title: Nõukogu direktiiv, 28. jaanuar 1991, loomatervishoiu kohta ühendusesiseses lamba- ja kitsekaubanduses

text:
Avis juridique important

|

31991L0068

Official Journal L 046 , 19/02/1991 P. 0019 - 0036 Finnish special edition: Chapter 3 Volume 36 P. 0155  Swedish special edition: Chapter 3 Volume 36 P. 0155

NÕUKOGU DIREKTIIV,28. jaanuar 1991,loomatervishoiu kohta ühendusesiseses lamba- ja kitsekaubanduses(91/68/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,1võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,2võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,3ning arvestades, et:lamba- ja kitseliha ühtse turukorralduse harmooniline toimimine ei anna loodetud tulemusi niikaua, kuni tervishoiunõuete suured erinevused liikmesriikide vahel pärsivad ühendusesisest kaubandust;nimetatud kaubanduse arendamiseks on soovitav need erinevused likvideerida ja võtta tarvitusele kogu ühendust hõlmavad reeglid lammaste ja kitsede turustamise kohta; selle eesmärgi saavutamine tuleb kasuks ka ühtse turu loomise lõpuleviimisele;ühendusesisese kaubanduse jaoks kõlblikuks tunnistamise nimel peavad lambad ja kitsed vastama nakkushaiguste leviku vältimiseks kavandatud teatud loomatervishoiu nõuetele;kohaldatavad loomatervishoiu nõuded peaksid loomade kaubanduslikust otstarbest sõltuvalt varieeruma;lammaste ja kitsede tervishoid ei ole kogu ühenduse territooriumil ühesugune; seetõttu tuleks selle territooriumi osi käsitledes viidata "piirkondadele" nii, nagu need on määratletud nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiivis 64/432/EMÜ ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta,4 nagu seda viimati on muudetud direktiiviga 90/425/EMÜ5;piirkondade vahel, kus loomatervishoiu tingimused on võrdväärsed, ei tohi olla mingeid kaubandustõkkeid;mingi liikmesriigi poolt teatud taudide likvideerimisel saavutatud edu arvestades tuleks võimaldada komisjonil vastu võtta teatud lisanõuded tingimusel, et need nõuded ei ületa mitte mingil juhul kõnealuses liikmesriigis kohaldatavaid nõudeid;nakkushaiguste leviku vältimise nimel tuleks loomade sihtkohta transportimiseksluua sobivad tingimused;selleks et tagada kohaldatavate nõuete järgimine, tuleks ette näha tervisetõendi kehtestamine, mille väljastab ametlik veterinaararst ja mis on lammaste ja kitsedega kaasas kuni nende sihtkohani;liikmesriikidepoolsete kontrollimiste korraldusse ja nende põhjal tehtavatesse järeldustesse ning kehtestatavatesse kaitsevahenditesse puutuvates küsimustes tuleb viidata nõukogu 26. juuni 1990. a direktiivile 90/425/EMÜ, mis käsitleb teatud elusloomade ja toodete puhul ühendusesiseses kaubanduses kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrollimisi, kusjuures peetakse silmas siseturu loomise lõpuleviimist;tuleb ette näha, et komisjon võib teha kontrollimisi;tuleb kehtestada kord, mis tagaks liikmesriikide ja komisjoni vahel tiheda ja tõhusa koostöö alalise veterinaarkomitee raames,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolev direktiiv määrab kindlaks loomatervishoiu nõuded, millega reguleeritakse ühendusesisest lamba- ja kitsekaubandust.Artikkel 2Käesolevas direktiivis kohaldatakse direktiivi 64/432/EMÜ artiklis 2 esitatud mõisteid koos järgmiste mõistetega:1. tapalambad ja -kitsed - lambad ja kitsed, keda kavatsetakse otse või lubatud turu või kogumiskeskuse kaudu tapamajja viia, et nad seal vastavalt direktiivi 64/432/EMÜ artiklis 6 sätestatud tingimustele tappa;2. aretus- ja nuumlambad ja -kitsed - kõik, välja arvatud punktis 1 mainitud lambad ja kitsed, keda kavatsetakse otse või mingi lubatud turu või kogumiskeskuse kaudu sihtkohta toimetada;3. majand - majand direktiivi 90/425EMÜ artikli 2 lõike 4 määratluses;4. ametlikult brutselloosivaba lamba- ja kitsemajand - majand, mis vastab A lisa 1. peatüki I alajaotuses esitatud tingimustele;5. brutselloosivaba lamba- ja kitsemajand - majand, mis vastab A lisa 2. peatükis esitatud tingimustele;6. kaubandus - liikmesriikidevaheline kaubandus asutamislepingu artikli 9 lõikes 2 esitatud tähenduses;7. haigused, millest teatamine on kohustuslik - B lisa I ja II jaos loetletud haigused, mille kahtlusest või puhkemisest tuleb teatada liikmesriikide pädevatele ametivõimudele;8. ametlik veterinaararst - liikmesriigi pädeva keskasutuse poolt ametisse nimetatud veterinaararst;9. lubatud turg või kogumiskeskus - mis tahes koht, välja arvatud majand, kus müüakse, ostetakse ja/või kogutakse ja laaditakse peale lambaid ja kitsi, ning mis vastab direktiivi 64/432/EMÜ artikli 3 lõike 7 või direktiivi 90/425/EMÜ artikli 5 lõike 1 punkti b alapunktile i, kus käsitletakse lubatud turgusid või kogumiskeskusi;10. piirkond - mingi osa ühenduse territooriumist direktiivi 64/432/EMÜ artikli 2 punkti o määratluses.Artikkel 31. Tapalammaste ja -kitsedega võib kaubelda ainult juhul, kui nad vastavad artiklis 4 esitatud tingimustele.2. Aretus- ja nuumlammaste ja -kitsedega võib kaubelda ainult juhul, kui nad vastavad artiklites 4, 5 ja 6 esitatud tingimustele, ilma et see piiraks mingite artiklites 7 ja 8 nõutavate võimalike lisagarantiide kohaldamist.Sihtkohaks oleva liikmesriigi pädevad asutused võivad siiski lubada üldisi või piiratud ulatusega kitsendusi ühenduse sisepiiride läheduses üksnes ajutiselt karjatatavate aretus- ja nuumlammaste ning -kitsede liikumise suhtes. Kitsendusi kehtestavad liikmesriigid informeerivad komisjoni kitsenduste sisust.Artikkel 41. Lambad ja kitsed:a) peavad olema identifitseeritud ja registreeritud vastavalt direktiivi 90/425/EMÜ artikli 3 lõike 1 punkti c nõuetele; lammaste ja kitsede identifitseerimise ja registreerimise riiklikest süsteemidest teatamise tähtaeg hakkab jooksma käesoleva direktiivi vastuvõtmise kuupäevast alates;b) peavad ametliku veterinaararsti inspekteerimise ajal olema vabad haiguste kliinilistest tunnustest; nimetatud inspekteerimine peab toimuma 48 tunni jooksul enne lammaste ja kitsede pealelaadimist;c) ei tohi olla pärit majandist, mis on tervishoiuga seotud põhjustel kuulutatud keelualuseks, ning ei tohi olla kokku puutunud säärasest majandist pärit loomadega, eeldades, et:i) majand on kuulutatud keelualuseks loomadel esinevate järgmiste haiguste puhkemise tõttu:- brutselloos,- marutaud,- siberi katk;ii) pärast viimase ülalnimetatud haiguse all kannatava või ülalnimetatud haiguse kahtlusega looma tapmist peab keeld kestma vähemalt:- 42 päeva brutselloosi korral,- 30 päeva marutaudi korral,- 15 päeva siberi katku korral,ja nad ei tohi olla pärit majandist või olla kokku puutunud loomadega majandist, mis asub kehtestatud kaitsevööndis ning kust loomi on vastavalt direktiivi 64/432/EMÜ artikli 3 lõike 2 punkti b alapunktile ii keelatud välja viia;d) ei tohi kuuluda nõukogu 18. novembri 1985. a suu- ja sõrataudi puhul rakendatavaid meetmeid käsitleva direktiivi 85/511/EMÜ1 ning seda muutva direktiivi 90/423/EMÜ2 järgi kohaldatud meditsiinilistele piirangutele.Peale selle kohaldatakse direktiivi 64/432/EMÜ artiklit 4.2. Liikmesriigid tagavad samuti, et ei kaubeldaks lammaste ja kitsedega,- kes tuleb tappa selliste haiguste likvideerimise riikliku programmi alusel, mida ei käsitleta direktiivi 90/425/EMÜ C lisas ega ka käesoleva direktiivi B lisa 1. peatükis,- keda ei saa tervishoiu või loomade tervishoiuga seotud põhjustel, mis on esitatud asutamislepingu artiklis 36, nende oma territooriumil turustada.3. Samuti peavad lambad ja kitsed:- olema kas sündinud ja sünnist peale kasvanud ühenduse territooriumil,- või, kui nad on imporditud, pärinema kolmandast riigist, mida on nimetatud loetelus, mis on koostatud vastavalt artiklile 3 veiste ja sigade ning värske liha ja lihatoodete impordi puhul kolmandatest riikidest tervishoiu ja veterinaarkontrolli probleeme käsitlevas nõukogu 12. detsembri 1972. a direktiivis 72/462/EEC3, viimati muudetud nõukogu direktiiviga 90/425/EMÜ, jai) vastama loomade tervishoiu nõuetele direktiivi 72/462/EMÜ artikli 8 järgi;ii) või selliste nõuete puudumisel vastama direktiivi 90/425/EMÜ artikli 7 lõike 2 teises, kolmandas ja neljandas lõigus esitatud tingimustele.Artikkel 5Ilma et see piiraks lisagarantiide kohaldamist, mida võidakse nõuda vastavalt artiklitele 7 ja 8, peavad aretus- ja nuumlambad ning -kitsed lisaks artiklis 4 esitatud tingimustele vastama selleks, et olla võetud ametlikult brutselloosivabasse või brutselloosivabasse lamba- ja kitsemajandisse, ka vastavalt A lisa peatükis 1.D või peatükis 2.D toodud nõuetele.Artikkel 6Ilma et see piiraks lisagarantiide kohaldamist, mida võidakse nõuda vastavalt artiklitele 7 ja 8, peavad aretusloomad vastama ka järgmistele nõuetele:a) nad peavad olema omandatud sellisest majandist ja tohivad olla kontaktis olnud ainult sellisest majandist pärit loomadega,i) kus ei ole kliiniliselt diagnoositud järgmisi haigusi:- viimase kuue kuu jooksul lammaste nakkavat agalaktiat (Mycoplasma agalactiae) või kitsede nakkavat agalaktiat (Mycoplasma agalactiae, M.capricolum, M. Mycoides susp mycoides "suur koloonia"),- viimase 12 kuu jooksul paratuberkuloosi või juustjat lümfadeniiti,- viimase kolme aasta jooksul pulmonaarset adenomatoosi, Maedi Visna't või kitsede viirusartriiti/-entsefaliiti. Seda ajavahemikku võib siiski lühendada 12 kuuni, kui Maedi Visna'st või kitsede viirusartriidist/-entsefaliidist nakatunud loomad on tapetud ja ülejäänud loomade puhul on artiklis 15 esitatud protseduuri kohaselt tunnustatud kahe testi tulemus olnud negatiivne,või mis teiste haiguste puhul kehtivate nõuete kohaldamist piiramata annab ühe või mitme eespool mainitud haiguse jaoks artiklite 7 ja 8 kohaselt heaks kiidetud programmi raames tervisegarantiid, mis on võrdväärsed nimetatud haiguse või haiguste puhul nõutavatega;ii) kus tervisetõendite väljaandmise eest vastutav ametlik veterinaararst ei ole täheldanud mitte mingeid asjaolusid, mis viitaksid sellele, et seal on alapunkti i nõuded täitmata;iii) mille omanik kinnitab, et ta ei ole ühestki sellisest faktist teadlik ning peale selle esitab kirjaliku kinnituse, et ühendusesiseseks kaubanduseks mõeldud loom või loomad vastavad alapunktis i toodud kriteeriumidele;b) lisaks peavad nad skreipit silmas pidades:i) pärinema majandist, mis vastab järgmistele nõuetele:- majandi ametlikke kontrollimisi tehakse vastavalt direktiivi 90/425/EMÜ artikli 3 lõike 1 punktile b,- loomad peavad olema märgistatud,- ühtegi skreipi juhtu ei ole tuvastatud vähemalt kahe aasta jooksul,- sellisest majandist pärit karjast väljapraagitavate vanade uttede tapmise puhul peab tegema pistelist kontrolli proovide võtmise teel, välja arvatud siis, kui see majand asub sellises piirkonnas või liikmesriigis, kus kohaldatakse artiklis 8 esitatud tingimusi,- emasloomi võib sellisesse majandisse sisse tuua ainult juhul, kui nad on pärit majandist, kus kehtivad samad nõuded;ii) olema sünnist saadik või vähemalt viimase kahe aasta jooksul pidevalt hoitud majandis või majandites, kus kehtivad alapunktis iesitatud nõuded;iii) kui nad on määratud mõne liikmesriigi jaoks, kus osaliselt või kogu territooriumi ulatuses kehtivad artiklites 7 või 8 esitatud sätted, vastama nendes sätete kohaselt kehtestatud garantiidele;c) pidades silmas nakkavat epidüdimiiti (B. ovis), peavad aretusjäärad:- pärinema majandist, kus eelneva 12 kuu jooksul ei ole diagnoositud ühtegi nakkava epidüdimiidi (B. ovis) juhtu;- olema olnud selles majandis 60 päeva enne ärasaatmist,- olema 30 päeva enne ärasaatmist vastavalt D lisale läbi teinud seroloogilise testi, mille tulemus on negatiivne, või vastama artiklis 15 kirjeldatud protseduuri raames nõutud samaväärsetele tervishoiugarantiidele;d) tõend, mis vastab E lisa III näidisele, kinnitab, et kõnealused nõuded on täidetud.Artikkel 71. Liikmesriik, millel on olemas kogu tema territooriumi või selle osa hõlmav kohustuslik või vabatahtlik riiklik kontrolli- või jälgimisprogramm mõne B lisa II ja III jaos nimetatud nakkushaiguse suhtes, võib esitada komisjonile nimetatud programmi, kus oleksid peajoontes määratletud:- haiguse levik selles liikmesriigis,- programmi algatamise põhjus, arvestades haiguse tõsidust ja programmi eeldatavat kasu tema maksumusega võrreldes,- geograafiline piirkond, kus programmi hakatakse rakendama,- majanditele antava staatuse erinevad kategooriad ning standardid, mis igas kategoorias tuleb saavutada, ja kasutatavad testimismenetlused,- programmi jälgimismenetlused,- võetavad meetmed, kui majand kaotab mingil põhjusel oma staatuse,- võetavad meetmed, kui programmi tingimustele vastavalt tehtud testide tulemused on positiivsed.2. Komisjon vaatab läbi liikmesriikide esitatud programmid. Lõikes 1 nimetatud programmid võidakse vastavalt artiklis 15 toodud protseduurile kooskõlas lõikes 1 sätestatud kriteeriumidega heaks kiita. Sama protseduuri järgi määratakse samaaegselt või hiljemalt kolm kuud pärast programmide kinnitamist kindlaks võimalikud ühendusesiseses kaubanduses nõutavad üldised või piiratud lisagarantiid. Need garantiid ei tohi ületada liikmesriigis rakendatavaid garantiisid.3. Liikmesriikide esitatud programme võib muuta või täiendada vastavalt artiklis 15 kirjeldatud protseduurile. Muudatusi või täiendusi juba kinnitatud programmides või vastavalt lõikele 2 kindlaks määratud garantiides võib heaks kiita sama protseduuri järgi.4. Ühendus võtab osa käesoleva artikliga kooskõlas heaks kiidetud programmide finantseerimisest, mis on sätestatud veterinaariaalaseid kulutusi käsitleva nõukogu 26. juuni 1990. a otsuses 90/424/EMÜ1 artiklis 24 nimetatud haiguste korral ja tingimustel.Artikkel 81. Kui liikmesriik leiab, et tema territoorium või osa sellest on vaba ühest B lisa II ja III jaos loetletud haigusest, millele lambad ja kitsed on vastuvõtlikud, esitab ta komisjonile selle seisukoha põhjendused, kus on eraldi märgitud:- haiguse olemus ning esinemine ja kulg tema territooriumil,- vaatluste tulemused, mis põhinevad seroloogilistel, mikrobioloogilistel, patoloogilistel või epidemioloogilistel uuringutel ning asjaolul, et haiguse puhkemisest tuleb teatada pädevatele asutustele,- ajavahemik, mille jooksul vaatlusi tehti,- vajaduse korral ajavahemik, mille jooksul vaktsineerimine selle haiguse vastu on olnud keelatud, ja keelamise geograafiline piirkond,- haiguse puudumise kindlakstegemise kord.2. Komisjon vaatab läbi liikmesriikide esitatud põhjendused. Nii üldised kui piiratud lisagarantiid, mida võidakse nõuda ühendusesiseses kaubanduses, määratakse kindlaks vastavalt artiklis 15 sätestatud protseduurile. Need garantiid ei tohi ületada liikmesriigis rakendatavaid garantiisid. Kui põhjendused esitatakse enne 1. jaanuari 1992, võetakse otsused lisagarantiide kohta vastu enne 1. juulit 1992.3. Kõnesolev liikmesriik teatab komisjonile igast lõikes 1 nimetatud haigusega seotud muudatusest oma põhjendustes. Lõike 2 kohaselt määratletud garantiisid võib säärase teate saamise korral vastavalt artiklis 15 sätestatud protseduurile täiendada või tühistada.Artikkel 9Liikmesriikidevahelises kaubanduses peab kitsede ja lammaste sihtkohta toimetamisel olema nendega kaasas E lisa I, II ja III näidisele vastav ametliku veterinaararsti allkirjaga tervisetõend, mis on koostatud artikli 4 lõike1 punktis b ette nähtud inspekteerimise päeval vähemalt ühes sihtkohaliikmesriigi ametlikest keeltest ning mis kehtib 10 päeva. Nimetatud tõend koosneb ühestainsast lehest.Artikkel 101. Direktiivis 90/425/EMÜ sätestatud norme kohaldatakse eriti päritoluliikmesriigis tehtavate kontrollimiste, sihtkohaliikmesriigis tehtavate kontrollimiste korralduse ning järel- ja kaitsemeetmete puhul.2. Direktiivi 90/425/EMÜ A lisa I alapeatükki on lisatud järgmine viide:"Nõukogu 28. jaanuari 1991. aasta direktiiv 91/68/EMÜ loomatervishoiu kohta ühendusesisesel lammaste ja kitsedega kauplemisel,EÜT L 46, 19.2.1991, lk 19."3. Direktiivi 90/425/EMÜ B lisa punkti A esimene taane on kustutatud.Artikkel 111. Komisjoni veterinaariaeksperdid võivad niivõrd, kuivõrd on vaja käesoleva direktiivi ühtse kohaldamise huvides, ja koostöös liikmesriigi pädevate asutustega toimetada kohapealseid inspekteerimisi. Liikmesriik, mille territooriumil inspekteerimine toimub, tagab ekspertidele nende ülesande täitmisel kogu vajaliku abi. Sellise inspekteerimise tulemustest informeerib komisjon kõiki liikmesriike.2. Käesoleva artikli kohaldamise üldine kord võetakse vastu kooskõlas artiklis 15 ettenähtud protseduuriga.Käesolevas artiklis kirjeldatud inspekteerimiste suhtes kohaldatavad normid sätestatakse vastavalt samale menetlusele.Artikkel 12Liikmesriigid, kes rakendavad alternatiivset kontrollsüsteemi, mis tagab artiklis 5 ning artikli 6 lõigetes a ja c sätestatud garantiidega võrdväärsed garantiid kitsede ja lammaste liikumise üle nende territooriumil, võivad teha artikli 4 lõike 1 punktis b nimetatud inspekteerimise ja artiklis 9 toodud tõendi koostamise kohustuse suhtes teineteisele erandeid. Sellest teatavad nad komisjonile.Artikkel 13Käeoleva direktiivi sätted vaadatakse uuesti läbi enne 1. jaanuari 1993 siseturu lõplikku loomist käsitlevate ettepanekute raames, mille kohta nõukogu võtab vastu otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.Artikkel 14Nõukogu muudab A lisa, tehes otsuse komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega.B, C, D ja E lisasid muudetakse vastavalt artiklis 15 sätestatud protseduurile.Artikkel 151. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud protseduuri, viib juhataja küsimuse viivitamata kas omal algatusel või mõne liikmesriigi esindaja palvel otsuse 68/361/EMÜ1 alusel asutatud alalise veterinaarkomitee (edaspidi "komitee") ette.2. a) Komisjoni esindaja esitab komiteele võetavate meetmete eelnõu. Komitee esitab oma arvamuse eelnõu kohta tähtaja jooksul, mille esimees võib määrata vastavalt küsimuse pakilisusele. Arvamus esitatakse asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 sätestatud häälteenamusega juhul, kui on tegemist otsusega, mille peab vastu võtma komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Esimees hääletusest osa ei võta. Kui need meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu.b) Kui kavandatud meetmed ei ole kooskõlas komitee arvamusega või kui arvamust ei ole esitatud, teeb komisjon viivitamata nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta. Nõukogu võtab meetmed vastu kvalifitseeritud häälteenamusega. Kui nõukogu pole kolme kuu möödudes tema poole pöördumisest otsust teinud, võtab pakutud meetmed vastu komisjon, välja arvatud juhul, kui nõukogu on lihthäälteenamusega hääletanud nimetatud meetmete vastu.Artikkel 16Komisjon võib artiklis 15 ettenähtud protseduuri järgi võtta kolmeks aastaks vastu vajalikud siirdemeetmed, et lihtsustada üleminekut käesolevas direktiivis sätestatud uuele korrale.Artikkel 171. Liikmesriigid jõustavad õigus- ja haldusnormid, mis on vajalikud järgimaks:i) käesoleva direktiivi artikleid 7 ja 8 kahe kuu jooksul pärast direktiivi teatavakstegemist, arvestades, et vastavad siseriiklikud õigusnormid kehtivad kuni programmide heakskiitmiseni ja programmide puudumise korral kuupäevani, millele on viidatud alapunktisii;ii) käesoleva direktiivi teisi sätteid mitte hiljem kui 31. detsembril 1992.2. Kui liikmesriigid kõnealused meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 18Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 28. jaanuar 1991Nõukogu nimeleesistujaJ.-C. JUNCKERA LISA1. PEATÜKKI. Ametlikult brutselloosivabad (B. melitensis) lamba- või kitsemajandidA. Staatuse andmineAmetlikult brutselloosivaba (B. melitensis) lamba- või kitsemajand tähendab:1. majandit,a) kus kõik brutselloosile (B. melitensis) vastuvõtlikud loomad on olnud vabad kliinilistest või mis tahes muudest brutselloositunnustest vähemalt 12 kuud;b) kus ei ole brutselloosi (B. melitensis) vastu vaktsineeritud kitsi ega lambaid, v.a need, keda on vaktsineeritud vähemalt kaks aastat tagasi vaktsiiniga Rev 1 või mis tahes teise käesoleva direktiivi artiklis 15 sätestatud protseduuri raames heaks kiidetud vaktsiiniga;c) kus kõikidele majandis olevatele üle kuue kuu vanustele lammastele ja kitsedele on kuuekuuse või suurema vahega vastavalt C lisale tehtud kaks testi, mille tulemused on negatiivsed;d) kus pärast alapunktis c nimetatud teste on majandis ainult sealsamas sündinud, ametlikult brutselloosivabast majandist või punkti D järgi brutselloosivabast majandist pärit lambad ja kitsed, ja kus ka pärast kvalifikatsiooni andmist on punktis B esitatud nõuded täidetud;2. majandit, mis asub vastavalt II punktile ametlikult brutselloosivabaks tunnistatud liikmesriigis või piirkonnas.B. Staatuse säilitamine1. Ametlikult brutselloosivabades (B. melitensis) lamba- või kitsemajandites, mis ei asu ametlikult brutselloosivabaks kuulutatud piirkonnas ja kuhu pärast kvalifikatsiooni andmist viiakse loomad vastavalt punkti D nõuetele, tuleb igal aastal kontrollida üle kuue kuu vanuste lammaste ja kitsede valikrühma. Majand võib säilitada ametlikult brutselloosivaba (B. melitensis) majandistaatuse, kui testide tulemused on negatiivsed.Testitavate loomade valikrühma igas majandis kuuluvad:- kõik üle kuue kuu vanused kastreerimata isasloomad,- kõik loomad, kes on majandisse toodud pärast viimast testimist,- 25 % emasloomadest, ent majandi kohta vähemalt 50 isendit, kes on reproduktiivses eas (suguküpsed) või lüpsavad; välja arvatud majandid, kus on vähem kui 50 kirjeldusele vastavat emaslooma - sellisel juhul testitakse kõiki emasloomi.2. Piirkonnas, mis ei ole ametlikult brutselloosivaba, aga kus rohkem kui 99 % lamba- või kitsemajanditest on kuulutatud brutselloosivabaks (B. melitensis), võib ametlikult brutselloosivabades lamba- või kitsemajandites tehtavate testide sagedus olla kuni kolm aastat, tingimusel et need majandid, mis ei ole ametlikult brutselloosivabad, on allutatud ametlikule kontrollile või teevad läbi haigustõrjeprogrammi.C. Võimalikud või tegelikud brutselloosijuhud1. Kui ametlikult brutselloosivabas lamba- või kitsemajandisa) ühel või mitmel lambal või kitsel kahtlustatakse brutselloosi (B. melitensis), peab pädev asutus majandilt ametlikult brutselloosivaba majandi staatuse ära võtma. Selle staatuse võib siiski ka peatada, kui loom või loomad kohe hävitatakse või kuni haiguse ametliku kinnitamiseni või haiguskahtluse ametliku ümberlükkamiseni isoleeritakse;b) brutselloos (B. melitensis) on kindlaks tehtud, võib pädev asutus staatuse peatamise lõpetada ainult siis, kui kõik nakatunud loomad või kõik nakatusohtlikku liiki kuuluvad loomad on tapetud ja kõikidele üle kuue kuu vanustele majandi loomadele on tehtud vastavalt C lisale kolmekuise või suurema vahega kaks testi, mille tulemused on negatiivsed.2. Kui majand, millele viidatakse lõikes 1, asub ametlikult brutselloosivabaks (B. melitensis) tunnistatud piirkonnas, peab asjaomane liikmesriik viivitamata komisjoni ja teisi liikmesriike informeerima.Asjaomase liikmesriigi pädev asutus peab:a) tapma kõnealuse majandi kõik nakatunud loomad ja kõik nakatusohtlikku liiki kuuluvad loomad. Asjaomane liikmesriik peab hoidma komisjoni ja teisi liikmesriike olukorraga kursis;b) tegema epidemioloogilisi uuringuid, ja karjad, mis on epidemioloogiliselt seotud nakatunud karjaga, peavad läbi tegema punkti 1 alapunktis b nimetatud testid.3. Kui vastavalt punktile 2 tuvastatakse brutselloosipuhang, peab komisjon pärast asjaolude hindamist, mis tekitasid uue brutselloosipuhangu (B. melitensis), võtma vastavalt artiklis 15 sätestatud protseduurile vastu vajaduse korral vastu otsuse antud piirkonna staatuse peatamise või äravõtmise kohta. Kui staatus on ära võetud, määratakse uue kvalifikatsiooni andmise tingimused kindlaks sama protseduuri järgi.D. Loomade toomine ametlikult brutselloosivabasse (B. melitensis) lamba- võikitsemajandisseLambaid või kitsi tohib tuua ametlikult brutselloosivabasse majandisse ainult siis, kui nad:1. on pärit ametlikult brutselloosivabast lamba- või kitsemajandist;2. või:- on pärit brutselloosivabast majandist ja- on identifitseeritud vastavalt käesoleva direktiivi artikli 4 lõike 1 punktile a;- ei ole kunagi brutselloosi vastu vaktsineeritud või kui nad on vaktsineeritud, siis on seda tehtud rohkem kui kaks aastat tagasi. Majandisse võib siiski tuua üle kahe aasta vanuseid emasloomi, keda on vaktsineeritud enne seitsmekuuseks saamist;- nad on olnud päritolumajandis ametliku järelevalve all isoleeritud ja läbinud isolatsiooni ajal vastavalt C lisale vähemalt kuuenädalase vahega kaks testi, mille tulemused on negatiivsed.II. Ametlikult brutselloosivaba liikmesriik või piirkondMis tahes liikmesriigi või piirkonna käesoleva direktiivi artikli 2 lõike10 tähenduses võib tunnistada vastavalt artiklis 15 sätestatud protseduurile ametlikult brutselloosivabaks:1) a) kui vähemalt 99,8 % seal asuvatest lamba- ja kitsemajanditest on ametlikult brutselloosivabadvõib) kui nad vastavad järgmistele tingimustele:i) lamba- või kitsebrutselloosist teatamine on vähemalt viimase viie aasta jooksul olnud kohustuslik;ii) vähemalt viie aasta jooksul ei ole ametlikult tuvastatud ühtegi lamba- või kitsebrutselloosi juhtumit;iii) vaktsineerimine on vähemalt kolm aastat olnud keelatud;c) kus nendest tingimustest kinnipidamine on kindlaks tehtud käesoleva direktiivi artiklis 15 sätestatud protseduuri kohaselt.2. kus punktis 1 toodud tingimused on täidetud jai) igal aastal näitab majandite või tapamajade pisteline kontrollimine 99 %lise kindlusega, et vähem kui 0,2 % majanditest on nakatunud või et vähemalt 10 % üle kuue kuu vanustele lammastele ja kitsedele on tehtud vastavalt C lisale testid, mille tulemused on negatiivsed,ii) kvalifikatsioonitingimusi täidetakse jätkuvalt.2. PEATÜKKBrutselloosivaba (B. melitensis) lamba- või kitsemajandA. Staatuse andmineA. Brutselloosivabaks (B. melitensis) loetakse lamba- või kitsemajandit,1. kus:a) kõik brutselloosile (B. melitensis) vastuvõtlikud loomad on olnud vähemalt 12 kuud vabad kliinilistest või muudest brutselloositunnustest;b) kõiki kitsi või lambaid või mõnda neist on vaktsineeritud vaktsiiniga Rev 1 või mõne teise käesoleva direktiivi artiklis 15 sätestatud protseduuri kohaselt lubatud vaktsiiniga. Vaktsineeritud loomad peavad olema vaktsineeritud enne 7. elukuud;c) vastavalt C lisale on majandi üle 18 kuu vanustele vaktsineeritud lammastele ja kitsedele tehtud kuuekuuse vahega kaks testi, mille tulemused on negatiivsed;d) vastavalt C lisale on majandi üle kuue kuu vanustele vaktsineerimata lammastele ja kitsedele tehtud kuuekuuse vahega kaks testi, mille tulemused on negatiivsed;e) pärast punktides c ja d mainitud testimist on kõik majandis asuvad lambad ja kitsed kas sealsamas sündinud või toodud D jao tingimustele vastavast brutselloosivabast majandist, ja2. kus pärast brutselloosivabaks majandiks tunnistamist on täidetud kõik B jao nõuded.B. Staatuse säilitamineIga majandi lammaste ja kitsede valikrühmale tuleb teha igal aastal test. Majand võib oma staatuse säilitada ainult juhul, kui testi tulemused on negatiivsed.Testitavate loomade valikrühma igas majandis kuuluvad:- kõik üle kuue kuu vanused kastreerimata ja vaktsineerimata isasloomad,- kõik üle 18 kuu vanused kastreerimata ja vaktsineeritud isasloomad,- kõik loomad, kes on majandisse toodud pärast viimast testimist,- 25 % emasloomadest, kes on reproduktiivses eas (suguküpsed) või lüpsavad, ent majandi kohta vähemalt 50 isendit, välja arvatud majandid, kus on vähem kui 50 kirjeldusele vastavat emaslooma - sellisel juhul testitakse kõiki emasloomi.C. Võimalikud või tegelikud brutselloosijuhtumid1. Lamba- või kitsemajandi brutselloosivaba staatus tuleb ära võtta, kui majandi ühel või mitmel lambal või kitsel kahtlustatakse brutselloosi (B. melitensis). Selle staatuse võib siiski ka ajutiselt peatada, kui loom või loomad kohe hävitatakse või kuni haiguse ametliku tuvastamiseni või haiguskahtluse ametliku ümberlükkamiseni isoleeritakse.2. Kui brutselloos (B. melitensis) on kindlaks tehtud, võib staatuse peatamise lõpetada ainult siis, kui kõik nakatunud loomad või kõik nakatusohtlikku liiki kuuluvad loomad on tapetud ja tehtud vastavalt C lisale kolmekuise või suurema vahega kaks testi- kõikidele üle 18 kuu vanustele vaktsineeritud loomadele,- kõikidele üle kuue kuu vanustele vaktsineerimata loomadele, ning mõlema testi tulemus on negatiivne.D. Loomade toomine brutselloosivabasse (B. melitensis) lamba- või kitsemajandisseBrutselloosivabasse lamba- või kitsemajandisse võib tuua järgmisi loomi:1. lambaid või kitsi, kes on pärit brutselloosivabast (B. melitensis) või ametlikult brutselloosivabast majandist;2. vastavalt otsusega 90/242/EMÜ1 vastu võetud haigustõrjeplaanidele kuni brutselloosivaba majandi staatuse saamiseni lambaid ja kitsi kõigist majanditest peale nende, mida nimetatakse punktis 1, kui nad vastavad järgmistele tingimustele:a) nad peavad vastavalt käesoleva direktiivi artikli 4 lõike 1 punktile a olema identifitseeritud;b) nad peavad pärinema majandist, kus mitte ühelgi brutselloosile (B.melitensis) vastuvõtlikku liiki kuuluval loomal ei ole olnud vähemalt 12 kuu jooksul ei kliinilisi ega muid brutselloositunnuseid (B. melitensis);c) i) - nad ei tohi kahe eelmise aasta jooksul olla vaktsineeritud;- nad peavad olema olnud oma päritolumajandis veterinaarjärelevalve all isoleeritud ja selle aja jooksul peavad nad vastavalt C lisale olema läbi teinud vähemalt kuuenädalase vahega kaks testi, mille tulemused on negatiivsed, võiii) - nad peavad olema vaktsineeritud vaktsiiniga Rev 1 või mõne teise käesoleva direktiivi artiklis 15 sätestatud protseduuri kohaselt lubatud vaktsiiniga enne seitsmekuuseks saamist ja mitte vähem kui 15 päeva enne sihtkohamajandisse saabumist.E. Staatuse muutmineBrutselloosivaba (B. melitensis) lamba- või kitsemajand võib saada ametlikult brutselloosivabaks lamba- või kitsemajandiks pärast vähemalt kaheaastast perioodi, kui:a) seal ei ole vähemalt kahe eelneva aasta jooksul olnud ühtegi brutselloosi (B. melitensis) vastu vaktsineeritud looma;b) nimetatud perioodi jooksul on täidetud kõik punktis D. 2 toodud tingimused;c) teise aasta lõpus kõigile üle kuue kuu vanustele loomadele vastavalt C lisale tehtud testide tulemused on negatiivsed.B LISA11- Suu- ja sõrataud- Brutselloos (B. melitensis)- Nakkav epidüdimiit (B. ovis)- Siberi katk- MarutaudII1- SkreipiIII- Nakkav agalaktia- Paratuberkuloos- Juustjas lümfadeniit- Pulmonaarne adenomatoos- Maedi Visna- Kitsede viirusartriit/-entsefaliitC LISABrutselloositestid (B. melitensis)Et majand saaks brutselloosivaba staatuse, tehakse brutselloositeste (B. melitensis) Rose Bengali meetodil või komplemendi sidumise meetodil, mille kirjeldus on antud otsuse 90/242/EMÜ lisas, või mõnel muul käesoleva direktiivi artiklis 15 sätestatud protseduuri kohaselt tunnustatud meetodil. Komplemendi sidumise meetodit rakendatakse üksikloomade testimisel.Kui Rose Bengali testi tegemisel on üle 5 % majandi loomadest positiivne reaktsioon, võetakse edasised analüüsid majandi igalt loomalt komplemendi sidumise meetodil.Seerumit, mis sisaldab 20 või enam ICFT ühikut/ml, tuleb pidada komplemendi sidumise testi puhul positiivseks.Kasutatud antigeenid peavad olema riikliku laboratooriumi poolt lubatud ja standardiseeritud vastavalt teisele rahvusvahelisele brutselloosse abordi vastasele standardseerumile.D LISAAmetlik nakkava epidüdimiidi (Brucella ovis) testKomplemendi sidumise test:Vastav kasutatud antigeen tuleb riiklikus laboratooriumis kinnitada ja standardiseerida rahvusvahelise brucella ovise vastase standardseerumiga.Tööseerum tuleb standardiseerida rahvusvahelise brucella ovise vastase standardseerumiga, mis on valmistatud veterinaaria kesklaboratooriumis Ühendkuningriigi Surrey krahvkonnas Weybridge'is.Seerumit, mis sisaldab 50 või rohkem rahvusvahelist ühikut ml kohta, tuleb pidada positiivseks.E LISAI NÄIDISTERVISETÕEND1tapalammaste ja -kitsedega kauplemiseks Euroopa ühenduste liikmesriikide vahelKaubasaatja-liikmesriik: Pädev ministeerium: ..Pädev ametkond: ..I. Loomade arv:II. Loomade identifitseerimise andmed:Loomade arv Isas-/emas- lambad/kitsed Tõug Vanus Ametlik individuaalne identifitseerimine (riiklik number ja asukoht)III. Loomade päritoluLoomad on:a) sündinud ja sünnist peale kasvanud ühenduse territooriumil võib) sisse veetud mõnest direktiivi 72/462/EMÜ artikli 3 alusel koostatud loetelus nimetatud kolmandast riigist ja vastavad:- loomatervishoiu nõuetele kooskõlas nimetatud direktiivi artikliga 82- direktiivi 90/425/EMÜ artikli 7 lõikes 2 toodud tingimustele2.IV. Loomade sihtkohtLoomad saadetakse:kust: .(koht)kuhu: (liikmesriik ja sihtkoht)raudteevagunis, veoautos, lennukis, laeval2 .3Kaubasaatja nimi ja aadress: Kaubasaaja nimi ja aadress: V. Teade tervise kohtaMina, allakirjutanu, tõendan, et eespool kirjeldatud loomad vastavad järgmistele nõuetele:a) nad on täna läbi vaadatud ega ilmuta mingeid haiguste kliinilisi tunnuseid;b) nad ei kuulu nakkushaiguse likvideerimise kava kohaselt hävitamisele;c) nad ei ole omandatud direktiivi 91/68/EMÜ artikli 4 lõike 1 punkti c alusel loomatervishoiu tõttu keelu all olevast majandist ega ole olnud kontaktis sellisest majandist pärit loomadega;d) neile ei kohaldata direktiivi 85/511/EMÜ alusel loomatervishoiu meetmeid ning nad vastavad direktiivi 91/68/EMÜ artikli 4 lõike 1 punkti d nõuetele;e) nad on toodud:- majandist2 ....4- lubatud turult2 4- kolmandast riigist2 ....4;f) nad on/ei ole kohale toodud otse, kogumispunkti kaudu2, laadimisplatsi kaudu2, vahendaja territooriumi kaudu2:- majandist2, majandist turule ja sealt edasi2,- tegelikule laadimisplatsile, kasutades eelnevalt puhastatud ja ametlikult lubatud desinfektsioonivahenditega desinfitseeritud transpordivahendeid, et tagada tõhus kaitse loomade tervise staatusele.VI. Käesolev tõend kehtib 10 päeva alates läbivaatuse kuupäevast.Koostatud  ..(koht) (kuupäev)pitser .(Ametliku veterinaararsti allkiri)...(Nimi ja ametinimetus, suurtähtedega)II NÄIDISTERVISETÕEND1nuumlammaste ja -kitsedega kauplemiseks Euroopa ühenduste liikmesriikide vahelKaubasaatja-liikmesriik: ..Pädev ministeerium: Pädev ametkond: ..I. Loomade arv:II. Loomade identifitseerimise andmed:Loomade arv Isas-/emas- lambad/kitsed Tõug Vanus Ametlik individuaalne identifitseerimine (riiklik number ja asukoht)III. Loomade päritoluLoomad on:a) sündinud ja sünnist peale kasvanud ühenduse territooriumil võib) sisse veetud mõnest direktiivi 72/462/EMÜ artikli 3 alusel koostatud loetelus nimetatud kolmandast riigist ja vastavad:- loomatervishoiu nõuetele kooskõlas direktiivi 72/462/EMÜ artikliga 82- direktiivi 90/425/EMÜ artikli 7 lõikes 2 toodud tingimustele2.IV. Loomade sihtkohtLoomad saadetakse:kust:.(koht)kuhu:(liikmesriik ja sihtkoht)raudteevagunis, veoautos, lennukis, laeval2 .3Kaubasaatja nimi ja aadress:Kaubasaaja nimi ja aadress:V. Teade tervise kohtaMina, allakirjutanu, tõendan, et eespool kirjeldatud loomad vastavad järgmistele nõuetele:a) nad on täna läbi vaadatud ega ilmuta mingeid haiguste kliinilisi tunnuseid;b) nad ei kuulu nakkushaiguse likvideerimise kava kohaselt hävitamisele;c) nad ei ole omandatud direktiivi 91/68/EMÜ artikli 4 lõike 1 punkti c alusel loomatervishoiu tõttu keelu all olevast majandist ega ole olnud kontaktis sellisest majandist pärit loomadega;d) neile ei kohaldata direktiivi 85/511/EMÜ alusel loomatervishoiu meetmeid ning nad vastavad direktiivi 91/68/EMÜ artikli 4 lõike 1 punkti d nõuetele;e) nad on kõlblikud vastuvõtuks ametlikult brutselloosivabasse, brutselloosivabasse lamba- või kitsemajandisse vastavalt direktiivi 91/68/EMÜ A lisa 1 või 2 peatüki punktile df) nad on toodud:- majandist2 ....4- lubatud turult2 4- kolmandast riigist2 ....4;g) nad on/ei ole kohale toodud otse, kogumispunkti kaudu2, laadimisplatsi kaudu2, vahendaja territooriumi kaudu2:- majandist2, majandist turule ja sealt edasi2,- tegelikule laadimisplatsile, kasutades eelnevalt puhastatud ja ametlikult lubatud desinfektsioonivahenditega desinfitseeritud transpordivahendeid, et tagada tõhus kaitse loomade tervise staatusele.VI. Käesolev tõend on kehtiv 10 päeva alates läbivaatuse kuupäevast.Koostatud  ..(koht) (kuupäev)pitser (Ametliku veterinaararsti allkiri)(Nimi ja ametinimetus, suurtähtedega)III NÄIDISTERVISETÕEND1aretuslammaste ja -kitsedega kauplemiseks Euroopa ühenduste liikmesriikide vahelKaubasaatja-liikmesriik ..Pädev ministeerium: ..Pädev ametkond: I. Loomade arv: II. Loomade identifitseerimise andmed:Loomade arv Isas-/emas- lambad/kitsed Tõug Vanus Ametlik individuaalne identifitseerimine (riiklik number ja asukoht)III. Loomade päritoluLoomad on:a) sündinud ja sünnist peale kasvanud ühenduse territooriumil võib) sisse veetud mõnest direktiivi 72/462/EMÜ artikli 3 alusel koostatud loetelus nimetatud kolmandast riigist ja vastavad:- loomatervishoiu nõuetele kooskõlas direktiivi 72/462/EMÜ artikliga 82- direktiivi 90/425/EMÜ artikli 7 lõikes 2 toodud tingimustele2.IV. Loomade sihtkohtLoomad saadetakse:kust:(koht)kuhu:(liikmesriik ja sihtkoht)raudteevagunis, veoautos, lennukis, laeval2 .3Kaubasaatja nimi ja aadress:.Kaubasaaja nimi ja aadress:V. Teade tervise kohtaMina, allakirjutanu, tõendan, et eespool kirjeldatud loomad vastavad järgmistele nõuetele:a) nad on täna läbi vaadatud ega ilmuta mingeid haiguste kliinilisi tunnuseid;b) nad ei kuulu nakkushaiguse likvideerimise kava kohaselt hävitamisele;c) nad ei ole omandatud direktiivi 91/68/EMÜ artikli 4 lõike 1 punkti c alusel loomatervishoiu tõttu keelu all olevast majandist ega ole olnud kontaktis sellisest majandist pärit loomadega;d) neile ei kohaldata direktiivi 85/511/EMÜ alusel loomatervishoiu meetmeid ning nad vastavad direktiivi 91/68/EMÜ artikli 4 lõike 1 punkti c nõuetele;e) nad vastavad direktiivi 91/68/EMÜ artikli 6 punkti b nõuetele skreipi osas;f) nad on kõlblikud vastuvõtuks ametlikult brutselloosivabasse, brutselloosivabasse lamba- või kitsemajandisse vastavalt direktiivi 91/68/EMÜ A lisa 1 või 2 peatüki punktile d;g) jäärade puhul vastavad / ei vasta (2) nad direktiivi 91/68/EMÜ artikli 6 punkti c nõuetele;h) minu teada ning omaniku kirjaliku tunnistuse põhjal ei pärine nad majandist, kust on leitud direktiivi 91/68/EMÜ artikli 6 punktis a nimetatud haiguste tunnuseid selles artiklis täpsustatud ajavahemiku jooksul ega ole olnud ka kontaktis sellisest majandist pärit loomadega;i) nad on toodud:- majandist2 ....4- lubatud turult2 4- kolmandast riigist2 ....4;j) nad on/ei ole kohale toodud otse, kogumispunkti kaudu2, laadimisplatsi kaudu2, vahendaja territooriumi kaudu2:- majandist2, majandist turule ja sealt edasi2,- tegelikule laadimisplatsile, kasutades eelnevalt puhastatud ja ametlikult lubatud desinfektsioonivahenditega desinfitseeritud transpordivahendeid, et tagada tõhus kaitse loomade tervise staatusele.VI. Käesolev tõend kehtib 10 päeva alates läbivaatuse kuupäevast.Koostatud  ..(koht) (kuupäev)pitser..(Ametliku veterinaararsti allkiri)..(Nimi ja ametinimetus, suurtähtedega)______________1 EÜT C 48, 27.2.1989, lk 21.2 EÜT C 96, 17. 4.1989, lk 187.3 EÜT C 194, 31.7.1989, lk 9.4 EÜT 121, 29.7.1964, lk 1977/64.6 EÜT L 315, 26.11.1985, lk 11.7 EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.8 EÜT L 302, 31.12.1972, lk 28.9 EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19.10 EÜT L 255, 18.10.1968, lk 23.11 EÜT L 140, 1.6.1990, lk 123.1 Haigused, millest teatamine on kohustuslik.1 Tervisetõendi võib anda ainult nende loomade kohta, keda transporditakse ühes ja samas raudteevagunis, veoautos, lennukis või laeval, kes pärinevad ühest ja samast majandist ning kes saadetakse ühte ja samasse sihtpunkti.2 Ebavajalik maha tõmmata.3 Märkida raudteevaguni või veoauto registreerimisnumber, lennu number või laeva nimi.4 Vajaduse korral nimetada.1 Tervisetõendi võib anda ainult nende loomade kohta, keda transporditakse ühes ja samas raudteevagunis, veoautos, lennukis või laeval, kes pärinevad ühest ja samast majandist ning kes saadetakse ühte ja samasse sihtpunkti.2 Ebavajalik maha tõmmata.3 Märkida raudteevaguni või veoauto registreerimisnumber, lennu number või laeva nimi.4 Vajaduse korral nimetada.1 Tervisetõendi võib anda ainult nende loomade kohta, keda transporditakse ühes ja samas raudteevagunis, veoautos, lennukis või laeval, kes pärinevad ühest ja samast majandist ning kes saadetakse ühte ja samasse sihtpunkti.2 Ebavajalik maha tõmmata.3 Märkida raudteevaguni või veoauto registreerimisnumber, lennu number või laeva nimi.4 Vajaduse korral nimetada.


title: Nõukogu direktiiv, 21. detsember 1988, vähemalt kolmeaastase kutseõppe läbimisel antavate kõrgharidusdiplomite tunnustamise üldsüsteemi kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31989L0048

Euroopa Liidu Teataja L 019 , 24/01/1989 Lk 0016 - 0023 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 6 Köide 2 Lk 0192  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 6 Köide 2 Lk 0192

		Nõukogu direktiiv,21. detsember 1988,vähemalt kolmeaastase kutseõppe läbimisel antavate kõrgharidusdiplomite tunnustamise üldsüsteemi kohta(89/48/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 49, artikli 57 lõiget 1 ja artiklit 66,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]koostöös Euroopa Parlamendiga, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:asutamislepingu artikli 3 punkti c kohaselt on isikute ja teenuste vaba liikumise takistuste kõrvaldamine liikmesriikide vahel üks ühenduse eesmärke; liikmesriikide kodanike jaoks tähendab see eelkõige võimalust tegutseda kutsealal füüsilisest isikust ettevõtja või töötajana ka muus liikmesriigis kui see, kus nad omandasid kutsekvalifikatsiooni;seni nõukogus vastu võetud meetmed, mille kohaselt liikmesriigid tunnustavad vastastikku kutsealastel eesmärkidel üksteise territooriumidel välja antud kõrgharidusdiplomeid, hõlmavad vaid mõningaid kutsealasid; kõnealustele kutsealadele pääsu võimaldava koolituse tase ja kestus on kõigis liikmesriikides reguleeritud sarnasel moel või on neid ühtlustatud nii vähe kui vajalik diplomite vastastikuse tunnustamise sektorisüsteemide loomiseks;selleks et reageerida kiiresti ühenduse riikide nende kodanike ootustele, kes on saanud kõrgharidust tõendava diplomi pärast tööalase koolituse lõpetamist mõnes muus liikmesriigis kui see, milles nad soovivad hakata oma kutsealal tegutsema, tuleks luua muu meetod selliste diplomite tunnustamiseks, et asjaomastel isikutel oleks võimalik tegeleda kutsetegevusega, mille jaoks on vastuvõtvas liikmesriigis vaja läbida keskharidusjärgne koolitus, kui nad on saanud muus liikmesriigis sellise tegevuse jaoks vajaliku diplomi pärast vähemalt kolm aastat kestnud õpinguid;selle eesmärgi võib saavutada, kui võtta kasutusele vähemalt kolmeaastase kutsealase koolituse lõpetamisel antavate kõrgharidusdiplomite tunnustamise üldsüsteem;kutsealade puhul, mille jaoks ühendus ei ole kehtestanud minimaalset vajalikku kvalifikatsioonitaset, kasutavad liikmesriigid võimalust määrata kindlaks selline tase, mis kindlustab nende territooriumil pakutavate teenuste kvaliteedi; asutamislepingu artikliga 5 nende jaoks sätestatud kohustusi rikkumata ei või liikmesriigid siiski nõuda, et teise liikmesriigi kodanik omandaks sellise erialase ettevalmistuse, mille nad määravad üldjuhul kindlaks üksnes oma riikliku haridussüsteemi kohaselt välja antud diplomite põhjal, kui asjaomane isik on selle kvalifikatsiooni osaliselt või tervikuna omandanud muus liikmesriigis; selle tulemusel peab iga vastuvõttev liikmesriik, kus kutseala on reguleeritud, võtma arvesse teises liikmesriigis nõutavat kvalifikatsiooni ja määrama kindlaks, kas see kvalifikatsioon vastab asjaomases liikmesriigis nõutavale kvalifikatsioonile;liikmesriikidevaheline koostöö on vajalik selleks, et aidata kaasa kõnealuste kohustuste täitmisele; seepärast tuleks paika panna sellise koostöö korraldamise vahendid;mõiste "reguleeritud kutsealane tegevus" määratlemisel tuleks arvesse võtta eri riikide sotsioloogiliste olude erinevused; lisaks kutsetööle, millega tegelemine eeldab liikmesriigis diplomi olemasolu, peaks nimetatud mõiste hõlmama ka kutsetööd, millele juurdepääs ei ole piiratud, kui sellega tegeldakse kutsenimetuse all, mis antakse vaid teatava kvalifikatsiooni omanikele; ametivõimude poolt tunnustatud kutseühingud ja -organisatsioonid, mis oma liikmetele selliseid nimetusi annavad, ei või toetuda oma eraõiguslikule staatusele, et vältida käesolevas direktiivis sätestatud süsteemi kohaldamist;lisaks sellele on vaja kindlaks määrata ka sellised kutsealaste kogemuste või kohanemisaja omadused, mida vastuvõttev liikmesriik võib nõuda asjaomaselt isikult lisaks kõrgharidusdiplomile, kui kõnealuse isiku kvalifikatsioon ei vasta sellele, mis siseriiklike sätetega ette nähtud;kohanemisaja asemel võib kasutada ka sobivustesti; mõlema eesmärk on parandada senist olukorda diplomite liikmesriikidevahelise vastastikuse tunnustamise osas ja seega aidata kaasa isikute vabale liikumisele ühenduses; nende ülesanne on hinnata teises liikmesriigis kutsealase koolituse läbinud sisserändaja suutlikkust kohaneda uue kutsealase keskkonnaga; sisserändaja seisukohast võimaldab sobivustest vähendada praktikaaja pikkust; kohanemisaja ja sobivustesti vahel peaks põhimõtteliselt valima sisserändaja; teatavate kutsealade laad on siiski selline, et liikmesriikidel peab olema võimalus nõuda teatavatel tingimustel kas kohanemisaja või sobivustesti kasutamist; kuigi erinevused liikmesriikide õigussüsteemide vahel võivad eri liikmesriikide puhul olla eri ulatusega, eeldavad need erinevused erisätteid, sest päritoluliikmesriigi õigust käsitlev koolitus, mille kohta on välja antud diplom, tunnistus või muu kvalifikatsiooni tõendav dokument, ei hõlma reeglina õigusalaseid teadmisi, mis on vastava õigusliku valdkonna puhul vastuvõtvas liikmesriigis vajalikud;lisaks sellele ei ole kõrgharidusdiplomite tunnustamise üldsüsteemi eesmärk liikmesriigi territooriumil kutsealal tegutsevate isikute suhtes kohaldatavate reeglite, sealhulgas kutse-eetika reeglite muutmine ega sisserändajate väljajätmine nende reeglite kohaldamisalast; kõnealuse süsteemiga kehtestatakse asjakohane kord tagamaks, et sisserändajad järgivad vastuvõtva liikmesriigi kutsealaseid eeskirju;asutamislepingu artikliga 49, artikli 57 lõikega 1 ja artikliga 66 antakse ühendusele volitused võtta vastu sellise süsteemi kasutuselevõtmiseks ja toimimiseks vajalikud sätted;kõrgharidusdiplomite tunnustamise üldsüsteem ei piira mitte mingil määral asutamislepingu artikli 48 lõike 4 ega artikli 55 kohaldamist;tugevdades ühenduse kodanike õigust kasutada oma kutsealaseid oskusi mis tahes liikmesriigis, täiendab ja toetab selline süsteem kodanike õigust omandada sellised õigused seal, kus nad soovivad;kui sellist süsteemi on mõnda aega kasutatud, tuleks seda hinnata, et teha kindlaks, kui tõhusalt see toimib ja eelkõige, kuidas võiks seda tõhustada või selle kohaldamisala laiendada,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) diplom – diplom, tunnistus või muu kvalifikatsiooni tõendav dokument või selliste diplomite, tunnistuste või muude tõendite kogum:- mille on liikmesriigis välja andnud riigi õigus- ja haldusnormide kohaselt määratud pädev asutus,- mis näitab, et selle omanik on edukalt lõpetanud keskharidusjärgse koolituse kestusega vähemalt kolm aastat või samaväärse kestusega osalise ajaga kursused ülikoolis või kõrgkoolis või muus sarnase tasemega asutuses, ning vajaduse korral seda, et asjaomane isik on edukalt läbinud tööalase koolituse, mida nõutakse lisaks keskharidusjärgsele koolitusele, ja- mis näitab, et selle valdajal on asjaomases liikmesriigis reguleeritud kutsealal tegevuse alustamiseks või tegutsemiseks vajalik kutsealane kvalifikatsioon,tingimusel, et haridus ja koolitus, mille kohta diplom, tunnistus või muu kvalifikatsiooni tõendav dokument on välja antud, on omandatud valdavalt ühenduses või et sellise dokumendi valdajal on kolmeaastane töökogemus, mida kinnitab liikmesriik, mis on tunnustanud kolmanda riigi diplomit, tunnistust või muud kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti.Esimese lõigu kohaldamisel käsitatakse diplomiga samaväärsena järgmist: mis tahes diplom, tunnistus või muu kvalifikatsiooni tõendav dokument või selliste diplomite, tunnistuste või muude tõendite kogum, mille on liikmesriigis välja and nud pädev asutus, kui selline dokument on välja antud pärast ühenduses toimunud koolituse edukat lõpetamist ja kõnealuse liikmesriigi pädev asutus tunnistab seda samaväärsena ja see annab samad õigused selleks, et alustada tegevust või tegutseda reguleeritud kutsealal selles liikmesriigis;b) vastuvõttev liikmesriik – mis tahes liikmesriik, kus liikmesriigi kodanik soovib asuda tegutsema selle liikmesriigi reguleeritaval kutsealal, välja arvatud riik, kus ta omandas diplomi või alustas esmakordselt tööd kõnealusel kutsealal;c) reguleeritud kutseala – reguleeritud kutsealane tegevus või tegevuste hulk, mis moodustab liikmesriigis asjaomase kutseala;d) reguleeritud kutsealane tegevus – kutsealane tegevus, kuivõrd sellise tegevusega tegelema hakkamine või tegelemine või üks tegelemise moodustest liikmesriigis eeldab otseselt või kaudselt õigusnormidest tulenevalt diplomi olemasolu. Reguleeritud kutsealase tegevusega tegelemise moodused seisnevad eelkõige järgmises:- kutsealaga tegelemine kutsenimetuse all, kui sellise nimetuse kasutamine on lubatud vaid neil, kellel on õigusnormidele vastav diplom,- tervishoiuga seotud kutsealaga tegelemine, kui sellise tegevuse tasustamine ja/või hüvitamine eeldab siseriikliku sotsiaalkindlustussüsteemi kohaselt diplomi olemasolu.Kui esimest lõiku ei kohaldata, käsitatakse kutsealana reguleeritud kutsealast tegevust, kui sellega tegelevad sellise ühenduse või organisatsiooni liikmed, mille eesmärk on eelkõige asjaomases valdkonnas kõrgete standardite edendamine ja säilitamine ning mida liikmesriik on selle eesmärgi saavutamisel spetsiaalselt tunnustanud ja mis- annab oma liikmetele diplomid,- tagab, et liikmed peavad kinni ettenähtud ametialase käitumise reeglitest ja- annab oma liikmetele õiguse kasutada asjaomase diplomiga vastavuses olevat ametinimetust, seda tähistavat tähekombinatsiooni või staatust.Lisas on esitatud nende ühenduste ja organisatsioonide mittetäielik nimekiri, kes vastavad pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist teise lõigu tingimustele. Kui liikmesriik annab ühendusele või organisatsioonile teises lõigus osutatud tunnustuse, teatab ta sellest komisjonile, kes avaldab kõnealuse teabe Euroopa Ühenduste Teatajas;e) töökogemus – tegelik ja õiguspärane tegelemine asjaomase kutsealaga mõnes liikmesriigis;f) kohanemisaeg – reguleeritud kutsealaga tegelemine vastuvõtvas liikmesriigis kõnealuse kutseala kvalifitseeritud esindaja järelevalve all; sellise juhendatava tegevusega võib kaasneda täiendav koolitus. Juhendatavat tegevust tuleb hinnata. Kohanemisaja, selle hindamise ja juhendatava sisserändaja staatuse suhtes kohaldatavad üksikasjalikud eeskirjad sätestab vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus;g) sobivustest – vastuvõtva liikmesriigi pädeva asutuse koostatud test, mis piirdub taotleja kutsealaste teadmiste kontrollimisega ja mille eesmärk on hinnata taotleja suutlikkust tegutseda reguleeritud kutsealal kõnealuses liikmesriigis.Selle testi sooritamiseks koostavad pädevad asutused liikmesriigis nõutava koolituse ja taotleja läbitud koolituse võrdluse põhjal nimekirja teemadest, mida diplom või muu taotleja kvalifikatsiooni tõendav dokument ei hõlma.Sobivustesti puhul tuleb arvesse võtta asjaolu, et taotleja on kvalifitseeritud töötaja päritoluliikmesriigis või liikmesriigis, kust ta tuleb. Test hõlmab loetelust valitud teemasid, mille tundmine on oluline, et vastuvõtvas liikmesriigis asjaomase kutsealaga tegelda. Test võib käsitleda ka kutsealaseid teadmisi, mida vastuvõtvas liikmesriigis kõnealuse tegevuse suhtes kohaldatakse. Sobivustesti üksikasjaliku kasutamise määravad kindlaks asjaomase liikmesriigi pädevad asutused, võttes nõuetekohaselt arvesse ühenduse õigust.Vastuvõtvas liikmesriigis sobivustestiks valmistuda sooviva taotleja staatuse selles riigis määravad kindlaks selle riigi pädevad asutused.Artikkel 2Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõigi liikmesriikide kodanike suhtes, kes soovivad vastuvõtvas liikmesriigis tegutseda reguleeritud kutsealal füüsilisest isikust ettevõtjana või töötajana.Käesolevat direktiivi ei kohaldata kutsealade suhtes, mille puhul kohaldatakse eraldi direktiivi, millega on ette nähtud diplomite vastastikuse tunnustamise kord liikmesriikides.Artikkel 3Kui vastuvõtvas liikmesriigis eeldab reguleeritud kutsealal tegutsema hakkamine või tegutsemine diplomi olemasolu, ei või pädev asutus ebapiisava kvalifikatsiooni tõttu keelduda andmast liikmesriigi kodanikule luba asuda tegutsema või tegutseda sellel kutsealal samadel tingimustel, mis kehtivad selle riigi oma kodanike suhtes:a) kui taotlejal on diplom, mida muus liikmesriigis nõutakse kõnealusel kutsealal tegutsema hakkamiseks või tegutsemiseks tolle riigi territooriumil ja see diplom on talle antud liikmesriigis, võib) kui taotleja on eelmise kümne aasta jooksul kõnealusel kutsealal täistööajaga kaks aastat tegutsenud muus liikmesriigis, kus kõnealune kutseala ei ole reguleeritud artikli 1 punkti c ja artikli 1 punkti d esimese lõigu tähenduses, ning tal on tõendid ühe või mitme kvalifikatsiooni kohta:- mille on liikmesriigis välja andnud selle riigi õigus- ja haldusnormide kohaselt määratud pädev asutus,- mis näitab, et selle omanik on edukalt lõpetanud keskharidusjärgse koolituse kestusega vähemalt kolm aastat või samaväärse kestusega osalise ajaga kursused ülikoolis või kõrgkoolis või muus sarnase tasemega asutuses, ning vajaduse korral seda, et asjaomane isik on edukalt läbinud tööalase koolituse, mida nõutakse lisaks keskharidusjärgsele koolitusele, ja- mis on valdaja oma kutsealal tegutsemiseks ette valmistanud.Esimeses lõigus osutatud kvalifikatsiooni tõendava dokumendiga samaväärsena käsitatakse järgmist: mis tahes ametlik kvalifikatsioon või selliste ametlike kvalifikatsioonide kogum, mille on liikmesriigis andnud pädev asutus, kui see on antud pärast ühenduses toimunud koolituse edukat lõpetamist ja kõnealuse liikmesriigi pädev asutus tunnistab seda samaväärsena ning tingimusel, et teistele liikmesriikidele ja komisjonile on teatatud sellisest tunnustamisest.Artikkel 41. Olenemata artikli 3 sätetest võib vastuvõttev liikmesriik nõuda, et taotleja:a) esitaks tõendid oma töökogemuse kohta, kui artikli 3 punktide a ja b kohaselt taotluse aluseks oleva koolituse kestus on vähemalt üks aasta vähem kui vastuvõtvas liikmesriigis nõutud. Sellisel juhul ei või nõutava töökogemuse kestus:- olla pikem kui koolituse puudujäägi kahekordne kestus, kui puudujääk on seotud keskharidusjärgsete õpingute ja/või kutsepraktika ajaga, mis toimub juhendava spetsialisti järelevalve all ja mis lõppeb eksamiga,- olla pikem kui puudujäägi kestus, kui puudujääk on seotud kutsealal kvalifitseeritud isiku abil omandatud töökogemusega.Artikli 1 punkti a viimases lõigus osutatud diplomite puhul määratakse samaväärsel tasemel tunnustatava koolituse kestus kindlaks samal viisil kui artikli 1 punkti a esimeses lõigus määratletud koolituse puhul.Nende sätete kohaldamisel tuleb arvesse võtta artikli 3 punktis b osutatud töökogemust.Mingil juhul ei tohi nõuda rohkem kui nelja-aastast töökogemust;b) läbiks kuni kolmeaastase kohanemisaja või sooritaks sobivustesti:- kui artikli 3 punktide a ja b kohaselt läbitud koolituse käigus käsitletud teemad erinevad oluliselt teemadest, mida hõlmab vastuvõtvas liikmesriigis nõutav diplom, või- kui artikli 3 punktis a osutatud juhul hõlmab vastuvõtvas liikmesriigis reguleeritud kutseala ühte või mitut reguleeritud kutsetegevust, mis ei kuulu reguleeritud kutseala alla selles liikmesriigis, kust taotleja pärit on või tuleb, ning kui see erinevus vastab konkreetsele vastuvõtvas liikmesriigis nõutavale koolitusele ja käsitleb teemasid, mis erinevad märkimisväärselt taotleja esitatud diplomiga hõlmatutest, või- kui artikli 3 punktis b osutatud juhul hõlmab vastuvõtvas liikmesriigis reguleeritud kutseala ühte või mitut reguleeritud kutsetegevust, mis ei kuulu taotleja kutseala hulka selles liikmesriigis, kust taotleja pärit on või tuleb, ning kui see erinevus vastab konkreetsele vastuvõtvas liikmesriigis nõutavale koolitusele ja käsitleb teemasid, mis erinevad märkimisväärselt taotleja esitatud kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega hõlmatutest.Kui vastuvõttev liikmesriik otsustab seda võimalust kasutada, peab ta lubama taotlejal valida kohanemisaja ja sobivustesti vahel. Kutsealade puhul, millega tegelemine eeldab siseriiklike õigusnormide täpset tundmist ja mille puhul siseriiklike õigusaktidega seotud abistamine ja/või nõustamine on kutsetegevuse oluline ja püsiv osa, võib vastuvõttev liikmesriik erandina sellest põhimõttest ette näha kohanemisaja või sobivustesti. Kui vastuvõttev liikmesriik kavatseb taotleja valikuõiguse suhtes teha erandeid seoses muude kutsealadega, rakendatakse artiklis 10 sätestatud korda.2. Vastuvõttev liikmesriik ei tohi siiski kohaldada lõike 1 punktide a ja b sätteid kumulatiivselt.Artikkel 5Ilma et see piiraks artiklite 3 ja 4 kohaldamist, võib vastuvõttev liikmesriik lubada taotlejal selles riigis läbida samaväärsuse põhjal kutsealase koolituse selle osa, mis seisneb kutseala kvalifitseeritud esindaja abil omandatud praktilises kutsetegevuses ja mida ta ei ole läbinud selles liikmesriigis, kust ta pärit on või tuleb, et taotleja saaks parandada oma võimalusi kohaneda asjaomase riigi töökeskkonnaga.Artikkel 61. Kui liikmesriigi pädev asutus nõuab reguleeritud kutsealal tegutsemist alustada soovivatelt isikutelt tõestust selle kohta, et nad on sobivate omaduste ja hea mainega ega ole kuulutatud pankrotis olevaiks, või peatab või keelab tegutsemise kõnealusel kutsealal kutsealaste käitumisnormide tõsise rikkumise või kuriteo korral, aktsepteerib asjaomane liikmesriik tema territooriumil tegevust alustada soovivate liikmesriikide kodanike puhul piisava tõendina dokumente, mille on välja andnud päritoluliikmesriigi pädevad asutused või selle liikmesriigi pädevad asutused, kust välisriigi kodanik tuleb, kui neist järeldub, et need nõuded on täidetud.Kui päritoluliikmesriigi pädevad asutused või selle liikmesriigi pädevad asutused, kust välisriigi kodanik tuleb, ei anna välja esimeses lõikes osutatud dokumente, siis asendatakse need dokumendid vandetõotusega — või kui riigis ei ole vandetõotus sätestatud, siis pühaliku tõotusega –, mille asjaomane isik annab pädeva justiits- või haldusasutuse ees või vajaduse korral päritoluliikmesriigi notari või kvalifitseeritud kutseorgani ees või selle liikmesriigi notari või kvalifitseeritud kutseorgani ees, kust isik tuleb; selline organ või notar annab välja tunnistuse, mis tõendab vande või tõotuse autentsust.2. Kui vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus nõuab selle liikmesriigi kodanikelt, kes soovivad alustada või jätkata tegevust reguleeritud kutsealal, füüsilise või vaimse tervise tõendit, aktsepteerib see asutus piisava tõendina dokumendi esitamist, mida nõutakse selles liikmesriigis, kust see isik on pärit või saabunud.Kui liikmesriik, kust see isik on pärit või saabunud, ei kohalda ühtki sedalaadi nõuet nende suhtes, kes soovivad alustada või jätkata tegevust kõnealusel kutsealal, aktsepteerib vastuvõttev liikmesriik selle isiku esitatud tunnistust, mille on välja andnud selle riigi pädev asutus, mis vastab tunnistustele, mille on välja andnud vastuvõttev liikmesriik.3. Vastuvõtvate liikmesriikide pädevad asutused võivad nõuda, et lõigetes 1 ja 2 osutatud dokumendid ja tunnistused oleksid esitatud kolme kuu jooksul pärast nende väljaandmist.4. Kui vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus nõuab reguleeritud kutsealal tegutsemist alustada või jätkata soovivatelt selle riigi kodanikelt vannet või tõotust ja kui teiste liikmesriikide kodanikud ei saa vannet või tõotust sellisel kujul kasutada, tagab see pädev asutus, et asjaomastele isikutele pakutakse võimalust anda sobilik ja samaväärne vanne või tõotus.Artikkel 71. Vastuvõtvate liikmesriikide pädevad asutused tunnustavad nende territooriumil reguleeritud kutsealal tegutsemise alustamisele või jätkamisele seatud tingimustele vastavate liikmesriikide kodanike õigust kasutada vastuvõtvas liikmesriigis kõnealusele kutsealale vastavat kutsenimetust.2. Vastuvõtvate liikmesriikide pädevad asutused tunnustavad nende territooriumil reguleeritud kutsealal tegutsemise alustamisele või jätkamisele seatud tingimustele vastavate liikmesriikide kodanike õigust kasutada oma õiguspärast akadeemilise kraadi tähist ja vajaduse korral selle lühendit, mida kasutatakse nende päritoluliikmesriigis või liikmesriigis, millest nad tulevad, selle riigi keeles. Vastuvõttev liikmesriik võib nõuda, et selle tähise järele tuleb märkida selle andnud asutuse või eksamikomisjoni nimetus ja asukoht.3. Kui vastuvõtvas liikmesriigis reguleerib kutseala artikli 1 punktis d osutatud ühendus või organisatsioon, on liikmesriikide kodanikel õigus kasutada kõnealuse ühenduse või assotsiatsiooni antavat kutsenimetust või seda tähistavat tähekombinatsiooni liikmelisuse tõendamise korral.Kui ühendus või organisatsioon seab liikmekssaamisele teatavad kvalifikatsiooninõuded, võib ta neid kohaldada teiste liikmesriikide kodanike suhtes, kellel on artikli 1 punktis a osutatud diplom või artikli 3 punktis b osutatud kvalifikatsiooni tõendav dokument, üksnes kooskõlas käesoleva direktiiviga, eelkõige artiklite 3 ja 4 sätetega.Artikkel 81. Vastuvõttev liikmesriik aktsepteerib tõenditena artiklite 3 ja 4 sätete täitmise kohta liikmesriikide pädevate asutuste väljastatud tõendeid ja dokumente, mille asjaomane isik esitab koos kõnealusel kutsealal tegutsemise avaldusega.2. Reguleeritud kutsealal tegutsemise avaldus vaadatakse läbi niipea kui võimalik ja tulemused edastatakse vastuvõtva liikmesriigi pädeva asutuse põhjendatud otsusena hiljemalt neli kuud pärast seda, kui asjaomase isiku kohta on esitatud kõik dokumendid. Sellised otsused või nende puudumise võib siseriikliku õiguse sätete kohaselt kohtusse kaevata.Artikkel 91. Liikmesriigid määravad artiklis 12 osutatud aja jooksul pädevad asutused, kes on volitatud vastu võtma käesolevas direktiivis osutatud avaldusi ja tegema otsuseid.Nad edastavad selle teabe teistele liikmesriikidele ja komisjonile.2. Iga liikmesriik määrab lõikes 1 osutatud asutuste tegevuse koordineerimise eest vastutava isiku ja teatab sellest teistele liikmesriikidele ja komisjonile. Selle isiku ülesanne on aidata kaasa käesoleva direktiivi ühtsele kohaldamisele kõigi asjaomaste kutsealade suhtes. Komisjoni egiidi all luuakse koordineerimisrühm, mis koosneb iga liikmesriigi määratud koordinaatoritest või nende asetäitjatest ja mille eesistuja on komisjoni esindaja.Kõnealuse komitee ülesanded on järgmised:- hõlbustada käesoleva direktiivi rakendamist,- koguda teavet, mis on kasulik käesoleva direktiivi rakendamiseks liikmesriikides.Komisjon võib rühmaga konsulteerida olemasoleva süsteemi kõigi kavandatavate muudatuste üle.3. Liikmesriigid võtavad meetmeid, et pakkuda vajalikku teavet käesoleva direktiivi raames diplomite tunnustamise jaoks. Selle ülesande täitmisel võivad neid aidata diplomite ja õpiaja akadeemilise tunnustamise teabekeskus, mille liikmesriigid moodustasid nõukogu ja nõukogus kokku tulnud haridusministrite 9. veebruari 1976. aasta resolutsiooni [4] alusel, ja vajaduse korral asjaomased kutsealased ühendused või organisatsioonid. Komisjon teeb vajalikud algatused selleks, et tagada vajaliku teabe liikumise areng ja koordineerimine.Artikkel 101. Kui liikmesriik teeb vastavalt artikli 4 lõike 1 punkti b teise lõigu kolmandale lausele ettepaneku mitte anda taotlejatele õigust valida käesolevas direktiivis osutatud kutseala puhul kohanemisaja ja sobivustesti vahel, edastab ta komisjonile viivitamata vastava õigusakti eelnõu. Samal ajal teatab ta komisjonile ka põhjused, mille tõttu on selliste sätete jõustamine vajalik.Komisjon teatab teistele liikmesriikidele viivitamata kõigist saabunud eelnõudest; lisaks sellele võib komisjon eelnõu üle konsulteerida artikli 9 lõikes 2 osutatud rühmaga.2. Ilma et see piiraks komisjoni ja teiste liikmesriikide võimalust esitada eelnõu kohta kommentaare, võivad liikmesriigid võtta asjaomased sätted vastu ainult juhul, kui komisjon ei ole teinud vastupidise sisuga otsust kolme kuu jooksul.3. Liikmesriigid peavad liikmesriigi või komisjoni taotlusel edastama neile viivitamata käesoleva artikli kohaldamisest tulenevate sätete lõpliku teksti.Artikkel 11Pärast artiklis 12 sätestatud ajavahemiku lõppu edastavad liikmesriigid komisjonile kord kahe aasta jooksul aruande kehtestatud süsteemi rakendamise kohta.Üldiste märkuste kõrval on selles aruandes ka tehtud otsuste statistiline kokkuvõte ja käesoleva direktiivi kohaldamisel tekkinud põhiliste probleemide kirjeldus.Artikkel 12Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud meetmed kahe aasta jooksul alates direktiivi teatavakstegemisest. [5] Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 13Hiljemalt viis aastat pärast artiklis 12 osutatud kuupäeva esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande vähemalt kolmeaastase kutsealase koolituse lõpetamisel antavate kõrgharidusdiplomite tunnustamise üldsüsteemi rakendamise olukorra kohta.Pärast kõigi vajalike konsultatsioonide lõpetamist esitab komisjon oma järeldused kehtiva süsteemi võimalike muudatuste kohta. Samal ajal esitab komisjon vajaduse korral ettepanekud kehtiva süsteemi parandamiseks, et aidata veelgi kaasa käesoleva direktiiviga hõlmatud isikute liikumisvabadusele, asutamisõigusele ja teenuste osutamise vabadusele.Artikkel 14Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 21. detsember 1988Nõukogu nimeleesistujaV. Papandreou[1] EÜT C 217, 28.8.1985, lk 3 jaEÜT C 143, 10.6.1986, lk 7.[2] EÜT C 345, 31.12.1985, lk 80 jaEÜT C 309, 5.12.1988.[3] EÜT C 75, 3.4.1986, lk 5.[4] EÜT C 38, 19.2.1976, lk 1.[5] Käesolev direktiiv tehti liikmesriikidele teatavaks 4. jaanuaril 1989.--------------------------------------------------LISAArtikli 1 punkti d teises lõigus sätestatud tingimustele vastavate kutsealaste ühenduste ja organisatsioonide loeteluIIRIMAA [1]1. The Institute of Chartered Accountants in Ireland [2]2. The Institute of Certified Public Accountants in Ireland [3]3. The Association of Certified Accountants [4]4. Institution of Engineers of Ireland5. Irish Planning InstituteÜHENDKUNINGRIIK1. Institute of Chartered Accountants in England and Wales2. Institute of Chartered Accountants of Scotland3. Institute of Chartered Accountants in Ireland4. Chartered Association of Certified Accountants5. Chartered Institute of Loss Adjusters6. Chartered Institute of Management Accountants7. Institute of Chartered Secretaries and Administrators8. Chartered Insurance Institute9. Institute of Actuaries10. Faculty of Actuaries11. Chartered Institute of Bankers12. Institute of Bankers in Scotland13. Royal Institution of Chartered Surveyors14. Royal Town Planning Institute15. Chartered Society of Physiotherapy16. Royal Society of Chemistry17. British Psychological Society18. Library Association19. Institute of Chartered Foresters20. Chartered Institute of Building21. Engineering Council22. Institute of Energy23. Institution of Structural Engineers24. Institution of Civil Engineers25. Institution of Mining Engineers26. Institution of Mining and Metallurgy27. Institution of Electrical Engineers28. Institution of Gas Engineers29. Institution of Mechanical Engineers30. Institution of Chemical Engineers31. Institution of Production Engineers32. Institution of Marine Engineers33. Royal Institution of Naval Architects34. Royal Aeronautical Society35. Institute of Metals36. Chartered Institution of Building Services Engineers37. Institute of Measurement and Control38. British Computer Society[1] Lisaks sellele on Iirimaa kodanikud järgmiste Ühendkuningriigi organite liikmed:- The Institute of Chartered Accountants in Ireland and Wales- Institute of Chartered Accountants of Scotland- Institute of Actuaries- Faculty of Actuaries- The Chartered Institute of Management Accountants- Institute of Chartered Secretaries and Administrators- Royal Town Planning Institute- Royal Institution of Chartered Surveyors- Chartered Institute of Building.[2] Ainult auditeerimistegevuse jaoks.[3] Ainult auditeerimistegevuse jaoks.[4] Ainult auditeerimistegevuse jaoks.--------------------------------------------------