title: Komisjoni direktiiv 2005/27/EÜ, 29. märts 2005, millega muudetakse tehnika arenguga arvestamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/97/EÜ kaudse nähtavuse seadmete ja nendega varustatud sõidukite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohtaEMPs kohaldatav tekst

text:
               30.3.2005

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 81/44

         KOMISJONI DIREKTIIV 2005/27/EÜ,
   29. märts 2005,
   millega muudetakse tehnika arenguga arvestamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/97/EÜ kaudse nähtavuse seadmete ja nendega varustatud sõidukite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/97/EÜ kaudse nähtavuse seadmete ja nendega varustatud sõidukite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, millega muudetakse direktiivi 70/156/EMÜ ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 71/127/EMÜ, (2) eriti selle artiklit 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiiv 2003/97/EÜ on üks neid direktiive, mis on seotud direktiivi 70/156/EMÜ kohase ühenduse tüübikinnitusmenetlusega. Seega kehtivad direktiivi 70/156/EMÜ sätted, mis käsitlevad sõidukite süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke, direktiivi 2003/97/EÜ suhtes.

               (2)

               Pimeala vähendamiseks rühma N2 sõidukite puhul, mille mass ei ületa 7,5 tonni, on vaja muuta teatavaid direktiivis 2003/97/EÜ sätestatud nõudeid.

               (3)

               Pärast 2003. aastat on tahavaatepeeglite vallas tehtud suuri tehnilisi edusamme. Nüüd on võimalik paigaldada lainurkseid tahavaatepeegleid teatavatele rühma N2 sõidukitele, mille mass ei ületa 7,5 tonni. Seetõttu on asjakohane muuta direktiivi 2003/97/EÜ, laiendades kohustust paigaldada IV klassi lainurkpeegleid ka nendele rühma N2 sõidukitele, mille kabiin sarnaneb rühm N3 sõidukite omaga. Rühma N2 sõidukite kahe liigi eristamise sobiv kriteerium on see, kas sõidukile on võimalik paigaldada V klassi lähivaatepeeglit.

               (4)

               Sõidukid, mille istmete leeni kaldenurk ei ole muudetav, ei vasta standardnõuetele. Seetõttu tuleks kehtestada parandustegur sõidukitele, mille istmete leeni kaldenurk ei ole muudetav.

               (5)

               Samuti on asjakohane muuta tüübikinnitust käsitlevaid haldussätteid, kehtestades eraldusnumbrid liikmesriikidele, kes ühinesid Euroopa Liiduga 1. mail 2004.

               (6)

               Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 70/156/EMÜ artikli 13 alusel asutatud tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2003/97/EÜ I ja III lisa muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 19. oktoobril 2005. Nad edastavad komisjonile viivitamata nende õigusnormide teksti ning nende õigusnormide ja käesoleva direktiivi sätete omavahelise vastavuse tabeli.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile põhilised siseriiklikud õigusnormid, mille nad on vastu võtnud käesoleva direktiiviga hõlmatud valdkonnas.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 29. märts 2005

            Komisjoni nimel

            asepresident

         Günter VERHEUGEN

      (1)  EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/104/EÜ (ELT L 337, 13.11.2004, lk 13).

      (2)  ELT L 25, 29.1.2004, lk 1.

      LISA
      Direktiivi 2003/97/EÜ I ja III lisa muudetakse järgmiselt.

                  1.

                  I lisa punkti 1.1.1.12 lisatakse esimese lause järele järgmine uus lause:
                  “Istme puhul, mille leeni kaldenurk ei ole muudetav, kohandatakse okulaarpunktide asukohta käesoleva lisa 7. liite sätete kohaselt.”

                  2.

                  I lisa 5. liite punktis 1.1 lisatakse eraldusnumbrite loendisse järgmine tekst:
                  “8 – Tšehhi Vabariik, 29 – Eesti, 49 – Küpros, 32 – Läti, 36 – Leedu, 7 – Ungari, 50 – Malta, 20 – Poola, 26 – Sloveenia, 27 – Slovakkia.”

                  3.

                  I lisa täiendatakse 7. liitega järgmiselt:

                     “7. liide
                     Okulaarpunktide kindlaksmääramine istme puhul, mille leeni kaldenurk ei ole muudetav

                                 1.

                                 Okulaarpunktide paigutust R-punkti suhtes kohandatakse allpool olevas tabelis märgitud viisil X-koordinaatide abil kolmemõõtmelises taustsüsteemis. Tabelis on esitatud põhikoordinaadid leeni 25kraadise mittemuudetava kaldenurga puhul. Koordinaatide kolmemõõtmeline taustsüsteem on määratletud direktiivi 77/649/EMÜ I lisa punktis 2.3.

                                             Leeni kaldenurk

                                             Horisontaalkoordinaadid

                                                (kraadides)

                                             ΔX

                                             25

                                             68 mm

                                 2.

                                 Täiendav parandus leeni mittemuudetavate kaldenurkade puhul, mis ei ole 25°
                                 Allpool olevas tabelis on märgitud täiendavad parandused leeni 25kraadise mittemuudetava kaldenurga okulaarpunktide suhtes, mis tuleb teha okulaarpunktide X- ja Z-koordinaatides juhul, kui ettenähtud leeni kaldenurk ei ole 25°.

                                             Leeni kaldenurk

                                             Horisontaalkoordinaadid

                                             Vertikaalkoordinaadid

                                                (kraadides)

                                             ΔX

                                             ΔZ

                                             5

                                             – 186 mm

                                             28 mm

                                             6

                                             – 177 mm

                                             27 mm

                                             7

                                             – 167 mm

                                             27 mm

                                             8

                                             – 157 mm

                                             27 mm

                                             9

                                             – 147 mm

                                             26 mm

                                             10

                                             – 137 mm

                                             25 mm

                                             11

                                             – 128 mm

                                             24 mm

                                             12

                                             – 118 mm

                                             23 mm

                                             13

                                             – 109 mm

                                             22 mm

                                             14

                                             – 99 mm

                                             21 mm

                                             15

                                             – 90 mm

                                             20 mm

                                             16

                                             – 81 mm

                                             18 mm

                                             17

                                             – 72 mm

                                             17 mm

                                             18

                                             – 62 mm

                                             15 mm

                                             19

                                             – 53 mm

                                             13 mm

                                             20

                                             – 44 mm

                                             11 mm

                                             21

                                             – 35 mm

                                             9 mm

                                             22

                                             – 26 mm

                                             7 mm

                                             23

                                             – 18 mm

                                             5 mm

                                             24

                                             – 9 mm

                                             3 mm

                                             25

                                             0 mm

                                             0 mm

                                             26

                                             9 mm

                                             – 3 mm

                                             27

                                             17 mm

                                             – 5 mm

                                             28

                                             26 mm

                                             – 8 mm

                                             29

                                             34 mm

                                             – 11 mm

                                             30

                                             43 mm

                                             – 14 mm

                                             31

                                             51 mm

                                             – 18 mm

                                             32

                                             59 mm

                                             – 21 mm

                                             33

                                             67 mm

                                             – 24 mm

                                             34

                                             76 mm

                                             – 28 mm

                                             35

                                             84 mm

                                             – 32 mm

                                             36

                                             92 mm

                                             – 35 mm

                                             37

                                             100 mm

                                             – 39 mm

                                             38

                                             108 mm

                                             – 43 mm

                                             39

                                             115 mm

                                             – 48 mm

                                             40

                                             123 mm

                                             – 52 mm”

                  4.

                  III lisa tabelis asendatakse rühma N2 ≤ 7,5 t mootorsõidukite IV klassi lainurkpeegleid käsitlevas lahtris asuv tekst järgmisega:
                  “Kohustuslik
                  mõlemal küljel, kui V klassi peeglit saab paigaldada
                  Mittekohustuslik
                  kummalgi küljel, kui ei saa paigaldada”.

                  5.

                  III lisa tabelis asendatakse rühma N2 ≤ 7,5 t mootorsõidukite V klassi lähivaatepeegleid käsitlevas lahtris olev tekst järgmise tekstiga:
                  “Kohustuslik, vt III lisa punkte 3.7 ja 5.5.5
                  sõitjapoolsel küljel
                  Mittekohustuslik
                  juhipoolsel küljel
                  (mõlemad tuleb paigaldada vähemalt 2 m kõrgusele maapinnast)
                  Lubatud kõrvalekalle on + 10 cm.”


title: Nõukogu direktiiv 2001/102/EÜ, 27. november 2001, millega muudetakse direktiivi 1999/29/EÜ soovimatute ainete ja toodete kohta loomasöötadesEMPs kohaldatav tekst

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32001L0102

Euroopa Liidu Teataja L 006 , 10/01/2002 Lk 0045 - 0049

		Nõukogu direktiiv 2001/102/EÜ,27. november 2001,millega muudetakse direktiivi 1999/29/EÜ soovimatute ainete ja toodete kohta loomasöötades(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/29/EÜ soovimatute ainete ja toodete kohta loomasöötades, [1] eriti selle artikli 10 lõiget a,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Direktiiv 1999/29/EÜ näeb ette, et söödamaterjali võib ühenduses ringlusse lasta üksnes juhul, kui see on puhas, ehtne ja nõutava turustuskvaliteediga.(2) Termin "dioksiinid" hõlmab 75 polüklooritud dibenso-p-dioksiini ("PCDD") ja 135 polüklooritud dibensofuraani ("PCDF") analoogi, millest 17 on toksikoloogiliselt ohtlikud. Kõige toksilisem analoog on 2,3,7,8-tetrakloordibenso-p-dioksiin ("TCDD"), mille Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus ja teised usaldusväärsed rahvusvahelised organisatsioonid on liigitanud inimesele ohtlikuks kantserogeeniks. Toidu teaduskomitee on kooskõlas Maailma Tervishoiuorganisatsiooniga ("WHO") jõudnud järeldusele, et dioksiinide kantserogeenne mõju ei avaldu teatavast piirnormist madalamal tasemel. Muud soovimatud mõjud, nagu endometrioos, neuroloogilised ja käitumishäired ning immunosupressiivsed mõjud, avalduvad märksa madalamal tasemel ja neid loetakse seetõttu sobivaks lubatud doosi kindlaksmääramisel.(3) Polüklooritud bifenüülid ("PCBd") on 209 analoogist koosnev rühm, mille võib nende toksikoloogiliste omaduste põhjal jagada kahte gruppi: 12 analoogi ilmutavad dioksiinidele omaseid toksikoloogilisi omadusi ja neid nimetatakse seetõttu tihti "dioksiinitaolisteks PCBdeks". Ülejäänud PCBd ei oma dioksiinitaolist toksilisust ning nende toksikoloogilised omadused on teistsugused.(4) Igal dioksiini analoogil või dioksiinitaolisel PCB-l on erinev toksilisuse tase. Erinevate analoogide toksilisuse võrdlemiseks on kehtestatud toksilisuse ekvivalentfaktori ("TEF") mõiste, mis hõlbustab riskianalüüsi ja regulatiivset kontrolli. See tähendab, et analüütilisi tulemusi kõigi 17 eristatava dioksiini analoogi ja 12 dioksiinitaolise PCB analoogi kohta väljendatakse ühe kvantifitseeritava ühiku alusel, milleks on "TCDD toksilisuse ekvivalentkontsentratsioon" ("TEQ").(5) Dioksiinid ja PCBd on keemilise ja bioloogilise lagunemise suhtes äärmiselt vastupidavad ning säilivad seetõttu keskkonnas ja akumuleeruvad sööda- ja toiduahelates.(6) Dioksiinide, PCBde ja dioksiinitaoliste PCBde levik keskkonnas loob saastatuse fooni, mis avaldab mõju kõikidele loomade poolt otseselt toiduks tarvitatavatele või loomasööda toorainena kasutatavatele maismaataimedele ning samuti veeloomade söödaahelale. Sama kehtib ka pinnase kohta, mis võib saastata söödamaterjali või sattuda loomade seedekulglasse. Lisaks foonsaastusele võib ette tulla söödamaterjali juhuslikku otsest saastumist kas dioksiinide keskkonda sattumise tõttu tööstustegevuse tagajärjel, söödamaterjali tootmise, käitlemise ja transpordi ajal või tänu ebaseaduslike võtete kasutamisele või juhtimistegevuse puudujääkidele sööda tootmisel.(7) Inimene puutub dioksiinidega enam kui 90 % ulatuses kokku toiduainete kaudu. Loomse päritoluga toiduained moodustavad üldisest kokkupuute määrast tavaliselt kuni 80 %. Loomade dioksiinikoormus tuleneb peamiselt söötadest. Seetõttu tekitavad söödad ja mõnel juhul ka pinnas muret kui võimalikud dioksiiniallikad.(8) Toidu teaduskomitee võttis 30. mail 2001 vastu arvamuse dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde riskianalüüsi kohta, mille ajakohastatud variant põhineb uuel teaduslikul informatsioonil, mis sai kättesaadavaks pärast sama komitee arvamuse vastuvõtmist selles küsimuses 22. novembril 2000. Toidu teaduskomitee kinnitas dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde lubatud nädaladoosiks 14 pg WHO-TEQ kehakaalu kilogrammi kohta. Dioksiinidega kokkupuute hinnangud näitavad, et märkimisväärne osa ühenduse rahvastikust omastab neid toidu kaudu üle lubatud nädaladoosi.(9) Inimese kokkupuute vähendamine toidu kaudu omastatavate dioksiinidega on seetõttu oluline ja vajalik tarbijakaitse tagamiseks. Kuna toidu saastumine on otseselt seotud sööda saastumisega, tuleb võtta vastu ühtne lähenemisviis, et vähendada dioksiini esinemist kogu toiduahelas, st ahelas, mis ulatub söödatoorainest toiduloomade kaudu inimeseni. Seetõttu on meetmete rakendamine söödamaterjalide ja sööda suhtes oluliseks sammuks dioksiinisisalduse vähendamisel inimese toidus.(10) Söötade teaduskomiteel paluti anda nõu söödamaterjalide saastumise kohta dioksiinide ja PCBde, sealhulgas dioksiinitaoliste PCBdega, toiduloomade kokkupuute kohta dioksiinide ja PCBdega, nende ühendite ülekandumise kohta loomset päritolu toiduainetesse ning söödas sisalduvate dioksiinide ja PCBde mõju kohta loomade tervisele. Söötade teaduskomitee esitas oma arvamuse 6. novembril 2000. Selles tõsteti esile kalajahu ja kalaõli kui kõige enam saastunud söödamaterjale, kusjuures Euroopa päritolu toodete saastatuse aste oli kõrgem. Järgmiste olulisel määral saastunud materjalidena märgiti ära loomsed rasvad. Dioksiinisaastuse tase kõikides muudes loomsetes ja taimsetes söödamaterjalides oli suhteliselt väike. Koresöödad sisaldasid erineval määral dioksiine sõltuvalt asukohast, pinnase saastatuse astmest ja kokkupuutest õhusaaste allikatega.(11) Tuleks rakendada meetmeid, vähendamaks dioksiinide esinemist ja sattumist keskkonda eesmärgiga vähendada keskkonna saastatuse mõju söödamaterjalide saastumisele. Muuhulgas soovitas söötade teaduskomitee seada eesmärgiks piirata kõige saastunumate söödamaterjalide mõju üldisele toidusaastusele.(12) Dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde piirnormid on otstarbekaks vahendiks inimese liigse dioksiinidega kokkupuute ja lubamatult kõrge saastatuse astmega söötade levimise vältimiseks, näiteks juhusliku saastumise või kokkupuute korral. Lisaks on piirnormide kehtestamine hädavajalik kontrollsüsteemi rakendamiseks ja ühtse kohaldamise tagamiseks.(13) Meetmed, mis põhinevad ainult dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde piirnormide kehtestamisel söötadele, on piisavalt tõhusad inimese kokkupuute vähendamiseks dioksiinidega üksnes juhul, kui vastav tase seatakse nii madalale, et suur osa söödavarudest tuleks tunnistada loomseks tarbimiseks kõlbmatuks. Vastavalt üldlevinud seisukohale peaks dioksiinide sisalduse aktiivseks vähendamiseks söötades kaasnema piirnormide kehtestamisega ennetavat lähenemisviisi propageerivad meetmed, mille hulka kuuluvad tegevustasemete ja sihttasemete kehtestamine söötadele koos emissiooni piiramise meetmetega. Sihttasemed tähistavad tasemeid, mille lõpliku saavutamise korral väheneb enamiku inimeste kokkupuude dioksiinidega teaduskomitee kehtestatud lubatud nädaladoosini. Tegevustasemed kujutavad endast pädevate asutuste ja ettevõtjate vahendit juhtumite tuvastamiseks, mille puhul on otstarbekas teha kindlaks saasteallikas ja rakendada meetmeid saaste vähendamiseks või kõrvaldamiseks mitte ainult käesoleva määruse sätete rikkumise korral, vaid ka juhul, kui dioksiinitase leitakse olevat tavalisest foontasemest märkimisväärselt kõrgem. Sel viisil vähendatakse söötade dioksiinitaset järk-järgult ja saavutatakse lõpuks sihttase. Seetõttu adresseerib komisjon selles küsimuses liikmesriikidele oma soovituse.(14) Kuigi toksikoloogilisest seisukohast tuleks iga piirnormi kohaldada dioksiinide, furaanide ja dioksiinitaoliste PCBde suhtes, kehtestatakse esialgu piirnormid ainult dioksiinidele ja furaanidele, mitte aga dioksiinitaolistele PCBdele, kuna andmed viimaste esinemissageduse kohta on väga piiratud. Seiret siiski jätkatakse, eriti dioksiinitaoliste PCBde sisalduse osas, eesmärgiga laiendada piirnorme ka nendele ainetele.(15) Söötade dioksiinisisalduse lubamatult kõrget taset tuleks hinnata lähtuvalt praegusest saastatuse foonist, mis on erinevate söötade puhul erinev. Piirnorm tuleks kehtestada foontaset arvestades rangel, aga järgitaval tasemel.(16) Eesmärgiga tagada, et kõik sööda- ja toiduahelas tegutsevad ettevõtjad teevad jätkuvalt kõik võimaliku ja vajaliku dioksiinisisalduse piiramiseks söödas ja toidus, tuleks kohaldatavad piirnormid madalamate normide kehtestamise eesmärgil teatud kindla ajavahemiku järel läbi vaadata. Inimese kokkupuute vähendamine dioksiinidega vähemalt 25 % võrra tuleks saavutada aastaks 2006.(17) Dioksiini tase segasöötades ja taimset päritolu söötades ei ole tavaliselt kuigi kõrge. Kuna taimset päritolu söödamaterjalid on paljudele loomaliikidele kaugelt kõige olulisemaks toidukomponendiks, on otstarbekas kehtestada piirnorm ka nende söödamaterjalide suhtes. Mida tundlikum on analüüsimeetod, seda kallim ja aeganõudvam on dioksiinisisalduse kontrollimise analüüs. Kuna on oluline analüüsida võimalikult palju proove, on soovitatud piirnormid mõnevõrra kõrgemad kui tavaline foontase, seda eeldusel, et need kujutavad endast sisalduse ülempiiri.(18) On äärmiselt oluline vähendada üldist dioksiinisaastuse taset söötades. Seetõttu tuleb keelata piirnormidele vastavate toidukomponentide ja söödamaterjali segamine neid piirnorme ületavate toidukomponentide ja söödamaterjaliga.(19) Seetõttu tuleks direktiivi 1999/29/EÜ vastavalt muuta.(20) Alaline toidukomitee ei ole esitanud omapoolset soodsat arvamust. Seetõttu ei ole komisjon saanud vastu võtta sätteid, mis olid kavandatud direktiivi 1999/29/EÜ artiklis 13 ettenähtud korras,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 1999/29/EÜ I ja II lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid enne 1. juulit 2002 ja teavitavad sellest viivitamata komisjoni.Kõnesolevaid õigusnorme kohaldatakse alates 1. juulist 2002.Kui liikmesriigid kõnesolevad normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile.Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate siseriiklike õigusnormide tekstid.Artikkel 31. Sätted, millele viidatakse artiklis 1, vaadatakse esmakordselt läbi hiljemalt 31. detsembriks 2004, võttes arvesse uusi andmeid dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde sisalduse kohta, eelkõige selleks, et kehtestada piirnormid ka dioksiinitaoliste PCBde osas.2. Sätted, millele viidatakse artiklis 1, vaadatakse uuesti läbi hiljemalt 31. detsembriks 2006 eesmärgiga vastavaid piirnorme oluliselt vähendada.Artikkel 4Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 27. november 2001Nõukogu nimeleesistujaA. Neyts-Uyttebroeck[1] EÜT L 115, 4.5.1999, lk 32.--------------------------------------------------LISADirektiivi 1999/29/EÜ I ja II lisa muudetakse järgmiselt.1. I lisa muudetakse järgmiselt:a) tabelis asendatakse alajaotuse"B. Tooted"punkt 21 järgmisega:"Ained, tooted | Söödad | Piirnormid (mg/kg ehk miljondikku massiosa) söötade puhul, mille niiskusesisaldus on 12 % |1 | 2 | 3 |21.Dioksiinisisaldus (polüklooritud dibenso-paradioksiinid (PCDD) ja polüklooritud dibensofuraanid (PCDF) kokku – PCDD/F – väljendatuna Maailma Tervishoiuorganisatsiooni (WHO) toksilisuse ekvivalentides, kasutades WHO toksilisuse ekvivalentfaktoreid (TEF, 1997)) | Kõik taimsed söödatoorained, sealhulgas taimeõlid ja kõrvalsaadused | 0,75 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5,6) |Mineraalained | 1,0 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5,6) |Loomsed rasvad, sealhulgas piimarasv ja munarasv | 2,0 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5,6) |Muud maismaaloomadest saadud tooted, sealhulgas piim ja piimatooted ning munad ja munatooted | 0,75 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5,6) |Kalaõli | 6 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5,6) |Kalad ja muud veeloomad, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused, välja arvatud kalaõli (7) | 1,25 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5,6) |Segasöödad, välja arvatud karusloomade söödad, kalasöödad ja lemmikloomatoidud | 0,75 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5,6) |Kalasöödad Lemmikloomatoidud | 2,25 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5,6)" |b) I lisa lõppu lisatakse järgmised joonealused märkused:"(5) Sisalduse ülempiir; sisalduse ülempiir arvutatakse, eeldades, et kõigi eri analoogide kontsentratsioonid allpool määramispiiri võrduvad määramispiiriga.(6) Need piirnormid vaadatakse esmakordselt läbi hiljemalt 31. detsembriks 2004, võttes arvesse uusi andmeid dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde sisalduse kohta, eelkõige selleks, et kehtestada piirnormid ka dioksiinitaoliste PCBde osas, ning uuesti hiljemalt 31. detsembriks 2006 eesmärgiga vastavaid piirnorme oluliselt vähendada.(7) Piirnormid ei hõlma otse tarnitud ning ilma vahepealse töötluseta karusloomade sööda valmistamiseks kasutatud värsket kala. Kõnealustest karusloomadest saadud töödeldud loomsed valgud ei tohi sattuda toiduahelasse ning nende söötmine põllumajandusloomadele, keda peetakse, nuumatakse või aretatakse toidu tootmise eesmärgil, on keelatud."2. II lisa muudetakse järgmiselt:a) tabelis asendatakse A osa punkt 4 järgmisega:"Ained, tooted | Söödad | Piirnormid (mg/kg ehk miljondikku massiosa) söötade puhul, mille niiskusesisaldus on 12 % |1 | 2 | 3 |4.Dioksiinisisaldus (polüklooritud dibenso-paradioksiinid (PCDD) ja polüklooritud dibensofuraanid (PCDF) kokku – PCDD/F – väljendatuna Maailma Tervishoiuorganisatsiooni (WHO) toksilisuse ekvivalentides, kasutades WHO toksilisuse ekvivalentfaktoreid (TEF, 1997)) | Kõik taimsed söödatoorained, sealhulgas taimeõlid ja kõrvalsaadused | 0,75 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2,3) |Mineraalained | 1,0 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2,3) |Loomsed rasvad, sealhulgas piimarasv ja munarasv | 2,0 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2,3) |Muud maismaaloomadest saadud tooted, sealhulgas piim ja piimatooted ning munad ja munatooted | 0,75 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2,3) |Kalaõli | 6 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2,3) |Kalad ja muud veeloomad, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused, välja arvatud kalaõli (4) | 1,25 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2,3) |Segasöödad, välja arvatud karusloomade söödad, kalasöödad ja lemmikloomatoidud | 0,75 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2,3) |Kalasöödad Lemmikloomatoidud | 2,25 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (2,3)" |b) A osa lõpus kustutatakse joonealune märkus 2 ja asendatakse see järgmiste joonealuste märkustega:"(3) Sisalduse ülempiir; sisalduse ülempiir arvutatakse, eeldades, et kõigi eri analoogide kontsentratsioonid allpool määramispiiri võrduvad määramispiiriga.(4) Need piirnormid vaadatakse esmakordselt läbi hiljemalt 31. detsembriks 2004, võttes arvesse uusi andmeid dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde sisalduse kohta, eelkõige selleks, et kehtestada piirnormid ka dioksiinitaoliste PCBde osas, ning uuesti hiljemalt 31. detsembriks 2006 eesmärgiga vastavaid piirnorme oluliselt vähendada.(5) Piirnormid ei hõlma otse tarnitud ning ilma vahepealse töötluseta karusloomade sööda valmistamiseks kasutatud värsket kala. Kõnealustest karusloomadest saadud töödeldud loomsed valgud ei tohi sattuda toiduahelasse ning nende söötmine põllumajandusloomadele, keda peetakse, nuumatakse või aretatakse toidu tootmise eesmärgil, on keelatud."--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 2004/74/EÜ, 29. aprill 2004, millega parandatakse direktiivi 2003/96/EÜ teatud liikmesriikide võimaluse osas rakendada energiatoodete ja elektrienergia maksustamisel ajutisi vabastusi või maksuvähendusi

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32004L0074

Euroopa Liidu Teataja L 157 , 30/04/2004 Lk 0087 - 0099

		Nõukogu direktiiv 2004/74/EÜ,29. aprill 2004,millega parandatakse direktiivi 2003/96/EÜ teatud liikmesriikide võimaluse osas rakendada energiatoodete ja elektrienergia maksustamisel ajutisi vabastusi või maksuvähendusiEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 93,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta direktiiviga 2003/96/EÜ, millega korraldatakse ümber energiatoodete ja elektrienergia maksustamise ühenduse raamistik, [3] asendati alates 1. jaanuarist 2004 nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiiv 92/81/EMÜ mineraalõlidele kehtestatud aktsiisimaksude struktuuri ühtlustamise kohta [4] ja nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiiv 92/82/EMÜ mineraalõlide aktsiisimäärade ühtlustamise kohta [5]. Selles on määratletud maksustruktuurid ja maksustamistasemed, mida rakendatakse energiatoodete ja elektrienergia suhtes.(2) Direktiiviga 2003/96/EÜ kehtestatud miinimummäärad tekitavad suuri majanduslikke ja sotsiaalseid raskusi teatud liikmesriikidele, täpsemalt Küprosele, Tšehhi Vabariigile, Eestile, Ungarile, Lätile, Leedule, Maltale, Poolale, Sloveeniale ja Slovakkiale, arvestades varem kehtinud aktsiisimaksude suhteliselt madalat taset, kestvat majandusliku ülemineku perioodi, suhteliselt madalat palgataset ja piiratud võimalusi tasakaalustada lisanduvat maksukoormust muude maksude vähendamise kaudu. Konkreetselt avaldab direktiivis 2003/96/EÜ sätestatud miinimummäärade rakendamisega kaasnev hinnatõus tõenäoliselt kahjulikku mõju nende riikide kodanikele ja majandusele, tekitades näiteks talumatu koormuse väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele.(3) Nendel liikmesriikidel tuleks seetõttu lubada ajutiselt kohaldada täiendavaid maksuvabastusi või maksuvähendusi, kui see ei kahjusta siseturu korrektset toimimist ja ei kahjusta konkurentsi. Lisaks sellele, kooskõlas põhimõtetega, mille kohaselt määrati direktiivi 2003/96/EÜ alusel kindlaks algsed üleminekuperioodid, on kõigi selliste meetmete eesmärgiks tagada järkjärguline ühtlustamine rakenduvate ühenduse miinimummääradega.(4) 2003. aasta ühinemisleping [6] sätestab Poola ja Küprose osas üleminekumeetmed direktiivide 92/81/EMÜ ja 92/82/EMÜ kohaldamiseks. Leping sätestab ühtlasi elektrienergiaga seonduvad erimeetmed Leedu ja Eesti jaoks. Neid meetmeid tuleb erimaksuvabastuste lubamise kontekstis kohaselt arvesse võtta.(5) Käesolev direktiiv ei tohi kahjustada ühegi menetluse tulemust, mida võidakse kohaldada seoses ühtse turu toimimishäiretega, eriti lepingu artiklite 87 ja 88 kohaselt. See ei tühista liikmesriikidele esitatud nõuet teavitada komisjoni võimaliku riigiabi juhtudest lepingu artikli 88 kohaselt.(6) Direktiivi 2003/96/EÜ teatud sätted vajavad selles sätestatud üleminekuperioodi viidete osas selgitamist.(7) Seepärast tuleks direktiivi 2003/96/EÜ vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 2003/96/EÜ muudetakse käesolevaga järgmiselt.1. Artiklit 18 muudetakse käesolevaga järgmiselt:a) lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega: "Erandina käesoleva direktiivi sätetest on II lisas loetletud liikmesriikidel lubatud jätkuvalt kohaldada selles lisas sätestatud maksuvähendust või -vabastust.";b) lõikes 2 asendatakse tekst "lõigetes 3–12" tekstiga "lõigetes 3–13";2. Lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 18a1. Erandina käesoleva direktiivi sätetest on III lisas loetletud liikmesriikidel lubatud kohaldada selles lisas sätestatud maksuvähendust või -vabastust.Kui komisjoni ettepaneku alusel tehtavast nõukogu eelnevast läbivaatusest ei tulene teisiti, kaotab see luba kehtivuse 31. detsembril 2006 või III lisas määratletud kuupäeval.2. Olenemata lõigetest 3–11 sätestatud ajavahemikest ning tingimusel, et see ei moonuta oluliselt konkurentsi, võivad liikmesriigid, kellel on raskusi uue madalaima maksustamistaseme rakendamisega, rakendada üleminekuperioodi kuni 1. jaanuarini 2007 eelkõige selleks, et mitte ohustada hindade stabiilsust.3. Tšehhi Vabariik võib elektrienergia, tahkekütuse ja maagaasi maksustamistasemes kohaldada täielikku või osalist maksuvabastust kuni 1. jaanuarini 2008.4. Eesti Vabariik võib rakendada üleminekuperioodi kuni 1. jaanuarini 2010, et kohandada mootorikütusena kasutatava gaasiõli maksustamistase oma riigis vastavaks uuele madalaimale tasemele, mis on 330 eurot 1000 liitri kohta. Siiski ei tohi mootorikütusena kasutatava gaasiõli maksustamistase olla alates 1. maist 2004 madalam kui 245 eurot 1000 liitri kohta.Eesti Vabariik võib rakendada üleminekuperioodi kuni 1. jaanuarini 2010, et kohandada mootorikütusena kasutatava pliivaba bensiini maksustamistase oma riigis vastavaks uuele madalaimale tasemele, mis on 359 eurot 1000 liitri kohta. Siiski ei tohi pliivaba bensiini maksustamistase olla alates 1. maist 2004 madalam kui 287 eurot 1000 liitri kohta.Eesti Vabariik võib põlevkivi maksustamistasemes kohaldada täielikku maksuvabastust kuni 1. jaanuarini 2009. Eesti Vabariik võib lisaks sellele kuni 1. jaanuarini 2013 kohaldada põlevkivi maksustamistaseme vähendatud määrasid, tingimusel et maksustamistase ei alane seetõttu alates 1. jaanuarist 2011 alla 50 % kehtivast ühenduse miinimummäärast.Eesti Vabariik võib rakendada üleminekuperioodi kuni 1. jaanuarini 2010, et kohandada kaugkütteks kasutatava põlevkiviõli maksustamistase oma riigis madalaimale maksustamistasemele vastavaks.Eesti Vabariik võib rakendada üleminekuperioodi kuni 1. jaanuarini 2010, et muuta praegune elektrienergia tootmispõhine maksustamissüsteem tarbimispõhiseks maksustamissüsteemiks.5. Läti Vabariik võib rakendada üleminekuperioodi kuni 1. jaanuarini 2011, et kohandada mootorikütusena kasutatava gaasiõli ja petrooleumi maksustamistase oma riigis vastavaks uuele madalaimale tasemele, mis on 302 eurot 1000 liitri kohta ning kuni 1. jaanuarini 2013, et saavutada madalaim tase 330 eurot. Siiski ei tohi gaasiõli ja petrooleumi maksustamistase olla alates 1. maist 2004 madalam kui 245 eurot 1000 liitri kohta ja alates 1. jaanuarist 2008 madalam kui 274 eurot 1000 liitri kohta.Läti Vabariik võib rakendada üleminekuperioodi kuni 1. jaanuarini 2011, et kohandada mootorikütusena kasutatava pliivaba bensiini maksustamistase oma riigisvastavaks uuele madalaimale tasemele, mis on 359 eurot 1000 liitri kohta. Siiski ei tohi pliivaba bensiini maksustamistase olla alates 1. maist 2004 madalam kui 287 eurot 1000 liitri kohta ja alates 1. jaanuarist 2008 madalam kui 323 eurot 1000 liitri kohta.Läti Vabariik võib rakendada üleminekuperioodi kuni 1. jaanuarini 2010, et kohandada kaugkütteks kasutatava raske kütteõli maksustamistase oma riigis madalaimale maksustamistasemele vastavaks.Läti Vabariik võib rakendada üleminekuperioodi kuni 1. jaanuarini 2010, et kohandada elektrienergia maksustamistase oma riigis vastavale madalaimale tasemele. Siiski ei tohi elektrienergia maksustamistase jääda alates 1. jaanuarist 2007 alla 50 % kehtivast ühenduse miinimummäärast.Läti Vabariik võib rakendada üleminekuperioodi kuni 1. jaanuarini 2009, et kohandada kivisöe ja koksi maksustamistase oma riigis vastavale madalaimale tasemele. Siiski ei tohi kivisöe ja koksi maksustamistase jääda alates 1. jaanuarist 2007 alla 50 % kehtivast ühenduse miinimummäärast.6. Leedu Vabariik võib rakendada üleminekuperioodi kuni 1. jaanuarini 2011, et kohandada mootorikütusena kasutatava gaasiõli ja petrooleumi maksustamistase oma riigis vastavaks uuele madalaimale tasemele, mis on 302 eurot 1000 liitri kohta ning kuni 1. jaanuarini 2013, et saavutada madalaim tase 330 eurot. Siiski ei tohi gaasiõli ja petrooleumi maksustamistase olla alates 1. maist 2004 madalam kui 245 eurot 1000 liitri kohta ja alates 1. jaanuarist 2008 madalam kui 274 eurot 1000 liitri kohta.Leedu Vabariik võib rakendada üleminekuperioodi kuni 1. jaanuarini 2011, et kohandada mootorikütusena kasutatava pliivaba bensiini maksustamistase oma riigis vastavaks uuele madalaimale tasemele, mis on 359 eurot 1000 liitri kohta. Siiski ei tohi pliivaba bensiini maksustamistase olla alates 1. maist 2004 madalam kui 287 eurot 1000 liitri kohta ja alates 1. jaanuarist 2008 madalam kui 323 eurot 1000 liitri kohta.7. Ungari Vabariik võib rakendada üleminekuperioodi kuni 1. jaanuarini 2010, et kohandada kaugkütteks kasutatava elektri, maagaasi, kivisöe ja koksi maksustamistase oma riigis madalaimale maksustamistasemele vastavaks.8. Malta Vabariik võib rakendada üleminekuperioodi kuni 1. jaanuarini 2010, et kohandada elektrienergia maksustamistaset oma riigis. Siiski ei tohi elektrienergia maksustamistase jääda alates 1. jaanuarist 2007 alla 50 % kehtivast ühenduse miinimummäärast.Malta Vabariik võib rakendada üleminekuperioodi kuni 1. jaanuarini 2010, et kohandada mootorikütusena kasutatava gaasiõli ja petrooleumi maksustamistase oma riigis vastavaks uuele madalaimale tasemele, mis on 330 eurot 1000 liitri kohta. Siiski ei tohi mootorikütusena kasutatava gaasiõli ja petrooleumi maksustamistase olla alates 1. maist 2004 madalam kui 245 eurot 1000 liitri kohta.Malta Vabariik võib rakendada üleminekuperioodi kuni 1. jaanuarini 2010, et kohandada mootorikütusena kasutatava pliivaba bensiini ja pliibensiini maksustamistase oma riigis vastavale madalaimale tasemele. Siiski ei tohi pliivaba bensiini ja maksustamistase olla alates 1. maist 2004 madalam kui vastavalt 287 eurot 1000 liitri kohta ja 337 eurot 1000 liitri kohta.Malta Vabariik võib rakendada üleminekuperioodi kuni 1. jaanuarini 2010, et kohandada kütteõlina kasutatava maagaasi maksustamistase oma riigis vastavale madalaimale tasemele. Siiski ei tohi maagaasi kehtivad maksumäärad jääda alates 1. jaanuarist 2007 alla 50 % vastavast ühenduse miinimummäärast.Malta Vabariik võib rakendada üleminekuperioodi kuni 1. jaanuarini 2009, et kohandada tahkekütuse maksustamistase oma riigis vastavale madalaimale tasemele. Siiski ei tohi asjaomaste energiatoodete kehtivad maksumäärad jääda alates 1. jaanuarist 2007 alla 50 % vastavast ühenduse miinimummäärast.9. Poola Vabariik võib rakendada üleminekuperioodi kuni 1. jaanuarini 2009, et kohandada mootorikütusena kasutatava pliivaba bensiini maksustamistase oma riigis vastavaks uuele madalaimale tasemele, mis on 359 eurot 1000 liitri kohta. Siiski ei tohi pliivaba bensiini maksustamistase olla alates 1. maist 2004 madalam kui 287 eurot 1000 liitri kohta.Poola Vabariik võib rakendada üleminekuperioodi kuni 1. jaanuarini 2010, et kohandada mootorikütusena kasutatava gaasiõli maksustamistase oma riigis vastavaks uuele madalaimale tasemele, mis on 302 eurot 1000 liitri kohta, ning kuni 1. jaanuarini 2012, et saavutada madalaim tase 330 eurot. Siiski ei tohi gaasiõli maksustamistase olla alates 1. maist 2004 madalam kui 245 eurot 1000 liitri kohta ja alates 1. jaanuarist 2008 madalam kui 274 eurot 1000 liitri kohta.Poola Vabariik võib rakendada üleminekuperioodi kuni 1. jaanuarini 2008, et kohandada raske kütteõli maksustamistase oma riigis vastavaks uuele madalaimale tasemele, mis on 15 eurot 1000 kg kohta. Siiski ei tohi raske kütteõli maksustamistase olla alates 1. maist 2004 madalam kui 13 eurot 1000 liitri kohta.Poola Vabariik võib rakendada üleminekuperioodi kuni 1. jaanuarini 2012, et kohandada kaugkütteks kasutatava kivisöe ja koksi maksustamistase oma riigis vastavale madalaimale tasemele.Poola Vabariik võib rakendada üleminekuperioodi kuni 1. jaanuarini 2012, et kohandada muul eesmärgil kui kaugkütteks kasutatava kivisöe ja koksi maksustamistase oma riigis vastavale madalaimale tasemele.Poola Vabariik võib kuni 1. jaanuarini 2008 kohaldada täielikku või osalist maksuvabastust või -vähendust kütteainena kasutatava gaasiõli suhtes, mida kasutavad koolid, lasteaiad ja muud avalikud asutused seoses tegevuse või tehingutega, mida nad teostavad riigiasutustena.Poola Vabariik võib rakendada üleminekuperioodi kuni 1. jaanuarini 2006, et kohandada oma elektrienergia maksustamissüsteem ühenduse raamistikule vastavaks.10. Sloveenia Vabariik võib tingimusel, et maksude õigsust kontrollitakse, kohaldada maagaasi maksustamistasemes täielikku või osalist maksuvabastust või -vähendust. Täielikku või osalist maksuvabastust või -vähendust võib kohaldada kuni 2014. aasta maini või seni, kuni maagaasi riiklik osakaal energia kogutarbimises jõuab tasemeni 25 %, olenevalt sellest, kumb tähtaeg on varasem. Siiski, kui maagasi riiklik osakaal energia kogutarbimises jõuab tasemeni 20 %, kohaldatakse rangelt positiivset maksustamistaset, mida suurendatakse igal aastal, et saavutada ülalpool nimetatud perioodi lõpuks vähemalt madalaim tase.11. Slovaki Vabariik võib rakendada üleminekuperioodi kuni 1. jaanuarini 2010, et kohandada elektrienergia ja kütteainena kasutatava maagaasi maksustamistase oma riigis vastavale madalaimale tasemele. Siiski ei tohi elektrienergia ja kütteainena kasutatava maagaasi maksustamistase jääda alates 1. jaanuarist 2007 alla 50 % vastavast ühenduse miinimummäärast.Slovaki Vabariik võib rakendada üleminekuperioodi kuni 1. jaanuarini 2009, et kohandada tahkekütuse maksustamistase oma riigis vastavale madalaimale tasemele. Siiski ei tohi tahkekütuse maksustamistase jääda alates 1. jaanuarist 2007 alla 50 % kehtivast ühenduse miinimummäärast.12. Kehtestatud üleminekuperioodide jooksul peavad liikmesriigid järk-järgult vähendama vahet uute madalaima maksustamistasemega. Kui liikmesriigi maksustamistaseme ja madalaima taseme vahe ei ole suurem kui 3 % kõnealusest madalaimast tasemest, võib kõnealune liikmesriik oma maksustamistaset kohandada alles üleminekuperioodi lõpus.";3. Lisatakse III lisa, mille tekst on ära toodud käesoleva direktiivi lisas.Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusaktid hiljemalt 1. maiks 2004. Nad edastavad kõnealuste õigusaktide teksti ning kõnealuste aktide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need õigusaktid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga korraldatavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste riigisiseste õigusaktide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub 1. mail 2004. aastal.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 29. aprill 2004Nõukogu nimeleesistujaM. McDowell[1] 30. märtsil 2004 esitatud arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).[2] 31. märtsil 2004 esitatud arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).[3] ELT L 283, 31.10.2003, lk 51.[4] EÜT L 316, 31.10.1992, lk 12. Direktiivi on muudetud direktiiviga 94/74/EÜ (EÜT L 365, 31.12.1994, lk 46).[5] EÜT L 316, 31.10.1992, lk 19. Direktiivi on muudetud direktiiviga 94/74/EÜ.[6] ELT L 236, 23.9.2003, lk 17.--------------------------------------------------LISA"III LISAArtikli 18a lõikes 1 osutatud vähendatud maksumäärad ja maksuvabastused:1. Läti- kohalikes ühissõidukites kasutatavad energiatooted ja elektrienergia;2. Leedu- kivisüsi, koks ja pruunsüsi, kuni 1. jaanuarini 2007,- maagaas ja elektrienergia, kuni 1. jaanuarini 2010,- orimulsioon, mida kasutatakse muul eesmärgil peale elektrienergia või soojuse tootmise, kuni 1. jaanuarini 2010;3. Ungari- kivisüsi ja koks, kuni 1. jaanuarini 2009;4. Malta- eralõbusõidulaevade sõit,- õhusõit, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 2003/96/EÜ artikli 14 lõike 1 punkti b;5. Poola- lennukikütus ning turbomootorikütused ja lennukimootoriõlid, mida müüb sellise kütuse tootja kaitseministri või pädeva siseministri tellimusel lennunduse jaoks, või materiaalsete varude ameti tellimusel riigivarude täiendamiseks või sanitaarlennunduse organisatsiooniüksuste tellimusel nende üksuste jaoks,- laevamootorite ja mereseadmemootorite gaasiõlid ning laevamootorite ja mereseadmemootorite mootoriõlid, mida müüb sellise kütuse tootja materiaalsete varude ameti tellimusel riigivarude täiendamiseks või kaitseministri tellimusel mereväe jaoks või pädeva siseministri tellimusel laevamehaanikas kasutamiseks,- lennukikütus, turbomootorikütus ja gaasiõli laevamootorite ja mereseadmete mootorite jaoks ning õlid lennukimootorite, laevamootorite ja mereseadmete mootorite jaoks, mida müüb materiaalsete varude amet kaitseministri või pädeva siseministri tellimusel."--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiivi 2004/84/EÜ, 10. juuni 2004, millega muudetakse direktiivi 2001/113/EÜ inimtoiduks ettenähtud puuviljadžemmide, -želeede ja -tsitrusmarmelaadide ning magustatud kastanipüree kohta

text:
               19.6.2004

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 219/8

      NÕUKOGU DIREKTIIVI 2004/84/EÜ,
   10. juuni 2004,
   millega muudetakse direktiivi 2001/113/EÜ inimtoiduks ettenähtud puuviljadžemmide, -želeede ja -tsitrusmarmelaadide ning magustatud kastanipüree kohta
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ning eriti selle artiklit 37,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiiv 2001/113/EÜ (1) sätestab hulga I lisas määratletud toodete, kaasa arvatud džemm ja tsitrusmarmelaad, kohta põhinõuded, millele need peavad vastama, et võimaldada nende toodete vaba liikumist siseturul.

               (2)

               Saksakeelses versioonis kasutatakse tootenimetusi “Konfitüre” ja “Marmelade” vastavalt “džemmi” ja “tsitrusmarmelaadi” kohta.

               (3)

               Teatud kohalikel Austria ja Saksamaa turgudel, nagu talunike turgudel või iganädalastel turgudel, on mõistet “Marmelade” traditsiooniliselt kasutatud ka toote jaoks nimega “džemm”; sellistel juhtudel kasutatakse nende kahe tootekategooria eristamiseks mõiste “tsitrusmarmelaad” kohta mõistet “Marmelade aus Zitrusfrüchten”.

               (4)

               Seega oleks vajalik, et Austria ja Saksamaa arvestaksid direktiivi 2001/113/EÜ järgimiseks vajalikke meetmeid võttes nende traditsioonidega.

               (5)

               Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada alates 12. juulist 2004, et tagada selle sätetest tuleneva hüve täielik kasutamine,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2001/113/EÜ saksakeelse versiooni I lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisaga.
   Artikkel 2
   Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 12. juulist 2004.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Luxembourg, 10. juuni 2004

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         D. AHERN

      (1)  EÜT L 10, 12.1.2002, lk 67.

      LISA
      „
            ANHANG I
            VERKEHRSBEZEICHNUNGEN, BESCHREIBUNG UND BEGRIFFSBESTIMMUNGEN DER ERZEUGNISSE
            I.   BEGRIFFSBESTIMMUNGEN

                        —

                        ‚Konfitüre‘ (1) ist die auf die geeignete gelierte Konsistenz gebrachte Mischung von Zuckerarten, Pülpe und/oder Fruchtmark einer oder mehrerer Fruchtsorte(n) und Wasser. Abweichend davon darf Konfitüre von Zitrusfrüchten aus der in Streifen und/oder in Stücke geschnittenen ganzen Frucht hergestellt werden.
                        Die für die Herstellung von 1 000 g Enderzeugnis verwendete Menge Pülpe und/oder Fruchtmark beträgt mindestens

                                    —

                                    350 g im Allgemeinen,

                                    —

                                    250 g bei roten Johannisbeeren/Ribiseln, Vogelbeeren, Sanddorn, schwarzen Johannisbeeren/Ribiseln, Hagebutten und Quitten,

                                    —

                                    150 g bei Ingwer,

                                    —

                                    160 g bei Kaschuäpfeln,

                                    —

                                    60 g bei Passionsfrüchten.

                        —

                        ‚Konfitüre extra‘ ist die auf die geeignete gelierte Konsistenz gebrachte Mischung von Zuckerarten, nicht konzentrierter Pülpe aus einer oder mehreren Fruchtsorte(n) und Wasser. Konfitüre extra von Hagebutten sowie kernlose Konfitüre extra von Himbeeren, Brombeeren, schwarzen Johannisbeeren/Ribiseln, Heidelbeeren und roten Johannisbeeren/Ribiseln kann jedoch ganz oder teilweise aus nicht konzentriertem Fruchtmark hergestellt werden. Konfitüre extra von Zitrusfrüchten darf aus der in Streifen und/oder in Stücke geschnittenen ganzen Frucht hergestellt werden.
                        Aus Mischungen der nachstehenden Früchte mit anderen Früchten kann keine Konfitüre extra hergestellt werden: Äpfeln, Birnen, nicht steinlösenden Pflaumen, Melonen, Wassermelonen, Trauben, Kürbissen, Gurken, Tomaten/Paradeisern.
                        Die für die Herstellung von 1 000 g Enderzeugnis verwendete Menge Pülpe beträgt mindestens

                                    —

                                    450 g im Allgemeinen,

                                    —

                                    350 g bei roten Johannisbeeren/Ribiseln, Vogelbeeren, Sanddorn, schwarzen Johannisbeeren/Ribiseln, Hagebutten und Quitten,

                                    —

                                    250 g bei Ingwer,

                                    —

                                    230 g bei Kaschuäpfeln,

                                    —

                                    80 g bei Passionsfrüchten.

                        —

                        ‚Gelee‘ ist die hinreichend gelierte Mischung von Zuckerarten sowie Saft und/oder wässrigen Auszügen einer oder mehrerer Fruchtsorte(n).
                        Die für die Herstellung von 1 000 g Enderzeugnis verwendete Menge an Saft und/oder wässrigen Auszügen entspricht mindestens der für die Herstellung von Konfitüre vorgeschriebenen Menge. Die Mengenangaben gelten nach Abzug des Gewichts des für die Herstellung der wässrigen Auszüge verwendeten Wassers.

                        —

                        Bei der Herstellung von ‚Gelee extra‘ entspricht die für die Herstellung von 1 000 g Enderzeugnis verwendete Menge an Fruchtsaft und/oder wässrigen Auszügen mindestens der für die Herstellung von Konfitüre extra vorgeschriebenen Menge. Die Mengenangaben gelten nach Abzug des Gewichts des für die Herstellung der wässrigen Auszüge verwendeten Wassers. Aus Mischungen der nachstehenden Früchte mit anderen Früchten kann kein Gelee extra hergestellt werden: Äpfeln, Birnen, nicht steinlösenden Pflaumen, Melonen, Wassermelonen, Trauben, Kürbissen, Gurken, Tomaten/Paradeisern.

                        —

                        ‚Marmelade‘ ist die auf die geeignete gelierte Konsistenz gebrachte Mischung von Wasser, Zuckerarten und einem oder mehreren der nachstehenden, aus Zitrusfrüchten hergestellten Erzeugnisse: Pülpe, Fruchtmark, Saft, wässriger Auszug, Schale (2).
                        Die für die Herstellung von 1 000 g Enderzeugnis verwendete Menge Zitrusfrüchte beträgt mindestens 200 g, von denen mindestens 75 g dem Endokarp entstammen.

                        —

                        Mit ‚Gelee-Marmelade‘ wird das Erzeugnis bezeichnet, aus dem sämtliche unlöslichen Bestandteile mit Ausnahme etwaiger kleiner Anteile feingeschnittener Schale entfernt worden sind.

                        —

                        ‚Maronenkrem‘ ist die auf die geeignete Konsistenz gebrachte Mischung von Wasser, Zucker und mindestens 380 g Maronenmark (von Castanea sativa) je 1 000 g Enderzeugnis.

                  II.   Die in Abschnitt I definierten Erzeugnisse müssen mindestens 60 % lösliche Trockenmasse (Refraktometerwert) enthalten; hiervon ausgenommen sind die Erzeugnisse, bei denen der Zucker ganz oder teilweise durch Süßungsmittel ersetzt wurde.
            Unbeschadet des Artikels 5 Absatz 1 der Richtlinie 2000/13/EG können die Mitgliedstaaten jedoch die vorbehaltenen Bezeichnungen für die in Abschnitt I definierten Erzeugnisse, die weniger als 60 % lösliche Trockenmasse enthalten, zulassen, um bestimmten Sonderfällen Rechnung zu tragen.
            III.   Bei Mischungen wird der in Abschnitt I vorgeschriebene Mindestanteil der einzelnen Fruchtsorten proportional zu den verwendeten Prozentanteilen angepasst.
         “

         (1)  In Österreich und Deutschland kann für den Verkauf an den Endverbraucher auf bestimmten lokalen Märkten auch die Bezeichnung ‚Marmelade‘ verwendet werden.

         (2)  In Österreich und Deutschland kann für den Verkauf an den Endverbraucher auf bestimmten lokalen Märkten auch die Bezeichnung ‚Marmelade aus Zitrusfrüchten‘ verwendet werden.