pakendijäätmete taaskasutust ja ringlussevõttu peab edaspidi suurendama, et jäätmete keskkonnamõju vähendada.(5) Teatud liikmesriikidel, võttes arvesse nende eriolusid, on lubatud direktiivis 94/62/EÜ sätestatud taaskasutamise ja ringlussevõtu eesmärkide saavutamiseks määratud tähtaega edasi lükata ja neile peab andma edasise, kuid piiratud võimaluse tähtaegade edasilükkamiseks.(6) Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon nõustuvad käesoleva direktiivi eesmärkide suhtes ajutiste erandite vajadusega liituvate riikide jaoks. Liituvate riikide taotluste alusel peab otsustama erandite põhimõttelise kasutamise Küprose, Tšehhi Vabariigi, Eesti, Ungari, Leedu, Slovakkia ja Sloveenia jaoks hiljemalt kuni aastani 2012, Malta jaoks aastani 2013, Poola jaoks aastani 2014 ja Läti jaoks aastani 2015.(7) Käesolev leping viiakse lõpule kooskõlas asjakohase õigusliku menetlusega, enne kui käesoleva direktiivi ülevõtmise tähtaeg lõpeb.(8) Pakendite ja pakendijäätmete käitlemine nõuab, et liikmesriigid looks tagastamise, kogumise ja taaskasutamise süsteemid. Need süsteemid peavad olema avatud osavõtuks kõikidele huvitatud pooltele ja need peavad olema kavandatud nii, et vältida imporditud toodete diskrimineerimist ja kaubandusbarjääre või konkurentsimoonutusi ning need peavad tagama pakendite ja pakendijäätmete maksimaalse tagastamise kooskõlas lepinguga. Peab vältima materjalide eristamist nende kaalu alusel. Ettevõtjad peavad pakendi töötlemisahelas kui tervikus jagama vastutust, et minimeerida niipalju kui võimalik pakendite ja pakendijäätmete keskkonnamõju kogu nende olelustsükli jooksul.(9) Pakkimise ja pakkimisjäätmete kohta on vaja iga-aastaseid andmeid kogu ühendusest, kaasa arvatud jäätmete kohta, mida eksporditakse jäätmete ringlussevõtuks ja taaskasutamiseks väljaspool ühendust, selleks et jälgida käesoleva direktiivi eesmärkide rakendamist. See nõuab ühtlustatud aruandlusmetoodikat ja selgeid juhiseid andmete esitajatele.(10) Komisjon peab kontrollima käesoleva direktiivi rakendamist ja mõju nii keskkonnale kui siseturule ning sellest aru andma. See aruanne peab sisaldama ka küsimusi oluliste nõuete, jäätmete vältimismeetmete, võimaliku pakendimärgistuse, jäätmevältimisplaanide, korduvkasutamise, tootjavastutuse ja raskmetallide kohta ning sinna peavad olema lisatud, kui see on asjakohane, muutmisettepanekud.(11) Liikmesriigid peavad soodustama tarbijate asjakohast teavitamist ja teavituskampaaniaid ning kaasa aitama muudele vältimisvahenditele.(12) Lisaks käesoleva direktiivi keskkonna ja siseturu eesmärkidele võib ringlussevõtul olla mõju töökohtade loomisele, kui ühiskonnas on töökohad vähenenud, vältides nii tööjõu tõrjutust.(13) Kuna kavandatud meetmete eesmärke, nimelt ühtlustada pakendijäätmete ringlussevõtu riiklikud eesmärgid, võttes arvesse iga liikmesriigi individuaalsed iseärasused ning edaspidi määratlused täpsustada, ei ole võimalik liikmesriikide poolt täielikult saavutada, kuid meetmete suure ulatuse tõttu on võimalik eesmärke paremini saavutada ühenduse tasemel, võib ühendus rakendada meetmeid kooskõlas lepingu artiklis 5 sätestatud toetuste põhimõtetega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.(14) Käesoleva direktiivi kohaldamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. [5](15) Seetõttu tuleks direktiivi 94/62/EÜ vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 94/62/EMÜ muudetakse järgmiselt:1. Artikli 3 punkti 1 lisatakse järgmised punktid:"Määratlus "pakend" põhineb edaspidi allpool sätestatud kriteeriumitel. I lisas loetletud materjalid on nende kriteeriumite rakendamise selgitavad näited.i) Tooted loetakse pakendiks, kui need täidavad eespool nimetatud määratluse, ilma et see piiraks muid funktsioone, mida pakend võib samuti täita, välja arvatud siis, kui pakend on toote lahutamatu osa ning peab sisaldama, toetama või säilitama toodet kogu selle kasutusea jooksul ja kui kõik pakendi osad on mõeldud kasutada, tarbida või koos kõrvaldada.ii) Tooted, mis on kujundatud ja ette nähtud müügikohas täitmiseks ja ühekorratooted, mida müüakse, mis on täidetud või mis on ette nähtud müügikohas täitmiseks, loetakse pakendiks, kui need täidavad pakendi funktsiooni.iii) Pakendi komponendid ja pakendiga liidetud lisaelemendid loetakse pakendiga liidetud pakendiosaks. Lisaelemendid, mis ripuvad vahetult toote küljes või on sinna kinnitatud ja kui need täidavad pakkimise funktsiooni, loetakse pakendiks, kui need ei ole tootega liidetud osa ja kõik elemendid on ette nähtud tarbida või koos kõrvaldada.Komisjon kontrollib ja vaatab vajadusel läbi kooskõlas artiklis 21 sätestatud menetlusega I lisas antud pakendite määratluse selgitavad näited. Esmajärjekorras pöördutakse järgmiste toodete poole: CD- ja videokassettide karbid, lillepotid, elastsesse materjali mähitud torud ja silindrid lillede jaoks, kleebiste aluspaber ja pakkimispaber."2. Artikkel 4 asendatakse järgmisega:"Artikkel 4Vältimine1. Liikmesriigid tagavad lisaks artiklis 9 toodud pakendijäätmete tekkimise vältimismeetmetele, et rakendatakse ka muid vältimismeetmeid.Sellised muud meetmed võivad sisaldada riiklikke programme, tootjavastutuse rakendamise projekte pakendite keskkonnamõju minimeerimiseks või samalaadseid tarvitusele võetud meetmeid, konsulteerides vajadusel ettevõtjatega, ning liikmesriikides kavandatud vältimist puudutavate paljude algatuste koondamist ja kasutamist. Need peavad olema kooskõlas käesoleva direktiivi eesmärkidega, mis on määratletud artikli 1 lõikes 1.2. Kooskõlas artikliga 10 soodustab komisjon vältimist nõuetekohaste Euroopa standardite väljatöötamisega. Standardite eesmärk on pakendite keskkonnamõju minimeerimine vastavalt artiklitele 9 ja 10.3. Kui see on asjakohane, esitab komisjon ettepanekud meetmete kohta oluliste nõuete tugevdamiseks ja jõustamiseks ning selleks, et tagada uue pakendi turuletoomine ainult siis, kui tootja on võtnud kõik vajalikud meetmed keskkonnamõju vähendamiseks järeleandmiseta pakendi oluliste funktsioonide osas."3. Artikkel 6 asendatakse järgmisega:"Artikkel 6Taaskasutamine ja ringlussevõtt1. Kooskõlas käesoleva direktiiviga võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed, et saavutada kogu oma territooriumil järgmised eemärgid:a) hiljemalt 30. juuniks 2001 kaaluliselt minimaalselt 50 % ja maksimaalselt 65 % pakendijäätmetest taaskasutatakse või põletatakse jäätmepõletusettevõtetes energia taaskasutamisena;b) hiljemalt 31. detsembriks 2008 taaskasutatakse või põletatakse jäätmepõletusettevõtetes energia taaskasutamisena minimaalselt 60 % pakendijäätmete massist;c) hiljemalt 30. juuniks 2001 tuleb 25–45 % pakendijäätmetes sisalduvate pakendimaterjalide massist võtta ringlusse, nii et ringlusse võetakse iga pakendimaterjali massist vähemalt 15 %;d) hiljemalt 31. detsembriks 2008 võetakse ringlusse 55–80 % pakendijäätmetest;e) hiljemalt 31. detsembriks 2008 tuleb saavutada pakendijäätmetes sisalduva materjali järgmised minimaalsed ringlussevõtu eesmärgid:i) 60 % klaasi massist;ii) 60 % paberi ja kartongi massist;iii) 50 % metalli massist;iv) 22,5 % plasti massist, arvestades vaid materjali, mis töödeldakse plastiks;v) 15 % puidu massist.2. Nõukogu määruste (EMÜ) nr 259/93, [6] (EÜ) nr 1420/1999 [7] ja komisjoni määruse (EÜ) nr 1547/1999 [8] alusel ühendusest eksporditud pakendijäätmed loetakse lõike 1 kohustuste ja eesmärkide täitmiseks, kui on kindel tõendus, et taaskasutamine ja/või ringlussevõtt leidis aset tingimustel, mis on üldiselt samaväärsed nendega, mis on ühenduse asjaomase õigusaktiga ette nähtud.3. Kui on asjakohane, siis liikmesriigid soodustavad energia taaskasutamist, kui see on keskkonnakaitselistel ja tulukuse põhjustel eelistatud materjali taaskasutusele. Seda võib teha, kui on tegemist riikliku ringlussevõtu ja taaskasutamise vahelise piisava käibetasuvusega.4. Kui on asjakohane, siis liikmesriigid soodustavad pakendijäätmetest toodetud materjalide kasutamist pakendite ja muude toodete valmistamisel:a) parandades selliste materjalide turutingimusi;b) läbi vaadates nende materjalide kasutamist takistavad olemasolevad määrused.5. Hiljemalt 31. detsembriks 2007 kinnitab Euroopa Parlament ja nõukogu, tegutsedes kvalifitseeritud enamusega ja komisjoni ettepaneku alusel, eesmärgid kolmandaks viieaastaseks perioodiks aastateks 2009 kuni 2014, mis põhinevad liikmesriikide poolt kogutud praktilisel kogemusel lõikes 1 sätestatud eesmärkide järgimisel ja teadusuuringute tulemustel ning sellisel hinnangumetoodikal, nagu kasutusea hinnangud ja tulukuse analüüs.Seda protsessi korratakse iga viie aasta järel.6. Liikmesriigid avaldavad lõikes 1 sätestatud meetmed ja eesmärgid ning need on avalikkuse ja ettevõtjate jaoks korraldatava teabekampaania teema.7. Kreeka, Iirimaa ja Portugal võivad oma eriolukorra tõttu, nagu suur hulk väikseid saari, maa- ja mägipiirkondade olemasolu ja praegune pakendite tarbimise madal tase, otsustada:a) saavutada hiljemalt 30. juuniks 2001 madalamad eesmärgid, kui on määratud lõike 1 punktides a ja c, kuid saavutada vähemalt 25 % taaskasutamist või jäätmepõletamist jäätmepõletusettevõtetes energia taaskasutamiseks;b) samal ajal edasi lükata lõike 1 punktis a ja c seatud eesmärkide saavutamine hilisemaks tähtajaks, kuid mitte hiljemaks kui 31. detsembriks 2005;c) lükata edasi lõike 1 punktides b, d ja e seatud eesmärkide saavutamine nende enda valitud tähtajaks, kuid mitte hiljemaks kui 31. detsembriks 2011.8. Komisjon esitab nii kiiresti kui võimalik, hiljemalt 30. juunil 2005 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi rakendamise käigust ja selle mõjust keskkonnale, samuti siseturu toimimisele. Aruanne võtab arvesse individuaalsed asjaolud igas liikmesriigis. See hõlmab järgmist:a) tõhususe, rakendamise ja oluliste nõuete jõustamise hinnangut;b) ennetavaid lisameetmeid pakendite keskkonnamõju vähendamiseks nii palju kui võimalik, järeleandmisteta selle oluliste funktsioonide osas;c) pakendite keskkonnamõju märgendi võimalikku arendamist, et pakendijäätmete vältimine oleks lihtsam ja efektiivsem;d) pakendijäätmete tekkimise vältimisplaane;e) korduvkasutamise soodustamist, eriti korduvkasutamise ja ringlussevõtu maksumuse ja eeliste võrdlemist;f) tootjavastutust koos finantsaspektidega;g) edasist raskmetallide ja muude ohtlike ainete kasutamise vähendamist ja lõppetapis kasutamise lõpetamist pakendites aastaks 2010.Sellele aruandele lisatakse juurde asjakohased ettepanekud käesoleva direktiivi tingimuste muutmise kohta, kui selliseid ettepanekuid on selleks ajaks esitatud.9. Aruandes kajastatakse lõike 8 teemasid ja muid asjakohaseid teemasid VI keskkonnaalase tegevusprogrammi erinevate elementide raamistikus, eriti ringlussevõtu temaatilist strateegiat ja ressursside jätkusuutliku kasutamise temaatilist strateegiat.Komisjon ja liikmesriigid soodustavad, kui see on asjakohane, lõike 8 punktide b, c, d, e ja f kohaseid uuringuid ja pilootprojekte ning muid vältimisvahendeid.10. Liikmesriikidel, kellel on või kes planeerivad selliseid programme, mis ületavad lõikes 1 seatud maksimaalsed eesmärgid ja mis kaasavad ringlussevõtuks ja taaskasutamiseks vastavad vahendid, lubatakse taotleda neid eemärke kõrgetasemeliseks keskkonnakaitseks tingimusel, et need meetmed väldivad siseturu moonutusi ja ei raskenda teistel liikmesriikidel järgida käesolevat direktiivi. Liikmesriigid informeerivad sellistest meetmetest komisjoni. Pärast kontrollimist kinnitab komisjon need meetmed koostöös liikmesriikidega, arvestusega, et need on kooskõlas eespool nimetatud kaalutlustega ja et need ei sätesta meelevaldseid diskrimineerivaid vahendeid või varjatud piiranguid liikmesriikide vahelisele kaubandusele."4. Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:"2. Kogumise, korduvkasutamise ja taaskasutamise, sealhulgas ringlussevõtu hõlbustamiseks tuleb pakenditel näidata kasutatud pakendimaterjali(de) laad, et asjaomane tööstus saaks neid komisjoni otsuse 97/129/EÜ [9] põhjal identifitseerida ja liigitada."5. Artiklile 13 lisatakse järgmine lõige:"Liikmesriigid aitavad kaasa ka tarbija teavitamisele ja teavituskampaaniatele."6. Artikkel 19 asendatakse järgmisega:"Artikkel 19Kohandamine teaduse ja tehnika arengugaMuudatused, mis on vajalikud artikli 8 lõikes 2 ja artikli 10 teise punkti viimases taandes nimetatud identifitseerimissüsteemi, artikli 12 lõikes 3 ja III lisas nimetatud andmebaasidega seotud vormingute nagu ka I lisas nimetatud pakendi määratluse selgitavate näidete kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga, võetakse vastu artikli 21 lõikes 2 sätestatud korra kohaselt."7. Artikli 20 lõige 1 asendatakse järgmisega:"1. Komisjon määrab artiklis 21 sätestatud korra kohaselt kindlaks tehnilised meetmed, mis on vajalikud raskuste ületamiseks käesoleva direktiivi sätete kohaldamisel seoses inertsete pakendimaterjalidega, mis on Euroopa Liidu turule toodud väga väikestes kogustes (s.o umbes 0,1 % pakendijäätmete massist), meditsiiniseadmete ja farmaatsiatoodete esmaste pakendite, väikepakendite ja luksuspakendite suhtes."8. Artikkel 21 asendatakse järgmisega:"Artikkel 21Komiteemenetlus1. Komisjoni abistab komitee.2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ [10] artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 10 sätestatut.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.3. Komitee võtab vastu oma töökorra."9. Artiklisse 22 lisatakse järgmine lõige:"3a. Kui on tagatud, et artiklis 6 püstitatud eesmärgid on saavutatud, võivad liikmesriigid artikli 7 sätteid üle võtta pädevate asutuste ja asjaomaste majandussektorite vaheliste lepingute abil.Sellised lepingud peavad vastama järgmistele nõuetele:a) lepinguid peab olema võimalik jõustada;b) lepingud määravad eesmärgid koos vastavate tähtaegadega;c) lepingud tuleb avaldada riigi ametlikus väljaandes või ametliku dokumendina, mis on avalikkusele võrdselt kättesaadavad ja edastada komisjonile;d) saavutatud tulemusi tuleb regulaarselt jälgida, neist tuleb aru anda pädevatele asutustele ja komisjonile ning need tuleb avalikkusele sellistel tingimustel kättesaadavaks teha, nagu on lepingus sätestatud;e) pädevad asutused tagavad, et lepingu alusel saavutatud edenemist kontrollitakse;f) juhul kui lepingut rikutakse, kohaldavad liikmesriigid käesoleva direktiivi asjakohaseid sätteid õiguslike, regulatiivsete või haldusmeetmete abil."10. I lisa asendatakse siinses lisas esitatud lisaga.Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid 18. augustiks 2005 ja teatavad nendest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Strasbourg, 11. veebruar 2004Euroopa Parlamendi nimelpresidentP. CoxNõukogu nimeleesistujaM. McDowell[1] EÜT C 103 E, 30.4.2002, lk 17.[2] EÜT C 221, 17.9.2002, lk 31.[3] Euroopa Parlamendi 3. septembri 2002. aasta arvamus (ELT C 272 E, 13.11.2003, lk 287), nõukogu 6. märtsi 2003. aasta ühine seisukoht (ELT C 107 E, 6.5.2003, lk 17), Euroopa Parlamendi 2. juuli 2003. aasta seisukoht (ELTs seni avaldamata). Euroopa Parlamendi 29. jaanuari 2004. aasta seadusandlik resolutsioon ja nõukogu 26. jaanuari 2004. aasta otsus.[4] EÜT L 365, 31.12.1994, lk 10. Direktiiv viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).[5] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[6] EÜT L 30, 6.2.1993, lk 1. Määrus viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2557/2001 (EÜT L 349, 31.12.2001, lk 1).[7] EÜT L 166, 1.7.1999, lk 6. Määrus viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2118/2003 (ELT L 318, 3.12.2003, lk 5).[8] EÜT L 185, 17.7.1999, lk 1. Määrus viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2118/2003.[9] EÜT L 50, 20.2.1997, lk 28.[10] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.--------------------------------------------------LISA"I LISAARTIKLI 3 LÕIKES 1 SÄTESTATUD SELGITAVAD NÄITEDSelgitavad näited kriteeriumi i kohtaPakendMaiustustekarbidCD-karpi ümbritsev kileEi ole pakendLillepott taime kogu eluea jooksul kasutamiseksTööriistakastidTeekotidJuustu ümbritsev vahakihtVorsti ümbritsev kileSelgitavad näited kriteeriumi ii kohtaPakend, mis on mõeldud täitmiseks müügikohasPaber- või plastkandekotidÜhekorrataldrikud ja -topsidÕhuke nakkekileVõileivakotidAlumiiniumfooliumEi ole pakendSegistiÜhekorra söögiriistadSelgitavad näited kriteeriumi iii kohtaPakendToote küljes rippuvad või sellele kinnitatud etiketidPakendi osaRipsmetuši hari, mis on ühtlasi pakendi korgiksMuule pakendile kinnitatud kleebisedKinnitusklambridPlastümbrisedPesuaine doseerimise vahend, mis on ühtlasi anuma korgiks.Euroopa Nõukogu, Euroopa Komisjoni ja Euroopa Parlamendi deklaratsioonVõttes teatavaks Euroopa Kohtu tõlgenduse taaskasutamise määratluse kohta otsustes C-458/000, C-228/00 ja C-116/01 ja selle tõlgenduse mõjusid taaskasutamise eesmärkide täitmisele, deklareerivad Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon oma ühist kavatsust see küsimus esimesel võimalusel läbi vaadata.Avaldatud huvi valguses deklareerib komisjon oma kavatsust teha asjassepuutuvasse seadusandlusesse asjakohased muudatused. Nõukogu ja parlament võtavad iga sellise ettepaneku osas viivitamatult ette toimingud kooskõlas vastavate menetlustega.See on taaskasutamise määratlus, ilma et see piiraks tulevikus selle muutmist jäätmevältimise ja ringlussevõtu temaatilise strateegia raamistikus ja kui asjakohane, siis horisontaalse jäätmeseadusandluse raamistikus."--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 20. juuni 1989, milles sätestatakse üksikasjalik kontrollikord, et tagada vastavus töötlemata piima külmumistemperatuurile, mis on ette nähtud direktiivi 85/397/EMÜ A lisaga

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31989L0384

Euroopa Liidu Teataja L 181 , 28/06/1989 Lk 0050 - 0050 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 29 Lk 0189  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 29 Lk 0189

		Nõukogu direktiiv,20. juuni 1989,milles sätestatakse üksikasjalik kontrollikord, et tagada vastavus töötlemata piima külmumistemperatuurile, mis on ette nähtud direktiivi 85/397/EMÜ A lisaga(89/384/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 5. augusti 1985. aasta direktiivi 85/397/EMÜ (ühendusesisest kuumtöödeldud piima kaubastamist mõjutavate tervishoiu- ja loomatervishoiuprobleemide kohta) [1] viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 3768/85 [2], eriti selle direktiivi artikli 11 lõiget 6,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades, et:direktiivi 85/397/EMÜ A lisa VI peatüki punktis D on näidatud nõuded, mis peavad olema täidetud töötlemata piima vastuvõtmisel töötlemisettevõttesse või kogumis- või standardimispunkti;selleks et arvestada kogumise erisusi, tuleks ette näha, millisel etapil võidakse kontrollida külmumistemperatuuri, et tagada selle nõude ühetaoline kohaldamine,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Liikmesriigid tagavad, et direktiivi 85/397/EMÜ A lisa VI peatüki punktiga D ette nähtud kontrolli töötlemata piima külmumistemperatuuri suhtes tehakse vastavalt järgmisele üksikasjalikule korrale.1. Iga põllumajandusettevõtte töötlemata piima tuleb pisteliste proovide põhjal korrapäraselt kontrollida.Kui ühe põllumajandusettevõtte piim viiakse otse töötlemisettevõttesse, tuleb need proovid võtta piima kogumisel põllumajandusettevõttest, rakendades siiski ettevaatusabinõusid, et vältida pettust transpordi ajal kas enne mahalaadimist töötlemisettevõttes või siis, kui piima toob sinna kohale tootja.Kui pädeval asutusel tekib kontrolli tulemusel kahtlus, et piimale on lisatud vett, võtab ta põllumajandusettevõttes autentse proovi. Autentne proov on proov, mis esindab piima ühest täieliku järelevalve all tehtud hommikusest või õhtusest lüpsist, mis algab vähemalt üksteist tundi, kuid mitte rohkem kui kolmteist tundi pärast eelmist lüpsi.Kui piima tuuakse mitmest põllumajandusettevõttest, võidakse proove võtta üksnes töötlemata piima saabumisel töötlemisettevõttesse või kogumis- või standardimispunkti, kuid põllumajandusettevõtetes tehakse siiski kohapealset kontrolli.Kui kontrolli tulemused näitavad direktiivi 85/397/EMÜ A lisa VI peatüki punktis D sätestatud piirmäärade ületamist, võetakse proovid kõikidest põllumajandusettevõtetest, mis osalesid kõnealuse töötlemata piima kogumisel.Vajaduse korral võtab pädev asutus lõike 1 kolmanda lõigu tähenduses autentsed proovid.2. Kui kontrolli tulemused kummutavad vee lisamise kahtluse, võidakse kõnealust töötlemata piima kasutada kuumtöödeldud piima tootmiseks.Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. juulil 1990.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 20. juuni 1989Nõukogu nimeleesistujaC. Romero Herrera[1] EÜT L 226, 24.8.1985, lk 13.[2] EÜT L 362, 31.12.1985, lk 8.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 24. juuli 1979, millega muudetakse direktiive 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 70/458/EMÜ ja 70/457/EMÜ söödakultuuride seemne, teraviljaseemne ja köögiviljaseemne turustamise ning ühise põllumajanduslike taimesortide kataloogi kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31979L0692

Euroopa Liidu Teataja L 205 , 13/08/1979 Lk 0001 - 0004 Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 26 Lk 0049  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 16 Lk 0202  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 03 Köide 16 Lk 0202  Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 11 Lk 0068  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 11 Lk 0068

		Nõukogu direktiiv,24. juuli 1979,millega muudetakse direktiive 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 70/458/EMÜ ja 70/457/EMÜ söödakultuuride seemne, teraviljaseemne ja köögiviljaseemne turustamise ning ühise põllumajanduslike taimesortide kataloogi kohta(79/692/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 43 ja 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse assamblee arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:alltoodud põhjustel tuleks muuta teatud direktiive seemne ja paljundusmaterjali turustamise kohta;söödakultuuride seemne puhul tuleks ühenduse nendes piirkondades, kus väga soodsad keskkonnatingimused tagavad ühenduse asjakohaste sätestatud normide järgimise, seemnete katsetamise tingimusi leebemaks muuta;söödaks kasutatava rukki seemne puhul tuleks lubada rukkiseemne suhtes kohalduvate ühenduse normide ajutist leebemaks muutmist, võimaldamaks ühenduse teatud piirkondades nende toodete puhul esinevatest ajutistest raskustest üle saada;teraviljaseemne osas näivad hiljuti katsetatud meetodid teatud kahjulike organismide rünnaku mõju vähendamiseks õigustavat erinevate teraviljasortide seemnete segude kasutamise lubamist eeldusel, et võetakse tarvitusele ettevaatusabinõud, mis tagavad, et sel viisil ei mõjutata lõpptoote või seemne kvaliteeti;ühise põllumajanduslike taimesortide kataloogi süsteemide tõhusama toimimise huvides tuleks teatud õigusnormid, mis puudutavad sortide siseriiklikku tunnustamist, sortide nimetusi ja informatsiooni vahetamist liikmesriikide vahel, kohandada rahvusvaheliselt kehtestatud eeskirjadele ning erinevates liikmesriikides tunnustatud sortide seemne piiranguteta turustamise eeskirju, kuivõrd need puudutavad sorte, vähemalt teatud liikide puhul rangemaks muuta;köögiviljaseemne turustamist ja ühist põllumajanduslike taimesortide kataloogi käsitlevad õigusnormid näevad ette, et pärast 1. juulit 1977 ei ole kolmandates riikides võetavate sorte puudutavate meetmete samaväärsuse tunnistamine siseriiklikul tasandil enam võimalik; teatud ühenduse tasandil tehtud samaväärsust puudutavad otsused jõustusid alles 1. juulist 1978; seetõttu tuleks pikendada siseriiklikul tasandil samaväärsuse kehtestamiseks ettenähtud aega ühe aasta võrra, hõlmamaks traditsioonilisi kaubandussuhteid, mida säilitati ajavahemikul 1. juulist 1977 kuni ühenduse otsuste jõustumiseni,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Söödakultuuride seemne turustamist käsitleva 14. juuni 1966. aasta nõukogu direktiivi 66/401/EMÜ, [4] muudetud direktiiviga 79/641/EMÜ, [5] artiklile 2 lisatakse järgmine lõige:"1c. Liikmesriikidel võidakse vastavalt artiklis 21 sätestatud korrale lubada mitte kohaldada antud liikmesriigi toodangu suhtes ühe või mitme asjaomase liigi osas II lisa I jao 2. punkti alapunktis B (1) sätestatud tingimust, kui keskkonnatingimuste ja eelnevate kogemuste põhjal võib eeldada II lisa I jao 2. punkti tabeli 13. veerus sätestatud normide järgimist."Artikkel 2Teraviljaseemne turustamist käsitlevat nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/402/EMÜ, [6] viimati muudetud direktiiviga 79/641/EMÜ, muudetakse käesolevaga järgmiselt.1. Artiklile 2 lisatakse järgmine lõige:"1c. Liikmesriikidel võidakse vastavalt artiklis 21 sätestatud korrale lubada kuni 30. juunini 1982 turustada peamiselt söödaks kasutatavate rukki erisortide seemet, mis ei vasta nõudmistele, mis on sätestatud:- idanemist puudutavate nõudmiste puhul II lisas, ning- eliitseemet puudutavate nõudmiste puhul II lisa 2. punkti tabeli A kuuendas veerus."2. Artiklile 13 lisatakse järgmine esimene lõige:"1. Liikmesriigid võivad lubada teatava teraviljaliigi seemne turustamist erinevate sortide seemnete kindlate segudena, kui teadus- ja tehnikaalased teadmised kinnitavad, et need segud on eriti tõhusad teatud kahjulike organismide leviku tõkestamisel, ning kui kõnealuste segude komponendid on enne segamist vastavuses nende suhtes kohalduvate turustuseeskirjadega."3. Artikli 13 lõige 1 nimetatakse ümber lõikeks 2 ning lõige 2 nimetatakse ümber lõikeks 3.4. IV lisa punkti A alapunktile b lisatakse järgmine number:"8. "Turustamine lubatud ainult…" (asjaomase liikmesriigi nimi)."Artikkel 3Nõukogu 29. septembri 1970. aasta direktiivi 70/457/EMÜ ühise põllumajanduslike taimesortide kataloogi kohta, [7] viimati muudetud direktiiviga 78/55/EMÜ, [8] muudetakse käesolevaga järgmiselt.1. Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:"1. Eraldi sordiks loetakse sorti, mis sõltumata sellele aluseks olnud algvarieteedi looduslikust või tehislikust päritolust on ühe või mitme olulise omaduse poolest selgelt eristatav mistahes muust ühenduses tuntud sordist.Sordi omadused peavad olema täpselt äratuntavad ja täpselt määratletavad.Ühenduses tuntud sordi all mõeldakse mistahes sorti, mis hinnatava sordi tunnustamistaotluse nõuetekohase esitamise ajal on:- kantud ühisesse põllumajanduslike taimesortide kataloogi või köögiviljasortide kataloogi, või- nimetatud kataloogides mitteesinemise korral on asjaomases liikmesriigis või mõnes muus liikmesriigis tunnustatud või tunnustamiseks esitatud kas sertifitseerimise ja turustamise või teiste riikide tarbeks sertifitseerimise eesmärgil,välja arvatud juhul, kui mistahes asjaomases liikmesriigis lakatakse täitmast eespool nimetatud tingimusi enne hinnatava sordi tunnustamistaotluse suhtes otsuse tegemist."2. Artikli 7 lõikele 1 lisatakse järgmine tekst:"Eristatavuse määramiseks tuleb kasvatuskatsete sooritamisel kasutada vähemalt artikli 5 lõike 1 tähenduses ühenduses tuntud olemasolevaid võrreldavaid sorte. Artikli 9 kohaldamise korral tuleb kasutada teisi olemasolevaid võrreldavaid sorte."3. Artikli 9 lõige 3 asendatakse järgmisega:"3. Samuti tagavad liikmesriigid olemasoleva informatsiooni arvessevõtmisel, et sort, mis ei ole selgesti eristatav:- asjaomases liikmesriigis või mõnes muus liikmesriigis varem tunnustatud sordist, või- sordist, mida on hinnatud käesoleva direktiivi eeskirjade kohaselt eristatavuse, stabiilsuse ja ühtlikkuse suhtes, kuid mis ei kuulu artikli 5 lõike 1 tähenduses ühenduses tuntud sortide hulka,kannab selle sordi nime. Nimetatud säte ei kohaldu juhul, kui selline nimi on kõnealuse sordi suhtes tõenäoliselt eksitav või segadusttekitav või kui selle kasutamise välistavad muud asjaolud vastavalt asjaomase liikmesriigi kõikidele sordinimesid käsitlevatele õigusnormidele või kui kolmandate osapoolte õigused takistavad selle nime vaba kasutamist seoses kõnesoleva sordiga."4. Artikli 9 lõige 3 nimetatakse ümber lõikeks 4.5. Artikli 10 lõige 1 asendatakse järgmisega:"1. Liikmesriike ja komisjoni teavitatakse viivitamata igast sordi tunnustamistaotlusest või sellest loobumisest ning igast sordikataloogi kandest ja selle muutmisest."6. Artikli 12 järel lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 12a1. Liikmesriigid tagavad kõikide kahtluste selgitamise, mis kerkivad pärast sordi tunnustamist ja seonduvad selle eristatavuse või nime hindamisega tunnustamise ajal.2. Kui pärast sordi tunnustamist tuvastatakse, et tunnustamise ajal ei järgitud artikli 5 tähenduses eristatavust puudutavat tingimust, asendatakse tunnustamise otsus teise otsusega või asjakohasuse korral tühistatakse kooskõlas käesoleva direktiiviga.Nimetatud teise otsuse alusel ei käsitleta asjaomast sorti selle algse tunnustamise kuupäevast alates enam artikli 5 lõike 1 tähenduses ühenduses tuntud sordina.3. Kui pärast sordi tunnustamist tuvastatakse, et selle nimi artikli 9 tähenduses ei olnud sordi tunnustamise ajal vastuvõetav, kohandatakse seda viisil, mis tagab selle vastavuse käesoleva direktiiviga. Liikmesriigid võivad lubada varasema nime ajutist kasutamist lisanimena. Varasema nime lisanimena kasutamise üksikasjalik kord võidakse kehtestada vastavuses artiklis 23 sätestatud menetlusega."7. Artikli 15 lõikele 2 lisatakse järgmine tekst:"Arvesse võetakse ainult taotlused, mis on esitatud neli kuud enne eespool nimetatud perioodi lõppu."8. Artikli 15 lõikele 5 lisatakse järgmine tekst:"Liikide Beta vulgaris L. ja Solanum tuberosum L. puhul loetakse nimetatud nõue täidetuks iga aasta 31. detsembril nende sortide suhtes, mille puhul artikli 10 lõigetes 1 ja 2 sätestatud informatsiooni edastamine leidis aset neli kuud enne nimetatud kuupäeva, välja arvatud juhul, kui liikmesriik teavitab komisjoni või esitab deklaratsiooni alalisele seemnete ja paljundusmaterjali komiteele selle kohta, et ta ei kavatse loobuda taotluse esitamisest lõike 2 alusel. Nõukogu otsustab komisjoni ettepaneku põhjal, kas nimetatud sätteid kohaldatakse ka teiste liikide puhul."9. Artikli 21 lõikes 2 asendatakse sõnad "30. juuni 1977" sõnadega "30. juuni 1978".Artikkel 4Köögiviljaseemne turustamist käsitleva ja viimati direktiiviga 79/641/EMÜ muudetud nõukogu 29. septembri 1970. aasta direktiivi 70/458/EMÜ [9] artikli 32 lõikes 2 asendatakse sõnad "30. juuni 1977" sõnadega "30. juuni 1978".Artikkel 5Liikmesriigid jõustavad:- artiklite 1 ja 2 järgimiseks vajalikud õigusnormid 1. jaanuarist 1980,- artikli 3 lõike 9 ja artikli 4 järgimiseks vajalikud õigusnormid 1. juulist 1977,- käesoleva direktiivi muude sätete järgimiseks vajalikud õigusnormid 1. juulil 1982.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 24. juuli 1979Nõukogu nimeleesistujaJ. Gibbons[1] EÜT C 174, 21.7.1978, lk 8.[2] EÜT C 239, 9.10.1978, lk 54.[3] EÜT C 114, 7.4.1979, lk 26.[4] EÜT 125, 11.7.1966, lk 2298/66.[5] EÜT L 183, 19.7.1979, lk 13.[6] EÜT 125, 11.7.1966, lk 2309/66.[7] EÜT L 225, 12.10.1970, lk 1.[8] EÜT L 16, 20.1.1978, lk 23.[9] EÜT L 225, 12.10.1970, lk 7.--------------------------------------------------