title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/60/EÜ, 20. detsember 1994, millega neljateistkümnendat korda muudetakse direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31994L0060

Euroopa Liidu Teataja L 365 , 31/12/1994 Lk 0001 - 0009 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 29 Lk 0273  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 29 Lk 0273

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/60/EÜ,20. detsember 1994,millega neljateistkümnendat korda muudetakse direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutegaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]toimides asutamislepingu artiklis 189b sätestatud korras [3]ning arvestades, et:tuleks vastu võtta meetmed siseturu saavutamiseks; siseturg on sisepiirideta ala, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine;siseturu arendamine peaks samuti järk-järgult parandama elu kvaliteeti, tervisekaitset ja tarbijaohutust; käesoleva direktiiviga ette pandavad meetmed on vastavuses nõukogu 9. novembri 1989. aasta resolutsiooniga tarbijakaitsepoliitika uuendamise tulevaste prioriteetide kohta; [4]nõukogu ning liikmesriikide valitsuste esindajad on nõukogus vastu võtnud otsuse 90/238/Euratom, ESTÜ, EMÜ, [5] mis käsitleb programmi "Euroopa vähktõve vastu" tegevuskava aastateks 1990–1994;nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ [6] I lisas loetletud ained, mis on liigitatud 1. ja 2. kategooria kantserogeenideks, võivad põhjustada vähki; tervisekaitse tõhustamiseks ei tohiks selliseid aineid ega neid sisaldavaid valmistisi elanikkonnale kasutamiseks turustada;nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ I lisas loetletud ained, mis on liigitatud 1. ja 2. kategooria mutageenideks, võivad põhjustada pärilikke geneetilisi kahjustusi; tervisekaitse tõhustamiseks ei tohiks selliseid aineid ega neid sisaldavaid valmistisi elanikkonnale kasutamiseks turustada;nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ I lisas loetletud ained, mis on liigitatud 1. ja 2. kategoorias reproduktiivtoksilisteks, võivad põhjustada sünnikahjustusi; tervisekaitse tõhustamiseks ei tohiks selliseid aineid ega neid sisaldavaid valmistisi elanikkonnale kasutamiseks turustada;läbipaistvuse ja selguse huvides tuleks sellistele ainetele viidata vastavalt tunnustatud nomenklatuurile, eelistatavalt IUPACi (Rahvusvaheline Puhta ja Rakenduskeemia Liit) nomenklatuurile; direktiivi 67/548/EMÜ I lisa ("Ohtlike ainete loend") ajakohastatakse korrapäraselt, kohandades seda tehnika arengule; komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt kuus kuud pärast sellise tehnika arengule kohandamise avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas ettepaneku direktiivi kohta, millega reguleeritakse aineid, mis on liigituses lisatud 1. ja 2. kategooria kantserogeenide, 1. ja 2. kategooria mutageenide ning 1. ja 2. kategooria reproduktiivtoksiliste ainete hulka, et käesolevat direktiivi ajakohastada;kõnealuses komisjoni ettepanekus võetakse arvesse nii liigitusse lisatud ainete ohte ja eeliseid kui ka ühenduse õigusakte riskianalüüsi kohta;direktiivi 67/548/EMÜ I lisas on üksikult sätestatud selliste ainete kontsentratsioonipiirid ning selliste limiitide puududes on nõukogu direktiivi 88/379/EMÜ [7] I lisa VI tabelis sätestatud üldised kontsentratsioonipiirid, mida kohaldatakse valmististes sisalduvate selliste ainete suhtes;kreosoot vastavalt määratlusele käesoleva direktiivi lisas võib olla tervist kahjustav, sest see sisaldab teadaolevaid kantserogeene; sellepärast tuleks piirata kreosoodi kasutamist puidutöötluses ning kreosoodiga töödeldud puidu turustamist ja kasutamist;mõned kreosoodi koostisosad lagunevad halvasti ning on väga kahjulikud teatavatele keskkonnas leiduvatele organismidele; töödeldud puidu kasutamise tulemusel võivad need koostisosad keskkonda sattuda;mõned klooritud lahustid kujutavad endast ohtu tervisele ning neid ei tohiks ainetes ega valmististes elanikkonnale turustada;käesoleva direktiiviga piirangute sätestamisel kreosoodi kasutamise suhtes puidutöötluses, kreosoodiga töödeldud puidu turustamise ja kasutamise ning klooritud lahustite turustamise ja kasutamise suhtes on arvestatud teadmiste ja tehnika praegust olukorda seoses ohutumate alternatiividega;teatavate liikmesriikide poolt kehtestatud piirangutel eespool osutatud ainete või neid sisaldavate valmististe turustamise ja kasutamise suhtes on otsene mõju siseturu sisseseadmisele ja toimimisele; sellepärast on vaja ühtlustada liikmesriikide õigusakte selles valdkonnas ning sellest tulenevalt muuta direktiivi 76/769/EMÜ [8] I lisa;käesolev direktiiv ei mõjuta ühenduse õigusakte, milles on sätestatud töötajate kaitse miinimumnõuded, mis sisalduvad nõukogu direktiivis 89/391/EMÜ [9] ja sellel põhinevates üksikdirektiivides, eriti direktiivis 90/394/EMÜ, [10]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 76/769/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 21. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu hiljemalt ühe aasta möödudes selle direktiivi vastuvõtmise kuupäevast ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 20. juunist 1996.2. Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 20. detsember 1994Euroopa Parlamendi nimelpresidentK. HänschNõukogu nimeleesistujaK. Kinkel[1] EÜT C 157, 24.6.1992, lk 6.[2] EÜT C 332, 16.12.1992, lk 8.[3] Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 1994. aasta arvamus (EÜT C 44, 14.2.1994, lk 2), nõukogu 16. juuni 1994. aasta ühine seisukoht (EÜT C 244, 31.8.1994, lk 1) ning Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 1994. aasta otsus (EÜT C 323, 21.11.1994).[4] EÜT C 294, 23.11.1989, lk 1.[5] EÜT L 137, 30.5.1990, lk 31.[6] EÜT nr 196, 16.8.1967, lk 1/67. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 91/632/EMÜ (EÜT L 338, 10.12.1991, lk 23).[7] EÜT L 187, 16.7.1988, lk 14. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 93/18/EMÜ (EÜT L 104, 29.4.1993, lk 46).[8] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 201. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 91/659/EMÜ (EÜT L 363, 31.12.1991, lk 36).[9] EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.[10] EÜT L 196, 26.7.1990, lk 1.--------------------------------------------------LISADirektiivi 76/769/EMÜ I lisasse lisatakse järgmine tekst:"Aine, ainerühma või valmistise nimetusPiirangu tingimused29.Direktiivi 67/548/EMÜ I lisas loetletud ained, mis on liigitatud 1. kategooria kantserogeenideks või 2. kategooria kantserogeenideks ning märgistatud kui vähemalt "Mürgised (T)" koos riskilausega R45: "Võib põhjustada vähktõbe" või riskilausega R49: "Võib sissehingamise korral põhjustada vähktõbe" ning mis on loetletud järgmiselt:1. kategooria kantserogeenvt liite loend 12. kategooria kantserogeenvt liite loend 2 | Ei tohi kasutada ainetes ega valmististes, mida turustatakse müügiks elanikkonnale, individuaalses kontsentratsioonis, mis on sama või suurem kui: kas direktiivi 67/548/EMÜ I lisas näidatud kontsentratsioon, võikontsentratsioon, mis on näidatud direktiivi 88/379/EMÜ I lisa VI tabeli punktis 6, kui kontsentratsioonipiir direktiivi 67/548/EMÜ I lisas puudub.Selliste ainete ja valmististe pakendil peab olema loetav ja kustutamatu märge: "Ainult erialastele kasutajatele. Tähelepanu! – Vältige kokkupuudet – enne kasutamist hankige spetsiaalsed juhised", ilma et see piiraks ohtlike ainete ja valmististe liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate muude ühenduse sätete kohaldamist.Erandina ei kohaldata seda sätet: a)direktiivis 65/65/EMÜ määratletud ravimite ja veterinaarravimite suhtes;b)direktiivis 76/768/EMÜ määratletud kosmeetikatoodete suhtes;c)direktiiviga 85/210/EMÜ hõlmatud mootorikütuste suhtes,mineraalõlitoodete suhtes, mis on ette nähtud kasutamiseks kütusena liikuvates või statsionaarsetes sisepõlemisseadmetes,suletud süsteemides (nt vedelgaasiballoonid) müüdavate kütuste suhtes;d)käesoleva direktiivi I lisas, v.a punktid 30 ja 31 loetletud muude ainete ja valmististe suhtes;e)direktiiviga 88/379/EMÜ hõlmatud kunstnikuvärvide suhtes. |30.Direktiivi 67/548/EMÜ I lisas loetletud ained, mis on liigitatud 1. kategooria mutageenideks või 2. kategooria mutageenideks ning märgistatud riskilausega R46: "Võib põhjustada pärilikke geneetilisi kahjustusi" ning mis on loetletud järgmiselt:1. kategooria mutageenvt liite loend 32. kategooria mutageenvt liite loend 4 | Ei tohi kasutada ainetes ega valmististes, mida turustatakse müügiks elanikkonnale, individuaalses kontsentratsioonis, mis on sama või suurem kui: kas direktiivi 67/548/EMÜ I lisas näidatud kontsentratsioon, võikontsentratsioon, mis on näidatud direktiivi 88/379/EMÜ I lisa VI tabeli punktis 6, kui kontsentratsioonipiir direktiivi 67/548/EMÜ I lisas puudub.Selliste ainete ja valmististe pakendil peab olema loetav ja kustutamatu märge: "Ainult erialastele kasutajatele. Tähelepanu! – Vältige kokkupuudet – enne kasutamist hankige spetsiaalsed juhised", ilma et see piiraks ohtlike ainete ja valmististe liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate muude ühenduse sätete kohaldamist.Erandina ei kohaldata seda sätet: a)direktiivis 65/65/EMÜ määratletud ravimite ja veterinaarravimite suhtes;b)direktiivis 76/768/EMÜ määratletud kosmeetikatoodete suhtes;c)direktiiviga 85/210/EMÜ hõlmatud mootorikütuste suhtes:mineraalõlitoodete suhtes, mis on ette nähtud kasutamiseks kütusena liikuvates või statsionaarsetes sisepõlemisseadmetes,suletud süsteemides (nt vedelgaasiballoonid) müüdavate kütuste suhtes;d)käesoleva direktiivi I lisas, v.a punktid 29 ja 31 loetletud muude ainete ja valmististe suhtes;e)direktiiviga 88/379/EMÜ hõlmatud kunstnikuvärvide suhtes. |31.Direktiivi 67/548/EMÜ I lisas loetletud ained, mis on liigitatud 1. kategooria reproduktiivtoksilisteks või 2. kategooria reproduktiivtoksilisteks aineteks ning märgistatud riskilausega R60: "Võib halvendada viljakust" ja/või R61: "Võib kahjustada sündimata last" ning mis on loetletud järgmiselt:1. kategooria reproduktiivtoksilised ainedvt liite loend 52. kategooria reproduktiivtoksilised ainedvt liite loend 6 | Ei tohi kasutada ainetes ega valmististes, mida turustatakse müügiks elanikkonnale, individuaalses kontsentratsioonis, mis on sama või suurem kui: kas direktiivi 67/548/EMÜ I lisas näidatud kontsentratsioon, võikontsentratsioon, mis on näidatud direktiivi 88/379/EMÜ I lisa VI tabeli punktis 6, kui kontsentratsioonipiir direktiivi 67/548/EMÜ I lisas puudub.Selliste ainete ja valmististe pakendil peab olema loetav ja kustutamatu märge: "Ainult erialastele kasutajatele. Tähelepanu! – Vältige kokkupuudet – enne kasutamist hankige spetsiaalsed juhised", ilma et see piiraks ohtlike ainete ja valmististe liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate muude ühenduse sätete kohaldamist.Erandina ei kohaldata seda sätet: a)direktiivis 65/65/EMÜ määratletud ravimite ja veterinaarravimite suhtes;b)direktiivis 76/768/EMÜ määratletud kosmeetikatoodete suhtes;c)direktiiviga 85/210/EMÜ hõlmatud mootorikütuste suhtes,mineraalõlitoodete suhtes, mis on ette nähtud kasutamiseks kütusena liikuvates või statsionaarsetes sisepõlemisseadmetes,suletud süsteemides (nt vedelgaasiballoonid) müüdavate kütuste suhtes;d)käesoleva direktiivi I lisas, v.a punktid 29 ja 31 loetletud muude ainete ja valmististe suhtes;e)direktiiviga 88/379/EMÜ hõlmatud kunstnikuvärvide suhtes. |32.Ained ja valmistised, mis sisaldavad ühte või mitut järgmist ainet:a)kreosoot, EINECS nr 232-287-5,CAS nr 8001-58-9;b)kreosootõli, EINECS nr 263-047-8,CAS nr 61789-28-4;c)destillaadid (kivisöetõrv), naftaleenõlid, EINECS nr 283-484-8,CAS nr 84650-04-4;d)kreosootõli, atsenafteenifraktsioon, EINECS nr 292-605-3,CAS nr 90640-84-9;e)destillaadid (kivisöetõrv), ülemine, EINECS nr 266-026-1, CAS nr 65996-91-0;f)antratseenõli, EINECS nr 292-602-7, CAS nr 90640-80-5;g)tõrvahapped, kivisüsi, toor-, EINECS nr 266-019-3, CAS nr 65996-85-2;h)kreosoot, puit, EINECS nr 232-419-1,CAS nr 8021-39-4;j)madalatemperatuuriline tõrvaõli, leeliseline, EINECS nr 310-191-5, CAS nr 122384-78-5. | 32.1.Ei tohi kasutada puidu töötlemiseks, kui need sisaldavad:a)benso-a-püreeni kontsentratsioonis, mis ületab 0,005 % massist; võib)vees ekstraheeruvaid fenoole kontsentratsioonis, mis ületab 3 % massist, või mõlemat.Lisaks sellele ei tohi turustada selliselt töödeldud puitu.Erandina:i)seoses ainete ja valmististega: neid võidakse kasutada puidu töötlemiseks tööstuspaigaldistes, kui need sisaldavad:a)benso-a-püreeni kontsentratsioonis alla 0,05 % massist; jab)vees ekstraheeruvaid fenoole kontsentratsioonis alla 3 % massist.Selliseid aineid ja valmistisi:võidakse turustada üksnes pakendis, mille maht on vähemalt 200 liitrit,ei tohi müüa elanikkonnale.Selliste ainete ja valmististe pakendil peab olema loetav ja kustutamatu märge: "Ainult tööstuslikuks kasutamiseks", ilma et see piiraks ohtlike ainete ja valmististe liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate muude ühenduse sätete kohaldamist;ii)seoses vastavalt punktile i töödeldud puiduga, mida turustatakse esmakordselt: seda lubatakse üksnes erialaseks ja tööstuslikuks kasutamiseks nt raudteedel, elektriülekandes ja telekommunikatsioonis, tarades ning sadamates ja veeteedel.Sellist puitu ei tohi siiski kasutada:mis tahes otstarbega hoonete sees (eluruumid, tööruumid, puhkeruumid) olenemata sellest, kas seda tehakse kaunistamise eesmärgil või mitte,valmistamaks kasvatamiseks ette nähtud mahuteid ning taastöötlemaks ja valmistamaks pakendeid, mis võivad kokku puutuda inimestele ja/või loomadele tarbimiseks ette nähtud toorsaaduste, vahesaaduste ja/või valmistoodetega, või muid materjale, mis võivad neid saadusi või tooteid saastata, ega mingisuguseks taastöötlemiseks,mänguväljakutel ega muudes avalikes vabaõhu-meelelahutuskohtades, kui on oht, et see puit võib sattuda nahaga kokkupuutesse;iii)seoses vana töödeldud puiduga: keeldu ei kohaldata sellise puidu taasturustamisel. Seda puitu ei tohi siiski kasutada:mis tahes otstarbega hoonete sees (eluruumid, tööruumid, puhkeruumid) olenemata sellest, kas seda tehakse kaunistamise eesmärgil või mitte,valmistamaks kasvatamiseks ette nähtud mahuteid ning taastöötlemaks ja valmistamaks pakendeid, mis võivad kokku puutuda inimestele ja/või loomadele tarbimiseks ette nähtud toorsaaduste, vahesaaduste ja/või valmistoodetega, või muid materjale, mis võivad neid saadusi või tooteid saastata, ega mingisuguseks taastöötlemiseks,mänguväljakutel ega muudes avalikes vabaõhu-meelelahutuskohtades. |33.Kloroform, CAS nr 67-66-334.Tetrakloorsüsinik, CAS nr 56-23-535.1,1,2-trikloroetaan, CAS nr 79-00-536.1,1,2,2-tetrakloroetaan, CAS nr 79-34-537.1,1,1,2-tetrakloroetaan, CAS nr 630-20-638.Pentakloroetaan, CAS nr 76-01-739.1,1-dikloroetüleen, CAS nr 75-35-440.1,1,1-trikloroetaan, CAS nr 71-55-6 | Ei tohi kasutada kontsentratsioonis, mis on 0,1 % massist või suurem, ainetes ja valmististes, mida turustatakse müügiks elanikkonnale. Selliste ainete ja valmististe pakendil, mis sisaldavad neid kontsentratsioonis 0,1 % või suuremas kontsentratsioonis, peab olema loetav ja kustutamatu märge: "Ainult erialastele kasutajatele", ilma et see piiraks ohtlike ainete ja valmististe liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate muude ühenduse sätete kohaldamist. Erandina ei kohaldata seda sätet: a)ravimite ja veterinaarravimite suhtes, mis on määratletud direktiivis 65/65/EMÜ, mida on viimati muudetud direktiiviga 89/381/EMÜ;b)kosmeetikatoodete suhtes, mis on määratletud direktiivis 76/768/EMÜ, mida on viimati muudetud direktiiviga 89/679/EMÜ." |"LIIDEPunkt 29 – KantserogeenidLoend 1, 1. kategooria2-naftüülamiin; β-naftüülamiin | CAS nr 91-5999-8 |bifenüül-4-üülamiin; ksenüülamiin; 4-aminobifenüül | CAS nr 92-67-1 |bensidiin; 4,4’-diaminobifenüül; bifenüül-4,4’-üleendiamiin | CAS nr 92-87-5 |kroomtrioksiid | CAS nr 1333-82-0 |arseenhape ja selle soolad | CAS nr — |diarseenpentoksiid; arseen(V)oksiid | CAS nr 1303-28-2 |diarseentrioksiid; arseen(III)oksiid | CAS nr 1327-53-3 |asbest | CAS nr 132207-33-1 132207-32-0 12172-73-5 77536-66-4 77536-68-6 77536-67-5 |benseen | CAS nr 71-43-2 |bis(klorometüül)eeter | CAS nr 542-88-1 |(klorometüül-)metüüleeter, klorodimetüüleeter | CAS nr 107-30-2 |dinikkeltrioksiid | CAS nr 1314-06-3 |erioniit | CAS nr 12510-42-8 |nikkeldioksiid | CAS nr 12035-36-8 |nikkelmonooksiid | CAS nr 1313-99-1 |nikkelsubsulfiid | CAS nr 12035-72-2 |nikkelsulfiid | CAS nr 16812-54-7 |2-naftüülamiini soolad | CAS nr — |bifenüül-4-üülamiini soolad; ksenüülamiini soolad; 4-aminobifenüüli soolad | CAS nr — |bensidiini soolad | CAS nr — |vinüülkloriid; kloroetüleen | CAS nr 75-01-4 |tsinkkromaadid, sealhulgas naatriumtsinkkromaat | CAS nr — |Loend 2, 2. kategooria1-metüül-3-nitro-1-nitrosoguanidiin | CAS nr 70-25-7 |1,2-dibromo-3-kloropropaan | CAS nr 96-12-8 |1,2-dimetüülhüdrasiin | CAS nr 540-73-8 |1,3-butadieen, buta-1,3-dieen | CAS nr 106-99-0 |1,3-dikloro-2-propanool | CAS nr 96-23-1 |1,3-propaansultoon | CAS nr 1120-71-4 |3-propanoliid; 1,3-propiolaktoon | CAS nr 57-57-8 |1,4-diklorobut-2-een | CAS nr 764-41-0 |2-nitronaftaleen | CAS nr 581-89-5 |2-nitropropaan | CAS nr 79-46-9 |2,2’-dikloro-4,4’-metüleendianiliin; 4,4’-metüleen-bis(2-kloroaniliin) | CAS nr 101-14-4 |2,2’-(nitrosoimino)bis(etanool) | CAS nr 1116-54-7 |3,3’-diklorobensidiin; 3,3’-diklorobifenüül-4,4’-üleendiamiin | CAS nr 91-94-1 |3,3’-dimetoksübensidiin; o-dianisidiin | CAS nr 119-90-4 |3,3’-dimetüülbensidiin; o-tolidiin | CAS nr 119-93-7 |4-aminoasobenseen | CAS nr 60-09-3 |4-amino-3-fluorofenool | CAS nr 399-95-1 |4-metüül-m-fenüleendiamiin | CAS nr 95-80-7 |4-nitrobifenüül | CAS nr 92-93-3 |4,4’-metüleen-di-o-toluidiin | CAS nr 838-88-0 |4,4’-diaminodifenüülmetaan; 4,4’-metüleendianiliin | CAS nr 101-77-9 |5-nitroatsenafteen | CAS nr 602-87-9 |4-o-tolüülaso-o-toluidiin; 4-amino-2’,3-dimetüülasobenseen; kiirgameetne GBC alus; AAT; o-aminoasotolueen | CAS nr 97-56-3 |dinaatrium-{5[4’-((2,6-hüdroksü-3-((2-hüdroksü-5-sulfofenüül)aso)fenüül)aso)(1,1’-bifenüül)-4-üül)aso]salitsülaato(4-)}kupraat(2-); Cl Direct Brown 95 | CAS nr 16071-86-6 |kaadmiumoksiid | CAS nr 1306-19-0 |ekstraktid (nafta), raske nafteendestillaatlahusti | CAS nr 64742-11-6 |ekstraktid (nafta), raske parafiindestillaatlahusti | CAS nr 64742-04-7 |ekstraktid (nafta), kerge nafteendestillaatlahusti | CAS nr 64742-03-6 |ekstraktid (nafta), kerge parafiindestillaatlahusti | CAS nr 64742-05-8 |ekstraktid (nafta), kerge vaakumgaasõlilahusti | CAS nr 91995-78-7 |süsivesinikud, C26-55-, rikkad aromaatsete ühendite poolest | CAS nr 97722-04-8 |N,N-dimetüülhüdrasiin | CAS nr 57-14-7 |akrüülamiid | CAS nr 79-06-1 |akrüülnitriil | CAS nr 107-13-1 |α,α,α-triklorotolueen; bensotrikloriid | CAS nr 98-07-7 |benso[a]antratseen | CAS nr 56-55-3 |benso[a]püreen; benso[d,e,f]krüseen | CAS nr 50-32-8 |benso[b]fluoranteen; benso[e]atsefeenantrüleen | CAS nr 205-99-2 |benso[j]fluoranteen | CAS nr 205-82-3 |benso[k]fluoranteen | CAS nr 207-08-9 |berüllium | CAS nr 7440-41-7 |berülliumiühendid, v.a alumiiniumberülliumsilikaadid | CAS nr — |kaadmiumkloriid | CAS nr 10108-64-2 |kaadmiumsulfaat | CAS nr 10124-36-4 |kaadmiumkromaat | CAS nr 13765-19-0 |kaptafool (ISO); 1,2,3,6-tetrahüdro-N-(1,1,2,2-tetrakloroetüültio)ftaalimiid | CAS nr 2425-06-1 |karbadoks (INN); metüül-3-(kinoksaliin-2-üülmetüleen)karbasaat-1,4-dioksiid; 2-(metoksüülkarbonüülhüdrasonometüül)kinoksaliin-1,4-dioksiid | CAS nr 6804-07-5 |kroom(III)kromaat; kroomkromaat | CAS nr 24613-89-6 |diasometaan | CAS nr 334-88-3 |dibens[a,h]antratseen | CAS nr 53-70-3 |dietüülsulfaat | CAS nr 64-67-5 |dimetüülsulfaat | CAS nr 77-78-1 |dimetüülkarbamoüülkloriid | CAS nr 79-44-7 |N-nitrosodimetüülamiin; dimetüülnitrosoamiin | CAS nr 62-75-9 |dimetüülsulfamoüülkloriid | CAS nr 13360-57-1 |1-kloro-2,3-epoksüpropaan; epikloorhüdriin | CAS nr 106-89-8 |1,2-dikloroetaan; etüleendikloriid | CAS nr 107-06-2 |etüleenoksiid; oksiraan | CAS nr 75-21-8 |etüleenimiin; asiridiin | CAS nr 151-56-4 |heksaklorobenseen | CAS nr 118-74-1 |heksametüülfosfortriamiid; heksametüülfosforamiid | CAS nr 680-31-9 |hüdrasiin | CAS nr 302-01-2 |hüdrasobenseen; 1,2-difenüülhüdrasiin | CAS nr 122-66-7 |metüülakrüülamiidmetoksüatsetaat (akrüülamiidisisaldus ≥ 0,1 %) | CAS nr 77402-03-0 |metüül-ONN-asoksümetüülatsetaat; metüülasoksümetüülatsetaat | CAS nr 592-62-1 |nitrofeen (ISO); 2,4-diklorofenüül-4-nitrofenüüleeter | CAS nr 1836-75-5 |nitrosodipropüülamiin | CAS nr 621-64-7 |2-metoksüaniliin; o-anisidiin | CAS nr 90-04-0 |kaaliumbromaat | CAS nr 7758-01-2 |propüleenoksiid; 1,2-epoksüpropaan; metüüloksiraan | CAS nr 75-56-9 |o-toluidiin | CAS nr 95-53-4 |2-metüülasiridiin; propüleenimiin | CAS nr 75-55-8 |2,2’-dikloro-4,4’-metüleendianiliini soolad; 4,4’-metüleen-bis-(2-kloroaniliini) soolad | CAS nr — |3,3’-diklorobensidiini soolad; 3,3’-diklorobifenüül-4,4’-üleendiamiini soolad | CAS nr — |3,3’-dimetoksübensidiini soolad; o-dianisidiini soolad | CAS nr — |3,3’-dimetüülbensidiini soolad; o-tolidiini soolad | CAS nr — |strontsiumkromaat | CAS nr 7789-06-2 |stüreenoksiid; (epoksüetüül)benseen; fenüüloksiraan | CAS nr 96-09-3 |sulfallaat (ISO); 2-kloroallüül-dietüülditiokarbamaat | CAS nr 95-06-7 |tioatsetamiid | CAS nr 62-55-5 |uretaan (INN); etüülkarbamaat | CAS nr 51-79-6 |Punkt 30 – MutageenidLoend 3, 1. kategooriaSellesse kategooriasse aineid klassifitseeritud ei ole. | |Loend 4, 2. kategooria1,2-dibromo-3-kloropropaan | CAS nr 96-12-8 |akrüülamiid | CAS nr 79-06-1 |benso[a]püreen; benso[d,e,f]krüseen | CAS nr 50-32-8 |dietüülsulfaat | CAS nr 64-67-5 |etüleenoksiid; oksiraan | CAS nr 75-21-8 |etüleenimiin, asiridiin | CAS nr 151-56-4 |heksametüülfosfortriamiid; heksametüülfosforamiid | CAS nr 680-31-9 |metüülakrüülamidometoksüatsetaat (akrüülamiidisisaldus ≥ 0,1 %) | CAS nr 77402-03-0 |Punkt 31 – Reproduktiivtoksilised ainedLoend 5, 1. kategooriapliiheksafluorosilikaat | CAS nr 25808-74-6 |pliiatsetaat-pliihüdroksiid | CAS nr 1335-32-6 |pliialküülühendid | CAS nr — |pliiasiid | CAS nr 13424-46-9 |pliikromaat | CAS nr 7758-97-6 |pliiühendid, v.a käesolevas lisas mujal näidatud ühendid | CAS nr — |pliiatsetaat | CAS nr 301-04-2 |plii-2,4,6-trinitroresortsinoksiid; pliistüfnaat | CAS nr 15245-44-0 |plii(II)metaansulfonaat | CAS nr 17570-76-2 |triplii-bis(ortofosfaat) | CAS nr 7446-27-7 |varfariin; 4-hüdroksü-3-(3-okso-1-fenüülbutüül)kumariin | CAS nr 81-81-2 |Loend 6, 2. kategooria2-etoksüetanool; etüleenglükoolmonoetüüleeter | CAS nr 110-80-5 |2-etüülheksüül-3,5-bis(1,1-dimetüületüül)-4-hüdroksüfenüülmetüültioatsetaat | CAS nr 80387-97-9 |2-metoksüetanool, etüleenglükoolmonometüüleeter | CAS nr 109-86-4 |benso[a]püreen; benso[d,e,f]krüseen | CAS nr 50-32-8 |binapakrüül (ISO); 2-sec-butüül-4,6-dinitrofenüül-3-metüülkrotonaat | CAS nr 485-31-4 |N,N-dimetüülformamiid; dimetüülformamiid | CAS nr 68-12-2 |dinoseb; 6-sec-butüül-2,4-dinitrofenool | CAS nr 88-85-7 |dinoterb; 2-tert-butüül-4,6-dinitrofenool | CAS nr 1420-07-1 |etüleentiouurea; imidasolidiin-2-tioon; 2-imidasoliin-2-tiool | CAS nr 96-45-7 |2-etoksüetüülatsetaat; etüülglükoolatsetaat | CAS nr 111-15-9 |metüül-ONN-asoksümetüülatsetaat; metüülasoksümetüülatsetaat | CAS nr 592-62-1 |2-metoksüetüülatsetaat; metüülglükoolatsetaat | CAS nr 110-49-6 |nikkeltetrakarbonüül | CAS nr 13463-39-3 |nitrofeen (ISO); 2,4-diklorofenüül-4-nitrofenüüleeter | CAS nr 1836-75-6 |dinosebi estrid ja soolad, v.a need, mis on näidatud mujal käesolevas lisas | CAS nr — |dinoterbi estrid ja soolad | CAS nr — |"--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/41/EÜ, 19. juuni 2001, millega kahekümne esimest korda muudetakse direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega seoses ainetega, mis on liigitatud kantserogeenseks, mutageenseks või reproduktiivtoksiliseks

text:
Avis juridique important

|

32001L0041

Official Journal L 194 , 18/07/2001 P. 0036 - 0037

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2001/41/EÜ,19. juuni 2001,millega kahekümne esimest korda muudetakse direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega seoses ainetega, mis on liigitatud kantserogeenseks, mutageenseks või reproduktiivtoksiliseksEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[2]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[3]ning arvestades järgmist:(1) Asutamislepingu artikliga 14 on ette nähtud, et seatakse sisse sisepiirideta ala, kus tagatakse kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine.(2) Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 29. märtsil 1996 vastu otsuse 646/96/EÜ, millega võeti vastu tegevuskava vähktõvevastaseks võitluseks rahvatervise valdkonna meetmete raamistikus (1996-2000).[4](3) Tervisekaitse ja tarbijaohutuse parandamiseks ei tohiks elanikkonnale müümiseks turustada aineid, mis on liigitatud kantserogeenseks, mutageenseks või reproduktiivtoksiliseks, ega neid aineid sisaldavaid valmistisi.(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 1994. aasta direktiiviga 94/60/EÜ, millega neljateistkümnendat korda muudeti direktiivi 76/769/EMÜ,[5] on direktiivi 76/769/EMÜ I lisa punkte 29, 30 ja 31 käsitleva liite kujul[6] kehtestatud 1. ja 2. kategooria kantserogeenseteks, mutageenseteks või reproduktiivtoksilisteks liigitatud ainete loetelu. Selliseid aineid ega valmistisi ei tohiks turustada elanikkonnale kasutamiseks.(5) Direktiiviga 94/60/EÜ on ette nähtud, et komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule selle loetelu laiendamise ettepaneku hiljemalt kuus kuud pärast seda, kui on avaldatud 1. ja 2. kategooria kantserogeenseks, mutageenseks või reproduktiivtoksiliseks liigitatud aineid loetleva nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiivi 67/548/EMÜ (ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta)[7] I lisa kohandamine tehnika arengule.(6) Komisjoni 5. detsembri 1997. aasta direktiivis 97/69/EÜ, millega kahekümne kolmandat korda kohandati tehnika arengule direktiivi 67/548/EMÜ, täpsemalt selle I lisa, on loetletud üks aine, mis on hiljuti liigitatud 2. kategooria kantserogeeniks, ning komisjoni 18. septembri 1998. aasta direktiivis 98/73/EÜ,[8] millega kahekümne neljandat korda kohandati tehnika arengule direktiivi 67/548/EMÜ,[9] täpsemalt selle lisa, on loetletud üks aine, mis on hiljuti liigitatud 2. kategooria kantserogeeniks, ja üks aine, mis on hiljuti liigitatud 2. kategooria reproduktiivtoksiliseks aineks. Need ained tuleks lisada direktiivi 76/769/EMÜ I lisa punkte 29 ja 31 käsitlevasse liitesse.(7) Direktiividega 97/69/EÜ ja 98/73/EÜ 2. kategooria kantserogeenide või 2. kategooria reproduktiivtoksiliste ainete hulka lisatud ainetega seotud ohte ja eeliseid on arvesse võetud.(8) Käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira nende ühenduse õigusaktide kohaldamist, milles on sätestatud töötajate kaitse miinimumnõuded, mis sisalduvad nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivis 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta[10] ning sellel põhinevates üksikdirektiivides, sealhulgas nõukogu 28. juuni 1990. aasta direktiivis 90/394/EMÜ töötajate kaitsmise kohta tööl kantserogeenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 määratletud tähenduses),[11]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 76/769/EMÜ I lisa liidet muudetakse järgmiselt.1. Sissejuhatusse lisatakse märkus R järgmise tekstiga:"Märkus RLiigitust kantserogeeniks ei ole vaja kohaldada kiudude suhtes, mille pikkuse põhjal kaalutud geomeetriline keskmine läbimõõt vähendatult kahe standardvea võrra on suurem kui 6 m."2. Käesoleva direktiivi lisas loetletud ained lisatakse punkte 29 ja 31 käsitlevas liites loetletud ainete hulka.Artikkel 21. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 18. juulil 2002. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 18. jaanuarist 2003.2. Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamisele järgneval päeval.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 19. juuni 2001Euroopa Parlamendi nimelpresidentN. FONTAINENõukogu nimeleesistujaM. WINBERGLISAPunkt 29 - Kantserogeenid: 2. kategooriaAined Indeksi number EÜ number CASi number Märkused4-klooraniliin 612-137-00-9 203-401-0 106-47-8Tulekindlad keraamilised kiud; eriotstarbelised kiud, välja arvatud need, mis on näidatud mujal direktiivi 67/548/EMÜ I lisas; [sünteetilised juhusuunalised klaaskiud (silikaatkiud), mille leelisoksiidide ja leelismuldoksiidide (Na2O + K2O + CaO + MgO + BaO) sisaldus ei ole suurem kui 18 % massist] 650-017-00-8 RPunkt 31 - Reproduktiivtoksilised ained: 2. kategooriaAined Indeksi number EÜ number CASi number Märkused6-(2-kloroetüül)-6(2-metoksüetüül)-2,5,7,10-tetraoksa-6-silaundekaan; etakelasiil 014-014-00-X 253-704-7 37894-46-5[1] EÜT C 116 E, 26.4.2000, lk 54.[2] EÜT C 140, 18.5.2000, lk 1.[3] Euroopa Parlamendi 14. novembri 2000. aasta arvamus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata), nõukogu 12. märtsi 2001. aasta ühine seisukoht (EÜT C 142, 15.5.2001, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 16. mai 2001. aasta otsus.[4] EÜT L 95, 16.4.1996, lk 9.[5] EÜT L 365, 31.12.1994, lk 1.[6] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 201. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 1999/77/EÜ (EÜT L 207, 6.8.1999, lk 18).[7] EÜT 196 J, 16.8.1967, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2000/33/EÜ (EÜT L 136, 8.6.2000, lk 90).[8] EÜT L 343, 13.12.1997, lk 19.[9] EÜT L 305, 16.11.1998, lk 1.[10] EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.[11] EÜT L 196, 26.7.1990, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud nõukogu direktiiviga 1999/38/EÜ (EÜT L 138, 1.6.1999, lk 66).


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/45/EÜ, 25. juuni 2002, millega kahekümnendat korda muudetakse direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe (lühiahelalised klooritud parafiinid) turustamise ja kasutamise piirangutega

text:
Avis juridique important

|

32002L0045

Official Journal L 177 , 06/07/2002 P. 0021 - 0022

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2002/45/EÜ,25. juuni 2002,millega kahekümnendat korda muudetakse direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe (lühiahelalised klooritud parafiinid) turustamise ja kasutamise piirangutegaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[2]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras,[3]lähtudes ühistekstist, mille lepituskomisjon 22. aprillil 2002 heaks kiitis,ning arvestades järgmist:(1) Liikmesriikides pärast PARCOMi (maismaalt lähtuva merereostuse vältimise konventsioon) otsust 95/1 juba vastu võetud või kavandatavad piirangud lühiahelaliste klooritud parafiinide (SCCPd) suhtes mõjutavad otseselt siseturu väljakujundamist ja toimimist; sellepärast on vaja ühtlustada liikmesriikide õigusakte selles valdkonnas ning sellest tulenevalt muuta I lisa nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivis 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega,[4] võttes arvesse ühenduse riskihinnanguid ning asjakohaseid teaduslikke tõendeid, mis toetavad PARCOMi otsust 95/1.(2) SCCPd on liigitatud keskkonnaohtlikuks, sest need on väga mürgised veeorganismidele ning võivad põhjustada pikaajalisi ebasoodsaid mõjutusi veekeskkonnale.(3) Komisjon on nõukogu 23. märtsi 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 793/93 (registreeritud kommertskemikaalide ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta)[5] raamistikus võtnud vastu soovituse, milles kutsutakse üles võtma erimeetmeid SCCPde kasutamise piiramiseks eriti metalli- ja nahatöötlusvedelikes, et kaitsta veekeskkonda.(4) Kõikide klooritud parafiinide alles jäänud kasutusalad tuleb uuesti läbi vaadata asjakohaste teaduslike teadmiste taustal, eriti seoses klooritud parafiine sisaldavate jääkide keskkonda sattumisega. Komisjon peaks tegema asjakohased ettepanekud sellise kasutamise kärpimiseks.(5) Toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna komitee (edaspidi "teaduskomitee") esitas 27. novembril 1998 oma arvamuse SCCPdega seotud ohtude kohta, nagu soovituses on määratletud.(6) Käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira töötajate ohutuse ja tervise kaitset tööl käsitlevate ühenduse õigusaktide, eriti nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ (töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta)[6] ning nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiivi 98/24/EÜ (töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl (neljateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses))[7] kohaldamist,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 76/769/EMÜ I lisasse lisatakse järgmine punkt:"42. Alkaanid, C10-C13, kloro- (lühiahelalised klooritud parafiinid) 1. Ei tohi turustada kasutamiseks ainetena või muude ainete koostisosadena või valmististena kontsentratsioonis üle 1 %: - metallitöötlemises, - naha pehmitamiseks rasvaga. 2. Enne 1. jaanuari 2003 vaatab Euroopa Komisjon koostöös liikmesriikidega ja OSPAR komisjoniga uuesti läbi kõik SCCPde alles jäänud kasutusalad, lähtudes asjakohastest uutest teaduslikest teadmistest SCCPde tervise- ja keskkonnaohtlikkuse kohta. Euroopa Parlamenti teavitatakse selle läbivaatamise tulemuste kohta."Artikkel 21. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 6. juulil 2003. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid hiljemalt alates 6. jaanuarist 2004.2. Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 25. juuni 2002Euroopa Parlamendi nimelpresidentP. COXNõukogu nimeleesistujaJ. MATAS I PALOU[1] EÜT C 337 E, 28.11.2000, lk 138 ja EÜT C 213 E, 31.7.2001, lk 296.[2] EÜT C 116, 20.4.2001, lk 27.[3] Euroopa Parlamendi 1. veebruari 2001. aasta arvamus (EÜT C 267, 21.9.2001, lk 41), nõukogu 27. juuni 2001. aasta ühine seisukoht (EÜT C 301, 26.10.2001, lk 39) ning Euroopa Parlamendi 29. novembri 2001. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). Euroopa Parlamendi 30. mai 2002. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata) ning nõukogu 21. mai 2002. aasta otsus.[4] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 201. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 99/77/EÜ (EÜT L 207, 6.8.1999, lk 18).[5] EÜT L 84, 5.4.1993, lk 1.[6] EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.[7] EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11.


title: Komisjoni direktiiv 2001/9/EÜ, 12. veebruar 2001, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 96/96/EÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta)EMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32001L0009

Euroopa Liidu Teataja L 048 , 17/02/2001 Lk 0018 - 0019

		Komisjoni direktiiv 2001/9/EÜ,12. veebruar 2001,millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 96/96/EÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta)(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/96/EÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta [1], viimati muudetud komisjoni direktiiviga 1999/52/EÜ [2] eriti selle artiklit 8,ning arvestades järgmist:(1) Programmidega "Auto-Oil", mis algatati 1992. aastal, et luua analüüsibaas sõidukite heitgaasi- ja kütusestandardite kehtestamiseks alates aastast 2000 ning sellega saavutada eelkõige maanteevedudest tulenevaid heitgaase vähendades õhukvaliteediga seotud eesmärke, tehti kindlaks, et liikluse mõju õhukvaliteedile sõltub peamiselt mootorsõidukite tehnilisest hooldusest.(2) Direktiivis 96/96/EÜ sätestatakse korrapärase ülevaatuse käigus teostatavad testid, et kontrollida nii bensiini- kui ka diiselmootoriga autode puhul, kas heitgaasitase mahub ettenähtud piiridesse.(3) Teatavate heitgaasi järeltöötlusseadmetega (standard Euro 1) varustatud bensiinimootoriga autode heitgaaside süsinikmonooksiidi sisaldust on vaja kontrollida nii mootori aeglasel kui kiirel käigul.(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta direktiiviga 98/69/EÜ mootorsõidukite heitgaaside tekitatud õhusaaste vastu võetavate meetmete kohta ja nõukogu direktiivi 70/220/EMÜ muutmise kohta [3] nõutakse alates 2000. aastast diagnostikasüsteemide (OBD-süsteemide) paigaldamist bensiinimootoriga autodele ning tarbesõidukitele, et jälgida sõiduki heitgaasi kontrollsüsteemi tööd kasutamise käigus. Uutel diiselmootoriga autodel peavad OBD-süsteemid olema alates aastast 2003.(5) Sõiduki kasutamisel tekkivate rikete jälgimiseks ja registreerimiseks võimeliste OBD-süsteemide areng peaks edaspidi vähendama erinevusi testitingimuste ja tegeliku kasutuse vahel.(6) Käesoleva direktiiviga kaotatakse vajadus testida bensiinimootoriga sõidukeid tühikäigu madalatel pööretel, vähendades sellega testimise keerukust, ent suurendades sõiduki OBD-süsteemi jälgimise teel testide täpsust.(7) Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 96/96/EÜ artikli 8 alusel asutatud mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatuse direktiivi tehnika arenguga kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 96/96/EÜ muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisas sätestatule.Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ühe aasta jooksul alates käesoleva direktiivi jõustumisest. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse sätetesse või nende sätete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide tekstid.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 12. veebruar 2001Komisjoni nimelasepresidentLoyola De Palacio[1] EÜT L 46, 17.2.1997, lk 1.[2] EÜT L 142, 5.6.1999, lk 26.[3] EÜT L 350, 28.12.1998, lk 1.--------------------------------------------------LISADirektiivi 96/96/EÜ II lisa jaotise 8.2.1 punkti b alapunkt 4 asendatakse järgmisega:"4. Heitgaasitorustikust paisatavad heitgaasid - piirväärtuseda) Mõõtmine mootori tühikäigul:Heitgaaside maksimaalne lubatud CO sisaldus on ette nähtud sõiduki tootja poolt. Nimetatud teabe puudumisel ei tohi CO sisaldus ületada 0,5 mahuprotsenti.b) Mõõtmine tühikäigu kõrgendatud pööretel, mis peavad olema vähemalt 2000 p/min:Heitgaaside maksimaalne lubatud CO sisaldus tühikäigu kõrgendatud pööretel on ette nähtud sõiduki tootja poolt. Nimetatud teabe puudumisel ei tohi CO sisaldus ületada 0,3 mahuprotsenti.Õhu/kütuse suhe (lambda) peab olema = 1 ± 3 % või kooskõlas tootja spetsifikatsioonidega.c) mootorsõidukite puhul, mis on vastavalt direktiivile 98/69/EÜ varustatud diagnostikasüsteemidega, võivad liikmesriigid punktis a nimetatud testimise asemel teha heitgaasisüsteemi nõuetekohase toimivuse kindlaks OBD-seadme vastava näidu põhjal, kontrollides samas OBD-süsteemi nõuetekohast toimivust."--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2003/27/EÜ, 3. aprill 2003, millega kohandatakse tehnika arenguga mootorsõidukite heitgaaside suhtes testimise osas nõukogu direktiivi 96/96/EÜEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32003L0027

Euroopa Liidu Teataja L 090 , 08/04/2003 Lk 0041 - 0044

		Komisjoni direktiiv 2003/27/EÜ,3. aprill 2003,millega kohandatakse tehnika arenguga mootorsõidukite heitgaaside suhtes testimise osas nõukogu direktiivi 96/96/EÜ(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/96/EÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2001/11/EÜ, [2] eriti selle artikli 7 lõiget 2,ning arvestades järgmist:(1) Programmidega "Auto-Oil", mis algatati 1992. aastal, et luua analüüsibaas sõidukite heitgaasi- ja kütusestandardite kehtestamiseks alates aastast 2000 ning sellega saavutada eelkõige maanteevedudest tulenevaid heitgaase vähendades õhukvaliteediga seotud eesmärke, tehti kindlaks, et liikluse mõju õhukvaliteedile sõltub peamiselt mootorsõidukite tehnilisest hooldusest.(2) Direktiiviga 96/96/EÜ sätestatakse korrapärase ülevaatuse käigus teostatavad testid, et kontrollida nii bensiini- kui ka diiselmootoriga veokite puhul, kas heitgaasitase mahub ettenähtud piiridesse.(3) Komisjon koostas mootorsõidukite rahvusvahelise kontrollkomisjoni (International Motor Vehicle Inspection Committee, CITA) ja muude asjakohaste organisatsioonide ekspertidest koosneva töörühma, mis tuli kokku 2000. aastal. Töörühm uuris võimalusi muuta piirväärtusi katsetes, mis on ette nähtud direktiiviga 96/96/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuni 2000. aasta direktiiviga 2000/30/EÜ ühenduses liiklevate kommertsveokite tehnokontrolli kohta, [3] et kindlaks määrata, kas keskkonnatingimusi oleks võimalik veelgi parandada. Töörühm jõudis järeldusele, et praegu kehtivad piirväärtused ületavad eranditult olulisel määral taseme, mida nõuetekohaselt hooldatud sõidukiga on tegelikult võimalik saavutada: praegused piirväärtused ei aita seega tõhusalt avastada suuri saastetekitajaid, see tähendab veokeid, mille heitgaasikogus on vähemalt 50 % suurem nõuetekohaselt hooldatud sõiduki eeldatavast heitkogusest.(4) Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 96/96/EÜ artikli 8 alusel asutatud mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatuse direktiivi tehnika arenguga kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 96/96/EÜ II lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. jaanuariks 2004. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide tekstid.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 3. aprill 2003Komisjoni nimelasepresidentLoyola De Palacio[1] EÜT L 46, 17.2.1997, lk 1.[2] EÜT L 48, 17.2.2001, lk 20.[3] EÜT L 203, 10.8.2000, lk 1.--------------------------------------------------LISADirektiivi 96/96/EÜ II lisa punkti 7.10 neljas taane asendatakse järgmisega:"— võimaluse korral kontrollida, kas kiiruspiirik takistab direktiivi 92/6/EMÜ artiklites 2 ja 3 nimetatud sõidukeid neid kindlaksmääratud väärtusi ületamast."Direktiivi 96/96/EÜ II lisa punkt 8.2 asendatakse järgmisega:"8.2. Heitgaasid8.2.1. Ottomootoriga (sädesüütega) mootorsõidukida) Kui heitgaase ei kontrollita spetsiaalse heitgaaside kontrollsüsteemi, näiteks lambda-anduriga kolmeastmelise katalüsaatori abil, siis tuleb:1. kontrollida visuaalselt heitgaasisüsteemi, et välja selgitada, kas see on täielik ja rahuldavas seisukorras ning avastada võimalikud lekked,2. kontrollida visuaalselt tootja poolt paigaldatud heitgaaside kontrollsüsteemi, et välja selgitada, kas see on täielik ja rahuldavas seisukorras ning avastada võimalikud lekked.Pärast asjakohast mootori soojendusaega (vastavalt sõiduki tootja soovitustele) mõõdetakse heitgaaside süsinikmonooksiidi (CO) sisaldust tühikäigul (ilma koormuseta).Heitgaaside maksimaalne lubatud CO-sisaldus on ette nähtud sõiduki tootja poolt. Kui see teave ei ole kättesaadav või kui liikmesriikide pädevad asutused otsustavad seda kontrollväärtusena mitte kasutada, ei tohi CO-sisaldus ületada järgmisi näitajaid:i) sõidukite puhul, mis on registreeritud või esmakordselt kasutusele võetud selle kuupäeva, millest alates liikmesriigid nõuavad direktiiviga 70/220/EMÜ [1] sõidukitele kehtestatud nõuete täitmist, ja 1. oktoobri 1986 vahelisel ajal: CO — 4,5 mahuprotsenti;ii) sõidukite puhul, mis on registreeritud või esmakordselt kasutusele võetud pärast 1. oktoobrit 1986 — 3,5 mahuprotsenti.b) Kui heitgaasi kontrollitakse spetsiaalse heitgaaside kontrollsüsteemi, näiteks lambda-anduriga kolmeastmelise katalüsaatori abil, siis tuleb:1. kontrollida visuaalselt heitgaasisüsteemi, et välja selgitada, kas see on täielik ja rahuldavas seisukorras ning avastada võimalikud lekked,2. kontrollida visuaalselt tootja poolt paigaldatud heitgaaside kontrollsüsteemi, et välja selgitada, kas see on täielik ja rahuldavas seisukorras ning avastada võimalikud lekked,3. teha kindlaks sõiduki heitgaaside kontrollsüsteemi tõhusus lambdaväärtuse ja heitgaaside CO-sisalduse mõõtmise teel vastavalt punktile 4 või kooskõlas tootja poolt ettenähtud protseduuriga, mis on tüübikinnituse käigus heaks kiidetud. Kõikide testide korral tuleb mootorit kasutada vastavalt sõiduki tootja soovitustele.4. Heitgaasitorustikust paisatavad heitgaasid — piirväärtusedHeitgaaside maksimaalne lubatud CO-sisaldus on ette nähtud sõiduki tootja poolt. Kui see teave ei ole kättesaadav, ei tohi CO-sisaldus ületada järgmisi näitajaid:i) Mõõtmine mootori tühikäigul:heitgaaside maksimaalne lubatud CO-sisaldus ei tohi ületada 0,5 mahuprotsenti ning sõidukite puhul, mis on tüübikinnituse saanud piirväärtuste kohaselt, mis on esitatud direktiivi 70/220/EMÜ (muudetud direktiiviga 98/69/EÜ [2] või hilisemate muudatustega) I lisa punktis 5.3.1.4. sisalduva tabeli A või B reas, ei tohi maksimaalne CO-sisaldus olla üle 0,3 mahuprotsendi. Kui vastavus direktiivile 70/220/EMÜ (muudetud direktiiviga 98/69/EÜ) ei ole võimalik, kohaldatakse eespool nimetatud piirväärtusi sõidukite suhtes, mis on registreeritud või esmakordselt kasutusele võetud pärast 1. juulit 2002,ii) mõõtmine mootori kõrgendatud pööretel (ilma koormuseta), mis peavad olema vähemalt 2000 min−1:CO-sisaldus: maksimaalselt 0,3 mahuprotsenti ning sõidukite puhul, mis on tüübikinnituse saanud piirväärtuste kohaselt, mis on esitatud direktiivi 70/220/EMÜ (muudetud direktiiviga 98/69/EÜ või hilisemate muudatustega) I lisa punktis 5.3.1.4. sisalduva tabeli A või B reas, ei tohi maksimaalne CO-sisaldus olla üle 0,2 mahuprotsendi. Kui vastavus direktiivile 70/220/EMÜ (muudetud direktiiviga 98/69/EÜ) ei ole võimalik, kohaldatakse eespool nimetatud piirväärtusi sõidukite suhtes, mis on registreeritud või esmakordselt kasutusele võetud pärast 1. juulit 2002.Lambda: 1 ± 0,03 või vastavalt tootja spetsifikatsioonidele;iii) mootorsõidukite puhul, mis on vastavalt direktiivile 70/220/EMÜ (muudetud direktiiviga 98/69/EÜ ja hilisemate muudatustega) varustatud pardadiagnostika (OBD) seadmetega, võivad liikmesriigid alapunktis i nimetatud testimise asemel teha heitgaasisüsteemi nõuetekohase toimivuse kindlaks OBD-seadme vastava näidu põhjal, kontrollides samas OBD-süsteemi nõuetekohast toimivust.8.2.2. Survesüütemootoriga (diiselmootoriga) mootorsõidukida) Heitgaaside suitsusust mõõdetakse vabakiirendusel (koormust ei rakendata miinimumpööretest kuni katkesti rakendumiseni), käigukang on neutraalses asendis ja sidur on lahutatud.b) Sõiduki ettevalmistus:1. Sõidukit võib testida ilma ettevalmistuseta, kuid ohutuse mõttes tuleb kontrollida, kas mootor on soe ja rahuldavas mehaanilises seisukorras.2. Välja arvatud punkti d alapunktis 5 nimetatud juhtudel ei loeta ühtki sõidukit tehnoülevaatust mitteläbinuks, kui see ei ole ette valmistatud vastavalt järgmistele nõuetele:i) mootor peab olema täiesti soe, näiteks mootoriõli temperatuur peab õlimõõtevarda torus sondiga mõõdetuna olema vähemalt 80 °C või, kui see on madalam, vastama normaalsele töötemperatuurile või peab infrapunase kiirguse alusel mõõdetud mootorisilindrite temperatuur olema eespool nimetatud temperatuuriga vähemalt samaväärne. Kui seoses sõiduki koostega ei ole selline mõõtmine praktiline, võib mootori normaalse töötemperatuuri määrata muul viisil, näiteks mootori jahutusventilaatori töötamise põhjal;ii) heitgaasisüsteemi puhastatakse vähemalt kolme vabakiirendustsükliga või samaväärse meetodiga.c) Testimismenetlus:1. Kontrollida visuaalselt tootja poolt paigaldatud heitgaaside kontrollsüsteemi, et välja selgitada, kas see on täielik ja rahuldavas seisukorras ning avastada võimalikud lekked.2. Mootor ja mis tahes turboülelaadur peab enne iga vabakiirendustsüklit olema tühikäigul. Suure võimsusega diiselmootorite puhul tähendab see vähemalt 10 sekundilist ootamist pärast gaasipedaali vabastamist.3. Iga vabakiirendustsükli alustamiseks tuleb gaasipedaal kiiresti ja sujuvalt (vähem kui ühe sekundiga), kuid mitte ägedalt alla vajutada, saavutamaks maksimaalse sissepritse pritsepumbast.4. Iga vabakiirendustsükli ajal jõuab mootor enne gaasipedaali vabastamist maksimaalselt lubatud pööreteni või automaatülekandega sõidukite puhul tootja määratud pööreteni või, kui need andmed ei ole kättesaadavad, kahe kolmandikuni maksimaalselt lubatud pööretest. Seda saab kontrollida näiteks mootori pöörete arvu jälgides või jättes piisavalt aega gaasipedaali esimesest vajutamisest kuni selle vabastamiseni, mis I lisa kategooriatesse 1 ja 2 kuuluvate sõidukite puhul on vähemalt kaks sekundit.d) Piirväärtused:1. Kontsentratsioonitase ei tohi ületada vastavalt direktiivile 72/306/EMÜ [3] registreerimismärgil esitatud taset.2. Kui see teave ei ole kättesaadav või kui liikmesriikide pädevad asutused otsustavad seda võrdlemiseks mitte kasutada, ei tohi kontsentratsioonitase ületada tootja poolt kindlaksmääratud taset või neeldumisteguri piirväärtusi, mis on järgmised:maksimaalne neeldumistegur:- ülelaadeta diiselmootorite puhul 2,5 m−1;- turbodiiselmootorite puhul 3,0 m−1;- piirnorm 1,5 m−1, mis kehtib sõidukite suhtes, mis on tüübikinnituse saanud piirväärtuste kohaselt, mis on esitatud:a) direktiivi 70/220/EMÜ (muudetud direktiiviga 98/69/EÜ) I lisa punktis 5.3.1.4. sisalduva tabeli B reas (diiselmootoriga väikesõiduk — Euro 4);b) direktiivi 88/77/EMÜ (muudetud direktiiviga 1999/96/EÜ) [4] I lisa punktis 6.2.1 sisalduva tabeli B1 reas (diiselmootoriga raskeveok — Euro 4);c) direktiivi 88/77/EMÜ (muudetud direktiiviga 1999/96/EÜ) I lisa punktis 6.2.1 sisalduva tabeli B2 reas (diiselmootoriga raskeveok — Euro 5);d) direktiivi 88/77/EMÜ (muudetud direktiiviga 1999/96/EÜ) I lisa punktis 6.2.1 sisalduva tabeli C reas (raskeveok — EEV),või piirväärtused, mis vastavad hilisematele muudatustele direktiivis 70/220/EMÜ (muudetud direktiiviga 98/69/EÜ) või piirväärtused, mis vastavad hilisematele muudatustele direktiivis 88/77/EMÜ (muudetud direktiiviga 1999/96/EÜ) või samaväärsed piirväärtused, kui kasutatakse EÜ tüübikinnitamisel kasutatavatest seadmetest erinevaid seadmeliike.Kui vastavus direktiivi 70/220/EMÜ (muudetud direktiiviga 98/69/EÜ) I lisa punktile 5.3.1.4 või direktiivi 88/77/EMÜ (muudetud direktiiviga 1999/96/EÜ) I lisa punktile 6.2.1 ei ole võimalik, kohaldatakse eespool nimetatud piirnorme sõidukite suhtes, mis on registreeritud või esmakordselt kasutusele võetud pärast 1. juulit 2008.3. Nende nõuete täitmisest on vabastatud sõidukid, mis on registreeritud või esmakordselt kasutusele võetud enne 1. jaanuari 1980.4. Sõiduk loetakse ülevaatust mitteläbinuks ainult siis, kui vähemalt viimase kolme vabakiirendustsükli aritmeetiline keskmine ületab piirväärtust. Seda võib arvutada, jättes kõrvale mis tahes mõõtmised, mis märkimisväärselt erinevad mõõdetud keskmisest, või kasutades mis tahes statistilist arvutusmeetodit, mis võtab arvesse mõõtmiste hajuvust. Liikmesriigid võivad kehtestada piirangu testimistsüklite arvule.5. Mittevajaliku testimise vältimiseks võivad liikmesriigid erandina punkti 8.2.2 alapunkti d alapunkti 4 sätetest kuulutada need sõidukid ülevaatuse mitteläbinuks, mille mõõtmistulemused pärast vähem kui kolme vabakiirendustsükli või punkti 8.2.2 alapunkti b alapunkti 2 alapunktis ii määratletud puhastamistsükli (või sellele samaväärse) läbimist ületavad märkimisväärselt piirväärtuse. Samuti võivad liikmesriigid mittevajaliku testimise vältimiseks erandina punkti 8.2.2 alapunkti d alapunkti 4 sätetest kuulutada need sõidukid ülevaatuse läbinuks, mille mõõtmistulemused pärast vähem kui kolme vabakiirendustsükli või punkti 8.2.2 alapunkti b alapunkti 2 alapunktis ii määratletud puhastamistsükli (või sellele samaväärse) läbimist jäävad märkimisväärselt piirväärtusele alla.8.2.3. KatseseadmedSõidukite heitgaase kontrollitakse seadmetega, mille abil saab täpselt kindlaks määrata vastavuse tootja poolt ettenähtud või soovitatud piirväärtustele.8.2.4. Kui EÜ tüübikinnituse käigus on leitud, et sõidukiliik ei vasta käesoleva direktiiviga ettenähtud piirväärtustele, võivad liikmesriigid asjasse puutuva sõidukitüübi jaoks ette näha kõrgemad piirväärtused lähtuvalt sõiduki tootja esitatud tõendusmaterjalist. Nad peavad sellest viivitamata komisjonile teatama, kes omakorda teavitab teisi liikmesriike."[1] EÜT L 76, 9.3.1970, lk 1.[2] EÜT L 350, 28.12.1998, lk 1.[3] EÜT L 190, 20.8.1972, lk 1.[4] EÜT L 44, 16.2.2000, lk 1.--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/19/EÜ, 30. mai 1994, hoiuste tagamise skeemide kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31994L0019

Euroopa Liidu Teataja L 135 , 31/05/1994 Lk 0005 - 0014 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 6 Köide 4 Lk 0227  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 6 Köide 4 Lk 0227

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/19/EÜ,30. mai 1994,hoiuste tagamise skeemide kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 57 lõike 2 esimest ja kolmandat lauset,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]toimides asutamislepingu artiklis 189b ettenähtud menetluse kohaselt [3]ning arvestades, et:asutamislepingu eesmärkide kohaselt tuleks krediidiasutuste tegevuse kooskõlalist arengut edendada kogu ühenduses, kõrvaldades kõik asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse piirangud ning suurendades samas pangandussüsteemi stabiilsust ja hoiustajate kaitset;kui krediidiasutuste tegevuspiirangud on kõrvaldatud, tuleks kaaluda olukorda, mis võib tekkida, kui hoiused teistes liikmesriikides filiaale omavas krediidiasutuses peatatakse; on hädavajalik tagada hoiuste kaitse ühtlustatud miinimumtase, olenemata hoiuste asukohast ühenduses; selline hoiuste kaitse on panganduse siseturu väljakujundamisel sama oluline kui usaldatavusnormatiivid;maksevõimetu krediidiasutuse sulgemise korral peavad mõnes muus kui krediidiasutuse peakontori asukohaliikmesriigis asuva filiaali hoiustajad olema kaitstud samasuguse hoiuste tagamise skeemiga kui asutuse muud hoiustajad;kuludel, mida tagatisskeemis osalemine põhjustab krediidiasutusele, ei ole mingit seost kuludega, mida hoiustajate usalduse kadumise korral pangandussüsteemi stabiilsuse vastu põhjustaks pangahoiuste ulatuslik väljavõtmine mitte üksnes raskustes olevatest, vaid ka heas olukorras olevatest krediidiasutusest;meetmete abil, mida liikmesriigid on võtnud vastavalt komisjoni 22. detsembri 1986. aasta soovitusele 87/63/EMÜ, mis käsitleb hoiuste tagamise skeemide sisseseadmist ühenduses, [4] ei ole soovitud tulemust täielikult saavutatud; see olukord võib kahjustada siseturu nõuetekohast toimimist;nõukogu 15. detsembri 1989. aasta teine direktiiv 89/646/EMÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevusega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise ning direktiivi 77/780/EMÜ muutmise kohta, [5] millega nähakse ette krediidiasutuse üheainsa tegevusloa süsteem ja tema päritoluliikmesriigi ametiasutuste järelevalve tema üle, jõustus 1. jaanuaril 1993;filiaalil ei ole vastuvõtvas liikmesriigis enam tegevusluba vaja, sest üks tegevusluba kehtib kogu ühenduses ja tema maksevõime järele valvavad tema päritoluliikmesriigi pädevad asutused; selles olukorras on põhjendatud ühe ja sama krediidiasutuse kõikide ühenduses asutatud filiaalide hõlmamine ühe tagatisskeemiga; selleks skeemiks saab olla üksnes see, mis kehtib selle asutuste liigi suhtes kõnealuse asutuse peakontori asukohariigis, eelkõige seose tõttu, mis on filiaali maksevõime järelevalve ja tema liikmesuse vahel hoiuste tagamise skeemis;ühtlustumine peab piirduma hoiuste tagamise skeemide põhiosadega ja tagama ühtlustatud miinimumtaseme põhjal arvutatud hüvitiste maksmise väga lühikese aja jooksul;hoiuste tagamise skeemid peavad sekkuma niipea, kui hoiused peatatakse;on asjakohane jätta kaitseta eelkõige need hoiused, mida krediidiasutused on teinud oma nimel ja oma huvides; see ei tohiks piirata tagatisskeemi õigust võtta vajalikke meetmeid raskustes oleva krediidiasutuse päästmiseks;hoiuste tagamise skeemide ühtlustamine ühenduses ei muuda iseenesest küsitavaks selliste toimivate süsteemide olemasolu, mis on mõeldud krediidiasutuste kaitsmiseks, eelkõige nende makse- ja likviidsusvõime tagamiseks nii, et hoiuseid sellistes krediidiasutustes, sealhulgas nende filiaalides, mis on asutatud teistes liikmesriikides, ei peatataks; teatavatel tingimustel võivad pädevad asutused käsitleda selliseid erineva kaitseotstarbega asendussüsteeme käesoleva direktiivi eesmärke täitvatena; need pädevad asutused peavad kontrollima kõnealuste tingimuste täitmist;mitmes liikmesriigis vastutavad hoiuste tagamise skeemide eest kutseorganisatsioonid, teistes liikmesriikides on seadusjärgselt loodud ja reguleeritavad skeemid ja mõnda lepingulistel alustel loodud skeemi reguleeritakse osaliselt õigusaktidega; sellised erinevused süsteemide seisundis põhjustavad probleeme üksnes seoses kohustusliku osalemisega skeemis ja sellest väljaarvamisega; seetõttu on vaja võtta meetmeid skeemide õiguste piiramiseks selles valdkonnas;hoiustele ühtlustatud miinimumtasemest suuremat kaitset pakkuvate skeemide säilitamine ühenduses võib ühes ja samas piirkonnas põhjustada erinevusi hüvitiste suuruses ning konkurentsitingimuste ebavõrdsust siseriiklike asutuste ja teiste liikmesriikide asutuste filiaalide vahel; nende ebasoodsate tingimuste kõrvaldamiseks tuleks filiaalidel lubada liituda nende vastuvõtjariikide skeemidega, et nad saaksid pakkuda oma hoiustajatele samasuguseid tagatisi kui nende asukohariigi skeemid; on asjakohane, et mõne aasta pärast annab komisjon aru sellest, kui palju on filiaalid seda võimalust kasutanud, ja võimalikest raskustest, mis neil või tagatisskeemidel on olnud kõnealuste sätete rakendamisel; ei ole välistatud, et päritoluliikmesriigi skeemid võivad pakkuda sellist lisakaitset vastavalt nende sätestatud tingimustele;krediidiasutuste filiaalid, kes pakuvad suuremat kaitset kui nende vastuvõtvates liikmesriikides tegevusloa saanud krediidiasutused, võivad põhjustada turuhäireid; tagatisskeemide pakutava kaitse tase ega ulatus ei tohiks muutuda konkurentsivahendiks; seetõttu on vaja vähemalt algperioodiks sätestada, et mõne päritoluliikmesriigi skeemi pakutava kaitse tase ega ulatus, mida pakutakse hoiustajatele teises liikmesriigis asuvates filiaalides, ei tohiks ületada maksimumtaset ega -ulatust, mida pakub vastuvõtva liikmesriigi vastav skeem; võimalikke turuhäireid tuleks uurida mõne aasta pärast, tuginedes omandatud kogemustele ja pidades silmas pangandussektori arengut;põhimõtteliselt kohustab käesolev direktiiv iga krediidiasutust ühinema hoiuste tagamise skeemiga; direktiivid, mis reguleerivad sellistele krediidiasutustele tegevusloa andmist, kelle peakontor on mitteliikmesriigis, eelkõige nõukogu 12. detsembri 1977. aasta esimene direktiiv 77/780/EMÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevusega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta, [6] võimaldavad liikmesriikidel otsustada, kas ja millistel tingimustel lubada selliste krediidiasutuste filiaalidel tegutseda oma territooriumil; sellistele filiaalidele ei laiene asutamislepingu artikli 59 teises lõigus sätestatud teenuste osutamise vabadus ja neil on asutamisõigus üksnes selles liikmesriigis, kus nad on asutatud; seega peaks selliseid filiaale oma territooriumile lubav liikmesriik otsustama, kuidas kohaldada käesoleva direktiivi põhimõtteid selliste filiaalide suhtes kooskõlas direktiivi 77/780/EMÜ artikli 9 lõikega 1 ning vajadusega kaitsta hoiustajaid ja rahandussüsteemi terviklikkust; on oluline, et selliste filiaalide hoiustajad oleksid täiesti teadlikud nende suhtes kohaldatavast hüvitamiskorrast;ühelt poolt ei tohiks käesoleva direktiiviga ettenähtud miinimumkaitsetase jätta liiga suurt osa hoiuseid kaitseta, seda nii tarbijakaitse kui ka rahandussüsteemi stabiilsuse huvides; teiselt poolt ei ole soovitav kehtestada kogu ühenduses sellist kaitsetaset, mis võib teatavatel juhtudel soodustada krediidiasutuste mitteusaldusväärset juhtimist; tuleks arvesse võtta nende kavade rahastamiskulusid; oleks mõistlik määrata ühtlustatud miinimumhüvitise suuruseks 20000 eküüd; piiratud üleminekukord võib osutuda vajalikuks, et skeemid saaksid seda määra järgida;mõni liikmesriik pakub hoiustajatele suuremat hoiuste kaitset kui käesoleva direktiiviga ettenähtud ühtlustatud miinimumkaitsetase; ei tundu olevat vajalik nõuda, et selliseid skeeme, millest mõni on soovituse 87/63/EMÜ kohaselt alles hiljuti sisse seatud, tuleks selles osas muuta;liikmesriik peab saama teatavat liiki eraldi loetletud hoiuseid või hoiustajaid hoiuste tagamise skeemide võimaldatavast kaitsest ilma jätta, kui ta leiab, et need ei vaja erilist kaitset;teatavates liikmesriikides ei tagastata peatatud hoiuseid täielikult, et ergutada hoiustajaid hoolikalt kontrollima krediidiasutuste kvaliteeti; ühtlustatud miinimumtasemest väiksemate hoiuste puhul tuleks sellist teguviisi piirata;on säilitatud põhimõte, et ühtlustatud alammäär kehtib hoiustaja, mitte hoiuse kohta; seetõttu on asjakohane võtta arvesse selliste hoiustajate hoiuseid, keda ei ole kontoomanikena nimetatud või kes ei ole ainsad omanikud; alammäära tuleb seetõttu kohaldada iga kindlakstehtava hoiustaja suhtes; seda ei tohiks kohaldada ühisinvesteerimisettevõtjate suhtes, kellele kehtivaid erilisi kaitse-eeskirju ei kohaldata eespool nimetatud hoiustele;teave on oluline osa hoiustajate kaitsest, mistõttu tuleb ka teabe suhtes kohaldada siduvaid miinimumsätteid; hoiuste tagamise skeemiga kaetavaid summasid ja selle ulatust käsitlevate viidete reguleerimata kasutamine reklaamis võib vähendada pangandussüsteemi stabiilsust või hoiustajate usaldust; seetõttu peaksid liikmesriigid kehtestama eeskirjad selliste viidete piiramiseks;erijuhtudel võib sellise skeemi sisseseadmine teatavates liikmesriikides, kus hoiuste tagamise skeemid puuduvad teatavat liiki krediidiasutuste puhul, kes võtavad vastu hoiustest üliväikese osa, kesta kauem kui käesoleva direktiivi ülevõtmiseks ette nähtud; sellisel juhul võib ajutine erand hoiuste tagamise skeemi kuulumise nõudest olla põhjendatud; kui sellised krediidiasutused tegutsevad välismaal, oleks liikmesriigil siiski õigus nõuda nende osalemist hoiuste tagamise skeemis, mille ta on sisse seadnud;hoiuste tagamise skeemide või krediidiasutuste endi rahastamisviiside ühtlustamine käesoleva direktiiviga ei ole hädavajalik, ühest küljest seetõttu, et selliste skeemide rahastamiskulusid peavad põhimõtteliselt kandma krediidiasutused ise, ja teisest küljest seetõttu, et selliste skeemide rahastamismahud peavad olema võrdelised nende kohustustega; see ei tohi siiski kahjustada asjaomase liikmesriigi pangandussüsteemi stabiilsust;käesoleva direktiivi alusel ei või liikmesriike ega nende pädevaid asutusi teha vastutavaks hoiustajate ees, kui nad on taganud ühe või mitme sellise skeemi sisseseadmise ja ametliku tunnustamise, mis tagavad hoiuseid või krediidiasutusi endid ja hüvitamise või hoiustajate kaitse käesoleva direktiiviga ettenähtud tingimustel;solidaarsuse tõttu, mida hoiuste kaitse tekitab kõikide teataval kapitaliturul olevate asutuste hulgas mõne asutuse maksevõimetuse korral, on see oluline osa siseturu väljakujundamisest ja asendamatu lisa krediidiasutuste järelevalvesüsteemile,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:1. hoius — igasugune kreeditsaldo, mis tekib kontole jäänud vahenditest või tavalisest pangandustegevusest tulenevates ajutistes olukordades ja mille krediidiasutus peab kohaldatavate juriidiliste ja lepinguliste tingimuste kohaselt tagasi maksma, ning igasugune krediidiasutuse võlg, mida tõendab tema väljastatud sertifikaat.Aktsiaid või osakuid Ühendkuningriigi ja Iirimaa elamuhoiupankades, välja arvatud artikliga 2 hõlmatud kapitali iseloomuga ühistud, käsitletakse hoiustena.Võlakirju, mis vastavad avatud investeerimisfondidega (UCITS) seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamist käsitleva nõukogu 20. detsembri 1985. aasta direktiivi 85/611/EMÜ [7] artikli 22 lõikes 4 sätestatud tingimustele, ei käsitleta hoiustena.Kreeditsaldo arvutamiseks kohaldavad liikmesriigid tasaarvestust ja vastunõudeid käsitlevaid eeskirju kooskõlas hoiuse suhtes kohaldatavate juriidiliste ja lepinguliste tingimustega;2. ühiskonto — konto, mis on avatud vähemalt kahe isiku nimel või millele vähemalt kahel isikul on õigusi, mida võidakse kasutada ühe või mitme sellise isiku allkirjaga;3. peatatud hoius — hoius, mille maksetähtpäev on saabunud ja mis kuulub maksmisele, kuid mida krediidiasutus ei ole maksnud tema suhtes kohaldatavate juriidiliste ja lepinguliste tingimuste kohaselt, kui:i) asjaomased pädevad asutused on otsustanud, et nende arvates ei suuda kõnealune krediidiasutus otseselt tema rahalise olukorraga seotud põhjustel hoiuseid hetkel tagasi maksta ega suuda seda ilmselt lähitulevikuski teha.Pädevad asutused teevad selle otsuse niipea kui võimalik ja hiljemalt 21 päeva pärast esmakordset veendumist, et krediidiasutus ei ole tagasi maksnud hoiuseid, mille maksetähtpäev on saabunud ja mis kuuluvad maksmisele; võiii) kohtuorgan on otseselt krediidiasutuse rahalise olukorraga seotud põhjustel teinud otsuse, mille tagajärjel ei saa hoiustajad esitada nõudeid krediidiasutuse vastu, kui selline otsus tehakse enne eespool nimetatud otsust;4. krediidiasutus — ettevõtja, kelle tegevuseks on hoiuste või muude tagasimakstavate vahendite vastuvõtmine üldsuselt ja laenu andmine oma huvides;5. filiaal — tegevuskoht, mis on krediidiasutuse juriidiliselt sõltuv osa ja kus tehakse otseselt kõiki või mõningaid krediidiasutuste tegevusele omaseid tehinguid; kõiki filiaale, mille on ühes liikmesriigis asutanud teises liikmesriigis asuva peakontoriga krediidiasutus, käsitletakse ühe filiaalina.Artikkel 2Tagatisskeemid ei hüvita järgmist:- hoiused, mida teised krediidiasutused on teinud oma nimel ja oma huvides, kui artikli 8 lõikest 3 ei tulene teisiti,- kõik vahendid, mida määratletakse krediidiasutuste omavahendeid käsitleva nõukogu 17. aprilli 1989. aasta direktiivi 89/299/EMÜ [8] artiklis 2 "omavahenditena",- hoiused, mis tulenevad tehingutest, millega seoses on tehtud süüdimõistev kohtuotsus rahapesu eest rahandussüsteemi rahapesuks kasutamise vältimist käsitleva nõukogu 10. juuni 1991. aasta direktiivi 91/308/EMÜ [9] artiklis 1 määratletud tähenduses.Artikkel 31. Iga liikmesriik tagab ühe või mitme hoiuste tagamise skeemi sisseseadmise ja ametliku tunnustamise oma territooriumil. Ükski direktiivi 77/780/EMÜ artikli 3 kohaselt asjaomases liikmesriigis tegevusloa saanud krediidiasutus ei või vastu võtta hoiuseid, kui ta ei kuulu mõnda sellisesse skeemi, välja arvatud teises lõigus ja lõikes 4 sätestatud juhtudel.Liikmesriik võib krediidiasutuse siiski vabastada kohustusest kuuluda hoiuste tagamise skeemi, kui see krediidiasutus kuulub süsteemi, mis kaitseb krediidiasutust ennast ja kindlustab eelkõige tema likviidsus- ja maksevõime, tagades seeläbi hoiustajatele kaitse, mis on vähemalt samaväärne hoiuste tagamise skeemi pakutavaga ja mis pädevate asutuste arvates vastab järgmistele tingimustele:- süsteem peab olema käesoleva direktiivi vastuvõtmise ajal olemas ja ametlikult tunnustatud,- süsteemi ülesanne peab olema hoiuste peatamise vältimine süsteemi kuuluvates krediidiasutustes ja selleks peavad tema käsutuses olema vajalikud vahendid,- süsteem ei tohi seisneda tagatises, mille on krediidiasutusele andnud liikmesriik ise või mõni tema kohalik või piirkondlik ametiasutus,- süsteem peab tagama hoiustajate teavitamise artiklis 9 sätestatud tingimuste kohaselt.Nimetatud võimalust kasutavad liikmesriigid teatavad sellest komisjonile; eelkõige teatavad nad komisjonile kõikide selliste kaitsesüsteemide omadustest, nendega hõlmatud krediidiasutustest ja kõikidest edasistest muutustest esitatud andmetes. Komisjon teatab sellest panganduse nõuandekomiteele.2. Kui krediidiasutus ei täida temal hoiuste tagamise skeemi liikmena lasuvaid kohustusi, teatakse sellest krediidiasutusele tegevusloa väljastanud pädevatele asutustele, kes võtavad koostöös tagatisskeemiga asjakohaseid meetmeid, kaasa arvatud sanktsioonide kehtestamine, tagamaks et krediidiasutus täidab oma kohustusi.3. Kui need meetmed ei taga, et krediidiasutus täidab oma kohustusi, võib skeem, kui siseriiklik õigus lubab liiget välja arvata, pädevate asutuste selgesõnalisel nõusolekul teatada vähemalt 12 kuud ette oma kavatsusest krediidiasutus süsteemist välja arvata. Skeem tagab ka edaspidi täielikult hoiuseid, mis on tehtud enne etteteatamistähtaja möödumist. Kui etteteatamistähtaja möödumisel ei ole krediidiasutus oma kohustusi täitnud, võib tagatisskeem pärast pädevate asutuste selgesõnalise nõusoleku saamist asutuse välja arvata.4. Kui siseriiklik õigus seda lubab ja tegevusloa väljastanud pädevad asutused annavad selgesõnalise nõusoleku, võib hoiuste tagamise skeemist väljaarvatud krediidiasutus jätkata hoiuste vastuvõtmist, kui ta seadis enne oma väljaarvamist sisse mõne muu hüvitamiskorra, mis tagab, et hoiustajatele pakutava kaitse tase ja ulatus on vähemalt võrdväärsed ametlikult tunnustatud skeemi pakutavaga.5. Kui krediidiasutus, kelle väljaarvamiseks on tehtud ettepanek lõike 3 alusel, ei suuda sisse seada mõnda muud korda, mis vastab lõikes 4 sätestatud tingimustele, tühistavad tegevusloa väljastanud pädevad ametiasutused selle tegevusloa viivitamata.Artikkel 41. Liikmesriigis artikli 3 lõike 1 kohaselt sisse seatud ja ametlikult tunnustatud hoiuste tagamise skeemid hõlmavad krediidiasutuste teistes liikmesriikides asutatud filiaalide hoiustajaid.31. detsembrini 1999 ei või pakutava kaitse tase ega ulatus, sealhulgas protsendimäär, ületada vastuvõtva liikmesriigi territooriumil vastava tagatisskeemi pakutava kaitse maksimumtaset ega -ulatust.Enne kõnealust kuupäeva koostab komisjon teise lõigu kohaldamisel omandatud kogemuste põhjal aruande ja kaalub nende sätete edasise kohaldamise vajadust. Vajaduse korral esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku direktiivi vastuvõtmiseks, et pikendada nende sätete kehtivusaega.2. Kui vastuvõtva liikmesriigi tagatisskeemi pakutava kaitse tase ja/või ulatus, sealhulgas protsendimäär, ületab krediidiasutusele tegevusloa andnud liikmesriigis pakutava kaitse taseme ja/või ulatuse, tagab vastuvõttev liikmesriik, et tema territooriumil on olemas ametlikult tunnustatud hoiuste tagamise skeem, millega filiaal võib vabatahtlikult liituda, et täiendada kaitset, mida tema hoiustajad juba saavad tänu tema kuulumisele tema päritoluliikmesriigi skeemi.Skeem, millega filiaal liitub, hõlmab sellist liiki asutusi, mille alla filiaal kuulub või millele filiaal vastuvõtvas liikmesriigis kõige rohkem vastab.3. Liikmesriigid tagavad, et filiaalide liitumise suhtes vastuvõtva liikmesriigi hoiuste tagamise skeemiga kehtestatakse kooskõlas lõikega 2 erapooletud ja üldkohaldatavad tingimused. Liikmeksvõtmine eeldab, et filiaal täidab kõik asjakohased liikmesusega seotud kohustused, eelkõige kõikide osamaksude ja muude maksude tasumine. Liikmesriigid järgivad käesoleva lõike rakendamisel II lisas sätestatud juhtpõhimõtteid.4. Kui filiaal, kes on lõike 2 alusel vabatahtlikult liitunud, ei täida temal hoiuste tagamise skeemi liikmena lasuvaid kohustusi, teatakse sellest krediidiasutusele tegevusloa väljastanud pädevatele asutustele, kes võtavad koostöös tagatisskeemiga asjakohaseid meetmeid, et tagada eespool nimetatud kohustuste täitmine.Kui need meetmed ei taga, et filiaal täidab eespool nimetatud kohustusi, võib tagatisskeem tegevusloa väljastanud pädevate asutuste nõusolekul ja vähemalt 12 kuud ette teatades filiaali välja arvata. Skeem, millega filiaal vabatahtlikult liitus, tagab enne väljaarvamiskuupäeva tehtud hoiuseid nende maksetähtpäevadeni. Hoiustajatele teatatakse täiendava kaitse tühistamisest.5. Komisjon annab aru lõigete 2—4 kohaldamisest hiljemalt 31. detsembril 1999 ja teeb vajaduse korral ettepanekuid muudatuste tegemiseks nendes.Artikkel 5Tagatisskeem tagab ka edaspidi hoiuseid, mis on direktiivi 77/780/EMÜ artikli 3 kohaselt tegevusloa saanud krediidiasutuses kõnealuse tegevusloa tühistamise ajal.Artikkel 61. Liikmesriigid kontrollivad, et väljaspool ühendust asuva peakontoriga krediidiasutuste filiaalid pakuvad käesolevas direktiivis sätestatuga samaväärset kaitset.Kui see nii ei ole, võivad liikmesriigid sätestada, et väljaspool ühendust asuva peakontoriga krediidiasutuste filiaalid peavad liituma mõne nende territooriumil toimiva hoiuste tagamise skeemiga, kui direktiivi 77/780/EMÜ artikli 9 lõikest 1 ei tulene teisiti.2. Väljaspool ühendust asuva peakontoriga krediidiasutuse asutatud filiaalide olemasolevatele ja võimalikele hoiustajatele annab kõnealune krediidiasutus kogu vajaliku teabe nende hoiuseid hõlmava hüvitamiskorra kohta.3. Lõikes 2 osutatud teave tehakse kättesaadavaks siseriikliku õigusega ettenähtud viisil filiaali asukohaliikmesriigi riigikeeles või -keeltes ning selges ja arusaadavas vormis.Artikkel 71. Hoiuste tagamise skeemid näevad ette, et iga hoiustaja koguhoius on hoiuste peatamise korral tagatud kuni 20000 eküü ulatuses.31. detsembrini 1999 võivad need liikmesriigid, kus hoiused ei ole käesoleva direktiivi vastuvõtmise ajal tagatud 20000 eküü ulatuses, säilitada oma tagatisskeemidega ettenähtud ülemmäära, tingimusel et see ei ole väiksem kui 15000 eküüd.2. Liikmesriigid võivad sätestada, et teatavad hoiustajad või hoiused jäetakse kaitseta või et neile pakutakse väiksemat kaitset. Need erandid on loetletud I lisas.3. Käesolev artikkel ei välista selliste sätete säilitamist või vastuvõtmist, mis pakuvad hoiustele suuremat või terviklikumat kaitset. Eelkõige sotsiaalkaalutlustel võivad hoiuste tagamise skeemid kaitsta teatavaid hoiuseid täies ulatuses.4. Liikmesriigid võivad piirata lõikes 1 sätestatud tagatissummat või lõikes 3 nimetatud kaitset kindlaksmääratud protsendimääraga hoiuste suurusest. Tagatismäär peab siiski olema vähemalt 90 % koguhoiusest seni, kuni hüvitisena makstav summa on vähemalt lõikes 1 nimetatud summa suurune.5. Vähemalt iga viie aasta tagant vaatab komisjon korrapäraselt läbi lõikes 1 nimetatud summa. Vajaduse korral esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku direktiivi vastuvõtmiseks, et kohandada artiklis 1 nimetatud summat, võttes eelkõige arvesse pangandussektori arengut ning ühenduse majanduslikku ja rahalist olukorda. Esimene läbivaatamine toimub kõige varem viis aastat pärast artikli 7 lõike 1 teises lõigus nimetatud tähtaja möödumist.6. Liikmesriigid tagavad, et hoiustaja õigus hüvitisele võib olla hagi esemeks, mille hoiustaja esitab hoiuste tagamise skeemi vastu.Artikkel 81. Artikli 7 lõigetes 1, 3 ja 4 nimetatud piirmäärasid kohaldatakse ühte ja samasse krediidiasutusse paigutatud koguhoiuse suhtes olenemata hoiuste arvust, vääringust ja asukohast ühenduses.2. Artikli 7 lõigetes 1, 3 ja 4 sätestatud piirmäärade arvutamisel võetakse arvesse iga hoiustaja osa ühiskontol.Erisätete puudumise korral jagatakse selline konto hoiustajate vahel võrdselt.Liikmesriigid võivad sätestada, et sellisel kontol olevad hoiused, millele vähemalt kahel isikul on õigusi sellise täisühingu või ühistu või sarnase ühenduse liikmena, mis ei ole juriidiline isik, võib artikli 7 lõigetes 1, 3 ja 4 sätestatud piirmäärade arvutamiseks kokku liita ja käsitleda ühe hoiustaja tehtud hoiusena.3. Kui hoiustajal ei ole täielikku õigust kontol olevatele summadele, on tagatisega kaitstud isik, kellel on täielik õigus, tingimusel et see isik on kindlaks tehtud või teda saab kindlaks teha enne kuupäeva, mil pädevad asutused teevad artikli 1 lõike 3 punktis i kirjeldatud otsuse või kohtuorgan teeb artikli 1 lõike 3 punktis ii kirjeldatud otsuse. Kui täielik õigus on mitmel isikul, võetakse artikli 7 lõigetes 1, 3 ja 4 sätestatud piirmäärade arvutamisel arvesse iga isiku osa selle korra kohaselt, mille alusel summasid käsutatakse.Seda sätet ei kohaldata ühisinvesteerimisettevõtjate suhtes.Artikkel 91. Liikmesriigid tagavad, et krediidiasutused annavad olemasolevatele ja võimalikele hoiustajatele teavet, mis on vajalik selle hoiuste tagamise skeemi, kuhu asutus ja selle filiaalid ühenduses kuuluvad, või mõne muu artikli 3 lõike 1 teises lõigus või artikli 3 lõikes 4 sätestatud korra äratundmiseks. Hoiustajatele teatatakse hoiuste tagamise skeemi või mõne muu kohaldatava korra sätetest, sealhulgas tagatisskeemi pakutava kaitse suurusest ja ulatusest. See teave esitatakse kergestimõistetavas vormis.Taotluse korral antakse teavet ka hüvitise tingimuste ja hüvitise saamiseks täidetavate vorminõuete kohta.2. Lõikes 1 sätestatud teave tehakse kättesaadavaks siseriikliku õigusega ettenähtud viisil filiaali asukohaliikmesriigi riigikeeles või -keeltes.3. Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad, mis piiravad lõikes 1 nimetatud teabe kasutamist reklaamis, et vältida sellise kasutamise kahjulikku mõju pangandussüsteemile või hoiustajate usaldusele. Eelkõige võivad liikmesriigid piirata sellist reklaami viitega skeemile, kuhu krediidiasutus kuulub.Artikkel 101. Hoiuste tagamise skeemid peavad suutma rahuldada peatatud hoiuste suhtes hoiustajate nõuetekohaselt tõendatud nõuded kolme kuu jooksul alates kuupäevast, mil pädevad asutused teevad artikli 1 lõike 3 punktis i kirjeldatud otsuse või kohtuorgan teeb artikli 1 lõike 3 punktis ii kirjeldatud otsuse.2. Täiesti erandlikel asjaoludel ja erijuhtudel võib tagatisskeem taotleda pädevatelt asutustelt tähtaja pikendamist. Selline pikendus ei ületa kolme kuud. Tagatisskeemi taotluse korral võivad pädevad asutused anda kõige rohkem kaks edasist pikendust, millest kumbki ei ületa kuut kuud.3. Tagatisskeem ei või kasutada lõigetes 1 ja 2 sätestatud tähtaega selleks, et keelduda hüvitise maksmisest hoiustajale, kel ei olnud võimalik oma õigust hüvitisele õigeaegselt kasutada.4. Lõikes 1 nimetatud hüvitise saamiseks täidetavaid tingimusi ja vorminõudeid käsitlevad dokumendid koostatakse üksikasjalikult siseriikliku õigusega ettenähtud viisil tagatud hoiuse asukohaliikmesriigi riigikeeles või -keeltes.5. Olenemata lõigetes 1 ja 2 sätestatud tähtajast, võib tagatisskeem maksed kuni kohtuotsuseni peatada, kui hoiustajat või mõnda teist kontol olevate summadega seotud õigusi või huve omavat isikut süüdistatakse direktiivi 91/308/EMÜ artiklis 1 määratletud rahapesust tulenevas või sellega seotud õigusrikkumises.Artikkel 11Ilma et see piiraks muid õigusi, mis neil võivad siseriikliku õiguse alusel olla, lähevad likvideerimismenetluste korral hüvitismakseid tegevatele skeemidele üle hoiustajate õigused nende tehtud maksete summa ulatuses.Artikkel 12Olenemata artiklist 3, vabastatakse Hispaanias või Kreekas tegevusloa saanud III lisas loetletud asutused 31. detsembrini 1999 nõudest kuuluda hoiuste tagamise skeemi.Need krediidiasutused teatavad oma olemasolevatele ja võimalikele hoiustajatele selgesõnaliselt, et nad ei kuulu ühessegi hoiuste tagamise skeemi.Kui selle aja jooksul kavatseb mõni selline krediidiasutus asutada teises liikmesriigis filiaali või on seda juba teinud, võib nimetatud liikmesriik nõuda kõnealuselt filiaalilt tema territooriumil loodud hoiuste tagamise skeemi kuulumist artikli 4 lõigetes 2—4 sätestatule vastavate tingimuste kohaselt.Artikkel 13Tegevusloa saanud krediidiasutuste loendis, mille ta peab koostama direktiivi 77/780/EMÜ artikli 3 lõike 7 kohaselt, esitab komisjon iga krediidiasutuse seisundi käesoleva direktiivi suhtes.Artikkel 141. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 1. juuliks 1995. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 15Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 16Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 30. mai 1994Euroopa Parlamendi nimelpresidentE. KlepschNõukogu nimeleesistujaG. Romeos[1] EÜT C 163, 30.6.1992, lk 6 ja EÜT C 178, 30.6.1993, lk 14.[2] EÜT C 332, 16.12.1992, lk 13.[3] EÜT C 115, 26.4.1993, lk 96 ja Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsus (EÜT C 91, 28.3.1994).[4] EÜT L 33, 4.2.1987, lk 16.[5] EÜT L 386, 30.12.1989, lk 1. Direktiivi on muudetud direktiiviga 92/30/EMÜ (EÜT L 110, 28.4.1992, lk 52).[6] EÜT L 322, 17.12.1977, lk 30. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 89/646/EMÜ (EÜT L 386, 30.12.1989, lk 1).[7] EÜT L 375, 31.12.1985, lk 3. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 88/220/EMÜ (EÜT L 100, 19.4.1988, lk 31).[8] EÜT L 124, 5.5.1989, lk 16. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 92/16/EMÜ (EÜT L 75, 21.3.1992, lk 48).[9] EÜT L 166, 28.6.1991, lk 77.--------------------------------------------------I LISAArtikli 7 lõikes 2 nimetatud erandite loend1 Direktiivi 89/646/EMÜ artikli 1 lõikes 6 määratletud finantseerimisasutuste hoiused.2. Kindlustusseltside hoiused.3. Valitsus- ja keskhaldusasutuste hoiused.4. Maakonna-, piirkondlike, kohalike ja munitsipaalasutuste hoiused.5. Ühisinvesteerimisettevõtjate hoiused.6. Pensionifondide hoiused.7. Krediidiasutuse nõukogu ja juhatuse liikmete ning isiklikult vastutavate liikmete, vähemalt 5 % krediidiasutuse kapitalist omavate isikute, krediidiasutuse raamatupidamisdokumentide seadusjärgse auditeerimise eest vastutavate isikute ja selliste hoiustajate hoiused, kes on samasuguses seisundis muudes sellesama kontserni äriühingutes.8. Punktis 7 nimetatud hoiustajate lähisugulaste ja investorite nimel tegutsevate kolmandate isikute hoiused.9. Sellesama kontserni muude äriühingute hoiused.10. Hoiused, mis ei ole ühegi isiku nimel.11. Hoiused, mille eest hoiustaja on üksikjuhuna saanud selleltsamalt krediidiasutuselt intressimäärasid ja rahalisi soodustusi, mis on raskendanud krediidiasutuse rahalist olukorda.12. Sellesama asutuse väljalastud võlakirjad ning oma aktseptidest ja lihtvekslitest tulenevad kohustused.13. Hoiused muudes vääringutes kui:- liikmesriikide vääringutes,- eküüdes.14. Selliste äriühingute hoiused, kellel ei ole oma suuruse tõttu lubatud koostada lühendatud bilanssi asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g põhineva ja teatavat tüüpi äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid käsitleva nõukogu 25. juuli 1978. aasta neljanda direktiivi 78/660/EMÜ [1] artikli 11 alusel.[1] EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 90/605/EMÜ (EÜT L 317, 16.11.1990, lk 60).--------------------------------------------------II LISAJuhtpõhimõttedKui filiaal taotleb vastuvõtva liikmesriigi skeemiga liitumist täiendava kaitse saamiseks, kehtestab vastuvõtva liikmesriigi skeem kahepoolselt koos päritoluliikmesriigi skeemiga asjakohased eeskirjad selle filiaali hoiustajatele hüvitise maksmiseks ja maksmise korra. Nii selle korra kui ka kõnealusele filiaalile kohaldatavate liitumistingimuste (nimetatud artikli 4 lõikes 2) koostamisel kohaldatakse järgmiseid põhimõtteid:a) vastuvõtva liikmesriigi skeemile jäävad täielikud õigused kehtestada osalevate krediidiasutuste suhtes oma erapooletuid ja üldkohaldatavaid eeskirju; ta võib nõuda asjakohase teabe esitamist ja tal on õigus kontrollida seda teavet päritoluliikmesriigi pädevates asutustes;b) vastuvõtva liikmesriigi skeem rahuldab täiendava hüvitisega seotud nõuded pärast seda, kui päritoluliikmesriigi pädevad asutused on talle teatanud hoiuste peatamisest. Vastuvõtva liikmesriigi skeemile jäävad täielikud õigused kontrollida hoiustaja õigusi oma normide ja korra kohaselt enne täiendava hüvitise maksmist;c) päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi skeemid teevad teineteisega igakülgset koostööd tagamaks, et hoiustajad saavad hüvitist viivitamata ja õiges summas. Eelkõige lepivad nad kokku, kuidas emma-kumma skeemi raames tasaarvestust põhjustada võiv vastunõue mõjutab hüvitist, mida kumbki skeem hoiustajale maksab;d) vastuvõtva liikmesriigi skeemil on õigus nõuda filiaalidelt täiendava kaitse eest põhjendatud tasu, võttes arvesse päritoluliikmesriigi skeemi rahastatavat tagatist. Tasu sissenõudmise hõlbustamiseks on vastuvõtva liikmesriigi skeemil õigus eeldada, et tema vastutus piirdub igal juhul tema pakutava tagatise ja päritoluliikmesriigi pakutava tagatise vahega, olenemata sellest, kas päritoluliikmesriik maksab hüvitist vastuvõtva liikmesriigi territooriumil olevate hoiuste suhtes.--------------------------------------------------III LISAArtiklis 12 osutatud krediidiasutuste loenda) Hispaania krediidiasutuste eriliigid, kelle õiguslik seisund on muutumas ja kes on saanud tegevusloa nime all:- Entidades de Financiación o Factoring,- Sociedades de Arrendamiento Financiero,- Sociedades de Crédito Hipotecario;b) järgmised Hispaania avalik-õiguslikud krediidiasutused:- Banco de Crédito Agrícola, SA,- Banco Hipotecario de España, SA,- Banco de Crédito Local, SA;c) järgmised Kreeka krediidiühistud:- Lamía krediidiühistu,- Ioánnina krediidiühistu,- Xylocastroni krediidiühistu,samuti need järgnevalt loetletud samalaadilised krediidiasutused, kes on tegevusloa juba saanud või kelle tegevusloataotluse menetlemine on käesoleva direktiivi vastuvõtmise kuupäeval pooleli:- Chanía krediidiühistu,- Irákleio krediidiühistu,- Magneesia krediidiühistu,- Lárisa krediidiühistu,- Pátra krediidiühistu,- Thessaloníki krediidiühistu.--------------------------------------------------