title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/105/EÜ, 16. september 2009 , lihtsate surveanumate kohta (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               8.10.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 264/12

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/105/EÜ,
   16. september 2009,
   lihtsate surveanumate kohta
   (kodifitseeritud versioon)
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 25. juuni 1987. aasta direktiivi 87/404/EMÜ (lihtsaid surveanumaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

               (2)

               Liikmesriigid peavad tagama oma territooriumil inimeste, koduloomade ja vara turvalisuse lihtsate surveanumate lekkimisest või lõhkemisest tulenevate ohtude puhul.

               (3)

               Igas liikmesriigis on kohustuslikes sätetes määratud eelkõige lihtsate surveanumate puhul nõutav ohutustase konstruktsiooni ja töö põhinäitajate, paigaldamis- ja kasutustingimuste ning enne turulelaskmist ja pärast seda kontrollimise korra kindlaksmääramise teel. Kuigi need kohustuslikud sätted ei tähenda tingimata, et ohutustase liikmesriikides erineb, takistavad nad oma lahknevuste tõttu ühendusesisest kaubandust.

               (4)

               Käesolevas direktiivis peaks kindlaks määrama ainult olulised ja kohustuslikud nõuded. Selleks et hõlbustada olulistele nõuetele vastavuse tõendamist, on tarvilikud ühenduse tasemel ühtlustatud standardid, eelkõige lihtsate surveanumate projekteerimise, käitamise ja paigaldamise kohta, et nendekohaste toodete puhul võiks eeldada nende vastavust ohutusnõuetele. Ühenduse tasemel ühtlustatud standardeid koostavad eraõiguslikud asutused ning seega ei saaks need olla kohustuslikud. Ühtlustatud standardite vastuvõtmiseks pädevate asutustena tunnustatakse Euroopa Standardikomiteed (CEN), Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteed (Cenelec) ja Euroopa Telekommunikatsiooni Standardiinstituuti (ETSI) vastavalt 28. märtsil 2003. aastal alla kirjutatud üldistele juhistele (5) komisjoni, Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) ja nende kolme asutuse vahelise koostöö kohta.

               (5)

               Nõukogu on vastu võtnud rea direktiive tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamiseks kooskõlas põhimõtetega, mis on kehtestatud nõukogu 7. mai 1985. aasta resolutsioonis uue lähenemisviisi kohta tehnilisele ühtlustamisele ja standarditele; (6) kõigis neis direktiivides nähakse ette CE-märgise kinnitamine. 15. juuni 1989. aasta teatises üldise lähenemisviisi kohta sertifitseerimisele ja katsetele (7) tegi komisjon ettepaneku koostada ühtsed reeglid ühtse kujundusega CE-märgise kohta.21. detsembri 1989. aasta resolutsioonis üldise lähenemisviisi kohta vastavushindamisele (8) kiitis nõukogu juhtpõhimõttena heaks järjekindla lähenemisviisi CE-märgise kasutamise puhul. Uue lähenemisviisi puhul tuleks kahe põhimõistena rakendada olulisi nõudeid ja vastavushindamise menetlust.

               (6)

               Kasutajate ja kolmandate isikute tõhusaks kaitseks on vaja kontrollida vastavust asjakohaste tehniliste nõuetega. Praegused järelevalvemenetlused erinevad liikmesriigiti. Surveanumate vaba liikumist ühenduse turul tegelikult takistava mitmekordse kontrollimise vältimiseks peaks tegema korraldusi järelevalvemenetluste vastastikuseks tunnustamiseks liikmesriikides. Järelevalvemenetluste vastastikuse tunnustamise lihtsustamiseks tuleks kehtestada ühenduse menetlused ning katsete, järelevalve ja vastavustõendamise eest vastutavate organite nimetamise nõuded.

               (7)

               CE-märgis lihtsal surveanumal peaks näitama, et anum vastab käesoleva direktiivi sätetele ja seega puuduks vajadus juba sooritatud järelevalvemenetlusi anuma importimisel ja kasutusse võtmisel korrata. Lihtsad surveanumad võivad sellegipoolest kujutada endast ohtu turvalisusele. Seepärast tuleks kehtestada selle ohu vähendamise kord.

               (8)

               Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada liikmesriikide kohustusi, mis on seotud IV lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   I   PEATÜKK

      REGULEERIMISALA, MÄÄRATLUSED, TURULELASKMINE JA VABA LIIKUMINE

   Artikkel 1
   1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse seeriaviisiliselt toodetud lihtsatele surveanumatele.
   2.   Käesoleva direktiivi reguleerimisalasse ei kuulu järgmised anumad:

               a)

               spetsiaalselt tuumakasutuseks konstrueeritud anumad, mille purunemine võib põhjustada radioaktiivse lekke;

               b)

               spetsiaalselt laevadele ja õhusõidukitele paigaldamiseks või nende tõukejõuga varustamiseks mõeldud anumad;

               c)

               tulekustutid.

         3.   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)

               „lihtne surveanum” või „anum” – igasugune keevisliitega anum, milles on ette nähtud suurema kui 0,5-baarise siserõhu tekkimine ning mis sisaldab õhku või lämmastikku ega ole ette nähtud leegiga kuumutamiseks.
               Anuma survestatud osad ja muud osad valmistatakse kas legeerimata kvaliteetterasest, legeerimata alumiiniumist või mittevanandatud alumiiniumisulamitest.
               Anum koosneb

                           i)

                           kas ümmarguse ristläbilõikega silindrilisest osast, mis suletakse silindrilise osaga ühise telje ümber pöörlevate kumerate või lamedate põhjadega;

                           ii)

                           või kahest ümber sama telje pöörlevast kumerast põhjast.

                     Anuma maksimaalne töörõhk ei ületa 30 baari ning selle rõhu (baarides) ja anuma mahutavuse (liitrites, l) korrutis (PS × V) ei ületa 10 000 baar.l.
               Minimaalne töötemperatuur ei tohi langeda alla –50 °C ja maksimaalne töötemperatuur tõusta üle 300 °C terasest ja 100 °C alumiiniumist või alumiiniumisulamitest anumate puhul;

               b)

               „ühtlustatud standard” – tehnospetsifikaat (Euroopa standard või ühtlustamisdokument), mille komisjoni algatusel on vastu võtnud Euroopa Standardikomitee (CEN), Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee (Cenelec), Euroopa Telekommunikatsiooni Standardite Instituut (ETSI) või mitu nimetatud asutust kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiiviga 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord) (9) ja komisjoni, Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni ja kolme mainitud asutuse vahelist koostööd käsitlevate 28. märtsil 2003 allkirjastatud üldsuunistega.

         Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad kõik meetmed tagamaks, et anumaid võib turule lasta ja kasutusele võtta ainult siis, kui need nõuetekohase paigaldamise ja hooldamise ning ettenähtud otstarbel kasutamise korral ei ohusta inimeste, koduloomade ega vara turvalisust.
   2.   Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide õigust asutamislepingut järgides kehtestada nõudeid, mida nad peavad vajalikuks, et tagada töötajate kaitstus anumate kasutamisel, tingimusel et see ei eelda anumate muutmist käesolevas direktiivis määratlemata viisil.
   Artikkel 3
   1.   Anum, mille töörõhu PS ja mahu V korrutis ületab 50 baar.l, peab vastama I lisas sätestatud olulistele ohutusnõuetele.
   2.   Anum, mille rõhu PS ja mahu V korrutis on 50 baar.l või väiksem, valmistatakse kooskõlas ühe liikmesriigi hea inseneritavaga ning märgistatakse vastavalt II lisa punkti 1 sätetele, välja arvatud artiklis 16 osutatud CE-märgis.
   Artikkel 4
   Liikmesriigid ei takista käesoleva direktiivi nõuetele vastavate anumate turulelaskmist ja kasutuselevõttu oma territooriumil.
   Artikkel 5
   1.   Liikmesriik eeldab, et CE-märgisega surveanum vastab kõigile käesoleva direktiivi sätetele.
   Eeldatakse, et surveanum, mis vastab siseriiklikele normidele, millega on kehtestatud ühtlustatud standardid, mille viitenumber on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, vastab I lisas sätestatud olulistele ohutusnõuetele.
   Liikmesriigid avaldavad selliste siseriiklike standardite viitenumbrid.
   2.   Liikmesriik eeldab I lisas kehtestatud olulistele ohutusnõuetele vastavust anuma korral, mille puhul lõike 1 teises lõigus nimetatud standardid puuduvad või tootja ei ole nimetatud standardeid kohaldanud või on ainult osaliselt kohaldanud, kuid mille kinnitatud mudelile vastavuse tunnistuseks on neile pärast EÜ tüübitunnistuse saamist kinnitatud CE-märgis.
   3.   Kui surveanum kuulub teisi aspekte käsitlevate direktiivide rakendusalasse, mis näevad samuti ette CE-märgise kinnitamist, näitab märgis, et eeldatakse surveanuma vastavust ka nende direktiivide sätetele.
   Kui tootja võib ühe või mitme sellise direktiivi kohaselt üleminekuaja jooksul valida, milliseid nõudeid kohaldada, näitab CE-märgis vastavust siiski ainult nendele direktiividele, mida ta on kohaldanud. Sellisel juhul esitatakse kohaldatavate direktiivide viiteandmed Euroopa Liidu Teatajas avaldatud kujul asjakohasele surveanumale lisatavates kõnesolevates direktiivides ette nähtud dokumentides, märkustes ja juhendites.
   Artikkel 6
   Kui liikmesriik või komisjon leiab, et artikli 5 lõikes 1 osutatud ühtlustatud standardid ei vasta täielikult I lisas sätestatud olulistele ohutusnõuetele, esitab komisjon või asjaomane liikmesriik küsimuse koos põhjendusega direktiivi 98/34/EÜ artikli 5 kohaselt asutatud alalisele komiteele (edaspidi „komitee”).
   Komitee annab arvamuse viivitamata.
   Komitee arvamust silmas pidades teatab komisjon liikmesriikidele, kas on vaja kõrvaldada need standardid artikli 5 lõike 1 teises lõigus osutatud trükiväljaannetest.
   Artikkel 7
   1.   Kui liikmesriik leiab, et CE-märgist kandvad anumad, mida kasutatakse kavandatud otstarbel, võivad ohustada inimesi, koduloomi või vara, võtab ta kõik vajalikud meetmed, et sellised tooted turult kõrvaldada või keelustada või piirata nende turulelaskmist.
   Kõnealune liikmesriik teatab komisjonile viivitamata kõikidest sellistest meetmetest, põhjendades oma otsust ja täpsustades, kas nõuetele mittevastavuse põhjuseks on

               a)

               I lisas nimetatud oluliste ohutusnõuete mittetäitmine, kui anum ei vasta artikli 5 lõikes 1 osutatud ühtlustatud standarditele;

               b)

               artikli 5 lõikes 1 osutatud ühtlustatud standardite ebaõige kohaldamine;

               c)

               artikli 5 lõikes 1 osutatud ühtlustatud standardite endi puudused.

         2.   Komisjon peab asjaosalistega nõu niipea kui võimalik. Kui komisjon leiab pärast sellist nõupidamist, et kõik lõikes 1 osutatud meetmed on põhjendatud, teatab ta sellest viivitamata meetme võtnud liikmesriigile ja teistele liikmesriikidele.
   Kui lõikes 1 osutatud otsus tuleneb puudustest normides, suunab komisjon pärast nõupidamist asjaosalistega küsimuse komiteele kahe kuu jooksul, kui meetmeid võtnud liikmesriik kavatseb meetmete kohaldamist jätkata ja kohaldab seejärel artiklis 6 osutatud menetlust.
   3.   Kui mittevastaval anumal on CE-märgis, astub pädev liikmesriik vajalikke samme CE-märgise kinnitaja vastu ning teatab sellest komisjonile ja teistele liikmesriikidele.
   4.   Komisjon tagab, et liikmesriikidele teatatakse lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud menetluse käigust ja lõpptulemusest.
   II   PEATÜKK

      SERTIFITSEERIMINE

      I   JAGU

         Sertifitseerimiskord

   Artikkel 8
   1.   Enne surveanumate tootmist, mille rõhu PS ja mahu V korrutis ületab 50 baar.l, mida valmistatakse artikli 5 lõikes 1 osutatud ühtlustatud standardite alusel, peab tootja või tema ühenduses registrisse kantud volitatud esindaja omal valikul

               a)

               kas teavitama artiklis 9 osutatud volitatud kontrolliasutust, kes pärast II lisa punktis 3 osutatud projekti ja valmistuskavandiga tutvumist koostab kavandi piisavust tõendava nõuetekohasustunnistuse, või

               b)

               esitama prototüüp-anuma EÜ-tüübihindamiseks, millele osutatakse artiklis 10.

         2.   Enne surveanumate tootmist, mille rõhu PS ja mahu V korrutis ületab 50 baar.l, mida toodetakse mittevastavuses või ainult osalises vastavuses artikli 5 lõikes 1 osutatud ühtlustatud standarditega, esitab tootja või tema ühenduses registrisse kantud volitatud esindaja prototüüp-anuma EÜ-tüübihindamiseks, millele osutatakse artiklis 10.
   3.   Anumatele, mis on toodetud kooskõlas artikli 5 lõikes 1 osutatud ühtlustatud standarditega või millel on kinnitatud prototüüp, tuleb enne nende turulelaskmist kohaldada

               a)

               EÜ taatlust, millele osutatakse artiklis 11, kui rõhu PS ja mahu V korrutis ületab 3 000 baar.l;

               b)

               tootja valikul, kui rõhu PS ja mahu V korrutis ei ületa 3 000 baar.l, kuid ületab 50 baar.l,

                           i)

                           kas EÜ vastavusdeklaratsiooni, millele osutatakse artiklis 12, või

                           ii)

                           EÜ taatlust, millele osutatakse artiklis 11.

         4.   Lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud sertifitseerimiskorraga seotud dokumentatsioon ja korrespondents koostatakse selle liikmesriigi keeles, kus volitatud kontrolliasutus on moodustatud, või selle asutuse poolt aktsepteeritavas keeles.
   Artikkel 9
   1.   Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele volitatud kontrolliasutuste nimed, kelle nad esitavad artikli 8 lõigetes 1, 2 ja 3 märgitud menetluste rakendamiseks, nende volitustejärgsed eriülesanded ja komisjoni poolt neile varem omistatud tunnuskoodid.
   Komisjon avaldab volitatud asutuste nimekirja, tunnuskoodid ja volitustejärgsed ülesanded Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon tagab selle nimekirja ajakohastamise.
   2.   Liikmesriigid järgivad lõikes 1 nimetatud asutuste kinnitamisel III lisas sätestatud miinimumnõudeid.
   3.   Asutuse volitanud liikmesriik tühistab volituse, kui ta leiab, et kontrolliasutus ei vasta enam III lisas nimetatud miinimumnõuetele.
   Kõnealune liikmesriik teavitab sellest viivitamatult komisjoni ja teisi liikmesriike.

      II   JAGU

         EÜ Tüübihindamine

   Artikkel 10
   1.   EÜ tüübihindamine on menetlus, kus volitatud kontrolliasutus teeb kindlaks ja tõendab, et prototüüp-anum vastab selle suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi sätetele.
   2.   Tootja või tema volitatud esindaja peab esitama prototüüp-anuma või anumaterühma esindava prototüübi EÜ tüübihindamistaotluse ühele volitatud kontrolliasutusele. See volitatud esindaja peab olema ühenduses registrisse kantud.
   Avalduses esitatakse järgmised andmed:

               a)

               tootja või tema volitatud esindaja nimi ja aadress ning anumate tootmise koht;

               b)

               II lisa punktis 3 sätestatud projekt ja valmistuskavand.

         Taotlusele lisatakse anum, mis on kavandatava toodangu tüüpiline näidis.
   3.   Volitatud kontrolliasutus teeb EÜ tüübihindamise teises ja kolmandas lõigus näidatud viisil.
   Vastavuse kontrollimiseks tutvub volitatud asutus nii projekti ja valmistuskavandiga kui ka esitatud anumaga.
   Anumaga tutvudes volitatud kontrolliasutus

               a)

               kontrollib, kas anum on valmistatud projekti ja valmistuskavandi kohaselt ning kas seda võidakse kavandatud töötingimustes ohutult kasutada;

               b)

               teeb vajalikud kontrollid ja katsed, et kontrollida, kas anum vastab selle suhtes kohaldatavatele olulistele nõuetele.

         4.   Kui prototüüp vastab selle suhtes kohaldatavatele sätetele, koostab volitatud kontrolliasutus EÜ tüübitunnistuse, mis edastatakse avalduse esitajale. Kõnealuses tõendis kinnitatakse kontrolli põhjal tehtud järeldusi ja kõiki selle väljaandmisel esitatud tingimusi ning tunnistusega peavad kaasas olema kinnitatud prototüübi identifitseerimiseks vajalikud kirjeldused ja joonised.
   Komisjon, teised volitatud kontrolliasutused ja teised liikmesriigid võivad saada tõendi koopia ning põhjendatud nõude korral projekti ja valmistuskavandi koopia ning tehtud kontrollimiste ja katsete aruannete koopiad.
   5.   Volitatud kontrolliasutus, kes keeldub väljastamast EÜ tüübitunnistust, teatab sellest teistele volitatud kontrolliasutustele.
   Volitatud kontrolliasutus, kes tunnistab EÜ tüübitunnistuse kehtetuks, teatab sellest teda volitanud liikmesriigile. Viimane teatab sellest ja keeldumise põhjustest teistele liikmesriikidele ja komisjonile.

      III   JAGU

         EÜ vastavustõendamine

   Artikkel 11
   1.   EÜ vastavustõendamine on menetlus, mille puhul tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja tagab ja deklareerib, et surveanum, mida on lõike 3 kohaselt kontrollitud, vastab EÜ tüübihindamistõendis märgitud tüübile või nõuetekohasustunnistuse saanud II lisa punktis 3 sätestatud projektile ja valmistuskavandile.
   2.   Tootja võtab valmistamisprotsessis kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et surveanumad vastaksid EÜ tüübihindamistõendis märgitud tüübile või II lisa punktis 3 sätestatud projektile ja valmistuskavandile. Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja kinnitab igale surveanumale CE-märgise ja koostab vastavusdeklaratsiooni.
   3.   Selleks et kontrollida surveanumate vastavust käesoleva direktiivi nõuetele, teeb volitatud kontrolliasutus kõik vajalikud kontrollimised ja katsed teise kuni kümnenda lõigu kohaselt.
   Tootja esitab oma surveanumad ühtlike partiidena ja võtab kõik vajalikud meetmed selleks, et valmistamisprotsessis tagataks iga partii ühtlikkus.
   Nendele partiidele tuleb lisada artiklis 10 märgitud EÜ tüübihindamistõend või juhul, kui surveanumaid ei valmistata tunnustatud tüübinäidise järgi, II lisa punktis 3 sätestatud projekt ja valmistuskavand. Viimasel juhul hindab volitatud kontrolliasutus enne EÜ vastavustõendamist valmistuskavandit selle vastavuse tõendamiseks.
   Partii kontrollimise puhul tagab volitatud kontrolliasutus, et surveanumad on valmistatud ja kontrollitud projekti ja valmistuskavandi kohaselt, ning teeb iga partiisse kuuluva surveanuma korrasoleku kontrollimiseks hüdraulilise või samaväärse pneumaatilise survekatse rõhu juures, mis ületab 1,5 korda sellele surveanumale ette nähtud maksimaalse töörõhu. Pneumaatiliste survekatsete ohutust käsitlevaid menetlusi peab tunnustama see liikmesriik, kus katseid tehakse.
   Lisaks sellele teeb volitatud kontrolliasutus keevisliidete kontrollimiseks katseid katsekehadega, mis tootja valikul võetakse kas toodangunäidise katsekehast või surveanumast. Katsetatakse pikikeeviseid. Kui piki- ja ringkeeviste tegemisel on kasutatud erinevaid keevitusmeetodeid, tuleb katseid korrata ka ringkeevistega.
   I lisa punktis 2.1.2 märgitud surveanumate puhul asendatakse need katsekehadega tehtavad katsed hüdrauliliste katsetega, mida tehakse viie igast partiist juhuslikult valitud surveanumaga, et kontrollida nende vastavust I lisa punktis 2.1.2 sätestatud olulistele ohutusnõuetele.
   Volitatud kontrolliasutus kinnitab või laseb igale vastuvõetud partii surveanumale kinnitada oma tunnuskoodi ja annab välja tehtud katsete kohase kirjaliku vastavustunnistuse. Kõiki selliste partiide surveanumaid võib turule lasta, välja arvatud need, mis ei ole edukalt läbinud hüdraulilisi või pneumaatilisi katseid.
   Kui partii lükatakse tagasi, võtab volitatud kontrolliasutus vajalikke meetmeid selle partii turulelaskmise tõkestamiseks. Kui partiid lükatakse tagasi korduvalt, võib volitatud kontrolliasutus statistilise vastavustõendamise peatada.
   Tootja võib volitatud kontrolliasutuse vastutusel kinnitada tema tunnuskoodi surveanumale valmistamise ajal.
   Tootja või tema volitatud esindaja peab saama nõudmise korral esitada seitsmendas lõigus märgitud volitatud kontrolliasutuse vastavustunnistuse.

      IV   JAGU

         EÜ vastavusdeklaratsioon

   Artikkel 12
   1.   Tootja, kes täidab artiklist 13 tulenevaid kohustusi, kinnitab artiklis 16 ette nähtud CE-märgise nendele surveanumatele, mille puhul ta deklareerib, et need vastavad

               a)

               II lisa punktis 3 sätestatud projektile ja valmistuskavandile, mille kohta on koostatud nõuetekohasustunnistus, või

               b)

               tunnustatud tüübinäidisele.

         2.   EÜ vastavusdeklaratsiooni korra puhul rakendub tootjale EÜ järelevalve, kui rõhu PS ja mahu V korrutis ületab 200 baar.l.
   EÜ järelevalve eesmärgiks vastavalt artikli 14 teisele lõigule on tagada, et tootja täidab artikli 13 lõikest 2 tulenevaid kohustusi nõuetekohaselt. Järelevalvet teeb artikli 10 lõike 4 esimeses lõigus osutatud EÜ tüübitunnistuse väljastanud volitatud kontrolliasutus, kui anumad on valmistatud kinnitatud prototüübi järgi, või kui see nii ei ole, siis volitatud asutus, kellele artikli 8 lõike 1 punkti a kohaselt saadeti projekt ja valmistuskavand.
   Artikkel 13
   1.   Kui tootja kasutab artiklis 12 osutatud korda, saadab ta enne tootmise alustamist EÜ tüübitunnistuse või nõuetekohasustunnistuse väljastanud volitatud kontrolliasutusele dokumendi, milles kirjeldab tootmisprotsesse ja kõiki kindlaksmääratud süstemaatilisi meetmeid surveanumate vastavuse tagamiseks artikli 5 lõikes 1 osutatud standarditele või kinnitatud prototüübile.
   2.   Dokumendis märgitakse

               a)

               anumate valmistamiseks sobilike tootmis- ja kontrollivahendite kirjeldus;

               b)

               kontrollidokument, milles kirjeldatakse tootmise ajal tehtavaid vajalikke kontrollimisi ja katseid koos nende tegemise korra ja sagedusega;

               c)

               kohustus teha punktis b nimetatud kontrollidokumendile vastavad kontrollid ja katsed ning hüdrauliline survekatse või liikmesriigi nõusolekul pneumaatiline survekatse, rakendades igale toodetud anumale katselist rõhku, mis võrdub 1,5-kordse sellele surveanumale ette nähtud maksimaalse rõhuga.
               Need kontrollid ja katsed tehakse tootmispersonalist piisavalt sõltumatu kvalifitseeritud personali vastutusel ning dokumenteeritakse;

               d)

               tootmis- ja ladustamiskohtade aadressid ning tootmise alustamise kuupäev.

         3.   Lisaks sellele, kui rõhu PS ja mahu V korrutis on suurem kui 200 baar.l, võimaldavad tootjad EÜ järelevalve eest vastutavale asutusele kontrollimiseks juurdepääsu nimetatud tootmis- ja ladustamiskohtadele ning lubavad kõnealusel asutusel valida näidisanumaid ning varustavad asutuse kogu vajaliku teabega, eriti

               a)

               projekti ja valmistuskavandiga;

               b)

               kontrolliaruandega;

               c)

               vajaduse korral EÜ tüübitunnistuse või nõuetekohasustunnistusega;

               d)

               tehtud kontrollimiste ja katsetuste aruandega.

         Artikkel 14
   EÜ tüübihindamistõendi või nõuetekohasustunnistuse väljastanud volitatud kontrolliasutus tutvub enne tootmise alustamise kuupäeva nii artikli 13 lõikes 1 osutatud dokumendi kui ka II lisa punktis 3 sätestatud projekti ja valmistuskavandiga nende vastavuse tõendamiseks, kui anumaid ei valmistata kinnitatud prototüübi järgi.
   Lisaks sellele, kui rõhu PS ja mahu V korrutis on suurem kui 200 baar.l, siis tootmise käigus asutus

               a)

               tagab, et tootja tegelikult kontrollib seeriatoodetud anumate vastavust artikli 13 lõike 2 punktile c;

               b)

               võtab anumatest kontrolli eesmärgil näidiseid tootmis- või ladustamiskohtades juhusliku valiku alusel.

         Volitatud kontrolliasutus edastab koopia kontrolliaruandest teda volitanud liikmesriigile ning nõudmisel teistele volitatud kontrolliasutustele, teistele liikmesriikidele ja komisjonile.
   III   PEATÜKK

      CE-MÄRGIS JA SELLE PEALDISED

   Artikkel 15
   Ilma et see piiraks artikli 7 kohaldamist:

               a)

               kui liikmesriik teeb kindlaks, et CE-märgis on kinnitatud põhjendamatult, on tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja kohustatud muutma toote CE-märgisega seotud sätetega vastavaks ja lõpetama seaduserikkumise selle liikmesriigi poolt kehtestatud tingimustel;

               b)

               kui mittevastavus jätkub, peab liikmesriik võtma kõik vajalikud meetmed selleks, et piirata kõnesoleva toote turulelaskmist, turulelaskmine keelata või tagada toote turult äravõtmine artiklis 7 sätestatud korras.

         Artikkel 16
   1.   CE-märgis ja II lisa punktis 1 märgitud pealdised kantakse nähtavalt, kergesti loetavalt ja kustutamatult anumale või andmesildile, mis on anuma külge kinnitatud selliselt, et seda ei ole võimalik eemaldada.
   CE-märgis koosneb II lisa punktis 1.1 esitatud näidise kohastest tähtedest CE. CE- märgisele järgneb CE vastavustõendamise või CE järelevalve eest vastutava volitatud inspekteerimisorgani artikli 9 lõikes 1 märgitud tunnuskood.
   2.   Tuleb keelata selliste märgiste kinnitamine surveanumatele, mida nende tähenduse ja kuju tõttu kolmandad isikud võivad segamini ajada CE-märgisega. Muid märgiseid võib surveanumale või andmeplaadile kanda tingimusel, et sellega ei halvendata CE-märgise nähtavust ja loetavust.
   IV   PEATÜKK

      LÕPPSÄTTED

   Artikkel 17
   Kõik vastavalt käesolevale direktiivile vastu võetud otsused, mis piiravad anuma turulelaskmist või kasutuselevõtmist, peavad olema üksikasjalikult põhjendatud. Sellisest otsusest teatatakse viivitamata asjaomasele isikule, kellele teatatakse samal ajal juriidilistest abinõudest, mis on talle kättesaadavad kõnealuses liikmesriigi seaduste kohaselt.
   Artikkel 18
   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud peamiste õigusnormide tekstid.
   Artikkel 19
   Direktiiv 87/404/EMÜ, mida on muudetud IV lisa A osas loetletud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud IV lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas V lisas esitatud vastavustabeliga.
   Artikkel 20
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 21
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 16. september 2009

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         J. BUZEK

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         C. MALMSTRÖM

      (1)  ELT C 27, 3.2.2009, lk 41.

      (2)  Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta otsus.

      (3)  EÜT L 220, 8.8.1987, lk 48.

      (4)  Vt IV lisa A osa.

      (5)  ELT C 91, 16.4.2003, lk 7.

      (6)  EÜT C 136, 4.6.1985, lk 1.

      (7)  EÜT C 267, 19.10.1989, lk 3.

      (8)  EÜT C 10, 16.1.1990, lk 1.

      (9)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.

      I LISA

         ANUMATE OLULISED OHUTUSNÕUDED

      (osutatud artikli 3 lõikes 1)
      1.   MATERJALID
      Materjalid tuleb valida vastavalt anumate kavandatud kasutusele ning kooskõlas punktidega 1.1–1.4.
      1.1.   Survestatud osad

      Survestatud osade tootmiseks kasutatavad artiklis 1 osutatud materjalid peavad olema

                  a)

                  keevitatavad;

                  b)

                  plastsed ja sitked, et purunemine madalaimal töötemperatuuril ei toimuks killunemise ega hapra murdumisena;

                  c)

                  vananemisele mitte kalduvad.

            Terasanumate tootmiseks kasutatavad materjalid peavad vastama punktis 1.1.1, alumiiniumist ja alumiiniumisulamitest anumate tootmiseks punktis 1.1.2 esitatud erinõuetele.
      Materjalidele tuleb lisada materjali tootja poolt II lisas esitatud nõuete kohaselt koostatud kontrollidokument.
      1.1.1.   Terasanumad

      Legeerimata kvaliteetteras peab vastama järgmistele nõuetele:

                  a)

                  teras peab olema rahulik ja seda tarnitakse normaliseeritult või sellega võrdväärses olekus;

                  b)

                  toote süsinikusisaldus peab olema alla 0,25 % ning väävli- ja fosforisisaldus alla 0,05 %;

                  c)

                  tootel peavad olema järgmised mehaanilised omadused:

                              —

                              maksimaalne tõmbetugevus Rm, max peab olema alla 580 N/mm2;

                              —

                              katkevenivus peab olema järgmine:

                                          —

                                          kui katsekehad on võetud valtsimissuunaga paralleelselt:

                                                      paksus ≥ 3 mm:

                                                      A

                                                      ≥ 22 %,

                                                      paksus < 3 mm:

                                                      A80 mm

                                                      ≥ 17 %;

                                          —

                                          kui katsekehad on võetud valtsimissuunaga risti:

                                                      paksus ≥ 3 mm:

                                                      A

                                                      ≥ 20 %,

                                                      paksus < 3 mm:

                                                      A80 mm

                                                      ≥ 15 %;

                              —

                              löögisitkus KCV kolme pikisihilise katsekehaga peab minimaalsel töötemperatuuril olema vähemalt 35 J/cm2. Ainult üks neist kolmest arvust võib olla väiksem kui 35 J/cm2, kuid mitte alla 25 J/cm2.
                              Kui terast kasutatakse anuma valmistamiseks, mille minimaalne töötemperatuur on alla – 10 °C ja mille seinapaksus on üle 5 mm, tuleb seda omadust kontrollida.

            1.1.2.   Alumiiniumanumad

      Legeerimata alumiiniumi alumiiniumisisaldus peab olema vähemalt 99,5 % ja artikli 1 lõike 3 punktis a kirjeldatud sulamid peavad olema piisavalt vastupidavad kristallidevahelisele korrosioonile maksimaalsel töötemperatuuril.
      Lisaks peavad need materjalid vastama järgmistele nõuetele:

                  a)

                  nad tuleb tarnida lõõmutatud olekus ja

                  b)

                  neil peavad olema järgmised mehaanilised näitajad:

                              —

                              maksimaalne tõmbetugevus Rm, max ei tohi olla suurem kui 350 N/mm2;

                              —

                              katkevenivus peab olema järgmine:

                                          —

                                          A ≥ 16 % valtsimissihiga paralleelselt võetud katsekehadel;

                                          —

                                          A ≥ 14 % valtsimissihiga risti võetud katsekehadel.

            1.2.   Keevitusmaterjalid

      Keevitusmaterjalid, mida kasutatakse surveanuma või selle keevisliidete tegemiseks, peavad olema asjakohased ja sobima keevitatavatele materjalidele.
      1.3.   Lisaseadised, millest sõltub anuma tugevus

      Need lisaseadised (nt poldid ja mutrid) tuleb toota punktis 1.1 märgitud materjalidest või muud liiki terasest, alumiiniumist või alumiiniumisulamist, mis sobivad kokku survestatud osade tootmiseks kasutatavate materjalidega.
      Nimetatud materjalidel peab minimaalsel töötemperatuuril olema nõutav katkevenivus ja sitkus.
      1.4.   Survestamata osad

      Keevitatud anumate kõik survestamata osad tuleb toota materjalidest, mis sobivad kokku nende osade materjaliga, mille külge nad keevitatakse.
      2.   ANUMA PROJEKT
      Tootja peab anuma projekteerimisel määrama selle tulevase rakenduse ja valima

                  a)

                  minimaalse töötemperatuuri Tmin;

                  b)

                  maksimaalse töötemperatuuri Tmax;

                  c)

                  maksimaalse töörõhu PS.

            Kui valitud minimaalne töötemperatuur on kõrgem kui – 10 °C, peavad materjalidele esitatavad nõuded – 10 °C juures olema siiski täidetud.
      Tootja peab arvesse võtma ka järgmisi sätteid:

                  —

                  anumaid peab saama kontrollida seestpoolt;

                  —

                  anumaid peab saama tühjendada;

                  —

                  mehaanilised omadused peavad säilima kogu selle aja vältel, mil anumat kavandatud otstarbel kasutatakse;

                  —

                  anumad peavad ettenähtud kasutamistel olema piisavalt kaitstud korrosiooni eest

            ning et kavandatud kasutamistingimustel

                  —

                  ei tohi koormata anumaid pingetega, mis võivad kahjustada nende kasutamisohutust;

                  —

                  siserõhk ei tohi püsivalt ületada maksimaalset töörõhku PS. Hetkeliselt võib seda ületada kuni 10 %.

            Ring- ja pikiõmblused tuleb teha täieliku läbikeevitusega või sellega samaväärse tugevusega keevitusmeetodiga. Kumerpõhjadel, välja arvatud sfäärilistel, peab olema silindriline äär.
      2.1.   Seinapaksus

      Kui anuma rõhu PS ja mahu V korrutis ei ületa 3 000 baar.l, tuleb tootjal valida üks punktides 2.1.1 ja 2.1.2 esitatud meetoditest anuma seinapaksuse määramiseks. Kui PS ja V korrutis on suurem kui 3 000 baar.l või maksimaalne töötemperatuur üle 100 °C, tuleb anuma seinapaksus määrata punktis 2.1.1 kirjeldatud meetodi järgi.
      Silindersektsioonide ja põhjade tegelik paksus peab terasest anumatel siiski olema vähemalt 2 mm ja alumiiniumist või alumiiniumisulamist anumatel vähemalt 3 mm.
      2.1.1.   Arvutuslik meetod

      Anuma survestatud osade minimaalse paksuse arvutamisel tuleb arvesse võtta rõhkude suurust ja järgmisi sätteid:

                  a)

                  kasutatav arvutuslik rõhk peab olema vähemalt sama suur kui valitud maksimaalne töörõhk PS;

                  b)

                  lubatav üldine membraanpinge ei tohi ületada kas 0,6 RET või 0,3 Rm väärtustest väiksemat. Anuma tootja peab lubatava pinge määramisel kasutama materjali tootja garanteeritud RET ja Rm min väärtusi.

            Kui anuma silindrilises osas on üks või enam mitteautomaatsel meetodil keevitatud pikiõmblust, tuleb esimese lõigu alusel arvutatud paksus korrutada teguriga 1,15.
      2.1.2.   Katseline meetod

      Anuma seinapaksus tuleb määrata selliselt, et anum taluks ümbritseva õhu temperatuuril vähemalt viiekordset maksimaalset töörõhku, kusjuures perifeerne jäävdeformatsioon ei tohi ületada 1 %.
      3.   TOOTMISPROTSESSID
      Anumad valmistatakse ja neid kontrollitakse tootmise käigus II lisa punktis 3 sätestatud anuma projekti ja tootmiskavandi kohaselt.
      3.1.   Koostisosade ettevalmistus

      Anuma koostisosade ettevalmistus (nt vormimine, servade töötlemine) ei tohi kaasa tuua pinnavigastusi, pragusid ega selliseid mehaaniliste omaduste muutusi, mis võiksid kahjustada anuma ohutust.
      3.2.   Survestatud osade keevitamine

      Keevisliidete ja külgnevate alade omadused peavad sarnanema keevismaterjalide omadustega ja neis ei tohi olla anuma ohutust kahjustavaid pinna- ega sisedefekte.
      Keevisliiteid teevad kvalifitseeritud keevitajad või asjakohase pädevusega oskustöölised, kasutades kinnitatud keevitusmeetodeid. Sellise kinnitus- ja kvalifikatsioonitesti peavad tegema volitatud kontrolliasutused.
      Tootja peab samuti tootmise käigus tagama keevisliidete ühetaolise kvaliteedi, tehes selleks vastavate menetluste alusel asjakohaseid katsetusi. Katsete tulemuste kohta koostatakse aruanne.
      4.   ANUMA KASUTUSELEVÕTT
      Anumale tuleb lisada II lisa punktis 2 sätestatud tootja koostatud juhend.

      II LISA

         CE-MÄRGIS, PEALDISED, JUHEND, PROJEKT JA TOOTMISKAVAND, MÕISTED JA TÄHISED

      1.   CE-MÄRGIS JA PEALDISED
      1.1.   CE-märgis

      CE-märgis koosneb tähtedest CE järgmisel kujul:

      CE-märgise vähendamisel või suurendamisel tuleb kinni pidada käesolevas punktis esitatud joonise proportsioonidest.
      CE-märgise eri osad peavad olema ühekõrgused, vähemalt 5 mm.
      1.2.   Pealdised

      Surveanumale või andmeplaadile tuleb kanda vähemalt järgmised andmed:

                  a)

                  maksimaalne töörõhk PS (baarides);

                  b)

                  maksimaalne töötemperatuur Tmax (°C);

                  c)

                  minimaalne töötemperatuur Tmin (°C);

                  d)

                  surveanuma mahutavus V (l);

                  e)

                  tootja nimi või tähis;

                  f)

                  surveanuma liik ja seeria või partii tähis;

                  g)

                  CE-märgise kinnitamise aasta kaks viimast numbrit.

            Andmeplaadi kasutamise korral peab see olema kujundatud nii, et seda ei saaks korduvalt kasutada ja et sellel oleks vaba ruumi ka muu teabe jaoks.
      2.   JUHEND
      Juhendis peab olema järgmine teave:

                  a)

                  punktis 1 toodud andmed, välja arvatud anuma seerianumber;

                  b)

                  anuma kavandatav kasutus;

                  c)

                  hooldus- ja paigaldusnõuded anuma ohutuse tagamiseks.

            Need peavad olema sihtriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes.
      3.   PROJEKT JA TOOTMISKAVAND
      Seadme projektis ja tootmiskavandis peab kirjeldama meetodeid ja operatsioone, mida kasutatakse I lisas sätestatud oluliste turvalisuse nõuete või artikli 5 lõikes 1 osutatud ühtlustatud standardite nõuete täitmiseks ja eelkõige järgmist:

                  a)

                  anumatüübi üksikasjalik tööjoonis;

                  b)

                  juhend;

                  c)

                  dokument, mis kirjeldab

                              —

                              valitud materjale;

                              —

                              valitud keevitusmeetodeid;

                              —

                              valitud kontrolle;

                              —

                              anuma konstruktsiooni puutuvaid üksikasju.

            Kui rakendatakse artiklites 11–14 sätestatud menetlusi, peab kavand sisaldama ka järgmist:

                  a)

                  tunnistused sobivate keevitusmeetodite ja keevitajate või oskustööliste pädevuse kohta;

                  b)

                  kontrollidokument materjalide kohta, mida kasutatakse osade või koostude tootmiseks ja millest sõltub anuma tugevus;

                  c)

                  tehtud kontrollimiste ja katsete aruanded või kavandatavate kontrollide kirjeldus.

            4.   MÕISTED JA TÄHISED
      4.1.   Mõisted

                  a)

                  Arvutuslik rõhk P on tootja valitud rõhk, millest lähtuvalt määratakse survestatud anuma osade paksused.

                  b)

                  Maksimaalne rõhk PS on maksimaalne rõhk, mida võib rakendada anuma normaalsetel töötingimustel.

                  c)

                  Minimaalne töötemperatuur Tmin on anuma seina madalaim püsitemperatuur normaalsetel töötingimustel.

                  d)

                  Maksimaalne töötemperatuur Tmax on kõrgeim püsitemperatuur, mis võib anuma seinas esineda normaalsetel töötingimustel.

                  e)

                  Voolavuspiir RET on maksimaalsel töötemperatuuril Tmax:

                              —

                              ülemine voolavuspiir ReH, kui materjalil on olemas ülemine ja alumine voolavuspiir, või

                              —

                              tinglik voolavuspiir Rp 0,2 või

                              —

                              tinglik voolavuspiir Rp 1,0 legeerimata alumiiniumi korral.

                  f)

                  Anumate rühmad
                  Anumad kuuluvad samasse rühma, kui nad erinevad prototüübist ainult läbimõõdult, tingimusel et I lisa punktides 2.1.1 ja 2.1.2 toodud nõuded on täidetud, või kui silindrilise osa pikkuse suhtes kehtib järgmine piirang:

                              —

                              kui prototüübil on lisaks põhjadele olemas ka üks või mitu rõngaslüli, peab samasse rühma kuuluval anumal olema vähemalt ühest rõngaslülist kere;

                              —

                              kui prototüüp koosneb ainult kahest kumerpõhjast, ei tohi samasse rühma kuuluval anumal rõngaslülisid olla.

                        Anumate erinevad pikkusvariandid, mis nõuavad kere avade või läbiviikude muutmist, tuleb iga variandi puhul esitada joonisel.

                  g)

                  Anumate partii koosneb kuni 3 000 sama tüüpi anumast.

                  h)

                  Seeriatootmiseks loetakse käesoleva direktiivi tähenduses pidevas tootmisprotsessis teatava ajavahemiku vältel üle ühe sama tüüpi ja sama konstruktsiooniga anuma tootmist sama tootmistehnoloogiat kasutades.

                  i)

                  Kontrollidokument: dokument, milles tootja kinnitab, et tarnitavad tooted vastavad tellimuse nõuetele, ning milles ta esitab tavaliste tehasekatsete tulemused, eelkõige toote keemilise koostise ja mehaanilised omadused, mis on saadud sama tootmisprotsessi tulemusena valmistatud toodete, kuid mitte tingimata tarnitavate toodete katsetamisel.

            4.2.   Tähised

                  A

               katkevenivus

                  %

                  A 80 mm

                  katkevenivus (Lo = 80 mm)

                  %

                  KCV

                  löögisitkus

                  J/cm2

                  P

                  arvutuslik rõhk

                  baar

                  PS

                  maksimaalne töörõhk

                  baar

                  Ph

                  hüdraulilise või pneumaatilise survekatse rõhk

                  baar

                  Rp0,2

                  tinglik voolavuspiir jäävdeformatsioonil 0,2 %

                  N/mm2

                  RET

                  voolavuspiir maksimaalsel töötemperatuuril

                  N/mm2

                  ReH

                  ülemine voolavuspiir

                  N/mm2

                  Rm

                  tõmbetugevus

                  N/mm2

                  Rm, max

                  maksimaalne tõmbetugevus

                  N/mm2

                  Rp1,0

                  tinglik voolavuspiir jäävdeformatsioonil 1,0 %

                  N/mm2

                  Tmax

                  maksimaalne töötemperatuur

                  °C

                  Tmin

                  minimaalne töötemperatuur

                  °C

                  V

                  anuma maht

                  l

      III LISA

         MIINIMUMNÕUDED, MIDA LIIKMESRIIGID PEAVAD JÄRGIMA KONTROLLASUTUSTE VOLITAMISEL

      (osutatud artikli 9 lõikes 2)

                  1.

                  Teavitatud volitatud kontrolliasutus, selle juht ja vastavustõendamiskatsete eest vastutav personal ei tohi olla kontrollitavate anumate projekteerija, tootja, tarnija ega paigaldaja, samuti ühegi nimetatud isiku volitatud esindaja. Nad ei tohi olla otseselt seotud anumate kavandamise, konstrueerimise, turustamise ega hooldusega ega esindada nende toimingutega tegelevaid osapooli. See ei välista võimalust vahetada tehnilist teavet tootja ja volitatud kontrolliasutuse vahel.

                  2.

                  Volitatud kontrolliasutus ja selle töötajad peavad tegema vastavustõendamiskatseid suurima erialase usaldusväärsuse ja tehnilise pädevusega ning olema sõltumatud igasugustest surveavaldustest ja ahvatlustest, eelkõige rahalistest, mis võiksid mõjutada nende arvamust või kontrolli tulemusi, eriti isikute või isikute rühmade poolt, kelle huvid on seotud vastavustõendamise tulemusega.

                  3.

                  Volitatud kontrolliasutuse käsutuses peavad olema töötajad ja vahendid selleks, et täita nõuetekohaselt vastavustõendamisega seotud haldus- ja tehnilisi ülesandeid; asutusel peab olema ka võimalik kasutada kontrollimiseks vajalikke seadmeid.

                  4.

                  Kontrollimise eest vastutavatel töötajatel peavad olema

                              a)

                              hea tehniline ja erialane ettevalmistus;

                              b)

                              piisavad teadmised nende tehtavaid katseid käsitlevate nõuete kohta ja piisavad kogemused selliste katsete tegemisel;

                              c)

                              suutlikkus koostada katsete tulemuste kinnitamiseks tunnistusi, protokolle ja aruandeid.

                  5.

                  Kontrollijate erapooletus peab olema tagatud. Nende palk ei tohi sõltuda tehtud kontrollide hulgast ega nende tulemustest.

                  6.

                  Volitatud kontrolliasutus peab võtma endale vastutuskindlustuse juhul, kui vastutus ei kuulu siseriikliku õiguse alusel riigile või kui liikmesriik ise ei ole kontrollide eest otseselt vastutav.

                  7.

                  Määratud volitatud kontrolliasutuse personal peab hoidma ametisaladust, mis on seotud käesoleva direktiivi või selle jõustamiseks vastu võetud siseriiklike õigusaktide kohaselt täidetud ülesannete käigus omandatud teabega (välja arvatud teave selle riigi pädevatele haldusasutustele, kus määratud asutus tegutseb).

      IV LISA
      A   OSA

         Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatustega

      (osutatud artiklis 19)

                  Nõukogu direktiiv 87/404/EMÜ
                  (EÜT L 220, 8.8.1987, lk 48)

                  Nõukogu direktiiv 90/488/EMÜ
                  (EÜT L 270, 2.10.1990, lk 25)

                  Nõukogu direktiiv 93/68/EMÜ
                  (EÜT L 220, 30.8.1993, lk 1)

                  Ainult artikli 1 punkt 1 ja artikkel 2

            B   OSA

         Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevad

      (osutatud artiklis 19)

                  Direktiiv

                  Ülevõtmise tähtpäev

                  Kohaldamise tähtpäev

                  87/404/EMÜ

                  31. detsember 1989

                  1. juuli 1990 (1)

                  90/488/EMÜ

                  1. juuli 1991

                  —

                  93/68/EMÜ

                  30. juuni 1994

                  1. jaanuar 1995 (2)

         (1)  Kooskõlas artikli 18 lõike 2 kolmanda lõiguga lubavad liikmesriigid oma territooriumil enne 1. juulit 1990 kehtivatele eeskirjadele vastavate anumate turulelaskmist ja/või kasutusele võtmist kuni 1. juulini 1992.

         (2)  Kooskõlas artikli 14 lõikega 2 lubavad liikmesriigid kuni 1. jaanuarini 1997 turule lasta ja kasutusele võtta 1. jaanuarini 1995 jõus olevale märgistamiskorrale vastavaid tooteid.

      V LISA

         VASTAVUSTABEL

                  Direktiiv 87/404/EMÜ

                  Käesolev direktiiv

                  Põhjenduse 5 viies lause

                  Artikli 1 lõike 3 punkt b

                  Artikli 1 lõige 1

                  Artikli 1 lõige 1

                  Artikli 1 lõike 2 esimene lõik

                  Artikli 1 lõike 3 punkti a esimene lõik

                  Artikli 1 lõike 2 teise lõigu esimene taane

                  Artikli 1 lõike 3 punkti a teine lõik

                  Artikli 1 lõike 2 teise lõigu teise taande esimene ja teine alataane

                  Artikli 1 lõike 3 punkti a kolmanda lõigu alapunktid i ja ii

                  Artikli 1 lõike 2 teise lõigu kolmas taane

                  Artikli 1 lõike 3 punkti a neljas lõik

                  Artikli 1 lõike 2 teise lõigu neljas taane

                  Artikli 1 lõike 3 punkti a viies lõik

                  Artikli 1 lõike 3 esimene, teine ja kolmas taane

                  Artikli 1 lõike 2 punktid a, b ja c

                  Artiklid 2, 3 ja 4

                  Artiklid 2, 3 ja 4

                  Artikli 5 lõige 1

                  Artikli 5 lõige 1

                  Artikli 5 lõige 2

                  Artikli 5 lõige 2

                  Artikli 5 lõike 3 punktid a ja b

                  Artikli 5 lõike 3 esimene ja teine lõik

                  Artikkel 6

                  Artikkel 6

                  Artikli 7 lõige 1

                  Artikli 7 lõige 1

                  Artikli 7 lõike 2 esimene ja teine lause

                  Artikli 7 lõike 2 esimene lõik

                  Artikli 7 lõike 2 kolmas lause

                  Artikli 7 lõike 2 teine lõik

                  Artikli 7 lõige 3

                  Artikli 7 lõige 3

                  Artikli 7 lõige 4

                  Artikli 7 lõige 4

                  Artikli 8 lõike 1 sissejuhatav lause ja punkti a sissejuhatav lause

                  Artikli 8 lõike 1 sissejuhatav lause

                  Artikli 8 lõike 1 punkti a esimene ja teine taane

                  Artikli 8 lõike 1 punktid a ja b

                  Artikli 8 lõike 1 punkt b

                  Artikli 8 lõige 2

                  Artikli 8 lõike 2 punkt a

                  Artikli 8 lõike 3 punkt a

                  Artikli 8 lõike 2 punkti b esimene ja teine taane

                  Artikli 8 lõike 3 punkti b alapunktid i ja ii

                  Artikli 8 lõige 3

                  Artikli 8 lõige 4

                  Artikkel 9

                  Artikkel 9

                  Artikli 10 lõige 1

                  Artikli 10 lõige 1

                  Artikli 10 lõike 2 esimene lõik

                  Artikli 10 lõike 2 esimene lõik

                  Artikli 10 lõike 2 teise lõigu esimene ja teine taane

                  Artikli 10 lõike 2 teise lõigu punktid a ja b

                  Artikli 10 lõike 2 kolmas lõik

                  Artikli 10 lõike 2 kolmas lõik

                  Artikli 10 lõike 3 esimene lõik

                  Artikli 10 lõike 3 esimene lõik

                  Artikli 10 lõike 3 teine lõik

                  Artikli 10 lõike 3 teine lõik

                  Artikli 10 lõike 3 kolmanda lõigu punktid a ja b

                  Artikli 10 lõike 3 kolmanda lõigu punktid a ja b

                  Artikli 10 lõige 4

                  Artikli 10 lõige 4

                  Artikli 10 lõike 5 esimene lause

                  Artikli 10 lõike 5 esimene lõik

                  Artikli 10 lõike 5 teine ja kolmas lause

                  Artikli 10 lõike 5 teine lõik

                  Artikli 11 lõiked 1 ja 2

                  Artikli 11 lõiked 1 ja 2

                  Artikli 11 lõike 3 sissejuhatav lause

                  Artikli 11 lõike 3 esimene lõik

                  Artikli 11 lõike 3 punkt 3.1

                  Artikli 11 lõike 3 teine lõik

                  Artikli 11 lõike 3 punkt 3.2

                  Artikli 11 lõike 3 kolmas lõik

                  Artikli 11 lõike 3 punkti 3.3 esimene lõik

                  Artikli 11 lõike 3 neljas lõik

                  Artikli 11 lõike 3 punkti 3.3 teine lõik

                  Artikli 11 lõike 3 viies lõik

                  Artikli 11 lõike 3 punkti 3.3 kolmas lõik

                  Artikli 11 lõike 3 kuues lõik

                  Artikli 11 lõike 3 punkti 3.4 esimene lõik

                  Artikli 11 lõike 3 seitsmes lõik

                  Artikli 11 lõike 3 punkti 3.4 teine lõik

                  Artikli 11 lõike 3 kaheksas lõik

                  Artikli 11 lõike 3 punkti 3.4 kolmas lõik

                  Artikli 11 lõike 3 üheksas lõik

                  Artikli 11 lõike 3 punkt 3.5

                  Artikli 11 lõike 3 kümnes lõik

                  Artikli 12 lõike 1 esimese lõigu esimene ja teine taane

                  Artikli 12 lõike 1 punktid a ja b

                  Artikli 12 lõike 1 teine lõik

                  Artikli 12 lõike 2 esimene lõik

                  Artikli 12 lõige 2

                  Artikli 12 lõike 2 teine lõik

                  Artikli 13 lõike 1 esimene lõik

                  Artikli 13 lõige 1

                  Artikli 13 lõike 1 teine lõik

                  Artikli 13 lõige 2

                  Artikli 13 lõike 2 esimene kuni neljas taane

                  Artikli 13 lõike 3 punktid a–d

                  Artikli 14 lõige 1

                  Artikli 14 esimene lõik

                  Artikli 14 lõike 2 esimese lõigu esimene ja teine taane

                  Artikli 14 teise lõigu punktid a ja b

                  Artikli 14 lõike 2 teine lõik

                  Artikli 14 kolmas lõik

                  Artiklid 15, 16 ja 17

                  Artiklid 15, 16 ja 17

                  Artikli 18 lõige 1

                  —

                  Artikli 18 lõige 2

                  Artikkel 18

                  —

                  Artikkel 19

                  —

                  Artikkel 20

                  Artikkel 19

                  Artikkel 21

                  I lisa punkt 1

                  I lisa, punkt 1

                  I lisa punkti 1.1 esimese lõigu esimene, teine ja kolmas taane

                  I lisa punkti 1.1 esimese lõigu punktid a, b ja c

                  I lisa punkti 1.1 teine ja kolmas lõik

                  I lisa punkti 1.1 teine ja kolmas lõik

                  I lisa punktid 1.1.1 ja 1.1.2

                  I lisa punktid 1.1.1 ja 1.1.2

                  I lisa punktid 1.2, 1.3 ja 1.4

                  I lisa punktid 1.2, 1.3 ja 1.4

                  I lisa punkti 2 esimese lõigu esimene, teine ja kolmas taane

                  I lisa punkti 2 esimese lõigu punktid a, b ja c

                  I lisa punkti 2 teine, kolmas ja neljas lõik

                  I lisa punkti 2 teine, kolmas ja neljas lõik

                  I lisa punktid 2.1, 3 ja 4

                  I lisa punktid 2.1, 3 ja 4

                  II lisa punkt 1

                  II lisa punkt 1

                  II lisa punkti 1.a esimene, teine ja kolmas taane

                  II lisa punkti 1.1 esimene, teine ja kolmas lõik

                  II lisa punkti 1.b esimese lõigu esimene kuni seitsmes taane

                  II lisa punkti 1.2 esimese lõigu punktid a–g

                  II lisa punkti 1.b teine lõik

                  II lisa punkti 1.2 teine lõik

                  II lisa punkti 2 esimese lõigu esimene, teine ja kolmas taane

                  II lisa punkti 2 esimese lõigu punktid a, b ja c

                  II lisa punkti 2 teine lõik

                  II lisa punkti 2 teine lõik

                  II lisa punkti 3 esimene lõik

                  II lisa punkti 3 esimene lõik

                  II lisa punkti 3 teise lõigu punktid i, ii ja iii

                  II lisa punkti 3 teise lõigu punktid a, b ja c

                  II lisa punkt 4

                  II lisa punkt 4

                  III lisa punktid 1, 2 ja 3

                  III lisa punktid 1, 2 ja 3

                  III lisa punkti 4 esimene, teine ja kolmas taane

                  III lisa punkti 4 alapunktid a, b ja c

                  III lisa punktid 5, 6 ja 7

                  III lisa punktid 5, 6 ja 7

                  —

                  IV lisa

                  —

                  V lisa


title: Komisjoni direktiiv 97/32/EÜ, 11. juuni 1997, millega kohandatakse mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustulelaternaid käsitlevat nõukogu direktiivi 77/539/EMÜ tehnika arengugaEMPs kohaldatav tekst

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31997L0032

Euroopa Liidu Teataja L 171 , 30/06/1997 Lk 0063 - 0076

		Komisjoni direktiiv 97/32/EÜ,11. juuni 1997,millega kohandatakse mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustulelaternaid käsitlevat nõukogu direktiivi 77/539/EMÜ tehnika arenguga(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 96/79/EÜ, [2] eriti selle artikli 13 lõiget 2,võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1977. aasta direktiivi 77/539/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustulelaternaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [3] viimati muudetud Austria, Soome ja Rootsi ühinemisaktiga, eriti selle artiklit 10,ning arvestades, et:direktiiv 77/539/EMÜ on üks direktiiviga 70/156/EMÜ kehtestatud EÜ tüübikinnitusmenetlust käsitlevast üksikdirektiivist; sellest tulenevalt kohaldatakse sõiduki süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke käsitlevaid direktiivi 70/156/EMÜ sätteid ka käesoleva direktiivi suhtes;eelkõige direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõikes 4 ja artikli 4 lõikes 3 nõutakse, et igale üksikdirektiivile oleks lisatud teatis ja samuti VI lisal põhinev tüübikinnitustunnistus tüübikinnituse elektrooniliseks salvestamiseks; direktiivis 77/539/EMÜ sätestatud tüübikinnitustunnistust/-tunnistusi tuleb vastavalt sellele muuta;menetlusi tuleb lihtsustada, et muudatuste tegemise korral säiliks direktiivi 70/156/EMÜ artikli 9 lõikes 2 ettenähtud võrdväärsus teatavate üksikdirektiivide ja ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni vastavate eeskirjade vahel; esmalt tuleb ristviidete abil asendada direktiivis 77/539/EMÜ sätestatud tehnilised nõuded eeskirjas nr 23 sätestatud tehniliste nõuetega;on viidatud nõukogu direktiivile 76/756/EMÜ, [4] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 97/28/EÜ, [5] ning nõukogu direktiivile 76/761/EMÜ, [6] viimati muudetud Austria, Soome ja Rootsi ühinemisaktiga;käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiiviga 70/156/EMÜ asutatud tehnika arenguga kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 77/539/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:"1. Iga liikmesriik annab osa EMÜ tüübikinnituse mis tahes tagurdustulelaterna tüübile, mis vastab asjakohastes lisades sätestatud konstruktsiooni- ja katsetamisnõuetele."2. Artikli 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:"Liikmesriigid annavad iga nende poolt artikli 1 kohaselt kinnitatud tagurdustulelaterna tüübi tootjale I lisa 3. liites esitatud näidisele vastava osa EMÜ tüübikinnitusmärgi."3. Artikkel 4 asendatakse järgmisega:"Artikkel 4Liikmesriikide pädevad asutused teavitavad üksteist direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõikes 6 sätestatud korra kohaselt igast käesoleva direktiivi kohaselt antud või tühistatud tüübikinnitusest või tüübikinnituse andmisest keeldumisest."4. Artikkel 9 asendatakse järgmisega:"Artikkel 9Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmist mõistet: sõiduk – teel liiklemiseks ettenähtud, kerega või kereta, vähemalt neljarattaline mootorsõiduk, mille valmistajakiirus on üle 25 km/h, ning selle haagised, v.a rööbastel liikuvad sõidukid, põllutöö- ja metsatraktorid ning kõik liikurmasinad."5. Lisad asendatakse käesoleva direktiivi lisaga.Artikkel 21. Alates 1. jaanuarist 1998 või artiklis 3 osutatud tekstide 1. juulist 1997 hilisemal kuupäeval avaldamise korral kuue kuu möödumisel kõnealuste tekstide tegeliku avaldamise kuupäevast ei tohi liikmesriigid tagurdustulelaternatega seonduvatel põhjustel:- keelduda sõidukitüübile või eespool nimetatud laternatüübile EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest ega- keelata sõidukite registreerimist, müüki või kasutuselevõtmist või tagurdustulelaternate müüki või kasutuselevõtmist,kui kõnealused laternad vastavad käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 77/539/EMÜ nõuetele ning kui need paigaldatakse sõidukitele vastavuses direktiivis 76/756/EMÜ sätestatud nõuetega.2. Alates 1. oktoobrist 1998:- ei anna liikmesriigid enam EÜ tüübikinnitust ning- võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisestmis tahes sõidukitüübile tagurdustulelaternatega seonduvatel põhjustel ning mis tahes tagurdustulelaterna tüübile, kui käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 77/539/EMÜ nõudeid ei täideta.3. Direktiivi 70/156/EMÜ artikli 7 lõike 2 kohaldamisel on käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 77/539/EMÜ nõuded osadena käsitletavatele tagurdustulelaternatele kohaldatavad alates 1. oktoobrist 1999.4. Olenemata lõigetest 2 ja 3 eespool jätkavad liikmesriigid varuosadena käsitletavatele tagurdustulelaternatele EÜ tüübikinnituse andmist ning lubavad jätkuvalt nende müüki ja kasutuselevõtmist vastavuses direktiivi 77/539/EMÜ eelnevate versioonidega, tingimusel, et kõnealused laternad- on mõeldud paigaldamiseks juba kasutuselolevatele sõidukitele ning- vastavad nimetatud direktiivi nendele nõuetele, mis olid kohaldatavad kõnealuste sõidukite esmaregistreerimise ajal.Artikkel 3II lisa punktis 2.1 viidatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 23 punktid ja lisad avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas enne 1. juulit 1997.Artikkel 41. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 1. jaanuariks 1998; kui artiklis 3 osutatud tekstide avaldamine lükkub 1. juulist 1997 hilisemale kuupäevale, täidavad liikmesriigid selle kohustuse kuue kuu möödumisel kõnealuste tekstide tegeliku avaldamise kuupäevast. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. jaanuarist 1998 või artiklis 3 osutatud tekstide 1. juulist 1997 hilisemal kuupäeval avaldamise korral kuue kuu möödumisel kõnealuste tekstide tegeliku avaldamise kuupäevast.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide tekstid.Artikkel 5Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 11. juuni 1997Komisjoni nimelkomisjoni liigeMartin bangemann[1] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[2] EÜT L 18, 21.1.1997, lk 7.[3] EÜT L 220, 29.8.1977, lk 72.[4] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 1.[5] EÜT L 171, 30.6. 1997, lk 1.[6] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 96.--------------------------------------------------LISA"LISADE LOETELUI LISA: | Tüübikinnitusega seonduvad rakendussätted |1. liide: | Teatis |2. liide: | Tüübikinnitustunnistus |3. liide: | Osa EÜ tüübikinnitusmärgi näidised |II LISA: | Rakendusala ja tehnilised nõuded |I LISATÜÜBIKINNITUSEGA SEONDUVAD RAKENDUSSÄTTED1. OSA EÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE1.1. Direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõikele 4 vastava osa EÜ tüübikinnitustaotluse tagurdustulelaterna tüübi kohta esitab tootja.1.2. Teatise näidis on esitatud 1. liites.1.3. Tüübikatsetuste tegemise eest vastutavale tehnilisele talitusele tuleb esitada:1.3.1. kaks soovitatava laterna või soovitatavate laternatega varustatud näidist. Kui laternad on mitteidentsed, kuid sümmeetrilised ning sobivad paigaldamiseks üks sõiduki vasakule ning teine sõiduki paremale küljele, võivad kaks esitatud näidist olla identsed ning mõeldud paigaldamiseks ainult sõiduki paremale või vasakule küljele.2. MÄRGISTUS2.1. Osa EÜ tüübikinnituse saamiseks esitatud seadmetele peab olema kantud:2.1.1. tootja kaubanimi või kaubamärk;2.1.2. horisontaalne sõna "TOP" valgusava ülaosas, kui see on vajalik, vältimaks tagurdustulelaterna valesti paigaldamist sõidukile;2.1.3. asendatavate valgusallikatega laternate puhul: ettenähtud hõõglambi tüüp/tüübid;2.1.4. mitteasendatavate valgusallikatega laternate puhul: nimipinge ja võimsus vattides.2.2. Märgid peavad olema selgesti loetavad ja kustumatud ning kinnitatud seadme valgusavale või ühele valgusavadest. Sõidukile paigaldatud seadme märgid peavad olema väljastpoolt nähtavad.2.3. Igal seadmel peab olema piisava suurusega ala osa tüübikinnitusmärgi jaoks. See ala näidatakse ära 1. liites viidatud joonistel.3. OSA EÜ TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE3.1. Kui asjaomased nõuded on täidetud, antakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõike 3 ja vajaduse korral artikli 4 lõike 4 kohaselt EÜ tüübikinnitus.3.2. EÜ tüübikinnitustunnistuse näidis on esitatud 2. liites.3.3. Igale tüübikinnitusega tagurdustulelaterna tüübile antakse direktiivi 70/156/EMÜ VII lisa kohane tüübikinnitusnumber. Üks ja sama liikmesriik ei anna sama numbrit ühelegi muule tagurdustulelaterna tüübile.3.4. Kui osa EÜ tüübikinnitust taotletakse tagurdustulelaternast ja muudest laternatest koosnevale valgustus- ja valgussignaalseadme tüübile, siis võib seadmele anda ühise osa EÜ tüübikinnitusmärgi tingimusel, et see tagurdustulelatern vastab käesoleva direktiivi nõuetele ning iga latern muudest laternatest, mis moodustavad osa kõnealusest valgustus- ja valgussignaalseadmest, millele osa EÜ tüübikinnitust taotletakse, vastab selle laterna suhtes kohaldatavas üksikdirektiivis sätestatud nõuetele.4. OSA EÜ TÜÜBIKINNITUSMÄRK4.1. Peale punktis 2.1 nimetatud märgistuse peab igal käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatud tüübile vastaval tagurdustulelaternal olema osa EÜ tüübikinnitusmärk.4.2. Tüübikinnitusmärk koosneb:4.2.1. ristkülikuga ümbritsetud e-tähest, millele järgneb/järgnevad tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldusnumber või eraldustähed:1  Saksamaa2  Prantsusmaa3  Itaalia4  Madalmaad5  Rootsi6  Belgia9  Hispaania11  Ühendkuningriik12  Austria13  Luksemburg17  Soome18  Taani21  Portugal23  KreekaIRL  Iirimaa;4.2.2. direktiivi 70/156/EMÜ VII lisas viidatud tüübikinnitusnumbri 4. osas sisalduvast baaskinnitusnumbrist, mis asub ristküliku lähedal ning mille ees on kaks numbrit, mis tähistavad EMÜ tüübikinnituse andmise kuupäeva seisuga direktiivis 77/539/EMÜ tehtud viimase olulise tehnilist laadi muudatuse järjekorranumbrit. Käesoleva direktiivi puhul on järjekorranumber 00;4.2.3. lisatähisest, mis koosneb tähtedest A ja R, mis on 3. liite joonisel 1 kujutatud viisil omavahel ühendatud;4.2.4. laternate puhul, mille nähtavusnurgad on nulltelje suhtes ebasümmeetrilised, noolest, mis on suunatud külje poole, kus fotomeetrilised nõuded on täidetud kuni nurgani 45° H.4.3. Osa EÜ tüübikinnitusmärk kinnitatakse laternaklaasile või ühele laternaklaasidest selliselt, et see oleks kustumatu ja selgesti loetav ka siis, kui laternad on sõidukile paigaldatud.4.4. Osa EÜ tüübikinnitusmärgi näidised on esitatud 3. liite joonisel 1.4.5. Punkti 3.4 alusel ühise osa EÜ tüübikinnitusnumbri väljastamise korral tagurdustulelaternast ja muudest laternatest koosnevale valgustus- ja valgussignaalseadme tüübile võib seadmele anda ühise osa EÜ tüübikinnitusmärgi, mis koosneb:4.5.1. ristkülikuga ümbritsetud e-tähest, millele järgneb/järgnevad tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldusnumber või eraldustähed (vt punkt 4.2.1);4.5.2. baaskinnitusnumbrist (vt punkt 4.2.2 esimese lause esimene pool);4.5.3. vajaduse korral nõutavast noolest, kuivõrd see puudutab laternakoostu kui tervikut.4.6. Märgi asukoht grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate puhul ei ole oluline eeldusel, et:4.6.1. see on pärast laternate paigaldamist nähtav;4.6.2. ühtegi grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate valgust ülekandvat osa ei saa eemaldada, eemaldamata samaaegselt tüübikinnitusmärki.4.7. Iga osa EÜ tüübikinnituse andmise aluseks olnud direktiivile vastav laterna tunnusmärk koos järjekorranumbriga (vt punkt 4.2.2 esimese lause teine pool) ning vajaduse korral D-tähe ning nõutava noolega märgitakse kas:4.7.1. asjakohasele valgust kiirgavale pinnale või4.7.2. laternate grupile selliselt, et iga latern grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest oleks selgesti identifitseeritav.4.8. Kõnealuse märgi osade mõõtmed ei tohi olla väiksemad kui osa EÜ tüübikinnituse andmise aluseks olnud eridirektiivides iga üksiku märgi suhtes sätestatud miinimummõõtmed.4.9. Muude laternatega grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laterna osa EÜ tüübikinnitusmärgi näidised on esitatud 3. liite joonisel 2.5. TÜÜBI JA TÜÜBIKINNITUSE MUUDATUSED5.1. Käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatud tüübi muutmisel kohaldatakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 5 sätteid.6. TOODANGU VASTAVUS6.1. Üldjuhul võetakse meetmed toodangu vastavuse tagamiseks kooskõlas direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 sätetega.6.2. Kõik tagurdustulelaternad peavad vastama punktides 6 ja 8 [1] sätestatud fotomeetrilistele tingimustele. Sellest olenemata võib seeriatoodangust juhuslikult valitud tagurdustulelaterna minimaalne nõutav kiiratava valguse tugevus (mõõdetuna punktis 7 nimetatud [2] standardhõõglambiga) olla igas asjakohases suunas 80 % punktis 6 [3] sätestatud miinimumväärtusest.1. liideVajaduse korral tuleb esitada järgmised andmed kolmes eksemplaris ning lisada sisu loetelu. Kõik joonised tuleb esitada sobivas mõõtkavas ning piisavalt üksikasjalikuna A4 formaadis või A4 formaadiga kaustas. Fotode olemasolul peavad need olema piisavalt üksikasjalikud.Elektrooniliselt juhitavate süsteemide, osade või eraldi seadmestike puhul tuleb esitada nende talitlust iseloomustav teave.0. ÜLDOSA0.1. Mark (tootja kaubanimi): …0.2. Tüüp ja üldine/üldised tootekirjeldus(ed): …0.5. Tootja nimi ja aadress: …0.7. Osade ja eraldi seadmestike puhul EÜ tüübikinnitusmärgi asukoht ja paigaldusviis: …0.8. Koostetehas(t)e aadress(id): …1. SEADME KIRJELDUS1.1. Seadme tüüp: …1.1.1. Seadme funktsioon(id): …1.1.2. Seadme kategooria või klass: …1.1.3. Kiiratava või peegeldatava valguse värvus: …1.2. Piisavalt üksikasjalik(ud) joonis(ed) seadme tüübi kindlaksmääramiseks, millel on kujutatud: …1.2.1. seadme sõidukile paigaldamise geomeetriline asend (ei kohaldata tagumiste numbritulelaternate suhtes): …1.2.2. katsetustes nullteljena kasutatav vaatlustelg (horisontaalnurk H = 0°, vertikaalnurk V = 0°) ning katsetustes nullkeskmena kasutatav punkt (ei kohaldata helkurseadmete ja tagumiste numbritulelaternate suhtes): …1.2.3. osa EÜ tüübikinnitusmärgi eeldatav asukoht: …1.2.4. tagumiste numbritulelaternate puhul seadme paigaldamise geomeetriline asend registreerimismärgi jaoks ettenähtud ala suhtes ning nõuetekohaselt valgustatud ala piirjooned: …1.2.5. esilaternate ja eesmiste udutulelaternate puhul laternate eestvaade koos laternaklaasi detailse rihvelmustriga (selle olemasolul) ning ristlõige: …1.3. Lühike tehniline kirjeldus, milles on eelkõige välja toodud (välja arvatud mitteasendatavate valgusallikatega laternate puhul) ettenähtud valgusallikate kategooria või kategooriad, milleks on üks või mitu direktiivis 76/761/EMÜ sisalduvatest kategooriatest (ei kohaldata helkurseadmete suhtes): …1.4. Eriteave …1.4.1. Tagumiste numbritulelaternate puhul: kas seade on mõeldud laia/kõrge/laia ja kõrge registreerimismärgi valgustamiseks: …1.4.2. Esilaternate puhul: …1.4.2.1. kas esilatern on mõeldud nii lähi- kui kaugtule või nendest ainult ühe jaoks:…1.4.2.2. lähitule jaoks mõeldud esilaterna puhul: kas latern on mõeldud kasutamiseks nii parem- kui vasakpoolses liikluses või ainult parempoolses või ainult vasakpoolses liikluses: …1.4.2.3. kohandatava peegeldiga varustatud esilaterna puhul: esilaterna paigaldamise asend(id) maapinna ja sõiduki keskpikitasapinna suhtes, kui esilatern on mõeldud kasutamiseks ainult kõnealus(t)es asendi(te)s: …1.4.3. Ääretulelaternate, piduritulelaternate ja suunatulelaternate puhul: …1.4.3.1. kas seadet saab kasutada ka kahte sama kategooria laternat sisaldavas koostus: …1.4.3.2. kaherežiimsete seadmete (piduritulelaternate ja kategooria 2b suunatulelaternate) puhul paigutusskeem ning kaherežiimsust võimaldava süsteemi omaduste kirjeldus: …1.4.4. Helkurseadmete puhul: tagasipeegeldava optilise osa materjalide tehniliste spetsifikatsioonide lühikirjeldus: …1.4.5. Tagurdustulelaternate puhul: kas seade on mõeldud sõidukile paigaldamiseks üksnes paarisseadme koosseisus: …2. liideEÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSAmetiasutuse pitserTeatis sõiduki/osa/eraldi seadmestiku tüübi [1]- tüübikinnituse, [2]- tüübikinnituse laiendamise, [3]- tüübikinnitusest andmisest keeldumise, [4]- tüübikinnituse tühistamise [5]kohta seoses direktiiviga…/…/EMÜ, viimati muudetud direktiiviga…/…/EÜTüübikinnitusnumber: …Laiendamise põhjus: …I JAGU0.1. Mark (tootja kaubanimi): …0.2. Tüüp ja üldine kaubanduslik kirjeldus (kirjeldused): …0.3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile/osale/eraldi seadmestikule: [6], [7]…0.3.1. Märgise asukoht:0.4. Sõiduki kategooria: [8], [9]…0.5. Tootja nimi ja aadress: …0.7. Osade ja eraldi seadmestike puhul EÜ tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis: …0.8. Koostetehas(t)e aadress(id): …II JAGU1. Lisateave (vajaduse korral): vt addendum2. Katsete eest vastutav tehniline teenistus: …3. Katseprotokolli esitamise kuupäev: …4. Katseprotokolli number: …5. Märkused (kui neid on): vt addendum…6. Koht: …7. Kuupäev: …8. Allkiri: …9. Lisatud on loetelu tüübikinnitusasutusele esitatud teabest, mida on võimalik taotluse korral saada.1. LISATEAVE1.1. Vajaduse korral märkige iga laterna kohta1.1.1. Seadme(te) kategooria(d): …1.1.2. Valgusallikate arv ja kategooria (ei kohaldata helkuri puhul): [10]…1.1.3. Kiiratava või peegeldatava valguse värvus: …1.1.4. Tüübikinnitus antud kasutamiseks ainult juba kasutuselolevate sõidukite varuosana: jah/ei [11]…1.2. Eriteave teatud tüüpi valgustus- või valgussignaalseadmete kohta …1.2.1. Helkurite puhul: eraldi seade/mitut seadet sisaldava koostu osa [12]…1.2.2. Tagumiste numbritulelaternate puhul: seade kõrge/laia märgi valgustamiseks [13]…1.2.3. Esilaternate puhul: kohandatava peegeldiga varustatud esilaterna puhul selle paigaldamise asend(id) maapinna ja sõiduki keskpikitasapinna suhtes, kui esilatern on ette nähtud kasutamiseks ainult kõnealus(t)es asendi(te)s: …1.2.4. Tagurdustulelaternate puhul: seade paigaldatakse sõidukile ainult paarisseadme osana: jah/ei [14]…5. MÄRKUSED5.1. Joonised5.1.1. Tagumiste numbritulelaternate puhul: lisatud joonisel nr… on kujutatud seadme paigaldamise geomeetriline asend registreerimismärgi jaoks ettenähtud ala suhtes ning nõuetekohaselt valgustatud ala piirjooned.5.1.2. Helkurite puhul: lisatud joonisel nr… on kujutatud seadme sõidukile paigaldamise geomeetriline asend.5.1.3. Kõigi muude valgustus- ja valgussignaalseadmete puhul: lisatud joonisel nr… on kujutatud seadme sõidukile paigaldamise geomeetriline asend ning seadme nulltelg ja nullkese.5.2. Esilaternate puhul: testimise ajal kasutatud töörežiim (direktiivi 76/761/EMÜ I lisa punkt 5.2.3.9): …3. liideOSA EÜ TÜÜBIKINNITUSMÄRGI NÄIDISED+++++ TIFF +++++Joonisel kujutatud osa EÜ tüübikinnitusmärgiga seade on tagurdustulelatern, mis on tüübikinnituse saanud Saksamaal (e1) vastavuses käesoleva direktiiviga (00) ning kannab baaskinnitusnumbrit 1471. Nool on suunatud külje poole, kus fotomeetrilised nõuded on täidetud kuni nurgani 45° H.+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Märkus:tüübikinnitusmärgi näidised A, B ja C kujutavad kolme võimalikku märgistamisviisi valgustus- ja valgussignaalseadme puhul, milles kaks või enam laternat moodustavad ühe ja sama grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest koosneva üksuse osa. Kõnealune tüübikinnitusmärk näitab, et seade on tüübikinnituse saanud Saksamaal (e1) ja kannab baaskinnitusnumbrit 1712 ning koosneb:IA klassi helkurist, mis on saanud tüübikinnituse vastavalt nõukogu direktiivile 76/757/EMÜ, järjekorranumbriga 02;kategooria 2a tagumisest suunatulelaternast, mis on saanud tüübikinnituse vastavalt nõukogu direktiivile 76/759/EMÜ (EÜT L 262, 27.9.1976, lk 32);punasest tagumisest ääretulelaternast (R), mis on saanud tüübikinnituse vastavalt nõukogu direktiivile 76/758/EMÜ II lisaga (EÜT L 262, 27.9.1976, lk 70), järjekorranumbriga 02;tagumisest udutulelaternast (F), mis on saanud tüübikinnituse vastavalt nõukogu direktiivile 77/538/EMÜ (EÜT L 262, 27.9.1976, lk 54);tagurdustulelaternast (AR), mis on saanud tüübikinnituse vastavalt direktiivile 77/539/EMÜ, järjekorranumbriga 00;kaherežiimsest piduritulelaternast (S2), mis on saanud tüübikinnituse vastavalt direktiivi 76/758/EMÜ II lisale, järjekorranumbriga 02;tagumisest numbritulelaternast (L), mis on saanud tüübikinnituse vastavalt nõukogu direktiivile 76/760/EMÜ (EÜT L 262, 27.9.1976, lk 85), järjekorranumbriga 00.II LISARAKENDUSALA JA TEHNILISED NÕUDED1. RAKENDUSALAKäesolevat direktiivi kohaldatakse mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustulelaternate suhtes.2. TEHNILISED NÕUDED2.1. Kohaldatavad tehnilised nõuded on sätestatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 23 punktides 1, 5 ja 8 ning 3. ja 4. lisas; kõnealune eeskiri koosneb järgmistest konsolideeritud dokumentidest:- eeskiri selle algsel kujul (00), millesse on inkorporeeritud eeskirja 1.–4. täiendus ja üks parandus, [1]- eeskirja nr 23 viies täiendus, [2]seejuures kehtivad järgmised erandid:2.1.1. viidet eeskirjale nr 48 tuleb mõista viitena direktiivile 76/756/EMÜ;2.1.2. viidet eeskirjale nr 37 tuleb mõista viitena direktiivi 76/761/EMÜ VII lisale;2.1.3. punkti 6.4 eelviimase lõigu sõnu "(vt käesoleva eeskirja punkt 2)" tuleb mõista järgmiselt: "(vt käesoleva direktiivi I lisa 1. liide)";2.1.4. punkti 6.4 viimase lõigu sõnu "selgitus teatisvormi punktis 11 "Märkused" (vt käesoleva eeskirja I lisa)" tuleb mõista järgmiselt: "selgitus tüübikinnitustunnistuse addendumis (vt käesoleva direktiivi I lisa 2. liide)"."[1] Viidatakse käesoleva direktiivi II lisa punktis 2.1 nimetatud dokumendile.[2] Viidatakse käesoleva direktiivi II lisa punktis 2.1 nimetatud dokumendile.[3] Viidatakse käesoleva direktiivi II lisa punktis 2.1 nimetatud dokumendile.[1] Mittevajalik läbi kriipsutada.[2] Mittevajalik läbi kriipsutada.[3] Mittevajalik läbi kriipsutada.[4] Mittevajalik läbi kriipsutada.[5] Mittevajalik läbi kriipsutada.[6] Mittevajalik läbi kriipsutada.[7] Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva tüübikinnitustunnistusega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku tüübi kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga: “?” (nt ABC??123??).[8] Mittevajalik läbi kriipsutada.[9] Direktiivi 70/156/EMÜ II lisa punktis A esitatud määratluse kohaselt.[10] Mitteasendatavate valgusallikatega laternate puhul märkige valgusallikate arv ja koguvõimsus vattides.[11] Mittevajalik läbi kriipsutada.[12] Mittevajalik läbi kriipsutada.[13] Mittevajalik läbi kriipsutada.[14] Mittevajalik läbi kriipsutada.[1] [2] --------------------------------------------------


Tähtis õiguslik teade

|

31985L0146

Komisjoni direktiiv, 31. jaanuar 1985, millega kohandatakse materiaalseid pikkusmõõte käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitlevat nõukogu direktiivi 73/362/EMÜ tehnika arengut arvestades

Euroopa Liidu Teataja L 054 , 23/02/1985 Lk 0029 - 0033 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 14 Lk 0152  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 18 Lk 0198  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 14 Lk 0152  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 18 Lk 0198  CS.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 7  - 11 ET.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 7  - 11 HU.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 7  - 11 LT.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 7  - 11 LV.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 7  - 11 MT.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 7  - 11 PL.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 7  - 11 SK.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 7  - 11 SL.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 7  - 11

		Komisjoni direktiiv,31. jaanuar 1985,millega kohandatakse materiaalseid pikkusmõõte käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitlevat nõukogu direktiivi 73/362/EMÜ tehnika arengut arvestades(85/146/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi 71/316/EMÜ liikmesriikide õigusaktide mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamise kohta [1] (viimati muudetud direktiiviga 83/575/EMÜ) [2] ja eriti selle artiklit 17ning arvestades, et:nõukogu direktiivi 73/362/EMÜ, [3] muudetud direktiiviga 78/629/EMÜ, [4] tuleks muuta, et võtta arvesse tehnika arengut kõnealuses valdkonnas;raamdirektiivi 71/316/EMÜ on kohandatud mõõtevahendite tootmise vallas toimunud tehnika arenguga ja seetõttu lubatakse nimetatud direktiiviga teha EMÜ esmataatluseks statistilisi kontrolle üksikdirektiivides sätestatud korras; seepärast tuleb üksikdirektiivi 73/362/EMÜ lisas teha teatavaid täiendusi, et kehtestada nende kontrollide kord;nendest täiendustest lähtuvalt on vaja materiaalsete pikkusmõõtudega seoses täpsemalt sätestada EMÜ tüübikinnituse ja EMÜ esmataatluse tingimused;käesoleva direktiivi sätted on mõõtevahendikaubanduses tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega kooskõlas,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 73/362/EMÜ lisa:1. Punkte 2.1, 7, 7.1, 7.4 ja 8 muudetakse kooskõlas käesoleva direktiivi lisa vastavate punktidega.2. Täiendatakse käesoleva direktiivi lisa punktidega 10, 11 ja 12.Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. jaanuaril 1986. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 31. jaanuar 1985Komisjoni nimelasepresidentCockfield[1] EÜT L 202, 6.9.1971, lk 1.[2] EÜT L 332, 28.11.1983, lk 43.[3] EÜT L 335, 5.12.1973, lk 56.[4] EÜT L 206, 29.7.1978, lk 8.--------------------------------------------------LISA2.1. Tavalise kasutamise korral temperatuuril, mis on võrdlustemperatuurist suurem või väiksem 8°C võrra, ei ületa pikkuse muutumine lubatud piirvigu.7. Lubatud piirveadKäesolevas direktiivis määratletud pikkusmõõdud jagatakse täpsusastme järgi kolme klassi, nimelt I, II ja III klassi.7.1. Lubatud plussi või miinusega piirviga:a) nimipikkuse võib) kahe mittejärjestikuse skaalamärgi vahelise kauguse jaoksväljendatakse asjakohasest pikkusest sõltuva muutujana valemiga (a + bL) millimeetrites, kus:- L on asjakohane pikkus, mis on ümardatud järgmise täismeetrini;- a ja b on kordajad, mis on kinnitatud igale täpsusklassile järgmise tabeli kohaselt:Täpsusklass | a | b |I | 0,1 | 0,1 |II | 0,3 | 0,2 |III | 0,6 | 0,4 |7.4. Kasutuses olevate mõõtude lubatud piirviga on kaks korda suurem kui EMÜ esmataatlusel lubatud piirviga.8. EMÜ esmataatlusmärgised8.1. Pikkusmõõdu alguses või selle lisaseadisel nähakse ette koht EMÜ esmataatlusmärgiste kinnitamiseks.8.2. Märgised tuleb kinnitada nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi 71/316/EMÜ (viimati muudetud nõukogu 25. oktoobri 1983. aasta direktiiviga 83/575/EMÜ) II lisa punkti 3.1 kohaselt.8.3. Erandina punktist 3.1 võib EMÜ esmataatlusmärgis siiski koosneda kuusnurgas olevast väiketähest "e", kusjuures "e" ülemises pooles sisaldub/sisalduvad selle liikmesriigi suur tunnustäht või suured tunnustähed, kus toimus EMÜ esmataatlus, ja alumises pooles taatlusaasta. Märgise näidis on esitatud punktis 12.8.4. EMÜ esmataatluse eest vastutav ametiasutus võib valida emma-kumma märgisekuju.10. EMÜ tüübikinnitus ja EMÜ esmataatlusMateriaalsete pikkusmõõtude EMÜ tüübikinnitus ja EMÜ esmataatlus toimub direktiivis 71/316/EMÜ sätestatud korras.10.1. Läbivaatus EMÜ tüübikinnituseksLisaks dokumentidega tutvumisele hõlmab läbivaatus kontrolli, mille eesmärk on tagada, et esitatud näidis on kooskõlas punktidega 2, 3, 4, 5, 6 (v.a punkt 6.4), 7, 8 ja 9.10.2. Kontrollid EMÜ esmataatluseks10.2.1. Kontrollid EMÜ esmataatluseks hõlmavad kas kõiki esitatud pikkusmõõte või punkti 11 kohaselt mõõdupartiisid.10.2.2. Kontrollid EMÜ esmataatluseks sisaldavad pikkusmõõdu vaatlust, et veenduda selle vastavuses kinnitatud tüübile; see on seotud eelkõige punktidega 3.6, 4.1 ja 4.3.10.2.3. Samuti tuleb kindlaks teha, kas pikkusmõõt vastab nõuetele, mis käsitlevad nimipikkuse lubatud piirviga, võttes vajaduse korral asjakohaselt arvesse punkti 9.5 sätteid.10.2.4. Lisaks sellele vaadatakse viies pikkusmõõdul juhuslikult valitud kohas järele:- kahe mittejärjestikuse skaalamärgi vaheline kaugus,- jaotise pikkus,- kahe järjestikuse jaotise pikkuse vaheline erinevus,et teha kindlaks, kas need vastavad punkti 7.1 alapunkti b ja punktide 7.2.1 ja 7.2.2 sätetele, võttes vajaduse korral asjakohaselt arvesse punktide 7.3 ja 9.3 sätteid.Kui kontrollide tulemused seda õigustavad, võib pädev asutus kontrollide arvu vähendada või suurendada.10.2.5. Kõik eespool kirjeldatud kontrollid toimuvad punktis 7.5 piiritletud võrdlustingimustes.11. Statistiline kontroll EMÜ esmataatluseksKui pikkusmõõte toodetakse sarjadena ja isik, kelle kohustus on need esitada EMÜ esmataatluseks, väidab, et need on juba asjakohaselt üle vaadatud, kohaldatakse tema taotlusel esitatud partiide suhtes omadustel põhinevat statistilist kontrolli järgmistel tingimustel.11.1. Üldsätted11.1.1. PartiiPartiid koosnevad pikkusmõõtudest, mis:- on sama tüüpi,- kuuluvad samasse täpsusklassi,- on valmistatud sama menetluse abil.Partii suuruseks on selles sisalduvate pikkusmõõtude arv. EMÜ esmataatluseks esitatava partii suurus võib olla kõige rohkem 10000 tükki.11.1.2. ValimValim koosneb pikkusmõõtudest, mis on partiist juhuslikult valitud. Valimis sisalduvate pikkusmõõtude arvu nimetatakse valimi suuruseks.11.1.3. Omadustel põhinev statistiline kontrollOmadustel põhinev statistiline kontroll on ülevaatus, kus valimis sisalduvad pikkusmõõdud liigitatakse käesoleva direktiivi sätete kohaselt kas puudulikeks või mittepuudulikeks.11.1.4. Künniskvaliteet (LQ 5)Künniskvaliteet on esitatud partii kvaliteeditase, mis vastab valimivõtukava järgi 5 % vastuvõtutõenäosusele.11.1.5. Normkvaliteet (SQL)Normkvaliteet on esitatud partii kvaliteeditase, mis vastab valimivõtukava järgi 95 % vastuvõtutõenäosusele.11.1.6. VastuvõtunäitajaOmadustel põhineval statistilisel kontrollil on vastuvõtunäitaja uuritud valimist leitud puudulike mõõtude suurim arv, mille korral võib kontrollitava partii veel vastu võtta.11.1.7. TagasilükkamisnäitajaOmadustel põhineval statistilisel kontrollil on tagasilükkamisnäitaja uuritud valimist leitud puudulike mõõtude arv, mille ületamisel lükatakse kontrollitav partii tagasi.11.1.8. Üheastmeline valimivõtukavaÜlevaadatavate üksikute mõõtude arv peab võrduma kavas piiritletud valimi suurusega. Kui valimist leitud puudulike mõõtude arv on vastuvõtunäitajast väiksem või sellega võrdne, tuleb partii vastu võtta. Kui puudulike mõõtude arv on tagasilükkamisnäitajast suurem või sellega võrdne, tuleb partii tagasi lükata.11.1.9. Kaheastmeline valimivõtukavaÜlevaadatavate üksikute mõõtude arv peab võrduma kavas piiritletud esimese valimi suurusega. Kui esimesest valimist leitud puudulike mõõtude arv on esimesest vastuvõtunäitajast väiksem või sellega võrdne, tuleb partii vastu võtta. Kui esimesest valimist leitud puudulike mõõtude arv on esimese tagasilükkamisnäitajaga võrdne või sellest suurem, tuleb partii tagasi lükata. Kui esimesest valimist leitud puudulike mõõtude arv jääb esimese vastuvõtunäitaja ja esimese tagasilükkamisnäitaja vahele, tuleb üle vaadata teine valim, mille suurus on piiritletud kavas. Seejärel tuleb esimesest ja teisest valimist leitud puudulike mõõtude arv kokku liita. Kui puudulike mõõtude koguarv on teisest vastuvõtunäitajast väiksem või sellega võrdne, tuleb partii vastu võtta. Kui puudulike mõõtude koguarv on teisest tagasilükkamisnäitajast suurem või sellega võrdne, tuleb partii tagasi lükata.11.2. ÜlevaatusmenetlusedPädev asutus peab valima ühe kahest allpool kirjeldatud ülevaatusmeetodist.Esimene meetod, edaspidi "meetod A", sisaldab ühekordse esitamise kava, kuna teine, edaspidi "meetod B", sisaldab mitmekordse esitamise kava. Kontroll kujutab endast võetud valimis sisalduvate puudulike mõõtude arvu kokkulugemist.11.2.1. Meetodi A kasutamise korral kohaldab pädev asutus esitatud partii vastuvõtmiseks või tagasilükkamiseks valimivõtukava, mis põhineb järgmistel väärtustel:- normkvaliteet (SQL) 0,40–0,90 %,- künniskvaliteet (LQ 5) 4,0–6,5 %.Valimivõtukavade näidisedÜheastmeline valimivõtukava| Valimi suurus | Vastuvõtunäitaja | Tagasilükkamisnäitaja | LQ 5 | SQL |a | 80 | 1 | 2 | 5,8 | 0,44 |b | 125 | 2 | 3 | 5,0 | 0,65 |Kaheastmeline valimivõtukava| Valimi suurus | Valimite suurus kokku | Vastuvõtunäitaja | Tagasilükkamisnäitaja | LQ 5 | SQL |a | Esimene valim | 50 | 50 | 0 | 2 | 5,8 | 0,44 |Teine valim | 50 | 100 | 1 | 2 |b | Esimene valim | 80 | 80 | 0 | 3 | 5,0 | 0,65 |Teine valim | 80 | 160 | 3 | 4 |Kui partii lükatakse tagasi, vaatab pädev asutus selle partii täielikult üle või võtab vajalikud ettevaatusabinõud, et vältida tagasilükatud partii turustamist sellises seisukorras.11.2.2. Meetodi B kasutamise korral kohaldab pädev asutus esitatud partii vastuvõtmiseks või tagasilükkamiseks valimivõtukavasid, mis on kooskõlas järgmise tabeliga:ValimivõtukavadEsitamisjärjestus | Suurus | Vastuvõtunäitaja | Tagasilükkamisnäitaja |1 | 70 | 0 | 1 |2 | 85 | 0 | 1 |3 | 105 | 0 | 1 |4 | 120 | 0 | 1 |Pärast partii vastuvõtmist tehakse järgmisele partiile esitamisjärjestuse ülevaatus nr 1.Pärast partii tagasilükkamist võtab pädev asutus vajalikud ettevaatusabinõud, et vältida tagasilükatud partii turustamist sellises seisukorras, ja isik, kelle kohustus on esitada mõõdud EMÜ esmataatluseks, võib esitada sama või mõne muu partii. Seejärel tehakse partiile esitamisjärjestuses vahetult eelnev ülevaatus. Kui partiid pärast esitamisjärjestuse ülevaatust nr 4 siiski vastu ei võeta, peab pädev asutus partii täielikult üle vaatama.11.3. Partiide sagedase tagasilükkamise tagajärjedKui partiisid lükatakse sageli tagasi, võib pädev asutus statistilise kontrolli peatada. Kui pärast puuduste teatavakstegemist EMÜ tüübikinnituse omanikule kvaliteet ei parane, võib algatada direktiivi 71/316/EMÜ artikli 7 kohase menetluse EMÜ tüübikinnituse tühistamiseks.12. Punktis 8.3 kirjeldatud EMÜ esmataatlusmärgise näidis:+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------