title: Komisjoni direktiiv 2005/37/EÜ, 3. juuni 2005, millega muudetakse nõukogu direktiive 86/362/EMÜ ja 90/642/EMÜ teraviljas ja teatavates taimsetes saadustes, kaasa arvatud puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide osas   (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               4.6.2005

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 141/10

         KOMISJONI DIREKTIIV 2005/37/EÜ,
   3. juuni 2005,
   millega muudetakse nõukogu direktiive 86/362/EMÜ ja 90/642/EMÜ teraviljas ja teatavates taimsetes saadustes, kaasa arvatud puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide osas
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/362/EMÜ teraviljas sisalduvate ja selle pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (1) eriti selle artiklit 10,
   võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiivi 90/642/EMÜ teatavates taimset päritolu saadustes, kaasa arvatud puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta, (2) eriti selle artiklit 7,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (3) eriti selle artikli 4 lõiget 1, punktile f,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Järgmised olemasolevad toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse: maleiinhappehüdrasiid komisjoni direktiiviga 2003/31/EÜ, (4) propüsamiid komisjoni direktiiviga 2003/39/EÜ (5) ning mekoprop ja mekoprop-P komisjoni direktiiviga 2003/70/EÜ. (6)

               (2)

               Uued olemasolevad toimeained isoksaflutool, trifloksüstrobiin, karfentrasoon-etüül ja fenamidoon kanti komisjoni direktiiviga 2003/68/EÜ (7) direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.

               (3)

               Asjaomased toimeained on direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kantud kavandatud kasutusviisi kohta esitatud teabe hindamise alusel. Teatavad liikmesriigid on esitanud asjaomase teabe vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f. Olemasolev teave on läbi vaadatud ja see on piisav teatavate jääkide piirnormide kindlaksmääramiseks.

               (4)

               Kui ei ole kehtestatud ühenduse piirnormi või ajutist jääkide piirnormi, peavad liikmesriigid enne kõnealuseid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamise lubamist kehtestama ajutised siseriiklikud piirnormid vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f.

               (5)

               Samasuguses korras määratakse kindlaks ja hinnatakse ühenduses jääkide suhtes kehtestatud piirnorme ja Codex Alimentarius’es soovitatud piirnorme. Codex Alimentarius’es on kehtestatud maleiinhappehüdrasiidile piiratud arv jääkide piirnorme. Direktiivis 90/642/EMÜ on juba kehtestatud ühenduse jääkide piirnormid maleiinhappehüdrasiidile (nõukogu direktiiv 1993/58/EMÜ (8)) ning direktiivides 86/362/EMÜ ja 90/642/EMÜ propüsamiidile (nõukogu direktiivid 1996/32/EÜ (9) ja 96/33/EÜ (10)). Neid võetakse arvesse käesoleva direktiiviga kohandatud asjaomaste jääkide piirnormide kehtestamisel. Codex Alimentarius’es kehtestatud jääkide piirnorme, mis soovitatakse lähitulevikus tühistada, ei võetud arvesse. Codex Alimentarius’el põhinevaid jääkide piirnorme hinnati tarbijatele tekkivate ohtude seisukohast. Komisjon ei tuvastanud kättesaadavatel uurimustel põhinevate toksikoloogiliste lõpp-punktide alusel mingisugust ohtu.

               (6)

               Asjaomaste toimeainete lisamisega direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse vormistati nende toimeainete tehnilised ja teaduslikud hinnangud komisjoni aruannetena. Kõnealuste toimeainete hindamisaruanded vormistati komisjoni direktiivi põhjendustes 1 ja 2 nimetatud kuupäevadel. Kõnealustes aruannetes määrati kindlaks nimetatud toimeainete aktsepteeritav päevadoos (ADI) ja vajaduse korral akuutne standarddoos. Tarbijate kokkupuudet asjaomase toimeainega töödeldud toiduainetega on mõõdetud ja hinnatud vastavalt ühenduse menetlustele. Samuti on arvesse võetud Maailma Tervishoiuorganisatsiooni juhiseid (11) ja taimede teaduskomitee arvamust (12) kasutatava metoodika kohta. Järelduste kohaselt ei põhjusta kavandatud jääkide piirnormid kõnealuste aktsepteeritavate päevadooside ja akuutsete standarddooside ületamist.

               (7)

               Tarbijate nõuetekohaseks kaitsmiseks kokkupuute eest taimekaitsevahendite loata kasutamisest tekkinud jääkainetega kehtestatakse ajutiseks jääkide piirnormiks asjakohastele toote ja pestitsiidi kombinatsioonidele alumine määramispiir.

               (8)

               Selliste ajutiste piirnormide kehtestamine ühenduse tasandil ei takista liikmesriikidel kehtestada asjaomastele toimeainetele ajutisi jääkide piirnorme vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f ja nimetatud direktiivi VI lisale. Nelja aastat peetakse asjaomase toimeaine edasiste kasutusviiside lubamiseks piisavaks. Pärast seda peaksid jääkide piirnormid muutuma lõplikuks.

               (9)

               Seega tuleb direktiivide 86/362/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisadesse lisada või seal asendada kõik kõnealuste taimekaitsevahendite kasutamisest tekkinud jäägid, et oleks võimalik nõuetekohaselt jälgida ja kontrollida nende kasutamise keelust kinnipidamist ning kaitsta tarbijat. Kui jääkide piirnormid on juba määratletud kõnealuste direktiivide lisades, on asjakohane neid muuta. Kui jääkide piirnorme ei ole seni määratletud, on asjakohane need esmakordselt kehtestada.

               (10)

               Seetõttu tuleks direktiive 86/362/EMÜ ja 90/642/EMÜ vastavalt muuta.

               (11)

               Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 86/362/EMÜ muudetakse järgmiselt.

               a)

               II lisa A osasse lisatakse käesoleva direktiivi I lisas esitatud isoksaflutooli, trifloksüstrobiini, karfentrasoon-etüüli, mekopropi, mekoprop-P, maleiinhappehüdrasiidi ja fenamidooni pestitsiidide jääkide piirnormid.

               b)

               II lisa A osas asendatakse propüsamiidi pestitsiidide jääkide piirnormid käesoleva direktiivi II lisas esitatu piirnormidega.

         Artikkel 2
   Direktiivi 90/642/EMÜ muudetakse järgmiselt.

               a)

               II lisasse lisatakse käesoleva direktiivi III lisas esitatud isoksaflutooli, trifloksüstrobiini, karfentrasoon-etüüli, mekopropi, mekoprop-P ja fenamidooni pestitsiidide jääkide piirnormid.

               b)

               II lisas asendatakse propüsamiidi ja maleiinhappehüdrasiidi pestitsiidide jääkide piirnormid käesoleva direktiivi IV lisas esitatutega.

         Artikkel 3
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 4. detsembriks 2005. Nad edastavad kõnealuste sätete teksti ning kõnealuste sätete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid hakkavad neid norme kohaldama alates 4. detsembrist 2006.
   Kui liikmesriigid võtavad need normid vastu, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile nende poolt käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamise päeva Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 3. juuni 2005

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 221, 7.8.1986, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/61/EÜ (ELT L 127, 29.4.2004, lk 81).

      (2)  EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/115/EÜ (ELT L 374, 22.12.2004, lk 64).

      (3)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2005/34/EÜ (ELT L 125, 18.5.2005, lk 5).

      (4)  ELT L 101, 23.4.2003, lk 3.

      (5)  ELT L 124, 20.5.2003, lk 30.

      (6)  ELT L 184, 23.7.2003, lk 9.

      (7)  ELT L 177, 16.7.2003, lk 12.

      (8)  EÜT L 211, 23.8.1993, lk 6.

      (9)  EÜT L 144, 18.6.1996, lk 12.

      (10)  EÜT L 144, 18.6.1996, lk 35.

      (11)  Juhised pestitsiidijääkide toidu kaudu omandamise hindamiseks (läbi vaadatud), koostatud GEMS/Food Programme’ poolt koostöös pestitsiidijääkide Codex komiteega, avaldatud Maailma Tervishoiuorganisatsiooni poolt 1997 aastal (WHO/FSF/FOS.97.7).

      (12)  Taimede teaduskomitee arvamus nõukogu direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisade muutmisega seotud küsimuste kohta (Taimede teaduskomitee avaldatud arvamus, 14. juuli 1998) (http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/ index_en.html).
   I LISA

               Maksimaalsed tasemed mg/kg

               Pestitsiidijäägid

               Üksiktooted, millele MRLid rakenduvad

               Isoksaflutool (isoksaflutooli, RPA 202248 ja RPA 203328 summa, väljendatuna isoksaflutoolina) (1)

               0,05 (2)
                   (3)

               TERAVILJAD
               Oder, tatar, mais, hirss, kaer, riis, rukis, suhkrusorgo, tritikale, nisu, teised teraviljad

               Trifloksüstrobiin

               0,3 (3) Oder
               0,05 (3) Rukis
               0,05 (3) Tritikale, nisu
               0,02 (2)
                   (3) Teised teraviljad

               Karfentrasoon-etüül (määratletud karfentrasoonina ja väljendatud karfentrasoon-etüülina)

               0,05 (2)
                   (3)

               TERAVILJAD
               Oder, tatar, mais, hirss, kaer, riis, rukis, suhkrusorgo, tritikale, nisu, teised teraviljad

               Fenamidoon

               0,02 (2)
                   (3)

               TERAVILJAD
               Oder, tatar, mais, hirss, kaer, riis, rukis, suhkrusorgo, tritikale, nisu, teised teraviljad

               Mecoprop (mecoprop-p ja mecoprop summa väljendatuna mecopropina)

               0,05 (2)
                   (3)

               TERAVILJAD
               Oder, tatar, mais, hirss, kaer, riis, rukis, suhkrusorgo, tritikale, nisu, teised teraviljad

               Maleiinhappe hüdrasiid

               0,2 (2)
                   (3)

               TERAVILJAD
               Oder, tatar, mais, hirss, kaer, riis, rukis, suhkrusorgo, tritikale, nisu, teised teraviljad

      (1)  RPA 202248 on 2-tsüano-3-tsüklopropüül-1-(2-metüülsulfonüül-4-trifluorometüülphenüül) propaan-1,3-dioon. RPA 203328 on 2-metaansulfonüül-4-trifluorometüülbensoikhape.

      (2)  Märgib analüütilise määratlemise madalamat piiri.

      (3)  Näitab tinglikku maksimaalset jääktaset vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f: paranduse puudumise puhul muutub see tase otsustavaks koos järgneva mõjutusega alates 24. juunist 2009.
   II LISA

               Piirnormid mg/kg

               Pestitsiidide jäägid

               Üksiktooted, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme

               propüsamiid

                0,02 (1)
                   (2)

               TERAVILJAD
               Oder, tatar, mais, hirss, kaer, riis, rukis, suhkrusorgo, tritikale, nisu, teised teraviljad

      (1)  Väljendab analüütiliselt määratletud alammäära.

      (2)  Väljendab ajutist jääkide piirnormi vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f: kui piirnormi ei muudeta, siis muutub see lõplikuks alates 24. juunist 2009.
   III LISA

               Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

               Tooterühmad ja üksiktooted, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme

               Isoksaflutool (isoksaflutooli, RPA 202248 ja RPA 203328 summa, väljendatuna isoksaflutoolina) (1)

               Trifloksüstrobiin

               Karfentrasoon-etüül (määratletud karfentrasoonina ja väljendatud karfentrasoon-etüülina)

               Fenamidoon

               Mekoprop (mekoprop-P ja mekoprop summa väljendatuna mekopropina)

                           1.

                           Puuvili – värske, kuivatatud või kuumtöötlemata, säilitatud külmutatuna, suhkrulisandita; pähklid

               0,05 (2)
                   (3)

               0,01 (2)
                   (3)

               0,05 (2)
                   (3)

                           i)

                           TSITRUSVILJAD

               0,3 (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               Greip

               Sidrunid

               Laimid

               Mandariinid (sealhulgas klementiinid ja teised hübriidid)

               Apelsinid

               Pomelid

               Muud

                           ii)

                           PUUPÄHKLID (koorega või ilma)

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               Mandlid

               Brasiilia pähklid

               India pähklid

               Kastanid

               Kookospähklid

               Sarapuupähklid

               Makadaamiapähklid

               Pekaanipähklid

               Piiniapähklid

               Pistaatsiapähklid

               Kreeka pähklid

               Muud

                           iii)

                           ÕUNVILJAD

               0,5 (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               Õunad

               Pirnid

               Küdooniad

               Muud

                           iv)

                           LUUVILJAD

               0,02 (2)
                   (3)

               Aprikoosid

               1 (3)

               Kirsid

               1 (3)

               Virsikud (sealhulgas nektariinid ja sarnased hübriidid)

               1 (3)

               Ploomid

               Muud

               0,02 (2)
                   (3)

                           v)

                           MARJAD JA VÄIKEPUUVILJAD

                           a)

                           Laua- ja veiniviinamarjad

               5 (3)

               0,5 (3)

               Lauaviinamarjad

               Veiniviinamarjad

                           b)

                           Maasikad (välja arvatud metsmaasikad)

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

                           c)

                           Koguviljad (välja arvatud metsamarjad)

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               Murakad

               Põldmurakad

               Logani murakad

               Vaarikad

               Muud

                           d)

                           Teised väikepuuviljad ja marjad (välja arvatud looduses kasvavad)

               0,02 (2)
                   (3)

               Mustikad

               Jõhvikad

               Sõstrad (punased, mustad ja valged)

               1 (3)

               Karusmarjad

               1 (3)

               Muud

               0,02 (2)
                   (3)

                           e)

                           Metsamarjad ja looduses kasvavad puuviljad

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

                           vi)

                           MITMESUGUSED

               0,02 (2)
                   (3)

               Avokaadod

               Banaanid

               0,05 (3)

               Datlid

               Viigimarjad

               Kiivid

               Kumkvaadid

               Litšid

               Mangod

               Oliivid

               Kannatuslille viljad

               Ananassid

               Papaiad

               Muud

               0,02 (2)
                   (3)

                           2.

                           Köögiviljad, värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatud

               0,05 (2)
                   (3)

               0,01 (2)
                   (3)

               0,05 (2)
                   (3)

                           i)

                           JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILJAD

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               Peet

               Porgand

               Seller

               Mädarõigas

               Pirnid

               Pastinaak

               Juurpetersell

               Redis

               Aedpiimjuur

               Maguskartul

               Kaalikas

               Naeris

               Jamss

               Muud

                           ii)

                           SIBULTAIMED

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               Küüslauk

               Sibul

               Šalott

               Roheline sibul

               Muud

                           iii)

                           VILIKÖÖGIVILJAD

                           a)

                           Maavitsalised

               Tomatid

               0,5 (3)

               0,5 (3)

               Piprad

               Baklažaanid

               Muud

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

                           b)

                           Kõrvitsalised — söödava koorega

               0,2 (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               Kurgid

               Kornišonid

               Suvikõrvitsad

               Muud

                           c)

                           Kõrvitsalised – mittesöödava koorega

               Melonid

               0,3 (3)

               0,1 (3)

               Kabatšokid

               Arbuusid

               Muud

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

                           d)

                           Suhkrumais

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

                           iv)

                           KAPSASTAIMED

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

                           a)

                           Õisikkapsad

               Brokkoli

               Lillkapsad

               Muud

                           b)

                           Peakapsad

               Rooskapsas

               Peakapsas

               Muud

                           c)

                           Lehtkapsad

               Hiina kapsas

               Söödakapsas

               Muud

                           d)

                           Nuikapsad

                           v)

                           LEHTTAIMED JA VÄRSKED MAITSETAIMED

               0,02 (2)
                   (3)

                           a)

                           Salat ja muu sarnane

               2 (3)

               Salatkress

               Põldkännak

               Salat

               Eskariool

               Muud

                           b)

                           Spinat ja muu sarnane

               0,02 (2)
                   (3)

               Spinat

               Lehtpeet (mangold)

               Muud

                           c)

                           Ürt-allikkress

               0,02 (2)
                   (3)

                           d)

                           Salatsigur

               0,02 (2)
                   (3)

                           e)

                           Maitsetaimed

               0,02 (2)
                   (3)

               Aed-harakputk

               Murulauk

               Petersell

               Sellerilehed

               Muud

                           vi)

                           KAUNVILJAD (värsked)

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               Oad (kaunaga)

               Oad (kaunadeta)

               Herned (kaunaga)

               Herned (kaunadeta)

               Muud

                           vii)

                           VARSTAIMED (värsked)

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               Spargel

               Hispaania artišokk

               Seller

               Apteegitill

               Kera-artišokk

               Porrulauk

               Rabarber

               Muud

                           viii)

                           SEENED

               0,02 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

                           a)

                           Kultuurseened

                           b)

                           Metsaseened

                           3.

                           Kaunviljad

               0,05 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               0,01 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               0,05 (2)
                   (3)

               Oad

               Läätsed

               Herned

               Muud

                           4.

                           Õliseemned

               0,1 (2)
                   (3)

               0,05 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               0,05 (2)
                   (3)

               0,05 (2)
                   (3)

               Linaseemned

               Maapähklid

               Mooniseemned

               Seesamiseemned

               Päevalilleseemned

               Rapsiseemned

               Sojaoad

               Sinepiseemned

               Puuvillaseemned

               Muud

                           5.

                           Kartulid

               0,05 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               0,01 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               0,05 (2)
                   (3)

               Varajased kartulid

               Söögikartulid

                           6.

                           Tee (lehed ja varred, kuivatatud, kääritatud või muul kujul, Camellia sinensise lehtedest)

               0,1 (2)
                   (3)

               0,05 (2)
                   (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               0,05 (2)
                   (3)

               0,1 (2)
                   (3)

                           7.

                           Humalad (kuivatatud), sealhulgas humalakuulid ja kontsentreerimata pulber

               0,1 (2)
                   (3)

               30 (3)

               0,02 (2)
                   (3)

               0,05 (2)
                   (3)

               0,1 (2)
                   (3)

      (1)  RPA 202248 on 2-tsüano-3-tsüklopropüül-1-(2-metüülsulfonüül-4-trifluorometüülphenüül) propaan-1,3-dioon. RPA 203328 on 2-metaansulfonüül-4-trifluorometüülbensoikhape.

      (2)  Väljendab analüütiliselt määratud alammäära.

      (3)  Väljendab ajutist jääkide piirnormi vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f: kui piirnormi ei muudeta, siis muutub see lõplikuks alates 24. juunist 2009.
   IV LISA

               Tooterühmad ja üksiktooted, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme

               Propüsamiid

               Maleiinhappe hüdrasiid

                           1.

                           Puuvili – värske, kuivatatud või kuumtöötlemata, säilitatud külmutatuna, ei sisalda lisatud suhkrut; pähklid

               0,02 (1)
                   (2)

               0,2 (1)
                   (2)

                           i)

                           TSITRUSVILJAD

               Greip

               Sidrunid

               Laimid

               Mandariinid (sealhulgas klementiinid ja teised hübriidid)

               Apelsinid

               Pomelid

               Muud

                           ii)

                           PUUPÄHKLID (koorega või ilma)

               Mandlid

               Brasiilia pähklid

               Kašupähklid

               Kastanid

               Kookospähklid

               Sarapuupähklid

               Makadaamiapähklid

               Pekaanipähklid

               Piiniapähklid

               Pistaatsiapähklid

               Kreeka pähklid

               Muud

                           iii)

                           ÕUNVILJAD

               Õunad

               Pirnid

               Küdooniad

               Muud

                           iv)

                           LUUVILJAD

               Aprikoosid

               Kirsid

               Virsikud (sealhulgas nektariinid ja sarnased hübriidid)

               Ploomid

               Muud

                           v)

                           MARJAD JA VÄIKEPUUVILJAD

                           a)

                           Laua- ja veiniviinamarjad

               Lauaviinamarjad

               Veiniviinamarjad

                           b)

                           Maasikad (välja arvatud metsmaasikad)

                           c)

                           Koguviljad (välja arvatud looduses kasvavad)

               Murakad

               Põldmurakad

               Logani murakad

               Vaarikad

               Muud

                           d)

                           Muud väikepuuviljad ja marjad (välja arvatud metsikud)

               Mustikad

               Jõhvikad

               Sõstrad (punased, mustad ja valged)

               Karusmarjad

               Muud

                           e)

                           Metsamarjad ja metsikud puuviljad

                           vi)

                           MITMESUGUSED

               Avokaadod

               Banaanid

               Datlid

               Viigimarjad

               Kiivid

               Kumkvaadid

               Litšid

               Mangod

               Oliivid

               Kannatuslille viljad

               Ananassid

               Papaiad

               Muud

                           2.

                           Köögiviljad, värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatud

                           i)

                           JUUR- JA MUGULTAIMED

               0,02 (1)
                   (2)

               0,2 (1)
                   (2)

               Peet

               Porgand

               Seller

               Mädarõigas

               Pirnid

               Pastinaak

               Juurpetersell

               Redis

               Aedpiimjuur

               Maguskartul

               Kaalikas

               Naeris

               Jamss

               Muud

                           ii)

                           SIBULTAIMED

               0,02 (1)
                   (2)

               Küüslauk

               15 (2)

               Sibul

               15 (2)

               Šalott

               15 (2)

               Roheline sibul

               Muud

               0,2 (1)
                   (2)

                           iii)

                           VILIKÖÖGIVILJAD

               0,02 (1)
                   (2)

               0,2 (1)
                   (2)

                           a)

                           Maavitsalised

               Tomatid

               Piprad

               Baklažaanid

               Teised

                           b)

                           Kõrvitsalised – söödava koorega

               Kurgid

               Kornišonid

               Suvikõrvitsad

               Muud

                           c)

                            Kõrvitsalised – mittesöödava koorega

               Melonid

               Kabatšokid

               Arbuusid

               Muud

                           d)

                           Suhkrumais

                           iv)

                           KAPSASTAIMED

               0,02 (1)
                   (2)

               0,2 (1)
                   (2)

                           a)

                           Õisikkapsad

               Brokkoli

               Lillkapsad

               Muud

                           b)

                           Peakapsad

               Rooskapsas

               Peakapsas

               Muud

                           c)

                           Lehtkapsad

               Hiina kapsas

               Söödakapsas

               Muud

                           d)

                           Nuikapsad

                           v)

                           LEHTTAIMED JA VÄRSKED ÜRDID

               0,2 (1)
                   (2)

                           a)

                           Salat ja muu sarnane

               1 (2)

               Salatkress

               Põldkännak

               Salat

               Eskariool

               Muud

                           b)

                           Spinat ja muu sarnane

               0,02 (1)
                   (2)

               Spinat

               Lehtpeet (mangold)

               Muud

                           c)

                           Ürt-allikkress

               0,02 (1)
                   (2)

                           d)

                           Salatsigur

               0,02 (1)
                   (2)

                           e)

                            Maitsetaimed

               1 (2)

               Aed-harakputk

               Murulauk

               Petersell

               Sellerilehed

               Muud

                           vi)

                            KAUNVILJAD (värsked)

               0,02 (1)
                   (2)

               0,2 (1)
                   (2)

               Oad (kaunaga)

               Oad (kaunadeta)

               Herned (kaunaga)

               Herned (kaunadeta)

               Muud

                           vii)

                           VARSKÖÖGIVILJAD (värsked)

               0,02 (1)
                   (2)

               0,2 (1)
                   (2)

               Spargel

               Hispaania artišokk

               Seller

               Apteegitill

               Kera-artišokk

               Porrulauk

               Rabarber

               Muud

                           viii)

                           SEENED

               0,02 (1)
                   (2)

               0,2 (1)
                   (2)

                           a)

                           Kultuurseened

                           b)

                           Metsaseened

                           3.

                           Kaunviljad

               0,02 (1)
                   (2)

               0,2 (1)
                   (2)

               Oad

               Läätsed

               Herned

               Muud

                           4.

                           Õliseemned

               0,05 (1)
                   (2)

               0,5 (1)
                   (2)

               Linaseemned

               Maapähklid

               Mooniseemned

               Seesamiseemned

               Päevalilleseemned

               Rapsiseemned

               Sojaoad

               Sinepiseemned

               Puuvillaseemned

               Muud

                           5.

                           Kartulid

               0,02 (1)
                   (2)

               50 (3)

               Varajased kartulid

               Söögikartulid

                           6.

                           Tee (lehed ja varred, kuivatatud, kääritatud või muul kujul, Camellia Sinensise Lehtedest)

               0,05 (1)
                   (2)

               0,5 (1)
                   (2)

                           7.

                           Humalad (kuivatatud), sealhulgas humalakuulid ja kontsentreerimata pulber

               0,05 (1)
                   (2)

               0,5 (1)
                   (2)

      (1)  Väljendab analüütiliselt määratud alammäära.

      (2)  Väljendab ajutist jääkide piirnormi vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike1 punktile f: kui piirnormi ei muudeta, siis muutub see lõplikuks alates 24. juuni 2009.

      (3)  Kartuli jääkide piirnormide puhul tuleb täpsustada olemasolevaid nõutud andmeid 18 kuu pärast alates direktiivi avaldamiskuupäevast.


title: Komisjoni direktiiv 2004/95/EÜ, 24. september 2004, millega muudetakse nõukogu direktiivi 90/642/EMÜ selles kehtestatud bifentriini ja famoksadooni jääkide piirnormide osas(EMPs kohaldatav tekst)

text:
               28.9.2004

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 301/42

      KOMISJONI DIREKTIIV 2004/95/EÜ,
   24. september 2004,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 90/642/EMÜ selles kehtestatud bifentriini ja famoksadooni jääkide piirnormide osas
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiivi 90/642/EMÜ teatavates taimset päritolų saadustes, kaasa arvatud puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta, (1) eriti selle artiklit 7,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (2) eriti selle artikli 4 lõike 1 punkti f,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt direktiivile 91/414/EMÜ vastutavad teatavate põllukultuuride suhtes taimekaitsevahendite kasutusloa andmise eest liikmesriigid. Selliste kasutuslubade aluseks peab olema inimeste ja loomade tervist ning keskkonda mõjutavate tegurite hinnang. Hinnangu andmisel tuleb arvesse võtta kasutajate ja kõrvalseisjate kokkupuuteid pestitsiidiga ning selle mõju maa-, vee- ja õhukeskkonnale, samuti töödeldud põllukultuurides sisalduvate jääkainete tarbimise mõju inimestele ja loomadele.

               (2)

               Jääkide piirnormid (MRL) kehtestatakse selliselt, et kasutatakse efektiivse taimekaitse saavutamiseks vajalikku miinimumkogust pestitsiide nii, et jääkainet on väikseim võimalik kogus ja see on toksikoloogiliselt aktsepteeritav, eriti hinnangulist toidu kaudu omastamist arvesse võttes.

               (3)

               Pestitsiidide jääkide piirnorme tuleks aeg-ajalt läbi vaadata. Uute kasutusviiside, teabe ja andmete arvessevõtmiseks võib neid muuta.

               (4)

               Pestitsiidide jääkide piirnormid määratakse kindlaks analüütiliselt määratud alammäärale, kui taimekaitsevahendite lubatud kasutamise tagajärjel ei leita toiduainetes või nende pinnal märkimisväärselt pestitsiidijääke või kui nende kasutamine ei olnud lubatud või kui liikmesriikide poolt lubatud kasutamiseks ei esitatud vajalikke andmeid või kui kolmandates riikides kasutamiseks ei esitatud vajalikke andmeid ning selle tagajärjel leidub ühenduse turul ringlusesse lastavates toiduainetes või nende pinnal pestitsiidijääke.

               (5)

               Teave teatavate direktiiviga 90/642/EMÜ hõlmatud pestitsiidide uute või muutunud kasutusviiside kohta on komisjonile edastatud. See puudutab bifentriini, mille jääkide piirnormid on sätestatud komisjoni direktiiviga 2002/79/EÜ, (3) ja famoksadooni, mille jääkide piirnormid on sätestatud komisjoni direktiiviga 2003/60/EÜ. (4)

               (6)

               Tarbijate eluaegset kokkupuutumist kõnealuste pestitsiididega toiduainete kaudu, mis võivad sisaldada nende pestitsiidide jääke, on hinnatud ja mõõdetud vastavalt ühenduses kasutatavatele menetlustele ja tavadele, arvestades Maailma Tervishoiuorganisatsiooni avaldatud juhiseid. (5) On välja arvutatud, et asjassepuutuvad pestitsiidide jääkide piirnormid tagavad, et aktsepteeritavaid päevaseid koguseid ei ületata.

               (7)

               Famoksadooni puhul, millel on olemas akuutne etalonannus (ARfD), on tarbijate akuutset kokkupuudet sellega toiduainete kaudu, mis võivad sisaldada nende pestitsiidide jääke, hinnatud ja mõõdetud vastavalt Euroopa Ühenduses kasutatavatele menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Tervishoiuorganisatsiooni avaldatud juhiseid. Taimede teaduskomitee arvamusi, eriti nõuandeid ja soovitusi pestitsiididega töödeldud toiduainete tarbijate kaitse osas on arvesse võetud. Famoksadooni sissevõtmise hindamine näitab, et asjakohaste jääkide piirnormide kehtestamisel akuutset etalonannust ei ületata. Bifentriini puhul on kättesaadava teabe hindamine näidanud, et akuutset etalonannust ei nõuta ja seetõttu ei ole lühiajaline hinnang vajalik.

               (8)

               Seetõttu on kohane kehtestada kõnealuste pestitsiidide jääkidele uued piirnormid.

               (9)

               Seetõttu tuleb direktiivi 90/642/EMÜ vastavalt muuta.

               (10)

               Jääkide ajutiste piirnormide (MRLs) kehtestamine või muutmine ühenduse tasemel ei takista liikmesriikidel famoksadooni ajutiste piirnormide kehtestamist vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f ja nimetatud direktiivi VI lisale. Nelja aastat peetakse asjaomase toimeaine edasiste kasutusviiside lubamiseks piisavaks. Pärast seda peaksid jääkide piirnormid muutuma lõplikuks.

               (11)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 90/642/EMÜ II lisas esitatud bifentriini ja famoksadooni jääkide piirnormid asendatakse käesoleva direktiivi lisas esitatutega.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad hiljemalt 25. märtsiks 2005 käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad kõnealuseid sätteid 26. märtsist 2005.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 24. september 2004

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         David BYRNE

      (1)  EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/61/EÜ (ELT L 127, 29.4.2004, lk 81).

      (2)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/71/EÜ (ELT L 127, 29.4.2004, lk 104).

      (3)  EÜT L 291, 28.10.2002, lk 1.

      (4)  ELT L 155, 24.6.2003, lk 15.

      (5)  Juhised pestitsiidijääkide toidu kaudu omandamise hindamiseks (läbi vaadatud), mille on koostanud GEMS/Food Programme koostöös pestitsiidijääkide Codex komiteega, avaldatud Maailma Tervishoiuorganisatsiooni poolt 1997. aastal (WHO/FSF/FOS.97.7).

      LISA

                  “Tooterühmad ja üksiktooted, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme.

                  Pestitsiidijääk ja piirnorm (mg/kg)

                  Bifentriin

                  Famoksadoon

            1.   Puuvili, värske, kuivatatud või kuumtöötlemata, külmutatud, suhkrulisandita; pähklid

                              i)

                              TSITRUSVILJAD

                  0,1

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Greipfruut

                  Sidrunid

                  Laimid

                  Mandariinid (k.a klementiinid ja muud hübriidid)

                  Apelsinid

                  Pomelod

                  Muud

                              ii)

                              PÄHKLIPUU VILJAD (koortega või koorteta)

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Mandlid

                  Brasiilia pähklid

                  Kašupähklid

                  Kastanid

                  Kookospähklid

                  Sarapuupähklid

                  Makadaamiapähklid

                  Pekanipähklid

                  Seedripähklid

                  Pistaatsiapähklid

                  Kreeka pähklid

                  Muud

                              iii)

                              ÕUNVILJAD

                  0,3

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Õunad

                  Pirnid

                  Küdooniad

                  Muud

                              iv)

                              LUUVILJAD

                  0,2

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Aprikoosid

                  Kirsid

                  Virsikud (k.a nektariinid jms hübriidid)

                  Ploomid

                  Muud

                              v)

                              MARJAD JA VÄIKESED PUUVILJAD

                              a)

                              Laua- ja veiniviinamarjad

                  0,2

                  2 (2)

                  Lauaviinamarjad

                  Veiniviinamarjad

                              b)

                              Maasikad (v.a metsmaasikad)

                  0,5

                  0,02 (1)
                      (2)

                              c)

                              Koguviljad (v.a metsamarjad)

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Põldmarjad

                  0,3

                  Murakad

                  Logani murakad

                  Vaarikad

                  0,3

                  Muud

                  0,05 (1)

                              d)

                              Muud väikesed puuviljad ja marjad (v.a metsamarjad)

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Mustikad

                  Jõhvikad

                  Sõstrad (punased, mustad ja valged)

                  Karusmarjad

                  Muud

                              e)

                              Looduses kasvavad marjad ja viljad

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)
                      (2)

                              vi)

                              MUU

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Avokaadod

                  Banaanid

                  0,1

                  Datlid

                  Viigimarjad

                  Kiivid

                  Kääbusapelsinid

                  Litšid

                  Mangod

                  Oliivid

                  Kannatuslille viljad

                  Ananassid

                  Granaatõunad

                  Muud

                  0,05 (1)

            2.   Köögivili, värske või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatud

                              i)

                              JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILI

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Söögipeet

                  Porgand

                  Juurseller

                  Mädarõigas

                  Maapirn

                  Pastinaak

                  Juurpetersell

                  Redis

                  Mustjuur

                  Maguskartul

                  Kaalikas

                  Naeris

                  Jamss

                  Muud

                              ii)

                              SIBULKÖÖGIVILI

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Küüslauk

                  Sibul

                  Šalottsibul

                  Talisibul

                  Muud

                              iii)

                              VILIKÖÖGIVILI

                              a)

                              Maavitsalised

                  0,2

                  Tomat

                  1 (2)

                  Paprika

                  Baklažaan

                  0,2 (2)

                  Muud

                  0,02 (1)
                      (2)

                              b)

                              Kõrvitsalised – söödava koorega

                  0,1

                  0,2 (2)

                  Kurk

                  Kornišon

                  Kabatšokk

                  Muud

                              c)

                              Kõrvitsalised – mittesöödava koorega

                  0,05 (1)

                  Melon

                  0,3 (2)

                  Patisson

                  Arbuus

                  Muud

                  0,02 (1)
                      (2)

                              d)

                              Suhkrumais

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)
                      (2)

                              iv)

                              RISTÕIELISED KÖÖGIVILJAD

                  0,02 (1)
                      (2)

                              a)

                              Õisik-kapsad

                  0,2

                  Brokkoli (sealhulgas asparkapsas)

                  Lillkapsas

                  Muud

                              b)

                              Peakapsad

                  1

                  Rooskapsas

                  Peakapsas

                  Muud

                              c)

                              Lehtkapsad

                  0,05 (1)

                  Hiina kapsas

                  Lehtkapsas

                  Muud

                              d)

                              Nuikapsas

                  0,05 (1)

                              v)

                              LEHTKÖÖGIVILI JA VÄRSKED ROHELISED TAIMED

                  0,02 (1)
                      (2)

                              a)

                              Salat ja samalaadsed

                  2

                  Kress-salat

                  Põldsalat

                  Aedsalat

                  Eskariool (laialehine endiivia)

                  Muud

                              b)

                              Spinat ja samalaadsed

                  0,05 (1)

                  Spinat

                  Lehtpeet (mangold)

                  Muud

                              c)

                              Ürt-allikkerss

                  0,05 (1)

                              d)

                              Salatsigur

                  0,05 (1)

                              e)

                              Rohelised maitsetaimed

                  0,05 (1)

                  Harakputk

                  Murulauk

                  Lehtpetersell

                  Lehtseller

                  Muud

                              vi)

                              KAUNKÖÖGIVILI (värske)

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Oad (kaunadega)

                  0,5

                  Oad (kaunadeta)

                  Herned (kaunadega)

                  0,1

                  Herned (poetatud)

                  Muud

                  0,05 (1)

                              vii)

                              VARSKÖÖGIVILI (värske)

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Spargel

                  Hispaania artišokk

                  Varsseller

                  Apteegitill

                  Artišokk

                  Porrulauk

                  Rabarber

                  Muud

                              viii)

                              SEENED

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)
                      (2)

                              a)

                              Kultuurseened

                              b)

                              Metsaseened

                              3.

                              Kaunviljad

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Oad

                  Läätsed

                  Herned

                  Muud

                              4.

                              Õliseemned

                  0,1 (1)

                  0,05 (1)
                      (2)

                  Linaseemned

                  Pähklid

                  Mooniseemned

                  Seesamiseemned

                  Päevalilleseemned

                  Rapsiseemned

                  Sojauba

                  Sinepiseemned

                  Puuvillaseemned

                  Muud

                              5.

                              Kartul

                  0,05 (1)

                  0,02 (1)
                      (2)

                  Varajane kartul

                  Säilituskartul

                              6.

                                 Tee (kuivatatud lehed ja varred, fermenteeritud või muul kujul, Camellia sinensis)

                  5

                  0,05 (1)
                      (2)

                              7.

                                 Humal (kuivatatud), k.a humalakäbid ja kontsentreerimata pulber

                  10

                  0,05 (1)
                      (2)

         (1)  Väljendab analüütiliselt määratud alammäära.

         (2)  Näitab, et maksimaalsed jääkide piirnormid on kehtestatud ajutiselt vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f.”


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/39/EÜ, 7. september 2005, millega muudetakse nõukogu direktiivi 74/408/EMÜ, mis käsitleb mootorsõidukite istmeid, nende kinnituspunkte ja peatugesid   (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               30.9.2005

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 255/143

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2005/39/EÜ,
   7. september 2005,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 74/408/EMÜ, mis käsitleb mootorsõidukite istmeid, nende kinnituspunkte ja peatugesid
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (1)

   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Teadusuuringud on näidanud, et turvavööde ja turvasüsteemide kasutamine aitab oluliselt vähendada surmajuhtude arvu ja vigastuste raskust õnnetusjuhtumi, isegi ümbermineku korral. Nende paigaldamine kõigile sõidukikategooriatele on kindlasti oluline samm edasi liiklusohutuse suurendamisel ning sellest tulenevalt elude päästmisel.

               (2)

               Turvavööde paigaldamine kõikidesse sõidukitesse võib tuua olulist ühiskondlikku kasu.

               (3)

               18. veebruari 1986. aasta resolutsioonis liiklusõnnetuste vähendamise ühismeetmete kohta, mis on osa ühenduse liiklusohutuse programmist, (3) rõhutas Euroopa Parlament vajadust teha turvavööde kasutamine kohustuslikuks kõikidele reisijatele, sealhulgas lastele, välja arvatud ühissõidukites. Seetõttu tuleb turvavööde ja/või turvasüsteemide paigaldamisega seoses vahet teha ühistranspordi bussidel ja muudel sõidukitel.

               (4)

               Vastavalt nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivile 70/156/EMÜ liikmesriikide mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta, (4) on alates 1. jaanuarist 1998 ühenduse tüübikinnitussüsteemi kohaldatud ainult kõigile uutele M1-kategooria sõidukitele. Seega peavad direktiivi 74/408/EMÜ (5) sätetele vastavad istmed, istmete kinnituspunktid ja peatoed olema paigaldatud vaid nendes M1-kategooria sõidukites, millele on tüübikinnitus antud pärast nimetatud kuupäeva.

               (5)

               Kuni ühenduse tüübikinnitussüsteem ei laiene kõikidele sõidukikategooriatele, tuleks liiklusohutuse huvides nõuda turvavööde kinnituspunktidega ühilduvate istmete ja nende kinnituspunktide paigaldamist ka muudesse kui M1-kategooria sõidukitesse.

               (6)

               Direktiivis 74/408/EMÜ juba sätestatakse kõik tehnilised eeskirjad ja haldusnormid, mis võimaldavad anda asjaomase tüübikinnituse muudele kui M1-kategooria sõidukitele. Seetõttu ei ole liikmesriikidel vaja kehtestada muid sätteid.

               (7)

               Alates komisjoni 17. juuni 1996. aasta direktiivi 96/37/EÜ, millega kohandatakse nõukogu direktiivi 74/408/EMÜ (6) tehnika arenguga, jõustumisest on mitmed liikmesriigid juba teinud selles sisalduvad sätted kohustuslikuks ka muudele kui M1-kategooria sõidukitele. Tootjad ja nende tarnijad on seega välja töötanud asjakohase tehnoloogia.

               (8)

               Teadusuuringud on näidanud, et küljega sõidu suunas olevatele istmetele ei ole võimalik paigaldada turvavöid, mis tagaksid reisijate turvalisuse samal tasemel kui näoga sõidusuunas olevate istmete puhul. Ohutuse tagamiseks on vaja keelata selliste istmete kasutamine teatud sõidukikategooriates.

               (9)

               Sätted, mis lubavad küljega sõidu suunas olevate kahepunktivööga istmete kasutamist teatud M3-kategooria sõidukite puhul, peaksid olema ajutise olemusega, sõltuvalt hetkest, mil jõustub ühenduse õigusakt, millega sõnastatakse uuesti direktiiv 70/156/EMÜ ja laiendatakse ühenduse tüübikinnitust kõigile sõidukitele, kaasa arvatud M3-kategooria sõidukid.

               (10)

               Direktiivi 74/408/EMÜ tuleks vastavalt muuta.

               (11)

               Kuna liikmesriigid ei saa täiel määral saavutada käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt liiklusohutuse parandamist turvavööde kohustusliku paigaldamise kehtestamisega teatava kategooria sõidukites, ning mis seetõttu on kavandatava meetme ulatuse tõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 74/408/EMÜ muutmine
   Direktiivi 74/408/EMÜ muudetakse järgmiselt.

               1.

               Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

                           a)

                           lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:
                           “M2- ja M3-kategooria sõidukid liigitatakse klassidesse nagu need on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/85/EÜ (mis käsitleb reisijateveoks mõeldud sõidukite, millel on lisaks juhiistmele rohkem kui kaheksa istekohta, erieeskirju) (7) I lisa 2. jaos.

                           b)

                           lõige 2 asendatakse järgmisega:
                           “2.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata seljaga sõidu suunas olevate istmete suhtes.”

               2.

               Lisatakse järgmine artikkel:
               “Artikkel 3a
               1.   Küljega sõidu suunas olevate istmete paigaldamine on keelatud M1-, N1-, M2- (III või B klass) ja M3- (III või B klass) kategooria sõidukites.
               2.   Lõiget 1 ei kohaldata kiirabiautode ega direktiivi 70/156/EMÜ artikli 8 lõike 1 esimeses taandes loetletud sõidukite suhtes.
               3.   Lõiget 1 ei kohaldata M3-kategooria sõidukitele (III või B klass), mille tehniliselt lubatud maksimaalne tegelik mass ületab 10 tonni ja milles küljega sõidu suunas olevad istmed on paigutatud rühmiti sõiduki tagumisse ossa, nii et need moodustavad maksimaalselt kümne istmega integreeritud salongi. Niisugused küljega sõidu suunas olevad istmed tuleb paigaldada vähemalt koos peatoega ja tõmburiga varustatud kahepunktivööga, mille tüüp on kinnitatud vastavalt nõukogu direktiivile 77/541/EMÜ (8). Nende turvavööde kinnituspunktid peavad vastama nõukogu direktiivile 76/115/EMÜ (9).
               Antud vabastus kehtib viie aasta jooksul alates 20. oktoobrist 2005. Seda kehtivusaega võidakse pikendada, kui on olemas usaldusväärsed statistilised andmed liiklusõnnetuste kohta ja vahepeal on turvasüsteeme edasi arendatud.

               3.

               II lisa muudetakse järgmiselt:

                           a)

                           punkt 1.1 asendatakse järgmisega:

                                       “1.1.

                                       Käesoleva lisa nõudeid ei kohaldata seljaga sõidu suunas olevate istmete ega nendele istmetele kinnitatud mis tahes peatugede suhtes.”;

                           b)

                           punkt 2.3. asendatakse järgmisega:

                                       “2.3.

                                       Iste — ühele täiskasvanule mõeldud ühes tükis konstruktsioon koos istmekattega, mis võib, aga ei tarvitse olla sõiduki kerega lahutamatult ühendatud. Terminiga tähistatakse nii üksikistet kui ühele isikule mõeldud pinkistme osa.

                                 Olenevalt sõidu suunast määratletakse iste järgmiselt:

                                       2.3.1.

                                       Näoga sõidu suunas olev iste — iste, mida saab kasutada siis, kui sõiduk sõidab ja mis on näoga sõiduki esiosa suunas selliselt, et istme vertikaalne sümmeetriatasand moodustab väikesema kui + 10° või — 10° nurga sõiduki vertikaalse sümmeetriatasandi suhtes.

                                       2.3.2.

                                       Seljaga sõidu suunas olev iste — iste, mida saab kasutada siis, kui sõiduk sõidab ja mis on näoga sõiduki tagaosa suunas selliselt, et istme vertikaalne sümmeetriatasand moodustab väikesema kui + 10° või — 10° nurga sõiduki vertikaalse sümmeetriatasandi suhtes.

                                       2.3.3.

                                       Küljega sõidu suunas olev iste — iste, mille paigutus sõiduki vertikaalse sümmeetriatasandi suhtes ei vasta punktides 2.3.1 või 2.3.2 esitatud määratlustele.”;

                           c)

                           punkt 2.9. jäetakse välja.

               4.

               III lisa punkt 2.5. asendatakse järgmisega:

                           “2.5.

                              Iste — ühele või mitmele täiskasvanule sõidukis kasutamiseks mõeldud konstruktsioon koos istmekatte ja kinnitustega, mis tavaliselt on ühendatud sõiduki kerega.

                     Olenevalt sõidu suunast määratletakse iste järgmiselt:

                           2.5.1.

                              Näoga sõidu suunas olev iste — iste, mida saab kasutada siis, kui sõiduk sõidab ja mis on näoga sõiduki esiosa suunas selliselt, et istme vertikaalne sümmeetriatasand moodustab väikesema kui + 10° või — 10° nurga sõiduki vertikaalse sümmeetriatasandi suhtes.

                           2.5.2.

                              Seljaga sõidu suunas olev iste — iste, mida saab kasutada siis, kui sõiduk sõidab ja mis on näoga sõiduki tagaosa suunas selliselt, et istme vertikaalne sümmeetriatasand moodustab väikesema kui + 10° või — 10° nurga sõiduki vertikaalse sümmeetriatasandi suhtes.

                           2.5.3.

                              Küljega sõidu suunas olev iste — iste, mille paigutus sõiduki vertikaalse sümmeetriatasandi suhtes ei vasta punktides 2.5.1. või 2.5.2. esitatud määratlustele.”

               5.

               IV lisa muudetakse järgmiselt:

                           a)

                           punkt 1.1. asendatakse järgmisega:

                                       “1.1.

                                       Käesolevas lisas sätestatud nõudeid kohaldatakse N1-, N2- ja N3-kategooria sõidukite suhtes ning M2- ja M3-kategooria sõidukite suhtes, mida III lisa ei hõlma. Väljaarvatud punkti 2.5. sätted, kohaldatakse neid nõudeid kõikide sõidukikategooriate küljega sõidu suunas olevate istmete suhtes.”

                           b)

                           punkt 2.4. asendatakse järgmisega:

                                       “2.4.

                                       Kõik istmed, mida saab kallutada ettepoole või millel on kokkuklapitavad seljatoed, peavad tavaasendis automaatselt lukustuma. Käesolevat nõuet ei kohaldata istmete suhtes, mis on paigaldatud I, II või A klassi M2- või M3- kategooria sõidukite ratastoolidele ettenähtud kohtadele.”

         Artikkel 2
   Rakendamine
   1.   Alate 20. aprillist 2006, juhul kui istmed, nende kinnituspunktid ja peatoed vastavad käesoleva direktiivi nõuetele:

               a)

               ei keeldu liikmesriigid sõidukitüübiga seoses EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest;

               b)

               ei keela liikmesriigid uute sõidukite registreerimist, müüki või kasutuselevõttu.

         2.   Alates 20. oktoobrist 2006, juhul kui uute sõidukitüüpide istmed, nende kinnituspunktid ja peatoed ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele:

               a)

               ei anna liikmesriigid enam EÜ tüübikinnitust;

               b)

               keelduvad liikmesriigid siseriikliku tüübikinnituse andmisest.

         3.   Alates 20. oktoobrist 2007, juhul kui istmed, nende kinnituspunktid ja peatoed ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele:

               a)

               loevad liikmesriigid direktiivi 70/156/EMÜ artikli 7 lõike 1 kohaselt uute sõidukitega kaasas olevad vastavussertifikaadid kehtetuks;

               b)

               keelavad liikmesriigid selliste uute sõidukite registreerimise, müügi või kasutuselevõtmise, välja arvatud juhul, kui tuginetakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 8 lõike 2 sätetele.

         Artikkel 3
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 20. aprillist 2006. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.
   2.   Liikmesriigid kohaldavad neid meetmeid alates 21. aprillist 2006.
   3.   Kui liikmesriigid need meetmed võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   4.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide tekstid.
   Artikkel 4
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 5
   Adressaadid
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 7. september 2005

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         J. BORRELL FONTELLES

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         C. CLARKE

      (1)  ELT C 80, 30.3.2004, lk 6.

      (2)  Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2003. aasta arvamus (ELT C 91 E, 15.4.2004, lk 487), nõukogu 24. jaanuari 2005. aasta ühine seisukoht (ELT C 111 E, 11.5.2005, lk 33), Euroopa Parlamendi 26. mai 2005. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 12. juuli 2005. aasta otsus.

      (3)  EÜT C 68, 24.3.1986, lk 35.

      (4)  EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/104/EÜ (ELT L 337, 13.11.2004, lk 13).

      (5)  EÜT L 221, 12.8.1974, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

      (6)  EÜT L 186, 25.7.1996, lk 28.

      (7)  EÜT L 42, 13.2.2002, lk 1.”

      (8)  EÜT L 220, 29.8.1977, lk 95. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

      (9)  EÜT L 24, 30.1.1976, lk 6. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 96/38/EÜ (EÜT L 197, 26.7.1996, lk 95).”


title: Nõukogu direktiiv 2003/123/EÜ, 22. detsember 2003, millega muudetakse direktiivi 90/435/EMÜ eri liikmesriikide emaettevõtjate ja tütarettevõtjate suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32003L0123

Euroopa Liidu Teataja L 007 , 13/01/2004 Lk 0041 - 0044

		Nõukogu direktiiv 2003/123/EÜ,22. detsember 2003,millega muudetakse direktiivi 90/435/EMÜ eri liikmesriikide emaettevõtjate ja tütarettevõtjate suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 94,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades järgmist:(1) Direktiiv 90/435/EMÜ [3] kehtestas ühtsed reeglid dividendimaksete ja muude kasumijaotuste suhtes, mis on ette nähtud kui konkurentsi seisukohast neutraalsed.(2) Direktiivi 90/435/EMÜ eesmärk on vabastada dividendid ja muud kasumijaotused, mida tütarettevõtjad maksavad oma emaettevõtjatele maksude kinnipidamisest, ning kaotada ära sellise sissetuleku topeltmaksustamine emaettevõtja tasemel.(3) Direktiivi 90/435/EMÜ rakendamisest saadud kogemus on näidanud erinevaid võimalusi, kuidas direktiivi võiks paremaks muuta ning laiendada 1990. aastal vastu võetud ühtsete reeglite kasulikke mõjusid.(4) Direktiivi 90/435/EMÜ artiklis 2 on määratletud selle kohaldamisalasse kuuluvad ettevõtted. Lisas on toodud ettevõtete loetelu, mille suhtes direktiivi kohaldatakse. Teatud äriühinguvorme ei ole lisas toodud loetelus esitatud, kuigi need on liikmesriigi residentidest finantsasutused ning nende suhtes kehtib sealne ettevõtte tulumaks. Direktiivi 90/435/EMÜ kohaldamisala võib seega laiendada muudele üksustele, mis teostavad ühenduses piiriüleseid tegevusi ning vastavad kõikidele käesolevas direktiivis sätestatud tingimustele.(5) 8. oktoobril 2001. aastal võttis nõukogu vastu määruse (EÜ) nr 2157/2001 Euroopa äriühingu põhikirja (SE) kohta [4] ning direktiivi 2001/86/EÜ, mis täiendab Euroopa äriühingu põhikirja töötajate kaasamise suhtes [5]. Sarnaselt võttis nõukogu 22. juulil 2003. aastal vastu määruse (EÜ) nr 1435/2003 Euroopa ühistu põhikirja (SCE) kohta [6] ning direktiivi 2003/72/EÜ, mis täiendab Euroopa ühistu põhikirja töötajate kaasamise osas [7]. Kuna Euroopa äriühing on aktsiaselts ja Euroopa ühistu on ühistu, olles mõlemad olemuslikult sarnased muudele äriühinguvormidele, mis on juba reguleeritud direktiiviga 90/435/EMÜ, peaksid Euroopa äriühing ja Euroopa ühistu olema direktiivi 90/435/EMÜ lisas toodud loetellu lisatud.(6) Loetellu lisatavad uued üksused maksavad ettevõtte tulumaksu oma asukohajärgses liikmesriigis, kuid mõnesid neist käsitletakse nende õiguslike tunnuste alusel läbipaistvatena nende maksustamise osas muude liikmesriikide poolt. Liikmesriigid, kes käsitlevad sellel alusel mitteresidendist finantsasutustest maksumaksjaid maksustamise osas läbipaistvatena, peaksid andma neile kohase maksukergenduse kasumi suhtes, mis moodustab osa emaettevõtja maksubaasist.(7) Laiendamaks direktiivi 90/435/EMÜ soodustusi, peaks osalusläve aktsiakapitalis ühe äriühingu puhul, mida käsitletakse emaettevõtjana, ja teise puhul tema tütarettevõtjana, järk-järgult vähendama 25 %-lt 10 %ni.(8) Kasumijaotuste maksmine ja nende vastuvõtmine emaettevõtja alalise üksuse poolt peaks põhjustama sama kohtlemist kui see, mida kohaldatakse tütarettevõtja ja tema emaettevõtja vahel. See peaks hõlmama olukorda, kus emaettevõtja ja tema tütarettevõtja on samas liikmesriigis ja alaline üksus teises liikmesriigis. Teisest küljest tundub, et olukordi, kus alaline üksus ja tütarettevõtja asuvad samas liikmesriigis, võib käsitleda, ilma et see piiraks asutamislepingu põhimõtete kohaldamist, asjaomase liikmesriigi siseriiklike õigusaktide alusel.(9) Seoses alaliste üksuste käsitlemisega võib liikmesriikidel olla vaja määratleda tingimused ja õigusaktid, et kaitsta siseriiklikku maksude laekumist ja takistada siseriiklikest seadustest kõrvalehoidmist kooskõlas asutamislepingu põhimõtetega ning võttes arvesse rahvusvaheliselt aktsepteeritud maksureegleid.(10) Kui kontsernid on organiseerunud äriühingukettidesse ning kasumeid jaotatakse tütarettevõtjate keti kaudu emaettevõtjale, peaks kõrvaldama topeltmaksustamise kas maksuvabastuse või maksu ümberarvutamise läbi. Maksu ümberarvutamise juhul peaks olema emaettevõtjal võimalik lahutada tema kes tahes ketti kuuluva tütarettevõtja poolt makstud mis tahes maks, eeldusel et täidetud on direktiivis 90/435/EMÜ sätestatud nõuded.(11) Üleminekusätted ei ole enam kohaldatavad ning need tuleks seetõttu välja jätta.(12) Seetõttu tuleks direktiivi 90/435/EMÜ vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 90/435/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 1 lõikesse 1 lisatakse järgmised kaks taanet:- "kasumi jaotustele, mida saavad selles riigis asuvad alalised üksused muude liikmesriikide äriühingutest, mis tulevad nende tütarettevõtjatelt muus liikmesriigis kui see, kus asub alaline üksus,- kasumi jaotustele selle riigi äriühingute poolt sama liikmesriigi, mille tütarühing nad on, alalistele üksustele, mis asuvad muus liikmesriigis."2. Artiklis 2 märgitakse käesolev lõige numbriga"1."ning lisatakse järgmine uus lõige:"2. Käesolevas direktiivis tähendab mõiste "alaline üksus" fikseeritud tegevuskohta, mis asub liikmesriigis, mille kaudu teostatakse täielikult või osaliselt muu liikmesriigi äriühingu tegevust sel määral, kui selle tegevuskoha kasumitele kehtib selle asukohariigi maks tulenevalt asjaomasest kahepoolsest maksulepingust või, sellise lepingu puudumisel, siseriiklikest õigusaktidest."3. Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega:"Käesolevas direktiivis:a) loetakse emaettevõtjaks liikmesriigi mis tahes äriühing, mis vastab artiklis 2 sätestatud tingimustele ning millel on vähemalt 20 %-line osalus teise liikmesriigi samadele tingimustele vastava äriühingu kapitalis;selline staatus omistatakse samadel tingimustel ka liikmesriigi äriühingutele, millel on vähemalt 20 %-line osalus sama liikmesriigi äriühingu kapitalis, mille omanikuks on osaliselt või täielikult viimase äriühingu alaline üksus, mis asub muus liikmesriigis;alates 1. jaanuarist 2007 on miinimumosalus 15 %;alates 1. jaanuarist 2009 on miinimumosalus 10 %;b) loetakse tütarettevõtjaks äriühingut, mille kapital sisaldab punktis a nimetatud osalust."4. Artiklit 4 muudetakse järgmiselt.a) Lõige 1 asendatakse järgmisega:"1. Kui emaettevõtja või selle alaline üksus, tulenevalt emaettevõtja seotusest selle tütarettevõtjaga, saab jaotatud kasumit, siis emaettevõtja riik ja tema alalise üksuse riik, välja arvatud juhul, kui tütarühing on likvideeritud, kas:- ei maksusta sellist kasumit, või- maksustab sellist kasumit, lubades samal ajal emaettevõtjal ja alalisel üksusel lahutada tasumisele kuuluvast maksusummast selle äriühingu tulumaksu osa, mis on seotud selle kasumiga ning makstud tütarettevõtja ja mis tahes neile alluva tütarettevõtja poolt tingimusel, et igal tasandil äriühing ja tema allühing vastavad artiklites 2 ja 3 sätestatud nõuetele tasumisele kuuluva maksusumma piires."b) Lisatakse järgmine lõige 1a:"1a. Ükski käesoleva direktiivi säte ei takista emaettevõtja riiki käsitlemast tütarettevõtjat maksustamise osas läbipaistvana selle riigi poolt kõnealuse tütarettevõtja õiguslike tunnuste hindamise alusel, mis tulenevad õigusaktidest, mille alusel see on loodud, ja seetõttu emaettevõtja osaluse maksustamisest tema tütarettevõtja kasumis, kui see kasum tekib. Sellisel juhul hoidub emaettevõtja riik tütarettevõtja jaotatud kasumi maksustamisest.Hinnates emaettevõtja osa tema tütarettevõtja kasumis, kui see tekib, emaettevõtja riik kas vabastab selle kasumi või lubab emaettevõtjal lahutada makstava maksu summast selle ettevõtte tulumaksu osa, mis on seotud emaettevõtja kasumi osaga ja mida maksavad tema tütarühing ja selle tütarettevõtja allühing, mille suhtes kehtib tingimus, et igal tasandil äriühing ja tema allühing vastavad artiklites 2 ja 3 sätestatud nõuetele tasumisele kuuluva maksusumma piires."c) Lõikes 3 asendatakse esimene lõik järgmisega:"Lõikeid 1 ja 1a kohaldatakse kuni äriühingute maksustamise ühtse süsteemi jõustumise kuupäevani."5. Artiklit 5 muudetakse järgmiselt.a) Lõige 1 asendatakse järgmisega:"Kasum, mida tütarühing oma emaettevõtjale jaotab, vabastatakse kinnipeetavast maksust."b) Lõiked 2, 3 ja 4 jäetakse välja.6. Lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisa tekstiga.Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusaktid hiljemalt 1. jaanuariks 2005.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendele meetmetele või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud siseriiklike õigusaktide teksti koos tabeliga, milles on osundatud, kuidas käesoleva direktiivi sätted vastavad vastuvõetud siseriiklikele sätetele.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. detsember 2003Nõukogu nimeleesistujaA. Matteoli[1] Arvamus on esitatud 16. detsembril 2003 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).[2] Arvamus on esitatud 29. oktoobril 2003 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).[3] EÜT L 225, 20.8.1990, lk 6. Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.[4] EÜT L 294, 10.11.2001, lk 1.[5] EÜT L 294, 10.11.2001, lk 22.[6] ELT L 207, 18.8.2003, lk 1.[7] ELT L 207, 18.8.2003, lk 25.--------------------------------------------------LISAARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKTIS A VIIDATUD ÄRIÜHINGUTE LOETELUa) Belgia seaduste kohaselt tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse"société anonyme"/"naamloze vennootschap","société en commandite par actions"/"commanditaire vennootschap op aandelen","société privée à responsabilité limitée"/"besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid","société coopérative à responsabilité limitée"/"coöperatieve vennootschap met beperkte aansprakelijkheid","société coopérative à responsabilité illimitée"/"coöperatieve vennootschap met onbeperkte aansprakelijkheid","société en nom collectif"/"vennootschap onder firma","société en commandite simple"/"gewone commanditaire vennootschap", avalik-õiguslikud äriühingud, mis on võtnud vastu ühe ülalnimetatud õiguslikest vormidest, ja muud äriühingud, mille suhtes kehtib Belgia seaduste kohaselt Belgia ettevõtte tulumaks;b) Taani seaduste kohaselt tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse "aktieselskab" ja "anpartsselskab". Muud äriühingud, mida maksustatakse ettevõtte tulumaksuseaduse alusel, kuivõrd nende maksustatav tulu arvutatakse ja maksustatakse kooskõlas "aktieselskaber'ite" suhtes kohaldatavate üldiste maksualaste õigusaktidega;c) Saksamaa seaduste kohaselt tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse "Aktiengesellschaft", "Kommanditgesellschaft auf Aktien", "Gesellschaft mit beschränkter Haftung", "Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit", "Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaft", "Betriebe gewerblicher Art von juristischen Personen des öffentlichen Rechts" ja muud äriühingud, mille suhtes kehtib Saksamaa seaduste kohaselt Saksamaa ettevõtte tulumaks;d) Kreeka seaduste kohaselt tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse "αvώvυμη εταιρεία", "εταιρεία περιωρισμέvης ευθύvης (Ε.Π.Ε.)", ja muud äriühingud, millele kehtib Kreeka seaduste kohaselt Kreeka ettevõtte tulumakse) Hispaania seaduste kohaselt tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse: "sociedad anónima", "sociedad comanditaria por acciones", "sociedad de responsibilidad limitada", ja eraõiguse alusel tegutsevad avalik-õiguslikud ühingud. Muud üksused, millele Hispaania seaduse kohaselt kehtib Hispaania ettevõtte tulumaks ("Impuesto sobre Sociedades");f) Prantsusmaa seaduste kohaselt tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse "société anonyme", "société en commandite par actions", "société à responsabilité limitée", "sociétés par actions simplifiées", "sociétés d'assurances mutuelles", "caisses d'épargne et de prévoyance", "sociétés civiles", millele kehtib automaatselt ettevõtte tulumaks, "coopératives", "unions de coopératives", tööstuslikud ja kaubanduslikud avalik-õiguslikud asutused ja äriühingud ning muud äriühingud, millele Prantsusmaa seaduste kohaselt kehtib Prantsusmaa ettevõtte tulumaksg) Iirimaa seaduste kohaselt tegutsevad või asutatud äriühingud, mida nimetatakse "bodies registered under the Industrial and Provident Societies Act", "building societies incorporated under the Building Societies Acts" ja "trustee savings banks within the meaning of the Trustee Savings Banks Act, 1989";h) Itaalia seaduste kohaselt tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse "società per azioni", "società in accomandita per azioni", "società a responsibilità limitata", "società cooperative", "società di mutua assicurazione", ning eraõiguslikud ja avalik-õiguslikud üksused, mille tegevus on täielikult või põhiliselt äriline;i) Luxembourgi seaduste kohaselt tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse "société anonyme", "société en commandite par actions", "société à responsabilité limitée", "société coopérative", "société coopérative organisée comme une société anonyme", "association d'assurances mutuelles", "association d'épargne-pension", "entreprise de nature commerciale, industrielle ou minière de l'Etat, des communes, des syndicats de communes, des établissements publics et des autres personnes morales de droit public", ning muud äriühingud, mille suhtes Luxembourgi seaduste kohaselt kehtib Luxembourgi ettevõtte tulumaks;j) Hollandi seaduste kohaselt tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse "naamloze vennnootschap", "besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid", "Open commanditaire vennootschap", "Coöperatie", "onderlinge waarborgmaatschappij", "Fonds voor gemene rekening", "vereniging op coöperatieve grondslag", "vereniging welke op onderlinge grondslag als verzekeraar of kredietinstelling optreedt", ja muud äriühingud, mille suhtes Hollandi seaduste kohaselt kehtib Hollandi ettevõtte tulumaks;k) Austria seaduste kohaselt tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse "Aktiengesellschaft", "Gesellschaft mit beschränkter Haftung", "Versicherungsvereine auf Gegenseitigkeit", "Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaften", "Betriebe gewerblicher Art von Körperschaften des öffentlichen Rechts", "Sparkassen" ja muud äriühingud, millele Austria seaduste kohaselt kehtib Austria ettevõtte tulumaks;l) Portugali seaduste kohaselt asutatud äriühingud või tsiviilõiguslikud äriühingud ning ühistud ja avalik-õiguslikud ühingud;m) Soome seaduste kohaselt tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse "osakeyhtiö/aktiebolag", "osuuskunta/andelslag", "säästöpankki/sparbank" ja "vakuutusyhtiö/försäkringsbolag";n) Rootsi seaduste kohaselt tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse "aktiebolag", "försäkringsaktiebolag", "ekonomiska föreningar", "sparbanker", "ömsesidiga försäkringsbolag";o) Ühendkuningriigi seaduste kohaselt asutatud äriühingud;p) äriühingud, mis on asutatud 8. oktoobri 2001. aasta nõukogu määruse (EÜ) nr 2157/2001 alusel, mis käsitleb Euroopa äriühingu põhikirja, ja 8. oktoobri 2001. aasta nõukogu direktiivi 2001/86/EÜ alusel, mis täiendab Euroopa äriühingu põhikirja töötajate kaasamise ja ühistute osas, mis on asutatud nõukogu 22. juuli 2003. aasta Euroopa ühistu põhikirja käsitleva määruse (EÜ) nr 1435/2003 alusel ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta Euroopa ühistu põhikirja töötajate kaasamise suhtes täiendava direktiivi 2003/72/EÜ alusel.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 10. juuni 1985, millega muudetakse direktiivi 69/335/EMÜ kapitali suurendamise kaudse maksustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31985L0303

Euroopa Liidu Teataja L 156 , 15/06/1985 Lk 0023 - 0024 Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 09 Köide 1 Lk 0171  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 09 Köide 1 Lk 0171

		Nõukogu direktiiv,10. juuni 1985,millega muudetakse direktiivi 69/335/EMÜ kapitali suurendamise kaudse maksustamise kohta(85/303/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 99 ja 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:kapitali suurendamise kaudne maksustamine on ühenduse tasandil ühtlustatud direktiiviga 69/335/EMÜ, [4] viimati muudetud direktiiviga 74/553/EMÜ [5]; direktiiviga 73/80/EMÜ [6] on määratud kindlaks selliste maksude ühised määrad;kapitalimaksu majanduslik mõju kahjustab ettevõtjate liitumist ja arengut; selline mõju on eriti kahjulik praeguses majandusolukorras, kus on tungivalt tarvis eelistada investeerimise soodustamist;nimetatud eesmärkide saavutamise parim vahend oleks kapitalimaksu kaotamine; teatavatele liikmesriikidele on siiski vastuvõetamatu tulude vähenemine, mis sellisest meetmest tuleneks; liikmesriikidele tuleb seepärast anda võimalus vabastada kapitalimaksust või allutada kapitalimaksule osa või kõik selle kohaldamisalasse kuuluvad tehingud, kusjuures ühes liikmesriigis tuleb kohaldada ühetaolist maksumäära;tuleks teha kohustuslikuks vabastada maksust tehingud, millele praegu kohaldatakse vähendatud kapitalimaksu määra;1. juulil 1984 puudus Kreekas kapitalimaks; seepärast tuleb ette näha võimalus Kreekal selline maks kehtestada ning teatavad tehingud sellest vabastada;ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI.Artikkel 1Direktiivi 69/335/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 4 lõikes 2:- asendatakse sissejuhatav osa järgmisega:"2. Järgmisi tehinguid võib ulatuses, milles neile 1. juuli 1984. aasta seisuga kohaldati 1 % suurust maksumäära, olla edaspidi maksustatud kapitalimaksuga:",- lisatakse lõppu järgmine lõik:"Seevastu Kreeka Vabariik võib kindlaks määrata, milliseid eespool loetletud tehinguid ta kapitalimaksuga maksustab."2. Artikkel 7 asendatakse järgmisega:"Artikkel 71. Liikmesriigid vabastavad kapitalimaksust artiklis 9 nimetamata tehingud, mis 1. juuli 1984. aasta seisuga olid maksust vabastatud või millele kohaldati maksumäära kuni 0,5 %.Vabastamise aluseks on nimetatud kuupäeval vabastuse saamiseks või vajaduse korral kuni 0,5 % suuruse maksumäära kehtestamiseks kehtinud tingimused.Kreeka Vabariik määrab kindlaks, millised tehingud ta kapitalimaksust vabastab.2. Liikmesriigid võivad kõik lõikes 1 nimetamata tehingud kapitalimaksust vabastada või kohaldada neile ühetaolist maksumäära suurusega kuni 1 %.3. Kui äriühingu kapitali suurendatakse artikli 4 lõike 1 punkti c kohaselt pärast äriühingu kapitali vähendamist tekkinud kahjumi tõttu, võib vähendamisega võrdse osa suurendamisest maksust vabastada, kui suurendamine toimub nelja aasta jooksul alates kapitali vähendamisest."3. Artiklis 8 asendatakse sissejuhatav osa järgmisega:"Ilma et see piiraks artikli 7 lõike 1 kohaldamist, võivad liikmesriigid kapitalimaksust vabastada artikli 4 lõigetes 1 ja 2 nimetatud tehingud, mis on seotud järgmisega:".Artikkel 2Direktiiv 73/80/EMÜ tunnistatakse kehtetuks.Artikkel 3Liikmesriigid peavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud meetmed võtma hiljemalt 1. jaanuariks 1986. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 10. juuni 1985Nõukogu nimeleesistujaM. Fioret[1] EÜT C 267, 6.10.1984, lk 5.[2] EÜT C 46, 18.2.1985, lk 77.[3] EÜT C 87, 9.4.1985, lk 21.[4] EÜT L 249, 3.10.1969, lk 25.[5] EÜT L 303, 13.11.1974, lk 9.[6] EÜT L 103, 18.4.1973, lk 15.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 20. detsember 1968, millega muudetakse kolmandat korda nõukogu direktiivi toidus lubatud värvaineid käsitlevate liikmesriikide eeskirjade ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31968L0419

Euroopa Liidu Teataja L 309 , 24/12/1968 Lk 0024 - 0024 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 1 Lk 0107  Taanikeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1968(II) Lk 0586  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 1 Lk 0107  Ingliskeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1968(II) Lk 0597  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 4 Lk 0055  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 1 Lk 0151  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 1 Lk 0151

		Nõukogu direktiiv,20. detsember 1968,millega muudetakse kolmandat korda nõukogu direktiivi toidus lubatud värvaineid käsitlevate liikmesriikide eeskirjade ühtlustamise kohta(68/419/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades, et:nõukogu 23. oktoobri 1962. aasta direktiivi [1] (toidus lubatud värvaineid käsitlevate liikmesriikide eeskirjade ühtlustamise kohta, viimati muudetud nõukogu 24. oktoobri 1967. aasta direktiiviga [2]) artikli 2 ja artikli 12 lõike 2 kohaselt peavad liikmesriigid hiljemalt 31. detsembril 1967 keelama teatavate värvainete, eelkõige sulfoonitud ortseiini kasutamise; see keeld peab jõustuma enne 1968. aasta lõppu;sulfoonitud ortseiiniga tehtavaid teadusuuringuid ei ole veel jõutud lõpetada ja uuringute lõpetamiseks on vaja lisaaega;seetõttu on vaja lubada asjaomastel liikmesriikidel peatada selle värvaine kasutamise keelu kohaldamine, et nad võiksid koguda kõik vajalikud andmed värvaine lõplikuks hindamiseks,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Nõukogu 23. oktoobri 1962. aasta direktiivi artikli 12 lõikele 2, muudetud nõukogu 25. oktoobri 1965. aasta direktiivi [3] artikli 1 lõikega 4, lisatakse järgmine lause:"Sulfoonitud ortseiini puhul võib muudetud eeskirjade kohaldamist siiski edasi lükata kuni 1. jaanuarini 1972."Artikkel 2Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 20. detsember 1968Nõukogu nimeleesistujaV. Lattanzio[1] EÜT 115, 11.11.1962, lk 2645/62.[2] EÜT 263, 30.10.1967, lk 4.[3] EÜT 178, 26.10.1965, lk 2793/65.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2000/2/EÜ, 14. jaanuar 2000, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 75/322/EMÜ, milles käsitletakse põllu- või metsamajanduslikele ratastraktoritele paigaldatud sädesüütemootorite tekitatud raadiohäirete summutamist, ja nõukogu direktiivi 74/150/EMÜ, mis käsitleb põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite tüübikinnitustEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32000L0002

Euroopa Liidu Teataja L 021 , 26/01/2000 Lk 0023 - 0031

		Komisjoni direktiiv 2000/2/EÜ,14. jaanuar 2000,millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 75/322/EMÜ, milles käsitletakse põllu- või metsamajanduslikele ratastraktoritele paigaldatud sädesüütemootorite tekitatud raadiohäirete summutamist, ja nõukogu direktiivi 74/150/EMÜ, mis käsitleb põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite tüübikinnitust(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 4. märtsi 1974. aasta direktiivi 74/150/EMÜ põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 97/54/EÜ, [2] eriti selle artiklit 11,võttes arvesse nõukogu 20. mai 1975. aasta direktiivi 75/322/EMÜ põllu- või metsamajanduslikele ratastraktorite paigaldatud sädesüütemootorite tekitatud raadiohäirete summutamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [3] viimati muudetud direktiiviga 97/54/EÜ, eriti selle artiklit 5,ning arvestades, et:(1) direktiiv 75/322/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist EÜ tüübikinnitusmenetluse kohta, mis kehtestati vastavalt direktiivile 74/150/EMÜ. Sellest tulenevalt kohaldatakse direktiivi 74/150/EMÜ sätteid, mis kehtivad süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul, direktiivi 75/322/EMÜ suhtes;(2) direktiiv 75/322/EMÜ sisaldab kõige varasemaid meetmeid, millega püütakse saavutada peamine elektromagnetiline ühilduvus raadiohäirete puhul. Järgnevalt on tehnika areng muutnud elektri- ja elektronseadmed keerukamaks ja mitmekesisemaks;(3) pidades silmas suurenevat muret elektri- ja elektronseadmete tehnoloogilise arengu suhtes ja vajadust tagada erinevate elektri- ja elektronseadmete üldine ühilduvus nähakse nõukogu direktiiviga 89/336/EMÜ, [4] viimati muudetud direktiiviga 93/68/EMÜ, [5] ette üldsätted kõikide eridirektiiviga hõlmamata toodete elektromagnetilise ühilduvuse kohta;(4) direktiivis 89/336/EMÜ kehtestati põhimõte, et selle üldsätteid ei kohaldata või nende kohaldamine lõpetatakse eridirektiiviga hõlmatud seadmete suhtes, kuivõrd selles direktiivis täpsustatud kaitsenõuded on ühtlustatud;(5) direktiiv 75/322/EMÜ peaks olema selline eridirektiiv;(6) kohandamine tehnika arenguga viidi ellu mootorsõidukite puhul komisjoni direktiiviga 95/54/EÜ, [6] mis käsitleb mootorsõidukitele paigaldatud sädesüütemootorite tekitatud raadiohäirete summutamist. Nüüd tuleb samaväärsed nõuded vastu võtta ka põllu- ja metsamajanduslikele traktoritele paigaldatud mootorite tekitatud raadiohäirete summutamise kohta, kehtestades eridirektiivi tüübikinnitusmenetluse raames, milles sätestatakse, et tüübikinnituse annab määratud siseriiklik asutus ühtlustatud tehniliste nõuete alusel;(7) alates 1. oktoobrist 2001 tuleks sõidukite, nende osade ja süsteemide raadiohäiretega seotud tehnilisi nõudeid (elektromagnetiline ühilduvus) reguleerida üksnes direktiivi 75/322/EMÜ sätetega;(8) käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 74/150/EMÜ artikliga 12 asutatud tehnika arenguga kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 75/322/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Pealkiri asendatakse järgmisega:"Nõukogu direktiiv 75/322/EMÜ, 20. mai 1975, põllu- või metsamajanduslike traktorite tekitatud raadiohäirete summutamise (elektromagnetiline ühilduvus) kohta".2. Artiklid 1 ja 2 asendatakse järgmistega:"Artikkel 1Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab "sõiduk" kõiki direktiivis 74/150/EMÜ määratletud sõidukeid.Artikkel 2Ükski liikmesriik ei tohi keelduda EÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõidukile, süsteemile, osale või eraldi seadmestikule elektromagnetilise ühilduvusega seotud põhjustel, kui käesoleva direktiivi nõuded on täidetud."3. Artikkel 3 tunnistatakse kehtetuks.4. Artikkel 4 asendatakse järgmisega:"Artikkel 4Käesolev direktiiv on alates 1. oktoobrist 2001 nõukogu direktiivi 89/336/EMÜ [7] artikli 2 lõikes 2 sätestatud eridirektiiv."5. Lisad asendatakse direktiivi 95/54/EÜ I–IX lisaga vastavalt käesoleva direktiivi lisas sätestatud muudatustele.Artikkel 21. Alates 1. jaanuarist 2001 ei tohi liikmesriigid elektromagnetilise ühilduvusega seotud põhjustel:- keelduda mis tahes sõidukitüübile EÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest,- keelduda mis tahes tüüpi osale või eraldi seadmestikule EÜ tüübikinnituse andmisest,- keelata sõiduki registreerimine, müük või kasutuselevõtmine,- keelata osade või eraldi seadmestike müük või kasutamine,kui sõidukid, osad või eraldi seadmestikud vastavad direktiivi 75/322/EMÜ (muudetud käesoleva direktiiviga) nõuetele.2. Alates 1. oktoobrist 2002 liikmesriigid:- ei tohi enam anda sõiduki EÜ tüübikinnitust ning osa või eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnitust,ning- võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest,mis tahes liiki sõidukile, osale või eraldi seadmestikule, kui direktiivi 75/322/EMÜ (muudetud käesoleva direktiiviga) nõuded ei ole täidetud.3. Lõiget 2 ei kohaldata vastavalt nõukogu direktiivile 77/537/EMÜ [8] enne 1. oktoobrit 2002 tüübikinnituse saanud sõidukitüüpide suhtes ega selliste kinnituste järgmiste laiendamiste suhtes.4. Alates 1. oktoobrist 2008 liikmesriigid:- käsitlevad uute sõidukitega kaasasolevaid, vastavalt direktiivi 74/150/EMÜ sätetele koostatud vastavustunnistusi kehtetuna selle direktiivi artikli 7 lõike 1 kohaldamiselning- võivad keelduda uute elektriliste või elektroonsete alakoostude müügist või kasutuselevõtmisest osade või eraldi seadmestikena,kui käesoleva direktiivi nõuded ei ole täidetud.5. Ilma et see piiraks lõigete 2 ja 4 kohaldamist, jätkavad liikmesriigid varuosade puhul EÜ tüübikinnituse andmist ning lubavad müüa ja kasutusele võtta osasid või eraldi seadmestikke, mis on ette nähtud kasutamiseks nende sõidukitüüpide puhul, mis on saanud tüübikinnituse enne 1. oktoobrit 2002 vastavalt direktiivile 75/322/EMÜ või direktiivile 77/537/EMÜ, ja võimaluse korral laiendada edaspidi neid tüübikinnitusi.Artikkel 3Direktiivi 74/150/EMÜ I lisa punktis 3.17 ja II lisa punktis 2.4 asendatakse sõna "häiresummuti" sõnadega "elektromagnetiline ühilduvus".Artikkel 41. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2000. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi sätestavad liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetavate siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.Artikkel 5Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 14. jaanuar 2000Komisjoni nimelkomisjoni liigeErkki Liikanen[1] EÜT L 84, 28.3.1974, lk 10.[2] EÜT L 277, 10.10.1997, lk 24.[3] EÜT L 147, 9.6.1975, lk 28.[4] EÜT L 139, 23.5.1989, lk 19.[5] EÜT L 220, 30.8.1993, lk 1.[6] EÜT L 266, 8.11.1995, lk 1.[7] EÜT L 139, 23.5.1989, lk 19.[8] EÜT L 220, 29.8.1977, lk 38.--------------------------------------------------LISAKäeoleva direktiivi kohaldamiseks muudetakse direktiivi 95/54/EÜ I, IIA, IIB, IIIA, IIIB, IV ja VI lisa järgmiselt.1. I lisa1.1.Punkt 1.1 asendatakse järgmisega:"Käesolevat direktiivi kohaldatakse artikliga 1 hõlmatud sõidukite elektromagnetilise ühilduvuse suhtes. Seda kohaldatakse ka sõidukitele paigaldamiseks ettenähtud elektriliste või elektroonsete eraldi seadmestike suhtes."1.2. Punktis 2.1.10:"asendatakse direktiivi 70/156/EMÜ artikkel 2" sõnadega "direktiivi 74/150/EMÜ artikkel 9a".1.3. Punktides 3.1.1 ja 3.2.1:"asendatakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõikele 4" sõnadega "direktiivi 74/150/EMÜ artiklile 9a".1.4. Punktides 4.2.1.1 ja 4.2.2.1:"asendatakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõikele 3 ja võimaluse korral artikli 4 lõikele 4" sõnadega "direktiivi 74/150/EMÜ artiklile 4".1.5. Punktis 4.3.1:"asendatakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 5" sõnadega "direktiivi 74/150/EMÜ artikli 6".1.6. Punktis 5.2:1.6.1.asendatakse 11 taanet järgmisega:"1 Saksamaa; 2 Prantsusmaa; 3 Itaalia; 4 Madalmaad; 5 Rootsi; 6 Belgia; 9 Hispaania; 11 Ühendkuningriik; 12 Austria; 13 Luksemburg; 17 Soome; 18 Taani; 21 Portugal; 23 Kreeka; 24 Iirimaa."1.6.2. "direktiivi 72/245/EMÜ" asendatakse sõnadega "direktiivi 75/322/EMÜ".1.7. Punktid 7.1 ja 7.3 jäetakse välja:2. IIA lisa2.1.Pealkiri asendatakse järgmisega:"Teatis nr… vastavalt direktiivi 74/150/EMÜ I lisale seoses sõiduki EÜ tüübikinnitusega elektromagnetilise ühilduvuse osas (direktiiv 75/322/EMÜ), viimati muudetud direktiiviga 2000/2/EÜ".2.2. Joonealune märkus* jäetakse välja.3. IIB lisa3.1.Pealkiri asendatakse järgmisega:"Teatis nr…, mis on seotud elektrilise/elektroonilise alakoostu EÜ tüübikinnitusega elektromagnetilise ühilduvuse osas (direktiiv 75/322/EMÜ), viimati muudetud direktiiviga 2000/2/EÜ".4. IIIA lisa4.1.Pealkiri asendatakse järgmisega:"EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS".4.2. Esimeses lõigus:"asendatakse direktiiv 72/245/EMÜ" sõnadega "direktiiv 75/322/EMÜ".4.3. Punktis 0.4:4.3.1.asendatakse "sõidukiliik (3)", sõnaga "sõiduk."4.3.2. Joonealune märkus 3 jäetakse välja.4.4. Liite pealkiri asendatakse järgmisega:"Liide sõiduki tüübikinnitusega seotud EÜ tüübikinnitustunnistusele nr … vastavalt direktiivile 75/322/EMÜ, viimati muudetud direktiiviga 2000/2/EÜ".5. IIIB lisa5.1.Pealkiri asendatakse järgmisega:"EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS".5.2. Esimeses lõigus:"asendatakse direktiiv 72/245/EMÜ"sõnadega"direktiiv 75/322/EMÜ".5.3. Punktis 0.4:5.3.1."asendatakse "sõidukiliik (3)"" sõnaga"sõiduk".5.3.2. Joonealune märkus 3 jäetakse välja.5.4. Liite pealkiri asendatakse järgmisega:"Liide elektrilise/elektroonilise alakoostu tüübikinnitusega seotud EÜ tüübikinnitustunnistusele nr … vastavalt direktiivile 75/322/EMÜ, viimati muudetud direktiiviga 2000/2/EÜ."6. IV lisa6.1.Punkti 1.3 esimest lõiku muudetakse järgmiselt:"Käesoleva katsega mõõdetakse püsivalt sõidukile paigaldatud sädesüütesüsteemide ja elektrimootorite (elekterveomootorid, küttemootorid või jäätumisvastased seadmed, kütusepumbad, veepumbad jne) tekitatud lairiba elektromagnetkiirgust."6.2. Punktile 5.3 lisatakse järgmine tekst:"ja kooskõlas sõiduki keskpunktiga, mis on määratletud sõiduki peateljel asuva punktina, mis asub sõiduki esi- ja tagatelje keskpunktist ühekaugusel."6.3. 1. liites asendatakse joonised 1 ja 2 järgmiste joonistega: "+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++"7. VI lisa7.1.Punkti 4.1.1 muudetakse järgmiselt:"Mootor käitab veorattaid tavaliselt püsikiirusega, mis vastab kolmele neljandikule sõiduki maksimumkiirusest, kui tootja ei eelista tehnilistel põhjustel erinevat kiirust. Sõiduki mootor peab olema koormatud sobiva jõumomendiga. Vajaduse korral võib ülekandevõllid lahti ühendada (näiteks enam kui kahe teljega sõidukite puhul), tingimusel et nad ei kasuta häireid tekitavaid osi."7.2. Punkti 5.4.1.4 muudetakse järgmiselt:"5.4.1.4. esivalgustuse puhul:- kas 1,0 ± 0,2 m sõiduki sees, mõõdetuna tuuleklaasi ja kapoti lõikepunktist (käesoleva lisa 1. liite punkt C)- või 0,2 ± 0,2 m traktori esitelje keskjoonest, mõõdetuna traktori keskpunkti suunas (käesoleva lisa 1. liite punkt D),vastavalt sellele, kumb võrdluspunkt on antennile lähemal,"7.3. Lisatakse järgmine uus lõik:"5.4.1.5. tagavalgustuse puhul:- kas 1,0 ± 0,2 m sõiduki sees, mõõdetuna tuuleklaasi ja kapoti lõikepunktist (käesoleva lisa 1. liite punkt C)- või 0,2 ± 0,2 m traktori tagatelje keskjoonest, mõõdetuna traktori keskpunkti suunas (käesoleva lisa 1. liite punkt D),vastavalt sellele, kumb võrdluspunkt on antennile lähemal."7.4. 1. ja 2. liide asendatakse järgmistega:"1. liide+++++ TIFF +++++2. liide+++++ TIFF +++++"7.5. 3. liide jäetakse välja.7.6. 4. liide muutub 3. liiteks.--------------------------------------------------