title: Komisjoni direktiiv 2008/15/EÜ, 15. veebruar 2008 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda toimeaine klotianidiin selle I lisasse (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               16.2.2008

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 42/45

      KOMISJONI DIREKTIIV 2008/15/EÜ,
   15. veebruar 2008,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda toimeaine klotianidiin selle I lisasse
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, (1) eriti selle artikli 16 lõike 2 teist lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 4. novembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 2032/2003 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta ja määruse (EÜ) nr 1896/2000 muutmise kohta) (2) on kehtestatud loetelu toimeainete kohta, mida on vaja hinnata nende kandmiseks direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse. Klotianidiin kuulub nimetatud loetelusse.

               (2)

               Määruse (EÜ) nr 2032/2003 kohaselt on klotianidiini hinnatud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2 kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad direktiivi 98/8/EÜ V lisas määratletud tooteliiki 8: puidukonservandid.

               (3)

               Referentliikmesriigiks määrati Saksamaa ja ta esitas 15. detsembril 2005 komisjonile pädeva asutuse aruande ja soovituse vastavalt määruse (EÜ) nr 2032/2003 artikli 10 lõigetele 5 ja 7.

               (4)

               Komisjon ja liikmesriigid on pädeva asutuse aruande läbi vaadanud. Määruse (EÜ) nr 2032/2003 artikli 11 lõike 4 kohaselt lisati läbivaatuse tulemused alalises biotsiidide komitees 21. juunil 2007. aastal hindamisaruandesse.

               (5)

               Klotianidiini hindamisel ei ilmnenud ühtegi lahendamata küsimust ega probleemi, millega peaks tegelema tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee.

               (6)

               Uuringud näitavad, et klotianidiini sisaldavate biotsiidide kasutamisel puidukonservandina võib eeldada, et need vastavad direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele. Ent lubamatud riskid tehti kindlaks töödeldud puidu kasutamisel vabas õhus, aga mitte pinnases või kontaktis veega. Seega on asjakohane kanda klotianidiin I lisasse, et kõikides liikmesriikides oleks võimalik klotianidiini sisaldavate biotsiidide puidukonservandina kasutamise lube välja anda, muuta või tühistada vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikele 3. Lubade andmine toodete kasutamiseks vabas õhus kasutatava puidu töötlemiseks eeldab, et esitatakse andmed selle kohta, et toodet võib kasutada ilma lubamatut keskkonnariski põhjustamata.

               (7)

               Hindamisaruandes esitatud andmete alusel on kohane nõuda klotianidiini sisaldavale puidukonservandina kasutatavale tootele loa andmisel riskivähendamismeetmete rakendamist, millega tagatakse riskide vähendamine lubatava tasemeni vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artiklile 5 ja VI lisale. Erilist tähelepanu tuleb pöörata pinnase, pinna- ja põhjavee kaitsmise meetmetele, kuna esitatud toimikute hindamisel tehti kindlaks lubamatult suur risk nendele keskkonnaosadele teatavate kasutusalade puhul.

               (8)

               Ühenduse tasandil ei ole hinnatud kõiki võimalikke kasutusviise. Seepärast peaksid liikmesriigid hindama neid riske keskkonna osadele ja populatsioonidele, mida ei ole riskide hindamisel ühenduse tasandil piisava põhjalikkusega uuritud, ning toote kasutusloa andmisel tagama, et võetakse sobivad meetmed või kehtestatakse eritingimused kindlaks tehtud riskide vähendamiseks lubatava tasemeni.

               (9)

               Käesoleva direktiivi sätteid on oluline kohaldada samaaegselt kõikides liikmesriikides, et tagada toimeainena klotianidiini sisaldavate biotsiidide võrdne kohtlemine turul ja hõlbustada kogu biotsiidituru nõuetekohast toimimist.

               (10)

               Toimeaine direktiivi 98/8/EÜ I lisasse kandmisele peaks eelnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda uute nõuete täitmiseks ning toimiku esitanud taotlejad saaksid kasutada kogu 10aastast andmekaitseaega, mis direktiivi 98/8/EÜ artikli 12 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt algab toimeaine lisasse kandmise kuupäevast.

               (11)

               Lisasse kandmisele peaks järgnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid saaksid rakendada direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõiget 3, eelkõige välja anda, muuta või tühistada tooteliiki 8 kuuluvate klotianidiini sisaldavate biotsiidide kasutamise lube, et tagada nende vastavus direktiivile 98/8/EÜ.

               (12)

               Seepärast tuleks direktiivi 98/8/EÜ vastavalt muuta.

               (13)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 98/8/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. jaanuariks 2009. Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavuse tabeli.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. veebruarist 2010.
   Kõnealuste õigusnormide vastuvõtmisel lisavad liikmesriigid nendesse või normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste riiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamise päeva Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 15. veebruar 2008

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Stavros DIMAS

      (1)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/70/EÜ (ELT L 312, 30.11.2007, lk 26).

      (2)  ELT L 307, 24.11.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1849/2006 (ELT L 355, 15.12.2006, lk 63).

      LISA
      Järgmine kirje „nr 3” lisatakse direktiivi 98/8/EÜ I lisasse:

                     Nr

                     Tavanimetus

                     IUPACi nimetus
                     Identifitseerimisnumbrid

                     Toimeaine miinimumpuhtus turustatavas biotsiidis

                     Lisamise kuupäev

                     Artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg
                     (v.a rohkem kui ühte toimeainet sisaldavad tooted, mille puhul artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg on viimases asjaomase toimeaine lisamise otsuses sätestatud tähtaeg)

                     Lisasse kuulumise lõppkuupäev

                     Toote liik

                     Erisätted (1)

                     „3

                     klotianidiin

                     (E)-1-(2-kloro-1,3-tiasool-5-üülmetüül)-3-metüül-2-nitroguanidiin
                     EÜ nr: 433-460-1
                     CASi nr: 210880-92-5

                     950 g/kg

                     1. veebruar 2010

                     31. jaanuar 2012

                     31. jaanuar 2020

                     8

                     Tootele loa andmise hindamisel vastavalt artiklile 5 ja VI lisale hindavad liikmesriigid ühenduse tasandil piisava põhjalikkusega käsitlemata kasutus- ja kokkupuuteviise ja/või populatsioone, kes võivad tootega kokku puutuda. Tootele loa andmisel hindavad liikmesriigid neid riske ja tagavad seejärel, et võetakse asjakohased meetmed või kehtestatakse eritingimused kindlaks tehtud riskide vähendamiseks. Kasutusloa tootele võib anda ainult sel juhul, kui taotluses on tõendatud, et riske saab vähendada lubatava tasemeni.
                     Liikmesriigid tagavad, et lube antakse järgmistel tingimustel:
                     Silmas pidades mulla, pinnavee ja põhjavee puhul kindlaks tehtud riske, ei tohi anda luba toodete kasutamiseks vabas õhus kasutatava puidu töötlemiseks, kuni ei ole esitatud andmeid, et toode vastab – vajaduse korral pärast riski vähendamise meetmete kasutuselevõttu – artikli 5 ja VI lisa nõuetele. Eelkõige märgitakse tööstuslikuks kasutamiseks lubatud toodete etiketile või kemikaali ohutuskaardile, et värskelt töödeldud puit tuleb pärast töötlemist ladustada läbitungimatul kõval pinnal, et vältida otseseid kadusid mulda, ning et kõik kaod tuleb kokku koguda taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks.”

         (1)  VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel vajalike hindamisaruannete sisu ja järeldused on kättesaadavad komisjoni veebilehel: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm


title: Komisjoni direktiiv 2005/81/EÜ,  28. november 2005 , millega muudetakse direktiivi 80/723/EMÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta   (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               29.11.2005

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 312/47

      KOMISJONI DIREKTIIV 2005/81/EÜ,
   28. november 2005,
   millega muudetakse direktiivi 80/723/EMÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 86 lõiget 3,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni direktiivis 80/723/EMÜ (1) nõutakse liikmesriikidelt ametiasutuste ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse tagamist. Eraldi raamatupidamisarvestuse pidamise kohustusega äriühingud on äriühingud, kes kasutavad eri- või ainuõigust, mille neile on asutamislepingu artikli 86 lõike 1 kohaselt andnud liikmesriik, või kellele on asutamislepingu artikli 86 lõike 2 alusel tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine ja kes saavad seoses sellise teenuse osutamisega mis tahes kujul riigiabi ning kellel on teisi tegevusalasid.

               (2)

               Liikmesriigid võivad äriühingutele, kellele on tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine, hüvitada selliste teenuste osutamise kulud. Kuid hüvitis ei või ületada nimetatud teenuse osutamiseks vajalikku ja seda ei tohi kasutada muu tegevuse kui üldist majandushuvi pakkuvate teenuste rahastamiseks.

               (3)

               Direktiivi 80/723/EMÜ kohaselt tuleb eraldi raamatupidamisarvestust pidada vaid juhul, kui ettevõtjad, kellele on tehtud ülesandeks avalikku majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine, saavad riigiabi. Oma otsuses Altmark Trans GmbH asjas (2) leidis Euroopa Ühenduste Kohus, et teatavate tingimuste täitmise korral ei loeta avaliku teenuse osutamiseks antavat hüvitist riigiabiks asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

               (4)

               Kuid avaliku teenuse osutamise eest saadava hüvitise õiguslikust liigitusest sõltumata tuleb asutamislepingu artikli 87 lõiget 1 silmas pidades kõikidel hüvitist saavatel äriühingutel pidada eraldi raamatupidamisarvestust, kui need ühingud tegutsevad ka muul alal kui avalikku majandushuvi pakkuva teenuse osutamine. Ainult eraldi raamatupidamisarvestuse korral on võimalik kindlaks teha avalikku majandushuvi pakkuva teenuse maksumus ja õigesti välja arvutada selle eest makstava hüvitise summa.

               (5)

               Seetõttu tuleks vastavalt muuta direktiivi 80/723/EMÜ,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 80/723/EMÜ artikli 2 lõike 1 punkt d asendatakse järgmisega:

               “d)

               “eraldi raamatupidamisarvestuse pidamise kohustusega äriühing” – iga äriühing, kes kasutab eri- või ainuõigust, mille talle on asutamislepingu artikli 86 lõike 1 kohaselt andnud liikmesriik, või kellele on asutamislepingu artikli 86 lõike 2 alusel tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine ja kes saab seoses sellise teenuse osutamisega mis tahes vormis hüvitist ning kellel on teisi tegevusalasid;”

         Artikkel 2
   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 19. detsembril 2006. Nad edastavad kõnealuste sätete teksti ning kõnealuste sätete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 28. november 2005

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Neelie KROES

      (1)  EÜT L 195, 29.7.1980, lk 35. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2000/52/EÜ (EÜT L 193, 29.7.2000, lk 75).

      (2)  Kohtuasi C-280/00, Altmark Trans GmbH ja Regierungspräsidium Magdeburg v Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH, EKL 2003, lk I-7747.


title: Komisjoni direktiiv, 22. mai 1985, millega muudetakse teist korda lisa direktiivis 79/117/EMÜ teatavaid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite turuleviimise ja kasutamise keelustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31985L0298

Euroopa Liidu Teataja L 154 , 13/06/1985 Lk 0048 - 0048 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 18 Lk 0188  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 35 Lk 0109  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 18 Lk 0188  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 03 Köide 35 Lk 0109

		Komisjoni direktiiv,22. mai 1985,millega muudetakse teist korda lisa direktiivis 79/117/EMÜ teatavaid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite turuleviimise ja kasutamise keelustamise kohta(85/298/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1978. aasta direktiivi 79/117/EMÜ teatavaid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite turule viimise ja kasutamise keelustamise kohta, [1] viimati muudetud nõukogu direktiiviga 83/131/EMÜ, [2] eriti selle artiklit 6,ning arvestades, et:teadus- ja tehnikaalaste teadmiste areng muudab vajalikuks teatud muudatuste tegemise direktiivi 79/117/EMÜ lisasse;tundub soovitav teatud ajutiste erandite kustutamine direktiivis kehtestatud keeldude seast, kuna vähem ohtlikud töötlemisviisid on nüüdseks kättesaadavad;kõik liikmesriigid on komisjonile teatanud, et nad ei kavatse edaspidi või enam neid erandeid kasutada;käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevaga muudetakse direktiivi 79/117/EMÜ lisa järgmiselt.1. Osas A "Elavhõbedaühendid":a) 2. punkti "Elavhõbe(1)kloriid (kalomel)" alapunkt c tunnistatakse kehtetuks;b) 5. punkti "Elavhõbeda alkoksüalküül- ja arüülühendid" alapunktide a ja b tekst tunnistatakse kehtetuks.2. Osas B "Püsivad orgaanilised kloorühendid":a) 1. punkti "Aldriin" alapunkti a tekst asendatakse järgmise tekstiga: "Pinnase töötlemine Otiorrhynchus'e vastu konteinerites kasvatatavate dekoratiivtaimede peenardel";b) 4. punkti "DDT" 2. tulba tekst tunnistatakse kehtetuks;c) 5. punkti "Endriin":aa) alapunkti a tekst asendatakse järgmisega: "akaritsiidina alpikannide puhul";bb) alapunkt b tunnistatakse kehtetuks.Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. jaanuaril 1986. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. mai 1985Komisjoni nimelasepresidentFrans Andriessen[1] EÜT L 33, 8.2.1979, lk 36.[2] EÜT L 91, 9.4.1983, lk 35.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2004/64/EÜ, 26. aprill 2004, millega muudetakse komisjoni direktiivi 2003/84/EÜ tähtaegade osasEMPs kohaldatav tekst

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32004L0064

Euroopa Liidu Teataja L 125 , 28/04/2004 Lk 0042 - 0042

		Komisjoni direktiiv 2004/64/EÜ,26. aprill 2004,millega muudetakse komisjoni direktiivi 2003/84/EÜ tähtaegade osas(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, [1] eriti selle artikli 6 lõiget 1,ning arvestades järgmist:(1) Komisjoni direktiiviga 2003/84/EÜ [2] muudeti nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et kanda flurtamoon, flufenatseet, jodosulfuroon, dimeteenamiid-p, pikoksüstrobiin, fostiasaat ja siltiofaam toimeainetena kõnealuse direktiivi I lisasse.(2) Pärast uue toimeaine lisamist on vajalik ette näha sobilik ajavahemik kõnealust toimeainet sisaldavaid taimekaitsevahendeid puudutavate direktiivi 91/414/EMÜ sätete rakendamise võimaldamiseks liikmesriikides ning eelkõige kehtivate ajutiste lubade läbivaatamiseks eesmärgiga need vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ sätetele hiljemalt kõnealuse perioodi lõpuks alaliste lubadega asendada, neid muuta või need tühistada.(3) Direktiivis 2003/84/EÜ sätestatud rakendamise ajakavad ei ole kooskõlas muudele uutele toimeainetele antud ajakavadega. Selleks, et käsitleda käesolevas läbivaatuse faasis hõlmatud toimeaineid ühtlustatud viisil, tuleks vältida olulisi erinevusi uute toimeainete suhtes kohaldatavates ajakavades.(4) Seetõttu on asjakohane direktiivi 2003/84/EÜ vastavalt muuta.(5) Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 2003/84/EÜ artiklit 3 muudetakse järgnevalt.Lõige 2 asendatakse järgnevaga:"2. Iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab flurtamooni, flufenatseeti, jodosulfurooni, dimeteenamiid-p, pikoksüstrobiini, fostiasaati või siltiofaami kas ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik olid hiljemalt 31. detsembriks 2003 direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kantud, annavad liikmesriigid tootele uue hinnangu kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtetega, tuginedes toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi III lisa nõuetele. Kõnealuse hinnangu põhjal otsustavad nad, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.Pärast kõnealust otsust liikmesriigid:a) toote puhul, mis sisaldab ainsa toimeainena flurtamooni, flufenatseeti, jodosulfurooni, dimeteenamiid-p, pikoksüstrobiini, fostiasaati või siltiofaami, vajaduse korral muudavad luba või tühistavad loa hiljemalt 30. juuniks 2005; võib) toote puhul, mis sisaldab ühena mitmest toimeainest flurtamooni, flufenatseeti, jodosulfurooni, dimeteenamiid-p, pikoksüstrobiini, fostiasaati või siltiofaami, vajaduse korral muudavad luba või tühistavad loa 30. juuniks 2005 või kuupäevaks, mis sellise muudatuse või tühistamise jaoks on kehtestatud asjakohases direktiivis või direktiivides, millega asjakohane toimeaine või toimeained direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kanti, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem."Artikkel 2Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 26. aprill 2004Komisjoni nimelkomisjoni liigeDavid Byrne[1] EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/30/EÜ (ELT L 77, 13.3.2004, lk 50).[2] ELT L 247, 30.9.2003, lk 20.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 1999/98/EÜ, 15. detsember 1999, millega kohandatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 96/79/EÜ mootorsõidukites viibijate kaitsmise kohta laupkokkupõrke korral tehnika arengugaEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31999L0098

Euroopa Liidu Teataja L 009 , 13/01/2000 Lk 0014 - 0021

		Komisjoni direktiiv 1999/98/EÜ,15. detsember 1999,millega kohandatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 96/79/EÜ mootorsõidukites viibijate kaitsmise kohta laupkokkupõrke korral tehnika arenguga(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 98/91/EÜ, [2] eriti selle artikli 13 lõiget 2,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/79/EÜ mootorsõidukites viibijate kaitsmise kohta laupkokkupõrke korral, millega muudetakse direktiivi 70/156/EMÜ [3],ning arvestades, et:(1) direktiiv 96/79/EÜ on üks mitmest üksikdirektiivist EÜ tüübikinnitusmenetluse kohta, mis kehtestati direktiiviga 70/156/EMÜ. Seetõttu kehtivad sõiduki süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke käsitleva direktiivi 70/156/EMÜ sätted käesoleva direktiivi kohaldamisel;(2) direktiivi 96/79/EÜ artikli 4 punkti b rakendamisel pidi komisjon üle vaatama kõnealuse direktiivi II lisa 7. liite ning vajaduse korral seda muutma, et oleksid hõlmatud mannekeeni Hybride III hüppeliigese hindamiskatsed, sealhulgas sõidukitega tehtud katsed;(3) käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiiviga 70/156/EMÜ asutatud tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 96/79/EÜ II lisa muudetakse kooskõlas käesoleva direktiivi lisaga.Artikkel 21. Liikmesriigid ei tohi alates 1. oktoobrist 2000 mannekeeni Hybride III hüppeliigese hindamiskatsega seotud põhjustel- keelduda uutele sõidukitele EÜ tüübikinnituse andmisest ega- keelata sõiduki registreerimist, müüki või kasutuselevõtmist,kui mannekeeni Hybride III hüppeliigese hindamiskatsed vastavad käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 96/79/EÜ nõuetele.2. Liikmesriigid ei tohi alates 1. aprillist 20001 anda EÜ tüübikinnitust sõidukitüübile lähtudes direktiivi 70/156/EMÜ artiklist 4, kui käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 96/779/EÜ sätted ei ole täidetud.Artikkel 31. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. septembriks 2000. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid võtavad need normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritava valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.Artikkel 4Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 15. detsember 1999Komisjoni nimelkomisjoni liigeErkki Liikanen[1] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[2] EÜT L 11, 16.1.1999, lk 25.[3] EÜT L 18, 21.1.1997, lk 7.--------------------------------------------------LISA1.2. Direktiivi 96/79/EÜ II lisa muudetakse järgmiselt.3. liite punkt 2.9.2 asendatakse järgmisega:"2.9.2. Mannekeenide mõlemasse jalga kinnitatakse number 11XW king, mille suurus ning talla ja kanna paksus vastavad USA sõjalise standardi MIL-S 13192 versioonile "P" ning mis kaalub 0,57 ± 0,1 kg"7. liide asendatakse järgmisega:"7. liideMANNEKEENI SÄÄRE JA LABAJALA SERTIFITSEERIMISKORD1. LABAJALA ÜLAOSA LÖÖKKATSE1.1. Selle katse eesmärk on määrata Hybrid III labajala ja hüppeliigese reaktsioon raske löögiseadme täpselt määratletud löögile pendelkokkupõrkes.1.2. Katses kasutatakse Hybrid III sääre täielikku seadist, vasak (86-5001-001) ja parem (86 5001-002), mis on varustatud labajala ja hüppeliigesega, vasak (78051-614) ja parem (78051-615), kaasa arvatud põlv. Põlve (78051-16 Rev B) kinnitamiseks katseseadmele kasutatakse koormussimulaatorit (78051-319 Rev A).1.3. Katsetusmetoodika1.3.1. Enne katset mõjutatakse (leotatakse) iga säärt neli tundi temperatuuriga 22 °C ± 3 °C ning suhtelise niiskusega 40 (± 30) %. Konditsioneerimisaeg ei hõlma püsiseisundini jõudmise aega.1.3.2. Naha löögipind ning ka löögiseadise pind puhastatakse enne katset isopropüülalkoholi või samaväärse ainega. Puistatakse üle talgiga.1.3.3. Löögiseadme kiirendusmõõtur asetatakse nii, et selle tundlikkustelg oleks paralleelne labajalale langeva löögi suunaga.1.3.4. Säär paigaldatakse joonisel 1 kujutatud kinnitusseadisele. Kinnitusseadis kinnitatakse nii tugevasti, et liikumine löögi ajal oleks välistatud. Reie koormussimulaatori (78051-319) keskjoon peab olema vertikaalne (± 0,5o). Alus reguleeritakse nii, et põlveliigese kinnituskahvlit ja hüppeliigese kinnituspolti ühendav sirgjoon on horisontaalne (± 3o), kusjuures kand toetub kahele vähese hõõrdumisega materjalist (PTFE) valmistatud plaadile. Tuleb jälgida, et sääremari paikneks sääreluu põlvepoolses osas. Hüppeliiges reguleeritakse nii, et jalalaba alaosa oleks vertikaalne ning risti löögi suunaga (± 3o), ning labajala sagitaalne kesktasand oleks ühel joonel pendli kinnitustalaga. Põlveliigest reguleeritakse enne iga katset 1,5 (± 0,5) g. Hüppeliiges reguleeritakse vabalt liikuma ning pingutatakse ainult sedavõrd, kui on vaja labajala püsimiseks PTFE plaadil.1.3.5. Jäik löögiseadis koosneb horisontaalsest silindrist läbimõõduga 50 (± 2) mm ning pendli kinnitustalast läbimõõduga 19 (± 1) mm (joonis 4). Silindri mass koos mõõteriistade ja silindri sees oleva kinnitustala osaga on 1,25 (± 0,02) kg. Pendli kinnitustala mass on 285 (± 5) g. Tala telje ühegi pöörleva osa mass ei tohi olla üle 100 grammi. Löögiseadise silindri horisontaalse kesktelje ning kogu pendli pöörlemistelje vaheline kaugus peab olema 1250 (± 1) mm. Silindri pikitelg peab olema horisontaalne ja risti löögi suunaga. Pendel tabab labajala alumist külge 185 (± 2) mm kaugusel kanna põhjast, mis lebab jäigal horisontaalsel alusel, kusjuures pendli tala pikisuunaline kesktelg kaldub löögi hetkel vertikaaljoonest maksimaalselt 1o võrra kõrvale. Löögiseadise juhtimine peab tagama, et ei toimuks märkimisväärset külg-, vertikaal-, ega ringliikumist.1.3.6. Mitme ühel säärel järjestikku sooritatava katse vahele peab jääma vähemalt 30 minutit.1.3.7. Andmehõivesüsteem, sealhulgas andurid, peab vastama CFC 600 spetsifikatsioonidele, nagu on kirjeldatud käesoleva lisa 5. liites.1.4. Sooritusspetsifikatsioon1.4.1. Kui kummagi jala päkka punkti 1.3 kohaselt tabava löögi kiirus on 6,7 (± 0,1) m/s, siis peab maksimaalne sääreluu paindemoment y-telje (My) ümber olema 120 ± 25 Nm.2. LABAJALA ALAOSA KATSE ILMA KINGATA2.1. Selle katse eesmärk on kindlaks määrata Hybrid III naha ja labajala reaktsioon raske löögiseadme täpselt määratletud löögile pendelkokkupõrkes.2.2. Katses kasutatakse Hybrid III sääre täielikku seadist, vasak (86-5001-001) ja parem (86-5001-002), mis on varustatud labajala ja hüppeliigesega, vasak (78051-614) ja parem (78051-615), kaasa arvatud põlv. Põlve (78051-16 Rev B) kinnitamiseks katseseadmele kasutatakse koormussimulaatorit (78051-319 Rev A).2.3. Katsetusmetoodika2.3.1. Enne katset mõjutatakse (leotatakse) iga säärt neli tundi temperatuuriga 22 (± 3) °C ning suhtelise niiskusega 40 (± 30) %. Konditsioneerimisaeg ei hõlma püsiseisundini jõudmise aega.2.3.2. Naha löögipind ning ka löögiseadise pind puhastatakse enne katset isopropüülalkoholi või samaväärse ainega. Puistatakse üle talgiga. Kontrollitakse, et kanna energiat neelav osa oleks kahjustusteta.2.3.3. Löögiseadise kiirendusmõõtur asetatakse nii, et selle tundlikkustelg oleks paralleelne löögiseadme pikisuunalise keskjoonega.2.3.4. Säär paigaldatakse joonisel 2 kujutatud seadisele. Seadis kinnitatakse nii tugevasti, et liikumine löögi ajal oleks välistatud. Reie koormussimulaatori (78051-319) keskjoon peab olema vertikaalne (± 0,5o). Alus reguleeritakse nii, et põlveliigese kinnituskahvlit ja hüppeliigese kinnituspolti ühendav sirgjoon on horisontaalne (± 3o), kusjuures kand toetub kahele vähese hõõrdumisega materjalist (PTFE) valmistatud plaadile. Tuleb jälgida, et sääremari paikneks sääreluu põlvepoolses osas. Hüppeliiges reguleeritakse nii, et labajala alaosa oleks vertikaalne ning risti löögi suunaga (± 3o), ning labajala sagitaalne kesktasand oleks ühel joonel pendli kinnitustalaga. Põlveliigest reguleeritakse enne iga katset 1,5 (± 0,5) g. Hüppeliiges reguleeritakse vabalt liikuma ning pingutatakse ainult sedavõrd, kui on vaja labajala püsimiseks PTFE plaadil.2.3.5. Jäik löögiseadis koosneb horisontaalsest silindrist läbimõõduga 50 (± 2) mm ning pendli kinnitustalast läbimõõduga 19 (± 1) mm (joonis 4). Silindri mass on 1,25 (± 0,02) kg koos mõõteriistade ja silindri sees oleva kinnitustala osaga. Pendli kinnitustala mass on 285 (± 5) g. Tala telje ühegi pöörleva osa mass ei tohi olla üle 100 grammi. Löögiseadise silindri horisontaalse kesktelje ning kogu pendli pöörlemistelje vaheline kaugus peab olema 1250 (± 1) mm. Silindri pikitelg peab olema horisontaalne ja risti löögi suunaga. Pendel tabab labajala alumist külge 62 (± 2) mm kaugusel kanna põhjast, mis lebab jäigal horisontaalsel alusel, kusjuures pendli tala pikisuunaline kesktelg kaldub löögi hetkel vertikaaljoonest maksimaalselt 1o võrra kõrvale. Löögiseadise juhtimine peab tagama, et ei toimuks märkimisväärset külg-, vertikaal-, ega ringliikumist.2.3.6. Mitme ühel säärel järjestikku sooritatava katse vahel peab olema vähemalt 30 minutit.2.3.7. Andmehõivesüsteem, sealhulgas andurid, peab vastama CFC 600 spetsifikatsioonidele, nagu on kirjeldatud käesoleva lisa 5. liites.2.4. Sooritusspetsifikatsioon2.4.1. Kui labajala mõlemat kanda punkti 2.3 kohaselt tabava löögi kiirus on 4,4 ± 0,1 m/s, siis löögiseadise maksimaalne kiirendus on 295 ± 50 g.3. LABAJALA ALAOSA KATSE (KINGAGA)3.1. Selle katse eesmärk on määrata kinga ja Hybrid III kannalihase ja hüppeliigese reaktsioon raske löögiseadme täpselt määratletud löögile pendelkokkupõrkes.3.2. Katses kasutatakse Hybrid III sääre täielikku seadist, vasak (86-5001-001) ja parem (86-5001-002), mis on varustatud labajala ja hüppeliigesega, vasak (78051-614) ja parem (78051-615), kaasa arvatud põlv. Põlve (78051-16 Rev B) kinnitamiseks katseseadmele kasutatakse koormussimulaatorit (78051-319 Rev A). Labajalale paigaldatakse II lisa 3. liite punktis 2.9.2 kindlaksmääratud king.3.3. Katsetusmetoodika3.3.1. Enne katset mõjutatakse (leotatakse) iga säärt neli tundi temperatuuriga 22 (± 3) °C ning suhtelise niiskusega 40 (± 30) %. Konditsioneerimisaeg ei hõlma püsiseisundini jõudmise aega.3.3.2. Enne katset puhastatakse kinga allosa löögipind puhta lapiga ning löögiseadise isopropüülalkoholi või samaväärse ainega. Kontrollitakse, et kanna energiat neelav osa oleks kahjustusteta.3.3.3. Löögiseadise kiirendusmõõtur asetatakse nii, et selle tundlikkustelg oleks paralleelne löögiseadme pikisuunalise keskjoonega.3.3.4. Säär paigaldatakse joonisel 3 kujutatud seadisele. Seadis kinnitatakse nii tugevasti, et löögi ajal ei tekiks liikumist. Reie koormussimulaatori (78051-319) keskjoon peab olema vertikaalne (± 0,5o). Alus reguleeritakse nii, et põlveliigese kinnituskahvlit ja hüppeliigese kinnituspolti ühendav sirgjoon on horisontaalne (± 3o), kusjuures kand toetub kahele vähese hõõrdumisega materjalist (PTFE) valmistatud plaadile. Tuleb jälgida, et sääremari paikneks sääreluu põlvepoolses osas. Hüppeliiges reguleeritakse nii, et tasand, mis on kokkupuutes kanna ning kinga alaosa tallaga asetseks vertikaalselt ja risti löögi suunaga (± 3o), ning labajala ja kinga sagitaalne kesktasand oleks ühel joonel pendli kinnitustalaga. Põlveliigest reguleeritakse enne iga katset 1,5 (± 0,5) g ulatuses. Hüppeliiges reguleeritakse vabalt liikuma ning pingutatakse ainult sedavõrd, kui on vaja labajala püsimiseks PTFE plaadil.3.3.5. Jäik löögiseadis koosneb horisontaalsest silindrist läbimõõduga 50 (± 2) mm ning pendli kinnitustalast läbimõõduga 19 (± 1) mm (joonis 4). Silindri mass koos mõõteriistade ja silindri sees oleva kinnitustala osaga on 1,25 (± 0,02) kg. Pendli kinnitustala mass on 285 (± 5) g. Tala telje ühegi pöörleva osa mass ei tohi olla üle 100 grammi. Löögiseadise silindri horisontaalse kesktelje ning kogu pendli pöörlemistelje vaheline kaugus peab olema 1250 (± 1) mm. Silindri pikitelg peab olema horisontaalne ja risti löögi suunaga. Pendel tabab kinga kannaosa horisontaaltasandil, mis asub 62 (± 2) mm kaugusel mannekeeni kannapõhja kohal, kusjuures king on asetatud jäigale horisontaalsele alusel nii, et pendli tala pikisuunaline kesktelg kaldub löögi hetkel vertikaaljoonest kõrvale maksimaalselt 1o võrra. Löögiseadise juhtimine peab tagama, et nulliga võrduval ajahetkel ei tekiks märkimisväärset külg-, vertikaal-, ega ringliikumist.3.3.6. Mitme ühel säärel järjestikku sooritatava katse vahel peab olema vähemalt 30 minutit.3.3.7. Andmehõivesüsteem, sealhulgas andurid, peab vastama CFC 600 spetsifikatsioonidele, nagu on kirjeldatud käesoleva lisa 5. liites.3.4. Sooritusspetsifikatsioon3.4.1. Kui punkti 3.3 kohaselt kinga kannaosa tabava löögi kiirus on 6,7 (± 0,1) m/s, siis sääreluu maksimaalne survejõud (Fz) on 3,3 (± 0,5) kN.Joonis 1Labajala ülaosa löökkatseKatseseadme spetsifikatsioonid+++++ TIFF +++++Joonis 2Labajala alaosa löökkatse (kingata)Katseseadme spetsifikatsioonid+++++ TIFF +++++Joonis 3Labajala alaosa löökkatse (kingaga)Katseseadme spetsifikatsioonid+++++ TIFF +++++Joonis 4Pendlikujuline löögiseadis+++++ TIFF +++++"--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 1999/74/EÜ, 19. juuli 1999, millega sätestatakse munakanade kaitse miinimumnõuded

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31999L0074

Euroopa Liidu Teataja L 203 , 03/08/1999 Lk 0053 - 0057

		Nõukogu direktiiv 1999/74/EÜ,19. juuli 1999,millega sätestatakse munakanade kaitse miinimumnõudedEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:(1) Euroopa Kohtu otsust kohtuasjas 131/86 (puuris peetavate munakanade kaitse miinimumnõuded sätestanud nõukogu direktiivi 86/113/EMÜ kehtetuks tunnistamine) täites võttis nõukogu 7. märtsil 1988 vastu direktiivi 88/166/EMÜ [4];(2) direktiivi 88/166/EMÜ artiklis 9 nähakse ette, et komisjon peab enne 1. jaanuari 1993 esitama aruande teaduse arengust seoses kanade heaoluga eri pidamissüsteemide puhul ning nimetatud direktiivi lisa sätetest koos vajalike kohandamisettepanekutega;(3) põllumajandusloomade kaitset käsitlevas ja põllumajandusloomade kaitse Euroopa konventsiooni alusel koostatud nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiivis 98/58/EÜ [5] nähakse ette ühenduse normid konventsiooni põhimõtete elluviimiseks, mis muu hulgas hõlmab loomade füsioloogilistele ja etoloogilistele vajadustele vastava majutamise, söötmise, jootmise ja hooldamise;(4) 1995. aastal võttis põllumajandusloomade kaitse Euroopa konventsiooni alaline komitee vastu üksikasjaliku soovituse, mis hõlmab munakanu;(5) munakanade kaitse kuulub ühenduse pädevusse;(6) konkurentsitingimusi moonutada võivad erinevused takistavad loomade ja loomsete toodete turu korralduse tõrgeteta toimimist;(7) põhjenduses 2 nimetatud ja veterinaaria teaduskomitee arvamusel põhinevas komisjoni aruandes tullakse järeldusele, et praegustes puurides ja muude pidamissüsteemide kohaselt peetavate kanade heaolutingimused on puudulikud ja nende teatavaid vajadusi ei ole sellistes puurides võimalik rahuldada; seetõttu tuleks mitmesuguseid näitajaid silmas pidades nimetatud tingimuste parandamiseks kehtestada võimalikult kõrged nõuded;(8) kindlaksmääratava ajavahemiku jooksul võib täiustamata puuride kasutamist teatavatel tingimustel, näiteks struktuuri- ja ruuminõuetele vastavuse parandamisel siiski jätkata;(9) tuleb säilitada tasakaal mitmesuguste arvesse võetavate aspektide, nagu loomade heaolu ja tervise, majanduslike ja sotsiaalsete kaalutluste ning keskkonnamõju vahel;(10) eri pidamissüsteemides kasvatatavate munakanade heaolu käsitleva uurimistöö jätkudes oleks asjakohane vastu võtta sätted, mis võimaldaksid liikmesriikidel välja valida ühe või mitu kõige sobivamat pidamissüsteemi;(11) komisjon peab esitama uue aruande koos seda aruannet arvesse võtvate asjakohaste ettepanekutega;(12) direktiiv 88/166/EMÜ tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada ja asendada,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Käesolev direktiiv sätestab munakanade kaitse miinimumnõuded.2. Käesolevat direktiivi ei kohaldata:- tootmisettevõtete suhtes, kus on vähem kui 350 munakana,- tootmisettevõtete suhtes, kus kasvatatakse tõumunakanu.Selliste tootmisettevõtete suhtes kohaldatakse siiski jätkuvalt direktiivi 98/58/EÜ vastavaid nõudeid.Artikkel 21. Vajaduse korral kohaldatakse direktiivi 98/58/EÜ artiklis 2 antud mõisteid.2. Lisaks kasutatakse käesolevas direktiivis järgmisi mõisteid:a) munakanad – liiki Gallus gallus kuuluvad munemisküpsed kanad, keda peetakse munade, kuid mitte haudemunade tootmiseks;b) pesa – eraldi munemiskoht, mille põrand ei tohi olla lindudega kokkupuutuvast metallvõrgust ja mis on ette nähtud üksiku kana või kanade rühma (rühmapesa) jaoks;c) allapanu – igasugune pude materjal, mis võimaldab kanadel oma etoloogilisi vajadusi rahuldada;d) kasutusala – vähemalt 30 cm laiune ala, mille põranda kalle ei ületa 14 % ja mille vaba kõrgus on vähemalt 45 cm. Pesaalasid ei loeta kasutusaladeks.Artikkel 3Liikmesriigid peavad vastavalt neis omaksvõetud pidamissüsteemile või -süsteemidele tagama, et munakanade omanikud ja valdajad kohaldaksid lisaks direktiivi 98/58/EÜ ja käesoleva direktiivi lisa vastavatele sätetele ka iga allpool nimetatud süsteemi erinõudeid, seega:a) kas alternatiivsüsteeme käsitlevaid I peatüki sätteid;b) või täiustamata puure käsitlevaid II peatüki sätteid;c) või täiustatud puure käsitlevaid III peatüki sätteid.I PEATÜKKAlternatiivsüsteemide suhtes kohaldatavad sättedArtikkel 41. Liikmesriigid tagavad, et alates 1. jaanuarist 2002 vastavad kõik käesolevas peatükis nimetatud uued või ümberehitatud pidamissüsteemid ning esimest korda kasutuselevõetavad süsteemid vähemalt järgmistele nõuetele.1) Kõik süsteemid tuleb varustada nii, et kõikide munakanade kasutuses oleksid:a) kas söödaliinid, mille puhul serva pikkus linnu kohta on vähemalt 10 cm, või ringsööturid, mille puhul serva pikkus linnu kohta on vähemalt 4 cm;b) kas jooksva veega joogirennid, mille puhul serva pikkus kana kohta on 2,5 cm, või jooksva veega ringjooturid, mille puhul serva pikkus kana kohta on 1 cm.Lisaks peab nippel- või kaussjooturite kasutamise korral olema iga 10 kana kohta vähemalt üks nippel- või kaussjootur. Kombineeritud seadme puhul peab iga kana pääsema vähemalt kahe kauss- või nippeljooturi juurde;c) vähemalt üks pesa iga seitsme kana kohta. Rühmapesade kasutamise korral peab kõige rohkem 120 kana kohta olema vähemalt 1 m2 pesapinda;d) asjakohased teravate servadeta õrred, millel iga kana jaoks on ruumi vähemalt 15 cm. Õrsi ei tohi kinnitada allapanu kohale, nendevaheline horisontaalkaugus peab olema vähemalt 30 cm ning õrre ja seina vaheline horisontaalkaugus peab olema vähemalt 20 cm;e) vähemalt 250 cm2 allapanuala kana kohta, kusjuures allapanuga peab olema kaetud vähemalt üks kolmandik põrandapinnast.2) Rajatiste põrandad peavad olema ehitatud nii, et nad piisavalt toetaksid linnu jalgade iga ettepoole suunatud küünt.3) Lisaks punktides 1 ja 2 sätestatule nähakse ette järgmist.a) Kui on tegemist pidamissüsteemidega, mille puhul munakanad saavad vabalt liikuda eri tasapindade vahel,i) võib olla kõige rohkem neli ülestikust tasapinda;ii) tasapindadevaheline vaba kõrgus peab olema vähemalt 45 cm;iii) joogi- ja söödaseadmed tuleb paigutada nii, et kõikidel kanadel oleks neile võrdne juurdepääs;iv) tasapinnad tuleb paigutada nii, et sõnnik ei langeks madalamatele tasapindadele.b) Kui kanad pääsevad uiteväljadele,i) peab mitu vähemalt 35 cm kõrgust ja 40 cm laiust ning hoone kogu pikkuses paigutatud väljapääsuava võimaldama otseväljapääsu; igal juhul peab 1000 kanast koosneva rühma kohta olema üks kahemeetrise kogupikkusega ava;ii) uiteväljad peavad olema:- loomkoormusele ja pinnase laadile vastava pindalaga, et vältida saastumist,- varustatud varjualusega, et kanu kaitsta halva ilma ja röövloomade eest, ning asjakohaste jooturitega.4) Loomkoormus ei tohi olla suurem kui üheksa munakana 1 m2 kasutusala kohta.Kui kasutusala vastab kasutuspindalale, võivad liikmesriigid siiski kuni 31. detsembrini 2011 lubada loomkoormust 12 kana 1 m2 kasutusala kohta nende tootmisettevõtete puhul, kes seda süsteemi kohaldavad 3. augustil 1999.2. Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 sätestatud miinimumnõudeid kohaldatakse kõigi alternatiivsüsteemide suhtes alates 1. jaanuarist 2007.II PEATÜKKTäiustamata puurides pidamise suhtes kohaldatavad sättedArtikkel 51. Liikmesriigid tagavad, et alates 1. jaanuarist 2003 vastavad kõik käesolevas peatükis nimetatud puurisüsteemid vähemalt järgmistele nõuetele:1) iga munakana jaoks peab olema vabalt kasutada vähemalt 550 cm2 horisontaalselt mõõdetud puuripinda, seejuures ei arvestata söödakao vältimiseks ettenähtud kumeraid servi, mis võivad kasutusala piirata;2) puuris peab olema vabalt kasutatav söötur. Selle pikkus peab olema vähemalt 10 cm, mis on korrutatud puuris olevate kanade arvuga;3) nippel- või kaussjooturite puudumise korral peab igas puuris olema punktis 2 nimetatud sööturiga ühepikkune jooksva veega joogirenn. Kombineeritud seadme puhul peab igas puuris olema vähemalt kaks nippel- või kaussjooturit;4) puurid peavad olema vähemalt 40 cm kõrgused vähemalt 65 % ulatuses puuripinnast ega tohi üheski punktis olla madalamad kui 35 cm;5) puuride põrandad peavad olema ehitatud nii, et nad piisavalt toetaksid linnu jalgade iga ettepoole suunatud küünt. Põranda kalle ei tohi ületada 14 % või 8°. Kui ei kasutata ristkülikukujuliste silmadega traatvõrku, võivad liikmesriigid lubada järsemat kallet;6) puurid peavad olema varustatud sobiva küüsi kulutava materjaliga.2. Liikmesriigid tagavad, et kanade pidamine käesolevas peatükis nimetatud puurides on keelatud alates 1. jaanuarist 2012. Lisaks ei tohi alates 1. jaanuarist 2003 käesolevas peatükis nimetatud puure ehitada ega esimest korda kasutusele võtta.III PEATÜKKTäiustatud puurides pidamise suhtes kohaldatavad sättedArtikkel 6Liikmesriigid tagavad, et alates 1. jaanuarist 2002 vastavad kõik käesolevas peatükis nimetatud puurid vähemalt järgmistele nõuetele:1) munakanadel peab olema:a) kana kohta vähemalt 750 cm2 puuripinda, millest 600 cm2 on kasutuspind; puuri kõrgus peab kasutusalast väljaspool oleva ala puhul olema igas punktis vähemalt 20 cm ja iga puuri kogupindala peab olema vähemalt 2000 cm2;b) pesa;c) allapanu nokkimise ja siblimise võimaldamiseks;d) asjakohased õrred, millel iga kana jaoks on ruumi vähemalt 15 cm;2) puuris peab olema vabalt kasutatav söötur. Selle pikkus peab olema vähemalt 12 cm, mis on korrutatud puuris olevate kanade arvuga;3) igas puuris peab olema rühma suurusele vastav jootmissüsteem; nippeljooturite puhul peab iga kana pääsema vähemalt kahe kauss- või nippeljooturi juurde;4) kontrolli, kanade puuripaneku ja puurist eemaldamise lihtsustamiseks peab puurikorruste vahel olema 90 cm miinimumlaiusega käik ning hoone põranda ja alumiste puurikorruste vahel peab olema vähemalt 35 cm kõrgune ruum;5) puurid peavad olema varustatud sobiva küüsi kulutava materjaliga.IV PEATÜKKLõppsättedArtikkel 7Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvad tootmisettevõtted on pädeva asutuse registreeritud ja neile on antud eraldusnumber, mis võimaldab kindlaks teha inimtoiduks ettenähtud turuleviidud munade päritolu.Käesoleva artikli rakendamise meetmed nähakse ette enne 1. jaanuari 2002 artiklis 11 sätestatud korras.Artikkel 81. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et tagada pädeva asutuse kontroll käesoleva direktiivi sätete järgimise üle. Selle kontrolli võib ühendada muul eesmärgil tehtava kontrolliga.2. Artiklis 11 sätestatud korras kindlaksmääratavast kuupäevast alates peavad liikmesriigid esitama komisjonile aruanded lõike 1 kohaselt tehtud kontrolli kohta. Komisjon esitab nende aruannete kokkuvõtted alalisele veterinaarkomiteele.3. Enne 1. jaanuari 2002 teeb komisjon artiklis 11 sätestatud korras ettepanekuid, kuidas ühtlustada:a) lõikes 1 nimetatud kontrolli;b) lõikes 2 nimetatud aruannete vormi ja sisu ning nende esitamise sagedust.Artikkel 91. Käesoleva direktiivi nõuete ühetaoliseks kohaldamiseks võivad komisjoni veterinaareksperdid koos pädevate asutustega:a) kontrollida, kas liikmesriigid täidavad nimetatud nõudeid;b) teha kohapealset kontrolli, et tagada kontrolli vastavus käesolevale direktiivile.2. Liikmesriik, kelle territooriumil kontrolli tehakse, annab komisjoni veterinaarekspertidele abi, mida need võivad vajada oma ülesannete täitmisel. Enne lõpparuande koostamist ja edasisaatmist tuleb kontrolli tulemusi arutada asjaomase liikmesriigi pädeva asutusega.3. Asjaomase liikmesriigi pädev asutus võtab kõik vajalikud meetmed kontrolli tulemuste arvessevõtmiseks.4. Vajaduse korral võetakse käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad vastu artiklis 11 sätestatud korras.Artikkel 10Komisjon esitab nõukogule hiljemalt 1. jaanuaril 2005 veterinaaria teaduskomitee arvamuse põhjal koostatud aruande munakanade pidamise eri süsteemide ja eelkõige käesoleva direktiiviga hõlmatud süsteemide kohta, võttes arvesse nii eri süsteemide patoloogilisi, zootehnilisi, füsioloogilisi ja etoloogilisi aspekte kui ka nende tervise- ja keskkonnamõju.Selle aruande koostamisel arvestatakse ka uurimust, mis käsitleb eri süsteemide sotsiaal-majanduslikku toimet ja nende mõju ühenduse majanduspartneritele.Aruandele lisatakse aruande järeldusi ning Maailma Kaubandusorganisatsiooni läbirääkimiste tulemusi arvessevõtvad asjakohased ettepanekud.Nõukogu teeb nende ettepanekute kohta otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega 12 kuu jooksul alates ettepanekute esitamisest.Artikkel 111. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab otsusega 68/361/EMÜ asutatud alalise veterinaarkomitee, [6] edaspidi "komitee", eesistuja kas oma algatusel või liikmesriigi taotlusel küsimuse viivitamata nimetatud komiteele.2. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 205 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.3. a) Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu.b) Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jooksul alates nõukogu poole pöördumisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu, välja arvatud juhul, kui nõukogu on lihthäälteenamusega olnud kõnealuste meetmete vastu.Artikkel 12Käesolevaga tunnistatakse direktiiv 88/166/EMÜ alates 1. jaanuarist 2003 kehtetuks.Artikkel 131. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid ning võimalikud sanktsioonid hiljemalt 1. jaanuaril 2002. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Asutamislepingus sätestatud üldeeskirju järgides võivad liikmesriigid oma territooriumil munakanade kaitseks säilitada või kohaldada käesoleva direktiiviga sätestatutest rangemaid sätteid. Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõikidest sellistest meetmetest.3. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.Artikkel 14Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 15Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 19. juuli 1999Nõukogu nimeleesistujaK. Hemilä[1] EÜT C 157, 4.6.1999, lk 8.[2] EÜT C 128, 7.5.1999, lk 78.[3] EÜT C 101, 12.4.1999.[4] EÜT L 74, 19.3.1988, lk 83.[5] EÜT L 221, 8.8.1998, lk 23.[6] EÜT L 255, 18.10.1968, lk 23.--------------------------------------------------LISALisaks direktiivi 98/58/EÜ lisa vastavatele sätetele kohaldatakse järgmisi nõudeid.1. Kanade omanik või nende eest vastutav isik peab kõiki kanu kontrollima vähemalt kord päevas.2. Helitaset tuleb vähendada miinimumini. Püsivat või ootamatut müra tuleb vältida. Ventilaatorid, söötmis- või muud seadmed tuleb ehitada, paigaldada ning töös ja korras hoida nii, et nad tekitaksid võimalikult vähe müra.3. Kõikides hoonetes peab olema küllaldane valgus, et kõik kanad oleksid selgesti nähtaval ja hästi näeksid ning võiksid oma ümbrust uurida ning tavapäraselt toimida. Loomuliku valguse puhul peavad valgusavad paiknema nii, et valgus jaguneks ruumis ühtlaselt.Pärast esimesi kohanemispäevi peab valgusrežiim aitama vältida tervise- ja käitumisprobleeme. See režiim peab järgima 24 tunni rütmi ning sisaldama küllaldast katkematut soovitatavalt päevast ühe kolmandiku kestvat pimedat aega, et kanad võiksid puhata ning saaks vältida selliseid probleeme nagu immunoloogilist depressiooni ja silmade väärarenguid. Valguse hämardudes võiks kanadele võimaldada küllaldase kestusega videvikuaega, et nad võiksid häirimatult ja vigastamatult oma kohtadele asuda.4. Kanadega kokkupuutuvaid hooneosi, seadmeid või riistu tuleb regulaarselt põhjalikult puhastada ja desinfitseerida ning seda tuleb teha alati, kui üks kanapartii välja viiakse ja enne, kui uus partii sisse tuuakse. Kui kanad on puuris, tuleb kõiki pindu ja seadmeid hoida rahuldavalt puhtana.Sõnnik tuleb eemaldada nii tihti kui vajalik ja lõpnud kanad iga päev.5. Kanade väljapääsemise vältimiseks peavad puurid olema nõuetekohaselt varustatud.6. Kahe või enama puurikorrusega ruumis peavad olema vastavad seadmed või tuleb võtta asjakohaseid meetmeid kõigi korruste raskusteta kontrolli võimaldamiseks ja kanade eemaldamise lihtsustamiseks.7. Puuri lahendus ja mõõtmed peavad võimaldama täiskasvanud kana eemaldamist tarbetute kannatuste või vigastusteta.8. Ilma et see piiraks direktiivi 98/58/EÜ lisa punkti 19 sätete kohaldamist, tuleb keelata igasugune sandistamine.Sulgede nokkimise ja kannibalismi vältimiseks võivad liikmesriigid siiski lubada noka lühendamist, kui seda teeb kvalifitseeritud personal alla 10 päeva vanuste munatootmiseks ettenähtud kanade puhul.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2007/69/EÜ, 29. november 2007 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda toimeaine difetialoon selle I lisasse (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  30.11.2007

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 312/23

            KOMISJONI DIREKTIIV 2007/69/EÜ,
      29. november 2007,
      millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda toimeaine difetialoon selle I lisasse
      (EMPs kohaldatav tekst)
      EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, (1) eriti selle artikli 16 lõike 2 teist lõiku,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Komisjoni 4. novembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 2032/2003 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta ja määruse (EÜ) nr 1896/2000 muutmise kohta) (2) on kehtestatud loetelu toimeainete kohta, mida on vaja hinnata nende kandmiseks direktiivi 98/8/EÜ I, I A või I B lisasse. Difetialoon kuulub nimetatud loetelusse.

                  (2)

                  Määruse (EÜ) nr 2032/2003 kohaselt on difetialooni hinnatud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2 kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad direktiivi 98/8/EÜ V lisas määratletud tooteliiki 14: näriliste tõrjevahendid.

                  (3)

                  Norra määrati referentriigiks ja ta esitas 11. oktoobril 2005 komisjonile pädeva asutuse aruande ja soovituse vastavalt määruse (EÜ) nr 2032/2003 artikli 10 lõigetele 5 ja 7.

                  (4)

                  Komisjon ja liikmesriigid on pädeva asutuse aruande läbi vaadanud. Määruse (EÜ) nr 2032/2003 artikli 11 lõike 4 kohaselt lisati läbivaatuse tulemused alalises biotsiidide komitees 21. juunil 2007. aastal hindamisaruandesse.

                  (5)

                  Difetialooni hindamisel ei ilmnenud ühtegi lahendamata küsimust ega probleemi, millega peaks tegelema tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee.

                  (6)

                  Uuringud näitavad, et difetialooni sisaldavate biotsiidide kasutamisel näriliste tõrjevahendina võib eeldada, et need ei kujuta ohtu inimesele, välja arvatud juhuslikud õnnetusjuhtumid lastega. Tehti kindlaks, et on olemas oht loomadele, kelle hävitamist ei taotleta, ja keskkonnale. Samas peetakse difetialooni praegusel ajal väga oluliseks rahva tervise ja hügieeni tagamise vahendiks. Seega on õigustatud difetialooni kandmine I lisasse, et kõikides liikmesriikides oleks võimalik difetialooni sisaldavate biotsiidide näriliste tõrjevahendina kasutamise lube välja anda, muuta või tühistada vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikele 3.

                  (7)

                  Hindamisaruande tulemuste põhjal on asjakohane nõuda, et lubade väljaandmisel rakendataks erilisi meetmeid ohu vähendamiseks difetialooni sisaldavatele toodetele, mida kasutatakse näriliste tõrjevahendina. Need meetmed peaksid olema suunatud sellele, et vähendada ohtu, mis tekib loomade, kelle hävitamist ei taotleta, ja inimeste esmasest ja teisesest kokkupuutest difetialooniga ning kõnealuse aine pikaajalisest mõjust loodusele.

                  (8)

                  Arvestades kindlakstehtud ohtusid ja difetialooni omadusi, mille tõttu kõnealune aine võib olla püsiv, bioakumuleeruv ja mürgine või väga püsiv ja väga bioakumuleeruv, tuleks difetialoon kanda I lisasse ainult viieks aastaks ja rakendada selle suhtes, enne kui I lisasse sissekandmist uuendatakse, võrdlevat ohtude hindamist vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 10 lõike 5 punktile i.

                  (9)

                  Käesoleva direktiivi sätteid on oluline kohaldada samaaegselt kõikides liikmesriikides, et tagada toimeainena difetialooni sisaldavate biotsiidide võrdne kohtlemine turul ja hõlbustada kogu biotsiidituru nõuetekohast toimimist.

                  (10)

                  Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda uute nõuete täitmiseks ning toimiku esitanud taotlejad saaksid kasutada kogu 10aastast andmekaitseaega, mis direktiivi 98/8/EÜ artikli 12 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt algab toimeaine lisasse kandmise kuupäevast.

                  (11)

                  Lisasse kandmisele peaks järgnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid saaksid rakendada direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõiget 3, eelkõige välja anda, muuta või tühistada tooteliiki 14 kuuluvate difetialooni sisaldavate biotsiidide kasutamise lube, et tagada nende vastavus direktiivile 98/8/EÜ.

                  (12)

                  Seepärast tuleks direktiivi 98/8/EÜ vastavalt muuta.

                  (13)

                  Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
      Artikkel 1
      Direktiivi 98/8/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
      Artikkel 2
      Ülevõtmine
      1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. oktoobriks 2008. Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli.
      Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. novembrist 2009.
      Kõnealuste õigusnormide vastuvõtmisel lisavad liikmesriigid nendesse või normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
      2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste riiklike õigusnormide teksti.
      Artikkel 3
      Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
      Artikkel 4
      Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

         Brüssel, 29. november 2007

               Komisjoni nimel

               komisjoni liige

            Stavros DIMAS

         (1)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2007/47/EÜ (ELT L 247, 21.9.2007, lk 21).

         (2)  ELT L 307, 24.11.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1849/2006 (ELT L 355, 15.12.2006, lk 63).

         LISA
         Järgmine kirje „nr 4” lisatakse direktiivi 98/8/EÜ I lisasse:

                        Nr

                        Tavanimetus

                        IUPACi nimetus
                        Identification numbers

                        Toimeaine miinimumpuhtus turustatavas biotsiidis

                        Lisamise kuupäev

                        Artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg (rohkem kui ühte toimeainet sisaldavad tooted, mille puhul artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg on viimases asjaomase toimeaine lisamise otsuses sätestatud tähtaeg)

                        Lisasse kuulumise lõppkuupäev

                        Toote liik

                        Erisätted (*)

                        „4

                        Difetialoon

                        3-[3-(4′-bromo[1,1′bifenüül]-4-üül)-1,2,3,4-tetrahüdronaft-1-üül]-4-hüdroksü-2H-1-bensotiopüraan-2-oon
                        EÜ nr: puudub
                        CASi nr: 104653-34-1

                        976  g/kg

                        1. november 2009

                        31. oktoober 2011

                        31. oktoober 2014

                        14

                        Arvestades tõsiasja, et oma omaduste tõttu võib difetialoon olla püsiv, bioakumuleeruv ja mürgine või väga püsiv ja väga bioakumuleeruv, tuleks toimeaine suhtes rakendada, enne kui selle käesolevasse lisasse sissekandmist uuendatakse, võrdlevat ohtude hindamist vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 10 lõike 5 punkti i teisele lõigule.
                        Liikmesriigid tagavad, et lube antakse järgmistel tingimustel:

                                    1)

                                    Toimeaine valmistuseeskirja kohane sisaldus tootes ei ületa 0,0025 massiprotsenti ja lubatakse kasutada ainult kasutusvalmis peibutussöötasid.

                                    2)

                                    Tooted sisaldavad vastikust tekitavat lisandit ja võimaluse korral värvainet.

                                    3)

                                    Tooteid ei kasutata jälituspulbrina.

                                    4)

                                    Kaalutakse ja rakendatakse kõiki asjakohaseid ja olemasolevaid riski vähendamise meetmeid, et viia miinimumini loomade, kelle hävitamist ei taotleta, ja inimeste ning looduse esmane ja teisene kokkupuude difetialooniga. Kõnealused meetmed hõlmavad muu hulgas kasutusõiguse andmist ainult kutselisele kasutajale, ülempiiri määramist pakendi suurusele ning kohustust kasutada raskesti avatavaid ja turvalisi peibutussöödakaste.”

            (*)  VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel vajalike hindamisaruannete sisu ja järeldused on kättesaadavad komisjoni veebilehel: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm


title: Council Directive 92/14/EEC of 2 March 1992 on the limitation of the operation of aeroplanes covered by Part II, Chapter 2, Volume 1 of Annex 16 to the Convention on International Civil Aviation, second edition (1988)

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31992L0014

Euroopa Liidu Teataja L 076 , 23/03/1992 Lk 0021 - 0027 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 7 Köide 4 Lk 0080  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 7 Köide 4 Lk 0080

		Nõukogu direktiiv 92/14/EMÜ,2. märts 1992,rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni teise väljaande (1988) 16. lisa 1. köite 2. peatüki II osas käsitletud lennukite lendude piiramise kohtaEUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 84 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:mürastandardite kohaldamine tsiviilkasutuses olevate allahelikiirusega reaktiivlennukite suhtes on lennutransporditeenuste osutamise seisukohast olulise tähtsusega, eriti kui kõnealused standardid piiravad lennuettevõtjate käitatavate lennukite kasulikku tööiga; nõukogu direktiiv 80/51/EMÜ [4] kehtestab sellisele müraemissioonile piirangud;nõukogu direktiiv 89/629/EMÜ [5] piirab ainult rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni teise väljaande (1988) 16. lisa 1. köite 2. peatüki II osas kindlaksmääratud standarditele vastavate lennukite kandmist liikmesriikide tsiviilõhusõidukite registritesse; kõnealuses direktiivis täpsustatakse, et registreerimise piiramine on ainult esimene etapp;Euroopa ühenduste keskkonnakaitse tegevusprogramm [6] näitab selgelt müra probleemi tähtsust ja eelkõige vajadust võtta meetmeid lennuliikluse tekitatud müra vastu;ühenduse lennujaamade üha suureneva ülekoormuse tõttu on oluline tagada, et olemasolevaid rajatisi kasutatakse parimal viisil; see on võimalik ainult siis, kui kasutatakse keskkonnale sobivaid lennukeid;töö, mida ühendus on teinud koostöös teiste rahvusvaheliste organitega, on näidanud, et meetmed, millega piiratakse selliste lennukite käitamist, mis ei vasta 16. lisa 3. peatükis kindlaksmääratud standarditele, peavad järgima kõiki registreerimist piiravaid eeskirju, et sellest oleks keskkonnale kasu;sel eesmärgil tuleks kehtestada ühtsed eeskirjad põhjendatud aja jooksul, et tagada kogu ühenduses kooskõlastatud lähenemine olemasolevate eeskirjade täiendamisele; see on eriti tähtis, pidades silmas hiljutist suunda järk-järgult liberaliseerida Euroopa lennuliiklust;lennukimüra tuleks veelgi vähendada, võttes arvesse keskkonnategureid, tehnilist teostatavust ja majanduslikke tagajärgi;seepärast on asjakohane, et käitataks ainult neid liikmesriikide registritesse kantud tsiviilkasutuses olevaid allahelikiirusega reaktiivlennukeid, mis vastavad 16. lisa 3. peatüki standarditele; liikmesriikide registritest 3. peatüki standarditele mittevastavate lennukite järk-järguline kustutamine sobib nii lennuettevõtjaile kui tootjaile;erilist tähelepanu tuleb pöörata arengumaade probleemidele;tehniliste või majanduslike raskuste puhul oleks mõistlik teha piiratud erandeid,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Käesoleva direktiivi eesmärk on piirata artiklis 2 kirjeldatud tsiviilkasutuses olevate allahelikiirusega reaktiivlennukite käitamist.2. Käesolevat direktiivi kohaldatakse lennukite suhtes, mille maksimaalne stardimass on vähemalt 34000 kg, kusjuures kõnealuse lennukitüübi kinnitatud maksimaalne mahutavus on rohkem kui 19 istekohta, välja arvatud meeskonnale ettenähtud kohad.Artikkel 21. Liikmesriigid tagavad, et alates 1. aprillist 1995 ei või nende territooriumil asuvates lennujaamades käitada tsiviilkasutuses olevaid allahelikiirusega reaktiivlennukeid, mille mootorite kahekontuursuse aste on alla kahe, kui neile ei ole antud mürasertifikaati, mis tõendab nende vastavust:a) rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni teise väljaande (1988) 16. lisa 1. köite 3. peatüki II osas kindlaksmääratud standarditele; võib) eespool nimetatud konventsiooni 16. lisa 1. köite 2. peatüki II osas kindlaksmääratud standarditele, tingimusel et lennuki lennukõlblikkussertifikaat on esmakordselt välja antud vähem kui 25 aastat tagasi.2. Liikmesriigid tagavad, et alates 1. aprillist 2002 vastavad kõik nende territooriumil asuvatest lennujaamadest käitatavad tsiviilkasutuses olevad allahelikiirusega reaktiivlennukid lõike 1 punkti a sätetele.3. Lõigetes 1 ja 2 märgitud territooriumide hulka ei kuulu asutamislepingu artikli 227 lõikes 2 märgitud ülemeredepartemangud.Artikkel 3Lisas loetletud lennukite suhtes ei kohaldata artikli 2 lõike 1 punktide a ja b nõudeid niivõrd, kuivõrd:a) selliseid allahelikiirusega tsiviilkasutuses olevaid reaktiivlennukeid, millele on antud mürasertifikaat, mis tõendab nende vastavust rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni teise väljaande (1988) 16. lisa 1. köite 2. peatüki II osas kindlaksmääratud standarditele, käitatakse ühenduse lennujaamades ajavahemikus 1986—1990 12kuulise vaatlusperioodi jooksul, mis valitakse välja koos asjaomaste riikidega; jab) need lennukid olid vaatlusaasta jooksul lisas loetletud arengumaade registrites ja nende käitamist jätkavad nendes maades asutatud füüsilised või juriidilised isikud.Artikkel 4Liikmesriigid võivad anda erandeid artikli 2 lõike 1 punktis b kehtestatud 25aastasest tähtajast mitte rohkem kui kokku kolmeks aastaks lennukitele, mille suhtes lennuettevõtja tõestab, et tema tegevus oleks vastasel juhul põhjendamatult kahjustatud.Artikkel 51. Liikmesriigid ei kohalda artikli 2 lõike 1 nõudeid lennukite suhtes, mis ei vasta 16. lisa 3. peatüki standarditele, kuid mida võib muuta nendele standarditele vastavaks, tingimusel et:a) kõnealuse lennukitüübi jaoks on olemas ja tegelikult saadaval ümberehituseks sobivad seadmed;b) selliste seadmetega varustatud lennukid vastavad 16. lisa 3. peatüki standarditele, nagu on kindlaks määratud vastavalt liikmesriikides vastuvõetud tehnilistele standarditele ja korrale, kuni ajani, mil ühenduse tasandil kehtestatakse ühtsed standardid ja kord;c) 1. aprilli 1994. aasta seisuga on lennuettevõtja tellinud vastavad seadmed;d) lennuettevõtja on nõustunud selliste muudatuste tegemiseks kehtestatud kõige varasema tarnetähtajaga.2. Liikmesriigid võivad anda erandeid artikli 2 nõuetest ajaloolist huvi pakkuvatele lennukitele.Artikkel 6Liikmesriigid võivad anda erandeid artikli 2 lõike 1 nõuetest lennukitele, mille asendamiseks on enne 1. aprilli 1994 esitatud tellimus lennukile, mis vastab 16. lisa 3. peatüki standarditele põhimõttel üks erand ühe tellitud lennuki kohta, tingimusel et lennuettevõtja on nõustunud kõige varasema tarnetähtajaga.Artikkel 7Liikmesriigi pädeva asutuse heakskiidul võib lennuettevõtjatelt mitte nõuda, et nad artikli 2 lõike 1 alusel kustutaksid aasta jooksul registritest 16. lisa 3. peatüki standarditele mittevastavaid lennukeid rohkem kui 10 % nende allahelikiirusega reaktiivlennukite koguarvust.Artikkel 8Üksikjuhtudel võivad liikmesriigid lubada oma territooriumil asuvatel lennuväljadel ajutiselt kasutada lennukeid, mida ei või käitada käesoleva direktiivi muude sätete alusel. See erand peaks piirduma:a) lennukitega, mille käitamine on nii erandlik, et ajutise erandi tegemisest keeldumine ei oleks mõistlik;b) lennukitega, mis teostavad mittetulunduslikke lende seoses ümberehitustööde, remondi või hooldustöödega.Artikkel 91. Iga liikmesriik, kes annab erandeid artiklite 4—7 alusel, teatab sellest ja oma otsuse põhjustest teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ja komisjonile.2. Iga liikmesriik tunnustab teise liikmesriigi antud erandeid viimase registris olevate lennukite suhtes.Artikkel 101. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid enne 1. juulit 1992.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide tekstid.Artikkel 11Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 2. märts 1992Nõukogu nimeleesistujaJoão Pinheiro[1] EÜT C 111, 26.4.1991, lk 5.[2] EÜT C 13, 20.1.1992.[3] EÜT C 339, 31.12.1991, lk 89.[4] EÜT L 18, 24.1.1990, lk 26. Direktiivi on muudetud direktiiviga 83/206/EMÜ (EÜT L 117, 4.5.1983, lk 15).[5] EÜT L 363, 13.12.1989, lk 27.[6] EÜT C 328, 7.12.1987, lk 1.--------------------------------------------------LISAÕHUSÕIDUKID, MILLE SUHTES TEHAKSE ERAND VASTAVALT ARTIKLILE 3ALŽEERIALennuk | Käitaja |Tüüp | Registritunnus |B-727-2D6 | 7T-VEH | AIR ALGERIE |B-727-2D6 | 7T-VEI | AIR ALGERIE |B-727-2D6 | 7T-VEM | AIR ALGERIE |B-727-2D6 | 7T-VEP | AIR ALGERIE |B-737-2D6 | 7T-VEE | AIR ALGERIE |B-737-2D6 | 7T-VEG | AIR ALGERIE |B-737-2D6 | 7T-VEJ | AIR ALGERIE |B-737-2D6 | 7T-VEK | AIR ALGERIE |B-737-2D6 | 7T-VEL | AIR ALGERIE |B-737-2D6 | 7T-VEN | AIR ALGERIE |B-737-2D6 | 7T-VED | AIR ALGERIE |B-737-2D6 | 7T-VEQ | AIR ALGERIE |BURKINA FASOLennuk | Käitaja |Tüüp | Registritunnus |B-707-336C | XT-ABX | NAGANGANNI |TŠIILILennuk | Käitaja |Tüüp | Registritunnus |B-707-331C | CC-CUE | FAST AIR CARRIER SF |DOMINIKAANI VABARIIKLennuk | Käitaja |Tüüp | Registritunnus |B-707-399C | HI-422CT | DOMINICANA DE AVIACIÓN |EGIPTUSLennuk | Käitaja |Tüüp | Registritunnus |B-707-328C | SU-DAA | ZAS AIRLINE |B-707-336C | SU-DAC | ZAS AIRLINE |B-737-266 | SU-BBX | EGYPT AIR |B-737-266 | SU-AYL | EGYPT AIR |B-737-266 | SU-AYK | EGYPT AIR |B-737-266 | SU-AYI | EGYPT AIR |B-737-266 | SU-BBW | EGYPT AIR |B-737-266 | SU-AYO | EGYPT AIR |GHANALennuk | Käitaja |Tüüp | Registritunnus |F-28-2000 | 9G-ABZ | GHANA AIRWAYS CORPORATION |KEENIALennuk | Käitaja |Tüüp | Registritunnus |DC-8-63 | 5Y-ZEB | AFRICAN SAFARI AIRWAYS Ltd |LIIBÜALennuk | Käitaja |Tüüp | Registritunnus |B 727-2L5 | 5A-DIC | LYBYAN ARAB AIRLINES |B 727-2L5 | 5A-DIB | LYBYAN ARAB AIRLINES |B 727-2L5 | 5A-DIA | LYBYAN ARAB AIRLINES |B 727-2L5 | 5A-DID | LYBYAN ARAB AIRLINES |B 727-2L5 | 5A-DIE | LYBYAN ARAB AIRLINES |MAURITAANIALennuk | Käitaja |Tüüp | Registritunnus |F 28-4000 | 5T-CLF | AIR MAURITANIE |F 28-4000 | 5T-CLG | AIR MAURITANIE |MAROKOLennuk | Käitaja |Tüüp | Registritunnus |B 727-2B6 | CN-RMO | ROYAL AIR MAROC |B 727-2B6 | CN-CCF | ROYAL AIR MAROC |B 727-2B6 | CN-CCG | ROYAL AIR MAROC |B 727-2B6 | CN-CCH | ROYAL AIR MAROC |B 727-2B6 | CN-CCW | ROYAL AIR MAROC |B 737-2B6 | CN-RMI | ROYAL AIR MAROC |B 737-2B6 | CN-RMJ | ROYAL AIR MAROC |B 737-2B6 | CN-RMK | ROYAL AIR MAROC |B 707-351C | CN-RMB | ROYAL AIR MAROC |B 707-351C | CN-RMC | ROYAL AIR MAROC |NIGEERIALennuk | Käitaja |Tüüp | Registritunnus |B 707-351C | 5N-ASY | EAS CARGO AIRLINES |B 707-338C | 5N-ARQ | DAS AIR CARGO |B 707-3F9C | 5N-ABK | NIGERIA AIRWAYS Ltd |RWANDALennuk | Käitaja |Tüüp | Registritunnus |B 707-328C | 9XR-JA | AIR RWANDA |SUDAANLennuk | Käitaja |Tüüp | Registritunnus |B 707-338C | ST-ALP | TRANS ARABIAN AIR TRANSPORT |PARAGUAYLennuk | Käitaja |Tüüp | Registritunnus |DC-8-63 | ZP-CCH | LÍNEAS AÉREAS PARAGUAYAS (AIR PARAGUAY) |URUGUAYLennuk | Käitaja |Tüüp | Registritunnus |B-707-387B | CX-BNU | PRIMERAS LÍNEAS URUGUAYAS DE NAVEGACIÓN AÉREA (PLUMA) |SVAASIMAALennuk | Käitaja |Tüüp | Registritunnus |DC-8F-54 | 3D-ADV | AFRICAN INTERNATIONAL AIRWAYS (PTY) Ltd |TUNEESIALennuk | Käitaja |Tüüp | Registritunnus |B-727-2H3 | TS-JHT | TUNIS AIR |ZAIRELennuk | Käitaja |Tüüp | Registritunnus |B-707-329C | 90-CBS | SCIBE AIRLIFT |ZIMBABWELennuk | Käitaja |Tüüp | Registritunnus |B-707-330B | Z-WKU | AIR ZIMBABWE |B-707-330B | Z-WKV | AFRICAN AIRLINES INTERNATIONAL |--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 1999/58/EÜ, 7. juuni 1999, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 79/533/EMÜ põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite haake- ja tagurdusseadmete kohtaEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31999L0058

Euroopa Liidu Teataja L 148 , 15/06/1999 Lk 0037 - 0038

		Komisjoni direktiiv 1999/58/EÜ,7. juuni 1999,millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 79/533/EMÜ põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite haake- ja tagurdusseadmete kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 4. märtsi 1974. aasta direktiivi 74/150/EMÜ põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 97/54/EÜ, [2] eriti selle artiklit 11,võttes arvesse nõukogu 17. mai 1979. aasta direktiivi 79/533/EMÜ põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite haakeseadmeid ja tagurpidikäiku käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [3] viimati muudetud direktiiviga 97/54/EÜ, eriti selle artiklit 4,ning arvestades, et:(1) ohutuse suurendamiseks on vaja selgitada nõudmisi haakeseadmele;(2) käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 74/150/EMÜ artikliga 12 asutatud tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 79/533/EMÜ I lisa punkti 3 muudetakse järgmiselt:1. esimene lõik asendatakse järgmisega:"Seade peab olema lõhiseha haaratsi kujuline. Ava lukusti keskkohas peab olema 60 mm + 0,5/– 1,5 mm ja haaratsi sügavus mõõdetuna lukusti keskkohast peab olema 62 mm ± 0, 5 mm.";2. joonis kustutatakse.Artikkel 21. Alates 1. juulist 2000 ei tohi liikmesriigid:- keelduda traktoritüübile EÜ tüübikinnituse andmisest, direktiivi 74/150/EMÜ artikli 10 lõike 1 kolmandas taandes nimetatud dokumendi väljastamisest ega siseriikliku tüübikinnituse andmisest, ega- keelata traktorite kasutuselevõtmist,kui kõnealused traktorid vastavad käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 79/533/EMÜ nõuetele.2. Alates 1. jaanuarist 2001 liikmesriigid:- ei tohi välja anda direktiivi 74/150/EMÜ artikli 10 lõike 1 kolmandas taandes nimetatud dokumenti traktoritüübile, mis ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 79/533/EMÜ nõuetele,- võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest traktoritüübile, mis ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 79/533/EMÜ nõuetele.Artikkel 31. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. juuniks 2000. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.Artikkel 4Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 7. juuni 1999Komisjoni nimelkomisjoni liigeMartin Bangemann[1] EÜT L 84, 28.3.1974, lk 10.[2] EÜT L 277, 10.10.1997, lk 24.[3] EÜT L 145, 13.6.1979, lk 20.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 1999/28/EÜ, 21. aprill 1999, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/14/EMÜ (rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni teise väljaande (1988) 16. lisa 1. köite II osa 2. peatükiga hõlmatud lennukite lendude piiramise kohta) lisaEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31999L0028

Euroopa Liidu Teataja L 118 , 06/05/1999 Lk 0053 - 0054

		Komisjoni direktiiv 1999/28/EÜ,21. aprill 1999,millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/14/EMÜ (rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni teise väljaande (1988) 16. lisa 1. köite II osa 2. peatükiga hõlmatud lennukite lendude piiramise kohta) lisa(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 2. märtsi 1992. aasta direktiivi 92/14/EMÜ rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni teise väljaande (1988) 16. lisa 1. köite II osa 2. peatükiga hõlmatud lennukite lendude piiramise kohta, [1] viimati muudetud direktiiviga 98/20/EÜ, [2] eriti selle artiklit 9a,ning arvestades, et:(1) direktiivi 92/14/EMÜ artikliga 3 tehakse erand kõnealuse direktiivi lisas loetletud lennukitele eelkõige tingimusel, et nende kasutamist jätkavad selle riigi füüsilised või juriidilised isikud, kus nimetatud lennukid olid registreeritud konkreetse vaatlusperioodi jooksul;(2) direktiivi 92/14/EMÜ artikliga 9a on ette nähtud lisa muutmise lihtsustatud kord, et tagada selle täielik vastavus abikõlblikkuskriteeriumidele;(3) mõned lisas loetletud lennukid on hävitatud ja teised on asjaomase arengumaa registrist kõrvaldatud ning seetõttu on vaja lisa muuta;(4) käesolevas direktiivi sätted on kooskõlas lennundusohutuse eeskirjade komitee arvamusega, mis on loodud vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 3922/91, [3], [4] viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2176/96, [5]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 92/14/EMÜ lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. septembriks 1999. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid kõnealused sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse sätetesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise korra näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 21. aprill 1999Komisjoni nimelkomisjoni liigeNeil Kinnock[1] EÜT L 76, 23.3.1992, lk 21.[2] EÜT L 107, 7.4.1998, lk 4.[3] EÜT L 373, 31.12.1991, lk 4.[4] Lennundusohutuse eeskirjade komitee 2. veebruari 1999. aasta istung.[5] EÜT L 291, 14.11.1996, lk 15.--------------------------------------------------LISALisast jäetakse välja järgmised lennukid:EGIPTUSSeerianumber | Tüüp | Registritunnus | Käitaja |19843 | B-707-336C | SU-PBA | Air Memphis |LIIBANONSeerianumber | Tüüp | Registritunnus | Käitaja |20260 | B-707-3B4C | OD-AFE | MEA |19967 | B-707 347C | OD-AGV | MEA |LIBEERIASeerianumber | Tüüp | Registreerimine | Käitaja |45686 | DC8F-55 | EL-AJQ | Liberia World Airlines |MAROKOSeerianumber | Tüüp | Registritunnus | Käitaja |20471 | B727-2B6 | CN-CCG | Royal Air Maroc |21214 | B737-2B6 | CN-RMI | Royal Air Maroc |21215 | B737-2B6 | CN-RMJ | Royal Air Maroc |21216 | B737-2B6 | CN-RMK | Royal Air Maroc |NIGEERIASeerianumber | Tüüp | Registritunnus | Käitaja |19664 | B707-338C | 5N-VRG | Air Tours |ZIMBABWESeerianumber | Tüüp | Registritunnus | Käitaja |18930 | B707-330B | Z-WKU | Air Zimbabwe |45821 | DC8F-55 | Z-WMJ | Affretair |--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 2014/86/EL, 8. juuli 2014 , millega muudetakse direktiivi 2011/96/EL eri liikmesriikide ema- ja tütarettevõtjate suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta

text:
               25.7.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 219/40

         NÕUKOGU DIREKTIIV 2014/86/EL,
   8. juuli 2014,
   millega muudetakse direktiivi 2011/96/EL eri liikmesriikide ema- ja tütarettevõtjate suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 115,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
   olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),
   toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu direktiiviga 2011/96/EL (3) vabastatakse dividendid ja muud kasumieraldised, mida tütarettevõtjad maksavad oma emaettevõtjatele, maksude kinnipidamisest ning kaotatakse sellise tulu topeltmaksustamine emaettevõtja tasemel.

               (2)

               Direktiivist 2011/96/EL saadav kasu ei tohiks viia topeltmaksuvabastuse andmiseni ning seega eri liikmesriikide ema- ja tütarettevõtjatest koosnevatele gruppidele soovimatu maksusoodustuse andmiseni võrreldes sama liikmesriigi äriühingute gruppidega.

               (3)

               Selleks et vältida topeltmaksuvabastuse andmist tulenevalt kasumi jaotamise erinevast käsitamisest maksustamisel eri liikmesriikides, ei tohiks emaettevõtja liikmesriik ja tema püsiva tegevuskoha liikmesriik võimaldada kõnealustel ettevõtjatel kasutada maksuvabastust, mida kohaldatakse saadud kasumieraldiste suhtes, kui emaettevõtja tütarettevõtjad saavad sellist kasumit maha arvata.

               (4)

               On asjakohane ajakohastada direktiivi 2011/96/EL I lisa A osa, et hõlmata muud liiki äriühingud, mida maksustatakse äriühingu tulumaksuga Poolas, ja muud liiki äriühingud, mis on sätestatud Rumeenia äriühinguõiguses.

               (5)

               Direktiivi 2011/96/EL tuleks seetõttu vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2011/96/EL muudetakse järgmiselt.

               1)

               Artikli 4 lõike 1 punkt a asendatakse järgmisega:

                           „a)

                           ei maksusta sellist osa kasumist, mida tütarettevõtja ei saa maha arvata, ja maksustab sellist osa kasumist, mida tütarettevõtja saab maha arvata, või”.

               2)

               I lisa A osa punkt u asendatakse järgmisega:

                           „u)

                           Poola õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „spółka akcyjna”, „spółka z ograniczoną odpowiedzialnością”,„spółka komandytowo-akcyjna”;”.

               3)

               I lisa A osa punkt w asendatakse järgmisega:

                           „w)

                           Rumeenia õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „societăți pe acțiuni”, „societăți în comandită pe acțiuni”, „societăți cu răspundere limitată”, „societăți în nume colectiv”, „societăți în comandită simplă”;”.

         Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2015. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 8. juuli 2014

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         P. C. PADOAN

      (1)  2. aprilli 2014. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (2)  25. märtsi 2014. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (3)  Nõukogu 30. novembri 2011. aasta direktiiv 2011/96/EL eri liikmesriikide ema- ja tütarettevõtjate suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta (ELT L 345, 29.12.2011, lk 8).


title: Nõukogu direktiiv 2001/110/EÜ, 20. detsember 2001, mee kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32001L0110

Euroopa Liidu Teataja L 010 , 12/01/2002 Lk 0047 - 0052

		Nõukogu direktiiv 2001/110/EÜ,20. detsember 2001,mee kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades järgmist:(1) Teatavaid toiduga seotud vertikaaldirektiive tuleks lihtsustada, et vastavalt Euroopa Nõukogu 11. ja 12. detsembril 1992. aastal Edinburghis tehtud ning 10. ja 11. detsembril 1993. aastal Brüsselis kinnitatud järeldustele arvesse võtta ainult neid olulisi nõudeid, millele nimetatud direktiividega hõlmatud tooted peavad vastama, et oleks võimalik nende vaba liikumine siseturul.(2) Nõukogu 22. juuli 1974. aasta direktiivi 74/409/EMÜ (mett käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) [4] vastuvõtmist õigustas asjaolu, et erinevused mee määratlusi, erinevaid meeliike ja mee omadustele sätestatud tingimusi käsitlevates siseriiklikes õigusaktides võisid tekitada ebaausat konkurentsi ja eksitada tarbijaid ning avaldada sellega otsest mõju ühisturu kujunemisele ja toimimisele.(3) Sellest tulenevalt on direktiivis 74/409/EMÜ ja selle hilisemates muudatustes määratletud mõisted, täpsustatud mee eri liigid, mida võib asjakohaste nimetuste all turustada, sätestatud mee koostise ühiseeskirjad ning kindlaks määratud peamine etikettidele märgitav teave, et tagada nende toodete vaba ringlus ühenduses.(4) Selguse huvides tuleks direktiiv 74/409/EMÜ uuesti sõnastada, et muuta mee tootmis- ja turustamistingimuste eeskirjad kättesaadavamaks ning viia see kooskõlla toiduaineid käsitlevate ühenduse üldiste õigusaktidega, eelkõige nendega, milles käsitletakse märgistamist, saasteaineid ja analüüsimeetodeid.(5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2000/13/EÜ [5] sätestatud toiduainete märgistamise üldeeskirju tuleks kohaldada teatavatel tingimustel. Võttes arvesse mee kvaliteedi ja päritolu tihedat seost, peab kogu asjaomane teave olema kättesaadav selleks, et tarbijat ei viidaks toote kvaliteedi osas segadusse. Tarbija eriline huvi mee geograafilise päritolu ja selles küsimuses täieliku läbipaistvuse saavutamise vastu on tinginud selle, et etiketile tuleks märkida mee päritoluriik.(6) Mee koostisest ei tohi eemaldada õietolmu ega muid üksikuid koostisosi, välja arvatud juhul, kui see on mee koostisele võõraste orgaaniliste või anorgaaniliste ainete eemaldamisel vältimatu; selle protsessi võib viia läbi filtreerimise teel. Kui filtreerimise tulemusel eemaldatakse märkimisväärne kogus õietolmu, tuleb tarbijat sellest nõuetekohaselt teavitada vastava märkega etiketil.(7) Filtreeritud mett ei tohi lisada meele, mille nimetuses on märge õite ja taimede kohta, kust mesi on pärit, ning märge mee piirkondliku, territoriaalse või topograafilise päritolu või eriliste kvaliteedinõuete kohta. Turu läbipaistvuse suurendamiseks peab filtreeritud mee ja tööstusmee märgistamine olema kohustuslik iga tehingu puhul pakkimata kaupade turul.(8) Nagu komisjon oma 24. juuni 1994. aasta teatises Euroopa mesinduse kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule on rõhutanud, võib komisjon vastu võtta analüüsimeetodid, et tagada koostise omaduste ja täiendavate erimärgete järgimine ühenduses turustatud mee puhul.(9) Soovitav on arvesse võtta tööd mee uue Codex-standardiga, mida kohandatakse vajaduse korral ühenduse erinõuetega.(10) Asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaselt ei ole liikmesriikide tasandil piisaval määral võimalik saavutada käesoleva direktiivi eesmärki kehtestada asjaomaste toodete kohta ühised määratlused ja eeskirjad ning viia sätted kooskõlla ühenduse üldiste õigusaktidega ning seega on nimetatud eesmärk käesoleva direktiivi laadi tõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil. Käesolev direktiiv ei lähe kaugemale sellest, mis on vajalik kõnealuse eesmärgi saavutamiseks.(11) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivile 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. [6](12) Vaba liikumise uute tõkete vältimiseks peaksid liikmesriigid kõnealuste toodete puhul hoiduma käesoleva direktiiviga sätestamata siseriiklike sätete vastuvõtmisest,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevat määrust kohaldatakse I lisas loetletud toodete suhtes. Need tooted peavad vastama II lisas sätestatud tingimustele.Artikkel 2Direktiivi 2000/13/EÜ kohaldatakse I lisas määratletud toodete suhtes järgmistel tingimustel.1. Nimetust "mesi" kohaldatakse ainult I lisa punktis 1 määratletud toote suhtes ja seda kasutatakse kaubanduses selle toote tähistamiseks.2. I lisa punktides 2 ja 3 loetletud tootenimetusi kohaldatakse ainult seal määratletud toodete suhtes ja neid tuleb kasutada kaubanduses asjaomaste toodete nimetamiseks. Need nimetused võib asendada lihtsalt tootenimetusega "mesi", välja arvatud filtreeritud mee, kärjemee, kärjetükkidega mee ja tööstusmee puhul.Siiski:a) peavad tööstusmee puhul olema sõnad "ainult kuumtöötluseks" etiketil toote nimetuse vahetus läheduses;b) võib toote nimetusele, välja arvatud filtreeritud mee ja tööstusmee puhul, lisada teavet, mis osutab:- õitele või taimedele, millelt mesi on saadud, kui toode on täielikult või peamiselt pärit märgitud allikast ning kui sellel on allikale vastavad organoleptilised, füüsikalised ja keemilised ning mikroskoopilised omadused,- piirkondlikule, territoriaalsele või topograafilisele päritolule juhul, kui toode on täielikult pärit märgitud allikast,- konkreetsetele kvaliteedinõuetele.3. Kui tööstusmett on kasutatud liittoiduaine koostisosana, võib liittoiduaine tootenimetuses kasutada mõiste "tööstusmesi" asemel mõistet "mesi"; koostisosade loetelus kasutakse siiski I lisa punktis 3 osutatud mõistet.4. a) Etiketile märgitakse päritoluriik või -riigid, kus mesi on korjatud.Kui mesi on pärit rohkem kui ühest liikmesriigist või kolmandast riigist, võib selle märke asendada ühega järgmistest märgetest:- "Euroopa Ühendusest pärit mee segu",- "väljastpoolt Euroopa Ühendust pärit mee segu",- "Euroopa Ühendusest ja väljastpoolt Euroopa Ühendust pärit mee segu";b) direktiivi 2000/13/EÜ, eelkõige selle artiklite 13, 14, 16 ja 17 kohaldamiseks käsitatakse vastavalt lõigule a märgitavaid üksikasju nimetatud direktiivi artikli 3 kohaste märgetena.Artikkel 3Filtreeritud mee ja tööstusmee puhul märgitakse mahtlastkonteineritele, pakenditele ja vastavatele kauplemisdokumentidele I lisa punkti 2 alapunkti b punktis viii ja punktis 3 osutatud toote täielik nimetus.Artikkel 4Komisjon võib võtta meetmed, mis võimaldavad kontrollida mee vastavust käesoleva direktiivi sätetele. Meetmed võetakse artikli 7 lõikes 2 sätestatud korras. Kuni selliste meetodite vastuvõtmiseni kasutavad liikmesriigid käesoleva direktiivi sätete järgimise kontrollimiseks võimaluse korral rahvusvaheliselt tunnustatud kinnitatud meetodeid, näiteks Codex Alimentarius'es heakskiidetud meetodeid.Artikkel 5I lisas määratletud toodete puhul ei võta liikmesriigid vastu käesoleva direktiiviga sätestamata siseriiklikke norme.Artikkel 6Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed, mis on seotud allpool osutatud küsimustega, võetakse vastu artikli 7 lõikes 2 sätestatud menetluse kohaselt:- käesoleva direktiivi vastavusse viimine toiduainete suhtes kohaldatavate ühenduse üldiste õigusaktidega,- kohandamine tehnika arenguga.Artikkel 71. Komisjoni abistab nõukogu otsuse 69/414/EMÜ [7] artikliga 1 asutatud alaline toidukomitee (edaspidi komitee).2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.3. Komitee võtab vastu oma kodukorra.Artikkel 8Direktiiv 74/409/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. augustist 2003.Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile tõlgendatakse viidetena käesolevale direktiivile.Artikkel 9Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid enne 1. augustit 2003. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Kõnealuseid meetmeid tuleb kohaldada nii, et see võimaldab:- lubada alates 1. augustist 2003 turustada lisas määratletud tooteid, kui need vastavad käesolevas direktiivis sätestatud määratlustele ja eeskirjadele,- keelata alates 1. augustist 2004 käesolevale direktiivile mittevastavate toodete turustamine.Käesolevale direktiivile mittevastavate, kuid enne 1. augustit 2004 direktiivi 74/409/EMÜ kohaselt märgistatud toodete turustamine on lubatud kuni varude ammendumiseni.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 10Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 11Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 20. detsember 2001Nõukogu nimeleesistujaC. PICQUÉ[1] EÜT C 231, 9.8.1996, lk 10.[2] EÜT C 279, 1.10.1999, lk 91.[3] EÜT C 56, 24.2.1997, lk 20.[4] EÜT C 221, 12.8.1974, lk 10. Direktiivi on viimati muudetud 1985. aasta Hispaania ja Portugali ühinemisaktiga.[5] EÜT C 109, 6.5.2000, lk 29.[6] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[7] EÜT C 291, 19.11.1969, lk 9.--------------------------------------------------I LISANIMETUSED, TOOTEKIRJELDUSED JA MÄÄRATLUSED1. Mesi on looduslik magus aine, mida valmistavad Apis mellifera mesilased taimede nektarist või elusate taimeosade eritistest või elusatest taimeosadest toituvate putukate eritistest, mida mesilased koguvad, muundavad teatavate endast pärit olevate ainetega ühendamise teel, sadestavad, veetustavad ja ladustavad ning jätavad meekärgedesse küpsema ja valmima.2. Mee peamised liigid on järgmised:a) päritolu järgi:i) õiemesi,taimede nektarist saadud mesi;ii) lehemesi,mesi, mis on saadud peamiselt elusate taimeosade eritistest toituvate putukate (Hemiptera) või elusate taimeosade eritistest;b) tootmis- ja/või esitusviisi järgi:iii) kärjemesi,mesi, mida mesilased ladustavad vastehitatud haudmeta meekärgedes ja õhukestes kärjepõhjades ning mida müüakse kinniste tervete meekärgede või nende osadena;iv) kärjetükkidega mesi,üht või mitut kärjemeetükki sisaldav mesi;v) nõrgunud mesi,lahtikaanetatud haudmeta meekärgedest nõrutamise teel saadud mesi;vi) vurrimesi,lahtikaanetatud haudmeta meekärgedest tsentrifugaaljõu abil eraldatud mesi;vii) pressitud mesi,haudmeta meekärgede pressimisel kuumutamata või mõõdukat kuumust (kuni 45 °C) kasutades saadud mesi;viii) filtreeritud mesi,mesi, mis on saadud mee koostisele võõraste orgaaniliste või anorgaaniliste ainete eemaldamise teel, mille tulemusel on eemaldatud märkimisväärne kogus õietolmu.3. TööstusmesiMesi, mis on a) sobiv tööstuslikuks kasutamiseks või teiste hiljem töödeldavate toiduainete koostisosaks ja b) millel võib olla:- võõras lõhn ja maitse,- mis on hakanud käärima või on käärinud või- mis on ülekuumutatud.--------------------------------------------------II LISAMEE KOOSTISE KRITEERIUMIDMesi koosneb põhiliselt erinevatest suhkrutest, peamiselt fruktoosist ja glükoosist ning samuti teistest ainetest nagu orgaanilised happed, ensüümid ja mee kogumisel saadud tahked osakesed. Mee värvus on peaaegu värvusetust kuni tumepruunini. Konsistents võib olla vedel, viskoosne või täielikult või osaliselt kristalliseerunud. Lõhn, maitse ja aroom on erinevad, kuid on tingitud taimsest päritolust.Meena turustamisel või inimtoiduks ettenähtud tootes kasutamisel ei tohi meele olla lisatud mingeid toidu koostisosasid, sealhulgas lisaained, samuti ei tohi sinna olla lisatud muud peale mee. Mesi peab olema võimalikult vaba selle koostisele võõrastest orgaanilistest või anorgaanilistest ainetest. Välja arvatud I lisa punkt 3, ei tohi meel olla võõrast maitset või lõhna, ei tohi mesi olla hakanud käärima, olla kunstlikult muudetud happesusega või olla kuumutatud selliselt, et mee looduslikud ensüümid on hävinud või kaotanud märkimisväärselt toimet.Ilma et see piiraks I lisa punkti 2 alapunkti b punkti viii kohaldamist, ei tohi meele iseäralikku õietolmu või koostisosasid eemaldada, välja arvatud juhul, kui see on võõraste anorgaaniliste või orgaaniliste ainete eemaldamisel vältimatu.Meena turustamisel või inimtoiduks ettenähtud tootes kasutamisel peab mesi koostise osas vastama järgmistele kriteeriumidele.1. Üldsuhkur1.1. Fruktoosi ja glükoosi sisaldus (mõlema summa)— õiemesi | vähemalt 60 g 100 g kohta |— lehemesi, lehemee ja õiemee segud | vähemalt 45 g 100 g kohta |1.2. Sahharoosi sisaldus— üldiselt | kuni 5 g 100 g kohta |— harilik robiinia (Robinia pseudoacacia), lutsern (Medicago sativa), banksia (Banksia menziesii), magusristik (Hedysarum), nokjas eukalüpt (Eucalyptus camadulensis), Eucryphia lucida, Eucryphia milliganii, tsitrused (Citrus spp.) | kuni 10 g 100 g kohta |— lavendel (Lavandula spp.), harilik kurgirohi (Borago afficinalis) | kuni 15 g 100 g kohta |2. Niiskusesisaldus— üldiselt | kuni 20 % |— kanarbikumesi (Calluna) ja tööstusmesi üldiselt | kuni 23 % |— kanarbikust (Calluna) saadud tööstusmesi | kuni 25 % |3. Vees lahustumatute ainete sisaldus— üldiselt | kuni 0,1 g 100 g kohta |— pressitud mesi | kuni 0,5 g 100 g kohta |4. Elektrijuhtivus— allpool loetlemata mesi ja sellise mee segud | kuni 0,8 mS/cm |— lehemesi ja kastanimesi ning nende segud, välja arvatud allpool loetletud | kuni 0,8 mS/cm |— erandid: harilik maasikapuu (Arbutus unedo), eerika (Erica), eukalüpt, pärn (Tilia spp.), kanarbik (Calluna vulgaris), lõunamürt (Leptospermum), melaleuka (Melaleuca spp.) | |5. Vabad happed— üldiselt | kuni 50 happe milliekvivalenti 1000 g kohta |— tööstusmesi | kuni 80 happe milliekvivalenti 1000 g kohta |6. Pärast töötlemist ja segamist kindlaksmääratud diastaasarv või hüdroksümetüülfurfuraali sisaldus (HMF)a) Diastaasarv (Schade'i skaala)— üldiselt | vähemalt 8 |— madala naturaalsete ensüümide sisaldusega meed (nt tsitrusmeed) ja HMF sisaldusega kuni 15 mg/kg | vähemalt 3 |b) HMF— üldiselt | kuni 40 mg/kg (kohaldatakse punkti a teise taande sätteid) |— troopilise kliimaga piirkondadest pärit mesi ja selle segud | kuni 80 mg/kg |--------------------------------------------------