title: Nõukogu direktiiv 93/74/EMÜ, 13. september 1993, eritoitmiseks mõeldud söötade kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31993L0074

Euroopa Liidu Teataja L 237 , 22/09/1993 Lk 0023 - 0027 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 52 Lk 0145  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 52 Lk 0145

		Nõukogu direktiiv 93/74/EMÜ,13. september 1993,eritoitmiseks mõeldud söötade kohtaEUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:eritoitmiseks mõeldud söödad mängivad lemmikloomade söögivalikus üha suuremat rolli; selliseid tooteid kasutatakse ka produktiivloomade kasvatamiseks;mõnedes liikmesriikides juhitakse käesoleva direktiiviga hõlmatud söötade turustamisel juba nüüd kasutajate tähelepanu nende spetsiifilisele koostisele;sätestada tuleks kõnealuste toodete ühtne määratlus; sellise määratlusega tuleks sätestada, et tooted, mis peaksid nende esitluse kohaselt vastama teatavatele konkreetsetele toitumisvajadustele, peavad olema spetsiifilise koostisega ja/või valmistatud spetsiaalseid meetodeid kasutades; on oluline kehtestada põhimõte, et sellised söödad tuleb nii omaduste kui ka eesmärgi osas selgelt eristada tavalistest söötadest ja ravimsöötadest;eritoitmiseks mõeldud söötade koostis ja valmistamine peavad olema välja töötatud selliselt, et need vastaksid selliste lemmikloomade või produktiivloomade konkreetsetele toitumisalastele vajadustele, kelle seedimis-, imendumis- või ainevahetusprotsessid võivad kiiresti kahjustuda või on ajutiselt või pöördumatult kahjustunud;eritoitmiseks mõeldud sööda turustamist käsitlevate eeskirjade sätestamisel tuleks tagada, et kõnelausel söödal oleks seda söövatele loomadele soodne mõju; seepärast peab sööt olema alati turustamiskõlblik; selline sööt ei tohi olla ohtlik loomade ega inimeste tervisele ega keskkonnale ning seda ei tohi turustada eksitaval moel;käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira muid söötasid käsitlevaid ühenduse sätteid, eeskätt segasöötade suhtes kohaldatavaid eeskirju;eritoitmiseks mõeldud sööda kasutajale tuleb esitada täpne ja asjakohane teave;käesolevas direktiivis sätestatud kriteeriumidele vastava sööda ja muu sööda eristamiseks tuleb sööda kirjeldusele lisada üks täpsustav väljend: "dieettoode";nagu ka tavaliste söötade puhul tuleks avaldada vähemalt sööda kvaliteeti otseselt mõjutavate analüütiliste koostisosade sisaldus; ette tuleks näha ka teatavate täiendavate analüütiliste koostisosade avaldamine, kui need annavad söödale tema dieetomadused;kõigil eritoitmiseks mõeldud sööda tootjatel peab olema võimalik märkida etiketile teatavad kasutajale kasulikud üksikasjad;eritoitmiseks mõeldud sööda kohta ei ole vaja esitada veterinaararsti retsepti, sest need tooted ei sisalda raviaineid, mille määratlus on sätestatud nõukogu 26. jaanuari 1965. aasta direktiivis 65/65/EMÜ (ravimitega seotud ning õigusnormidega kehtestatud sätete ühtlustamise kohta), [4] kuid väga eripärase sööda asjakohase kasutuse tagamiseks tuleks kasutajaid hoiatada, et enne sellise sööda kasutamist on soovitav küsida nõu spetsialistilt;pöördumatult kahjustatud seedimise, imendumise või ainevahetusega ja meditsiinilist järelevalvet eeldavas patoloogilises seisundis olevate loomade toitainevajaduse rahuldamiseks mõeldud sööda puhul tuleks näha ette võimalus täiendavate märgistamiseeskirjade kehtestamiseks, mille kohaselt soovitatakse kasutajal küsida eelnevalt veterinaari arvamust, mitte ei anta üldsoovitust spetsialistiga konsulteerimise kohta;lisaks sellele tuleks ühenduse tasandil koostada positiivne loetelu eritoitmiseks mõeldud söötade kavandatud kasutuse kohta ning märkida selles loetelus ära nende täpne kasutamine, olulised toitumisalased omadused, kohustuslikud ja vabatahtlikud märgistamisel esitatavad andmed ja märgistamise erinõuded; pidades meeles sellise loetelu olulisust käesoleva direktiivi rakendamisel, tuleks see loetelu aegsasti vastu võtta;käesoleva direktiivi nõuetele vastavate eritoitmiseks mõeldud söötade turustamist ei tohi piirata sisu, turustamismeetodite, esituse ega märgistamise tõttu;kui toode on ohtlik inimeste või loomade tervisele või keskkonnale, tuleks kehtestada sätted, mille kohaselt võib iga liikmesriik esitada komisjonile üksikasjalikult põhjendatud nõude asjakohaste meetmete võtmiseks;juhtudel, kui nõukogu annab komisjonile eritoitmiseks mõeldud söötasid käsitlevate eeskirjade rakendamise õiguse, tuleks sätestada kord liikmesriikide ja komisjoni vahelise tiheda koostöö sisseseadmiseks nõukogu otsuse 70/372/EMÜ [5] kohaselt moodustatud alalises söödakomitees,tuleb tagada tõhus järelevalve eritoitmiseks mõeldud söötade üle; teatavate tingimuste korral ei pruugi järelevalvetalituste käsutuses olevad tavapärased vahendid olla piisavad, et kontrollida, kas söödal on tegelikult need toiteomadused, mis tal väidetakse olevat; seepärast tuleks ette näha sätted, mille kohaselt toote turustamise eest vastutav isik peaks abistama järelevalveteenistust tolle ülesannete täitmisel,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Käesolev direktiiv käsitleb eritoitmiseks mõeldud söötasid.2. Liikmesriigid näevad ette, et eritoitmiseks mõeldud söötasid võib turustada ainult järgmistel juhtudel:- need vastavad artiklis 3 osutatud tingimustele,- need on märgistatud artikli 5 sätete kohaselt,- nende kavandatud kasutus sisaldub artikli 6 kohaselt koostatud nimekirjas ja nad vastavad muudele kõnealuse loetelu sätetele.Artikkel 2Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) sööt – loomade söötmiseks mõeldud töötlemata, värsked või konserveeritud taimset või loomset päritolu tooted, nendest tööstusliku töötlemise abil saadud tooted ning eraldi või segudena kasutatavad orgaanilised või anorgaanilised ained, lisanditega või lisanditeta;b) segasööt – loomade söötmiseks mõeldud töötlemata, värsked või konserveeritud taimset või loomset päritolu toodete segud või nendest tööstusliku töötlemise abil saadud tooted või täissöödana või täiendsöödana loomade söötmiseks mõeldud orgaanilised või anorgaanilised ained, lisanditega või lisanditeta;c) eritoitmiseks mõeldud sööt – segasööt, mis oma koostise või tootmistehnoloogia poolest on selgelt eristatav nii tavalisest söödast kui ka nõukogu 26. märtsi 1990. aasta direktiivis 90/167/EMÜ, millega kehtestatakse ravimsöötade ühenduses valmistamise, turuleviimise ja kasutamise tingimused, [6] määratletud toodetest ning mida esitatakse kui teatava toitainevajaduse rahuldamiseks mõeldud sööta;d) eritoitmise eesmärk – eesmärk rahuldada teatavate selliste lemmikloomade või produktiivloomade konkreetsed toitumisalased vajadused, kelle seedimis-, imendumis- või ainevahetusprotsessid võivad ajutiselt kahjustuda või on ajutiselt või pöördumatult kahjustunud ja kellel seetõttu võib olla kasu nende tervisliku olukorraga sobiva sööda manustamisest.Artikkel 3Liikmesriigid nõuavad, et artikli 1 lõikes 1 osutatud söötade laad ja koostis oleksid sellised, et tooted sobiksid kavandatud eritoitmise eesmärgiga.Artikkel 4Käesolevat direktiivi kohaldatakse sellega ettenähtud erisätteid arvesse võttes ja ilma et see piiraks ühenduse sätteid, mis käsitlevad järgmist:a) segasööt;b) söödalisandid;c) ebasoovitavad ained ja tooted loomasöödas;d) erisöödamaterjal.Artikkel 5Lisaks 2. aprilli 1979. aasta direktiivi 79/373/EMÜ (segasööda turustamise kohta) [7] artikli 5 sätetele märgistamise kohta, kehtestavad liikmesriigid järgmised nõuded:1. artikli 1 lõikes 1 osutatud sööda pakendil, konteineril või etiketil esitatakse selleks ettenähtud kohas järgmised täiendavad märkused:a) täpsustav mõiste "dieettoode" koos sööda kirjeldusega;b) täpne otstarve, st eritoitmise eesmärk;c) märge sööda oluliste toitumisalaste omaduste kohta;d) lisa veerus 4 kirjeldatud märgistamisel esitatavad andmed konkreetse eritoitmise eesmärgi kohta;e) sööda kasutamise soovitatav kasutusaeg.Punktides a–e esitatud märkused peavad olema vastavuses lisas esitatud kavandatud kasutusotstarvete loeteluga ja artikli 6 punkti b kohaselt kehtestatavate sätetega;2. selleks ettenähtud kohas võib esitada lõikes 1 nimetamata märkusi, kui nende suhtes kehtib artikli 6 punkt a;3. ilma et see piiraks direktiivi 79/373/EMÜ artikli 5e rakendamist, võib artikli 1 lõikes 1 osutatud söötade märgistamises viidata konkreetsele patoloogilisele seisundile, kui selline seisund vastab artikli 6 punkti a kohaselt koostatud kasutusotstarvete loetelus sätestatud toitmiseesmärgile;4. artikli 1 lõikes 1 osutatud sööda etiketil või kasutusjuhendil peab olema märkus "Enne kasutamist on soovitatav pidada nõu spetsialistiga." Lisas esitatud kasutusotstarvete loetelus võib siiski sätestada, et konkreetsete dieetsöötade puhul asendatakse nimetatud lause soovitusega küsida eelnevalt veterinaararsti arvamust;5. Direktiivi 79/373/EMÜ artikli 5c lõike 5 sätteid kohaldatakse ka artikli 1 lõikes 1 osutatud söötade suhtes, mis on mõeldud muudele loomadele peale lemmikloomade;6. artikli 1 lõikes 1 osutatud söötade märgistamisel võib rõhutada ka ühe või mitme sööda kirjelduses olulise analüütilise koostisosa olemasolu või madalat taset. Sellistel juhtudel peab protsendina sööda massist esitatud analüütiliste koostisosade minimaalne või maksimaalne tase olema analüütiliste koostisosade loetelus selgelt märgitud;7. täpsustavat mõistet "dieettoode" kasutatakse ainult artikli 1 lõikes 1 osutatud söötade puhul. Muud täpsustavad mõisted peale mõiste "dieettoode" on nende söötade märgistamisel ja esitamisel keelatud.8. Olenemata direktiivi 79/373/EMÜ artikli 5c lõike 3 sätetest võib koostisosade andmed esitada mitut koostisosa hõlmavate kategooriate kaupa ka siis, kui teatava koostisosa kohta on vaja esitada selle konkreetne nimi, et põhjendada sööda toiteomadusi.Artikkel 6Artiklis 9 sätestatud korras:a) lisas ettenähtud kasutusotstarvete loetelu koostatakse hiljemalt 30. juunil 1994. Nimetatud loetelu sisaldab järgmist:- artikli 5 lõike 1 punktides b, c, d ja e osutatud märkused;- vajaduse korral artikli 5 lõikes 2 ja artikli 5 lõike 4 teises lõigus osutatud märkused;b) ette võib näha üldsätted punktis a osutatud märkuste, sealhulgas lubatud hälvete rakendamise kohta;c) punktide a ja b kohaselt võetud meetmeid võib muuta teaduse ja tehnika edusammude põhjal.Artikkel 7Liikmesriigid tagavad, et artikli 1 lõikes 1 osutatud sööda suhtes ei kohaldata käesoleva direktiivi sätetest tulenevalt muid kui käesolevas direktiivis sätestatud turustuspiiranguid.Artikkel 81. Kui liikmesriik teeb kindlaks, et artikli 1 lõikes 1 osutatud sööda kasutamine või selle kasutamine ettenähtud tingimustes on ohtlik loomade või inimeste tervisele või keskkonnale, teatab ta sellest viivitamata komisjonile ja põhjendab oma otsust.2. Komisjon algatab vajalike meetmete võtmiseks võimalikult kiiresti artiklis 9 sätestatud menetluse.Artikkel 91. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud menetlust, esitab eesistuja asja kas omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotlusel alalisele söödakomiteele (edaspidi "komitee").2. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.3. Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu.Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu langetab otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.Kui nõukogu pole kolme kuu möödudes tema poole pöördumisest otsust teinud, võtab pakutud meetmed vastu komisjon, välja arvatud juhul, kui nõukogu on lihthäälteenamusega hääletanud nimetatud meetmete vastu.Artikkel 10Võimaldamaks tõhusat ja ametlikku järelevalvet artikli 1 lõikes 1 osutatud sööda üle, rakendatakse järgmisi sätteid:1. liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et kontrollida tootmise või turustamise ajal vähemalt proovide võtmise teel käesoleva direktiivi nõuete järgimist;2. vajaduse korral on pädeval asutusel voli nõuda, et toote turuleviimise eest vastutav isik esitaks andmed ja teabe, mis tõendaksid, et sööt vastab käesoleva direktiivi nõuetele. Kui sellised andmed on avaldatud hõlpsasti kättesaadaval kujul, piisab viitest avaldatud väljaandele.Artikkel 11Käesolevaga muudetakse järgmisi direktiive järgmiselt:1. nõukogu 17. detsembri 1973. aasta direktiivi 74/63/EMÜ (söödas sisalduvate ebasoovitavate ainete ja toodete lubatud piirmäärade kindlaksmääramise kohta)[8]artikli 1 lõikele 2 lisatakse järgmine tekst:"f) eritoitmiseks mõeldud söödad"2. direktiivis 79/373/EMÜ:a) lisatakse artikli 1 lõikele 2 järgmine tekst:"h) eritoitmiseks mõeldud söödad"b) asendatakse artikli 5e teise lõigu esimene taane järgmisega:"— ei või osutada muude analüütiliste koostisosade sisaldusele kui need, mille deklareerimine on ette nähtud käesoleva direktiivi artiklis 5 või nõukogu 13. septembri 1993. aasta direktiivi 93/74/EMÜ (eritoitmiseks mõeldud söötade kohta) [9] artikli 5 lõikes 2"3. nõukogu 30. juuni 1982. aasta direktiivi 82/471/EMÜ (teatavate loomasöötadena kasutatavate toodete kohta)[10]artikli 1 lõikele 2 lisatakse järgmine tekst:"f) eritoitmiseks mõeldud söödad"Artikkel 12Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. juunil 1995. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, viidatakse nendes käesolevale direktiivile või lisatakse sellised viited neile ametliku avaldamise korral. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 13Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 13. september 1993Nõukogu nimeleesistujaPh. Maystadt[1] EÜT C 231, 9.9.1992, lk 6.[2] EÜT C 21, 25.1.1993, lk 73.[3] EÜT C 73, 15.3.1993, lk 25.[4] EÜT 22, 9.2.1965, lk 369/65.[5] EÜT L 170, 3.8.1970, lk 1.[6] EÜT L 92, 7.4.1990, lk 42.[7] EÜT L 86, 6.4.1979, lk 30.[8] EÜT L 38, 11.2.1974, lk 31.[9] EÜT L 237, 22.9.1993, lk 23.[10] EÜT L 213, 21.7.1982, lk 8.--------------------------------------------------LISA+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2002/77/EÜ, 16. september 2002, konkurentsi kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste turgudelEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32002L0077

Euroopa Liidu Teataja L 249 , 17/09/2002 Lk 0021 - 0026

		Komisjoni direktiiv 2002/77/EÜ,16. september 2002,konkurentsi kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste turgudel(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 86 lõiget 3,ning arvestades järgmist:(1) Komisjoni 28. juuni 1990. aasta direktiivi 90/388/EMÜ konkurentsi kohta telekommunikatsiooniteenuseturgudel, [1] viimati muudetud direktiiviga 1999/64/EÜ, [2] on mitu korda oluliselt muudetud. Täiendavate muudatuste tegemiseks tuleks see direktiiv selguse huvides uuesti sõnastada.(2) Asutamislepingu artikli 86 kohaselt on komisjoni ülesanne tagada, et kõigi riigi osalusega äriühingute ja eri- või ainuõigustega ettevõtjate puhul järgivad liikmesriigid ühenduse õigusest tulenevaid kohustusi. Vastavalt artikli 86 lõikele 3 võib komisjon täpsustada ja selgitada kõnealusest artiklist tulenevaid kohustusi ja näha sellega seoses ette tingimused, mis on vajalikud selleks, et komisjon saaks nimetatud lõikes sätestatud järelevalvekohustusi tulemuslikult täita.(3) Direktiiv 90/388/EMÜ kohustas liikmesriike kaotama telekommunikatsiooniteenuste osutamise eri- ja ainuõigused esialgu muude teenuste puhul peale telefonside, satelliitteenuste ja mobiilraadioside ning seejärel kehtestati sellega järk-järgult täielik konkurents telekommunikatsiooniturul.(4) Euroopa Parlament ja nõukogu on asutamislepingu artikli 95 põhjal võtnud kõnealuses valdkonnas vastu hulga muid direktiive, mille põhimõtteline eesmärk on kehtestada telekommunikatsiooniteenuste siseturg avatud võrgu pakkumise ja universaalteenuse osutamise abil avatud ja konkurentsinõuetele vastavas keskkonnas. Need direktiivid tuleks tunnistada kehtetuks alates 25. juulist 2003, kui hakatakse kohaldama elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste uut reguleerivat raamistikku.(5) Elektroonilise side uus reguleeriv raamistik koosneb ühest ülddirektiivist, s.o Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv), [3] ja neljast eridirektiivist: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv), [4] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/19/EÜ elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta (juurdepääsu käsitlev direktiiv), [5] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv), [6] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset telekommunikatsioonisektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv). [7](6) Pidades silmas arengut, mis on olnud omane liberaliseerimisele ja Euroopa telekommunikatsioonituru järkjärgulisele avanemisele alates 1990. aastast, tuleks direktiivis 90/388/EMÜ ja seda muutvates õigusaktides kasutatud teatavaid mõisteid kohandada, et kajastada viimasel ajal telekommunikatsioonivaldkonnas toimunud tehnoloogia arengut, või asendada need, et võtta arvesse infotehnoloogiat, meedia- ja telekommunikatsioonitööstust viimastel aastatel kujundanud vastastikust lähenemist. Teatavate sätete sõnastust tuleks võimaluse korral selgemaks muuta, et lihtsustada nende kohaldamist, võttes vajaduse korral arvesse asutamislepingu artikli 95 põhjal vastuvõetud direktiive ja muudetud direktiivi 90/388/EMÜ rakendamisel omandatud kogemusi.(7) Käesolevas direktiivis kasutatakse seniste mõistete "telekommunikatsiooniteenused" ja "telekommunikatsioonivõrgud" asemel mõisteid "elektroonilised sideteenused" ja "elektroonilised sidevõrgud". Need uued mõisted on vajalikud selleks, et võtta arvesse lähenemisprotsessi ja hõlmata ühe mõistega kõik elektroonilised sideteenused ja/või -võrgud, mida kasutatakse signaalide edastamiseks traadi, raadio, optiliste või muude elektromagnetiliste vahendite abil (st paik- ja traadita võrgud, kaabeltelevisiooni- ja satelliitvõrgud). Seega tuleks raadio- ja teleprogrammide ülekandmist ja edastamist käsitada elektroonilise sideteenusena ning selliseks ülekandmiseks ja edastamiseks kasutatavaid võrke tuleks käsitada elektrooniliste sidevõrkudena. Lisaks tuleks teha selgeks, et uus mõiste "elektroonilised sidevõrgud" hõlmab ka kiudoptilisi võrke, mis võimaldavad kolmandatel isikutel oma lülitusseadmete või marsruutimisseadmete abil signaale edastada.(8) Sellega seoses tuleks selgeks teha, et liikmesriigid peavad kõrvaldama (kui nad ei ole seda juba teinud) mitte ainult elektrooniliste sideteenuste osutamise, vaid kõigi elektrooniliste sidevõrkude pakkumise ainu- ja eriõigused, ning nad peaksid tagama, et ettevõtjatel on õigus osutada selliseid teenuseid, ilma et see piiraks direktiivide 2002/19/EÜ, 2002/20/EÜ, 2002/21/EÜ ja 2002/22/EÜ kohaldamist. Elektrooniliste sidevõrkude mõiste peaks tähendama ka seda, et liikmesriigid ei tohi piirata operaatori õigust rajada, laiendada ja/või pakkuda kaabellevivõrku selle põhjendusega, et niisugust võrku võib kasutada ka raadio- ja teleprogrammide ülekandmiseks. Eri- ja ainuõigused, mis piiravad elektrooniliste sidevõrkude kasutamist telesignaalide ülekandmiseks ja levitamiseks, on eelkõige vastuolus EÜ asutamislepingu artikli 86 lõikega 1 koostoimes artikliga 43 (asutamisõigus) ja/või artikli 82 punktiga b, kuivõrd need lubavad turgu valitseval ettevõtjal piirata "toodangut, turge või tehnilist arengut tarbijate kahjuks". See ei piira siiski nende erieeskirjade kohaldamist, mis liikmesriigid on vastu võtnud kooskõlas ühenduse õigusega, eelkõige kooskõlas nõukogu 3. oktoobri 1989. aasta direktiiviga 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigusnormide kooskõlastamise kohta, [8] muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 97/36/EÜ, [9] ja mis reguleerivad üldsusele mõeldud audiovisuaalprogrammide levitamist.(9) Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei tohiks liikmesriigid enam kohaldada elektrooniliste sideteenuste osutamise ning elektrooniliste sidevõrkude rajamise ja pakkumise suhtes litsentsisüsteemi, vaid üldloasüsteemi. Seda nõutakse ka direktiivis 2002/20/EÜ, mille kohaselt tuleks elektroonilisi sideteenuseid või -võrke pakkuda üldloa, mitte litsentside alusel. Isikul, kes ei ole sellega rahul, peaks olema võimalus vaidlustada sõltumatu organi ees ja vajaduse korral kohtus otsus, mis takistab tal pakkuda elektroonilisi sideteenuseid või -võrke. Ühenduse õiguse olulise põhimõtte kohaselt on isikul õigus tõhusale õiguskaitsele, kui siseriiklik meede kahjustab tema õigusi, mis tulenevad direktiivi sätetest.(10) Riigiasutused võivad avaldada määravat mõju riigi osalusega äriühingute tegevusele tulenevalt äriühingu tegevust reguleerivatest eeskirjadest või osaluse jaotusest. Seega kui liikmesriigid kontrollivad vertikaalselt integreeritud võrguoperaatoreid, kes käitavad eri- või ainuõiguse alusel rajatud võrke, peaksid need liikmesriigid tagama asutamislepingus sätestatud konkurentsieeskirjade võimaliku rikkumise vältimiseks, et kui sellistel operaatoritel on asjaomasel turul valitsev seisund, siis ei diskrimineeri nad oma tegevuse kasuks. Sellest tulenevalt peaksid liikmesriigid võtma kõik meetmed, mis on vajalikud, et takistada igasugust diskrimineerimist selliste vertikaalselt integreeritud operaatorite ja nende konkurentide vahel.(11) Käesolevas direktiivis tuleks selgitada ka komisjoni 16. jaanuari 1996. aasta direktiivist 96/2/EÜ (millega muudetakse direktiivi 90/388/EÜ mobiil- ja personaalside osas) [10] tulenevat põhimõtet, sätestades, et liikmesriigid ei tohiks anda raadiosageduste kasutamiseks ainu- või eriõigusi ning kõnealuste sageduste kasutamise õigused tuleks anda objektiivse, mittediskrimineeriva ja läbipaistva korra alusel. See ei tohiks piirata kriteeriumide ja korra kohaldamist, mis on liikmesriikides kehtestatud selliste õiguste andmiseks raadio- ja televisiooniringhäälingu sisuteenuse pakkujatele, et saavutada üldist huvi pakkuvad eesmärgid ühenduse õiguse kohaselt.(12) Kõik direktiivi 2002/22/EÜ kohased siseriiklikud skeemid, mille eesmärk on jagada universaalteenuse osutamise kohustuse netokulu, peavad põhinema objektiivsetel, läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel kriteeriumidel ning olema kooskõlas proportsionaalsuse ja minimaalse turumoonutuse põhimõttega. Minimaalne turumoonutus tähendab seda, et osamaksed tuleb sisse nõuda nii, et lõppkasutajate kanda jääv rahaline koormus on võimalikult väike, kasutades selleks näiteks osamaksete võimalikult ulatuslikku jaotamist.(13) Kui satelliitide kasutamise rahvusvaheliste organisatsioonide loomist käsitlevatest rahvusvahelistest konventsioonidest tulenevad õigused ja kohustused on vastuolus asutamislepingu konkurentsieeskirjadega, peaksid liikmesriigid tegema EÜ lepingu artikli 307 kohaselt kõik selliste vastuolude kõrvaldamiseks. Käesolevas direktiivis tuleks seda kohustust selgitada, sest direktiivi 94/46/EÜ [11] artikliga 3 nähti liikmesriikidele ette vaid kohustus "edastada komisjonile" nende käsutuses olev teave selliste vastuolude kohta. Käesoleva direktiivi artiklis 11 tuleks selgitada liikmesriikide kohustust kõrvaldada kõik piirangud, mis võivad nimetatud rahvusvaheliste konventsioonide tõttu veel jõus olla.(14) Tagamaks, et turgu valitsevad elektrooniliste sidevõrkude ja üldkasutatavate telefoniteenuste pakkujad käitavad oma üldkasutatavaid elektroonilisi sidevõrke ja kaabeltelevisioonivõrke iseseisvate juriidiliste isikutena, tuleks käesoleva direktiiviga säilitada direktiiviga 1999/64/EÜ liikmesriikidele ettenähtud kohustus.(15) Käesolev direktiiv ei tohiks piirata liikmesriikide kohustuste täitmist seoses I lisa B osas sätestatud tähtaegadega, mille jooksul liikmesriigid peavad üle võtma eespool nimetatud direktiivides sätestatud nõuded.(16) Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile kogu teabe, mis on vajalik näitamaks, et olemasolevates siseriiklikes rakendusaktides kajastuvad käesolevas direktiivis sätestatud selgitused, võrreldes direktiividega 90/388/EMÜ, 94/46/EÜ, 95/51/EÜ, [12] 96/2/EÜ, 96/12/EÜ [13] ja 1999/64/EÜ.(17) Eespool nimetatut silmas pidades tuleks direktiiv 90/388/EÜ kehtetuks tunnistada,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1MõistedKäesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:1) elektrooniline sidevõrk – edastussüsteemid ja vajaduse korral lülitus- ja marsruutimisseadmed ning muud vahendid, mis võimaldavad edastada signaale traadi, raadio teel, optiliselt või muude elektromagnetiliste vahendite abil, kasutades sealhulgas satelliitvõrke, paik- (ahel- ja pakettkommuteeritud, k.a Internet) ja liikuva maaside võrku ja elektrikaablisüsteeme ulatuses, milles neid kasutatakse signaalide edastamiseks, raadio- ja teleringhäälinguvõrke ja kaabeltelevisioonivõrke, olenemata sellest, millist teavet nende kaudu edastatakse;2) üldkasutatav sidevõrk – elektrooniline sidevõrk, mida kasutatakse ainult või peamiselt üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamiseks;3) elektrooniline sideteenus – tavaliselt tasu eest osutatav teenus, mis seisneb tervikuna või peamiselt signaalide edastamises elektrooniliste sidevõrkude kaudu, kaasa arvatud telekommunikatsiooniteenused ja edastusteenused ringhäälinguks kasutatavates võrkudes, ning välja arvatud teenused, mis pakuvad või mille abil teostatakse elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste abil edastatava sisu redigeerimist; elektrooniliste sideteenuste hulka ei kuulu direktiivi 98/34/EÜ artiklis 1 määratletud infoühiskonna teenused, mis ei seisne tervikuna või peamiselt signaalide edastamises elektrooniliste sidevõrkude kaudu;4) üldkasutatavad elektroonilised sideteenused – üldsusele kättesaadavad elektroonilised sideteenused;5) ainuõigused – õigused, mis liikmesriik mis tahes õigus- või haldusaktiga annab ühele ettevõtjale, reserveerides talle õiguse osutada elektroonilist sideteenust või tegutseda elektroonilise side alal teatavas geograafilises piirkonnas;6) eriõigused – õigused, mis liikmesriik annab piiratud hulgale ettevõtjatele mis tahes õigus- või haldusaktiga, millega teatavas geograafilises piirkonnas:a) määratakse või piiratakse kahe või enama ettevõtjaga selliste ettevõtjate hulka, kellele on antud luba osutada elektroonilist sideteenust või tegutseda elektroonilise side alal muul viisil kui objektiivsete, proportsionaalsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide kohaselt, võib) antakse ettevõtjatele muul viisil kui kõnealuste kriteeriumide kohaselt õigus- või haldusaktiga eeliseid, mis oluliselt mõjutavad teiste ettevõtjate võimalusi osutada sama elektroonilist sideteenust või tegutseda samal elektroonilise side alal samas geograafilises piirkonnas ja sisuliselt samaväärsetel tingimustel;7) satelliitside maajaamade võrk – kahest või enamast satelliidi vahendusel koos töötavast maajaamast koosnev süsteem;8) kaabeltelevisioonivõrk – peamiselt juhtmepõhine infrastruktuur, mis on loodud eelkõige raadio- või teleülekannete edastamiseks või levitamiseks üldsusele.Artikkel 2Elektrooniliste sidevõrkude ja elektrooniliste sideteenustega seotud ainu- ja eriõigused1. Liikmesriigid ei anna ega säilita elektrooniliste sidevõrkude rajamise ja/või pakkumise või üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamise ainu- või eriõigusi.2. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et kõigil ettevõtjatel on õigus osutada elektroonilisi sideteenuseid või luua, laiendada ja pakkuda elektroonilisi sidevõrke.3. Liikmesriigid tagavad, et ei kehtestata ega säilitata piiranguid elektrooniliste sideteenuste osutamisele elektrooniliste sideteenuste osutajate rajatud elektroonilistes sidevõrkudes, kolmandate isikute pakutud infrastruktuuridele või võrkude, muude rajatiste või asukohtade jagamise teel, ilma et see piiraks direktiivide 2002/19/EÜ, 2002/20/EÜ, 2002/21/EÜ ja 2002/22/EÜ kohaldamist.4. Liikmesriigid tagavad, et ettevõtjale elektrooniliste sideteenuste osutamiseks või elektrooniliste sidevõrkude rajamiseks ja/või pakkumiseks antud üldluba ja sellega kaasnevad tingimused põhinevad objektiivsetel, mittediskrimineerivatel, proportsionaalsetel ja läbipaistvatel kriteeriumidel.5. Kõik direktiivi 2002/20/EÜ artikli 3 lõikes 1 sätestatud põhjustel tehtud otsused, millega takistatakse ettevõtjal pakkuda elektroonilisi sideteenuseid või -võrke, peavad olema põhjendatud.Isikul, kes ei ole sellega rahul, peaks olema võimalus vaidlustada selline otsus asjaomastest isikutest sõltumatus organis ja vajaduse korral kohtus.Artikkel 3Vertikaalselt integreeritud riigi osalusega äriühingudLisaks artikli 2 lõikes 2 sätestatud nõuetele ja ilma et see piiraks direktiivi 2002/21/EÜ kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et vertikaalselt integreeritud riigi osalusega äriühingud, kes pakuvad elektroonilisi sidevõrke ja kellel on turgu valitsev seisund, ei diskrimineeri nende oma tegevuse kasuks.Artikkel 4Sageduste kasutamise õigusIlma et see piiraks konkreetseid kriteeriume ja korda, mille liikmesriigid on kehtestanud raadiosageduste kasutamise õiguste andmiseks raadio- või televisiooniringhäälingu sisuteenuse pakkujatele, et saavutada üldist huvi pakkuvad eesmärgid kooskõlas ühenduse õigusega:1) ei anna liikmesriigid elektrooniliste sideteenuste osutamiseks raadiosageduste kasutamise ainu- ega eriõigusi;2) peab raadiosageduste eraldamine elektroonilisteks sideteenusteks põhinema objektiivsetel, läbipaistvatel, mittediskrimineerivatel ja proportsionaalsetel kriteeriumidel.Artikkel 5KataloogiteenusedLiikmesriigid tagavad, et nende territooriumil kaotatakse kõik kataloogide loomise ja pakkumise, kaasa arvatud kataloogide avaldamise ja numbriinfoteenuste osutamise ainu- ja/või eriõigused.Artikkel 6Universaalteenuse osutamise kohustused1. Kõik direktiivi 2002/22/EÜ kohased siseriiklikud korrad, mille eesmärk on jagada universaalteenuse osutamise kohustuse netokulu, peavad põhinema objektiivsetel, läbipaistvatel ning mittediskrimineerivatel kriteeriumidel ja olema kooskõlas proportsionaalsuse põhimõtte ja minimaalse turumoonutuse põhimõttega. Eelkõige juhul, kui universaalteenuse osutamise kohustus määratakse tervikuna või osaliselt elektroonilisi sideteenuseid osutavale riigi osalusega äriühingule, võetakse seda arvesse universaalteenuse osutamise kohustuse netokulude osamaksete arvestamisel.2. Liikmesriigid edastavad kõik lõikes 1 osutatud korrad komisjonile.Artikkel 7Satelliidid1. Liikmesriigid tagavad, et kaotatakse kõik keelud ja piirangud kosmosesegmendi kasutuse pakkumise kohta satelliitside maajaamade võrgu volitatud operaatorile ja lubavad oma territooriumil igal kosmosesegmendi pakkujal kontrollida, et seoses kõnealuse pakkuja kosmosesegmendiga kasutatav satelliitside maajaamade võrk vastab avaldatud tingimustele, mis käsitlevad juurdepääsu sellise isiku kosmosesegmendi kasutusele.2. Kui satelliitide kasutamise rahvusvaheliste organisatsioonide loomist käsitlevate rahvusvaheliste konventsioonide sätted ei ole kooskõlas EÜ asutamislepingu konkurentsieeskirjadega, võtavad selliste konventsioonide osalisriigid kõik vajalikud meetmed selliste vastuolude kõrvaldamiseks.Artikkel 8Kaabeltelevisioonivõrgud1. Kõik liikmesriigid tagavad, et ükski üldkasutatavaid elektroonilisi sidevõrke pakkuv ettevõtja ei tegutse oma kaabeltelevisioonivõrku käitades sama juriidilise isikuna kui muud üldkasutatavat elektroonilist sidevõrku käitades, kui selline ettevõtja:a) on kõnealuse liikmesriigi kontrolli all või kui tal on eriõigused;b) valitseb märkimisväärset osa üldkasutatavate elektrooniliste sidevõrkude ja üldkasutatavate telefoniteenuste ühisturust jac) käitab samas geograafilises piirkonnas eri- või ainuõiguste alusel loodud kaabeltelevisioonivõrku.2. Mõiste "üldkasutatav telefoniteenus" tähendab sama mis direktiivi 1999/64/EÜ artiklis 1 kasutatud mõiste "avalik telefoniteenus".3. Liikmesriigid, kes arvavad, et nende territooriumil on kliendiliinide infrastruktuuride ja teenuste pakkumise valdkonnas piisavalt suur konkurents, teatavad sellest komisjonile.Sellises teabes sisaldub turustruktuuri üksikasjalik kirjeldus. Esitatud andmed on vastava nõudmise korral tutvumiseks kättesaadavad kõigile huvitatud isikutele, võttes arvesse ettevõtjate õigustatud huvi kaitsta oma ärisaladusi.4. Komisjon otsustab mõistliku aja jooksul pärast nimetatud isikute ärakuulamist, kas asjaomases liikmesriigis võib juriidilise lahususe kohustuse lõpetada või ei.5. Komisjon vaatab käesoleva artikli kohaldamise läbi hiljemalt 31. detsembril 2004.Artikkel 9Liikmesriigid esitavad komisjonile hiljemalt 24. juulil 2003 sellise teabe, mis võimaldab komisjonil kinnitada, et käesoleva direktiivi sätted on täidetud.Artikkel 10Kehtetuks tunnistamineDirektiiv 90/388/EÜ, mida on muudetud I lisa A osas nimetatud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks alates 25. juulist 2003, ilma et see piiraks liikmesriikide kohustusi, mis on seotud I lisa B osas sätestatud ülevõtmistähtaegadega.Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiividele tõlgendatakse viidetena käesolevale direktiivile ja loetakse vastavalt II lisa vastavustabelile.Artikkel 11Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 12Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 16. september 2002Komisjoni nimelkomisjoni liigeMario Monti[1] EÜT L 192, 24.7.1990, lk 10.[2] EÜT L 175, 10.7.1999, lk 39.[3] EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33.[4] EÜT L 108, 24.4.2002, lk 21.[5] EÜT L 108, 24.4.2002, lk 7.[6] EÜT L 108, 24.4.2002, lk 51.[7] EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.[8] EÜT L 298, 17.10.1989, lk 23.[9] EÜT L 202, 30.7.1997, lk 60.[10] EÜT L 20, 26.1.1996, lk 59.[11] EÜT L 268, 19.10.1994, lk 15.[12] EÜT L 256, 26.10.1995, lk 49.[13] EÜT L 74, 22.3.1996, lk 13.--------------------------------------------------I LISAA OSAKehtetuks tunnistatavate direktiivide nimekiriDirektiiv 90/388/EMÜ (EÜT L 192, 24.7.1990, lk 10)Direktiivi 94/46/EÜ (EÜT L 268, 19.1.1994, lk 15) artiklid 2 ja 3Direktiiv 95/51/EÜ (EÜT L 256, 26.10.1995, lk 49)Direktiiv 96/2/EÜ (EÜT L 20, 26.1.1996, lk 59)Direktiiv 96/19/EÜ (EÜT L 74, 22.3.1996, lk 13)Direktiiv 1999/64/EÜ (EÜT L 175, 10.7.1999, lk 39)B OSAEespool loetletud direktiivide ülevõtmise tähtpäevadDirektiiv 90/388/EMÜ: ülevõtmise tähtpäev: | 31 detsember 1990 |Direktiiv 94/46/EÜ: ülevõtmise tähtpäev: | 8. august 1995 |Direktiiv 95/51/EÜ: ülevõtmise tähtpäev: | 1. oktoober 1996 |Direktiiv 96/2/EÜ: ülevõtmise tähtpäev: | 15. november 1996 |Direktiiv 96/19/EÜ: ülevõtmise tähtpäev: | 11. jaanuar 1997 |Direktiiv 1996/64/EÜ: ülevõtmise tähtpäev: | 30. aprill 2000 |--------------------------------------------------II LISAVastavustabelKäesolev direktiiv | Direktiiv 90/388/EMÜ |Artikkel 1 (Mõisted) | Artikkel 1 |Artikkel 2 (ainu- ja eriõiguste kaotamine) | Artikkel 2 |Artikkel 3 (vertikaalselt integreeritud riigi osalusega äriühingud) | Artikli 3 punkti a alapunkt ii |Artikkel 4 (raadiosageduste kasutamise õigused) | Artikli 3 punkt b |Artikkel 5 (kataloogiteenused) | Artikli 4 punkt b |Artikkel 6 (universaalteenuse osutamise kohustus) | Aartikli 4 punkt c |Artikkel 7 (satelliidid) | Direktiivi 94/46/EÜ artikkel 3 |Artikkel 8 (kaabellevivõrgud) | Artikkel 9 |--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 97/62/EÜ, 27. oktoober 1997, millega kohandatakse tehnika ja teaduse arenguga direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31997L0062

Euroopa Liidu Teataja L 305 , 08/11/1997 Lk 0042 - 0065

		Nõukogu direktiiv 97/62/EÜ,27. oktoober 1997,millega kohandatakse tehnika ja teaduse arenguga direktiivi 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse direktiivi 92/43/EMÜ, [1] eriti selle artikli 19 esimest lõiku,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades, et:direktiivi 92/43/EMÜ I ja II lisa tuleks kohandada tehnika ja teaduse arenguga seoses teatavate seal nimetatud loodusliku elupaiga tüüpide ja liikidega;Euroopa Liidu elupaikade tõlgendamise käsiraamat (EUR 15 versioon aprillist 1996) sisaldab uusi Natura 2000 koode, mis eristavad igat elupaiga tüüpi; direktiivi 92/43/EMÜ I lisas tuleks viited Corine koodile asendada viidetega Natura 2000 koodile,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi nr 92/43/EMÜ I ja II lisa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 31. detsembrit 1997. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näeb ette liikmesriik.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 27. oktoober 1997Nõukogu nimeleesistujaR. Goebbels[1] EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7. Direktiivi on muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.--------------------------------------------------LISA"I LISAÜHENDUSE HUVIDES OLEVAD LOODUSLIKU ELUPAIGA TÜÜBID, MILLE SÄILITAMINE NÕUAB ERILISTE KAITSEALADE RAJAMISTTõlgendamineElupaiga tüüpide tõlgendamise juhised antakse "Euroopa elupaikade tõlgendamise käsiraamatus", mille on heaks kiitnud artikliga 20 kehtestatud komitee ("elupaikade komitee") ja avaldanud Euroopa Komisjon. [1]Kood vastab Natura 2000 koodile.Märk "*" tähistab eelistatud elupaiga tüüpe.1. RANNIKUD JA SOOLAKUD11. Avamere ja loodete piirkonnad1110 Mereveega üle ujutatud liivamadalad1120 * Posidonia-"põhjad" (Posidoni onoceanicae kooslused)1130 Jõgede lehtersuudmed1140 Mõõnaga paljanduvad mudased ja liivased laugmadalikud1150 * Rannikulõukad1160 Laiad madalad abajad ja lahed1170 Karid1180 Merepõhjast eristuvate gaaside mõjul moodustunud struktuurid ("sambad")12. Rannikupangad ja klibu- või kivirannad1210 Üheaastase taimestuga esmased rannavallid1220 Püsi-rohttaimestuga kivirannad1230 Atlandi ookeani ja Läänemere taimestunud pankrannad1240 Taimestunud pangad Vahemere rannikul (koos endeemsete kermeki – Limonium spp. liikidega)1250 Endeemse taimestikuga pangad Makaroneesia rannikuil13. Atlantilised ja kontinentaalsed sooldunud märgalad ning rohumaad1310 Soolarohu (Salicornia) jt üheaastaste taimedega mudased ja liivased rannikud1320 Spartinion maritimae kooslustega alad1330 Glauco-Puccinellietalia maritimae kooslustega atlantilised sooldunud rannaniidud1340 * Puccinellietalia distantis – kooslustega sisemaa sooldunud niidud14. Vahemerelised ja termoatlantilised padurid ning sooldunud niidud1410 Juncetalia maritimi kooslustega vahemerelised sooldunud niidud1420 Sarcocornetea fructicosi kooslustega vahemerelised ja termoatlantilised soolalembesed võserikud1430 Pegano-Salsoletea – kooslustega soola- ja lämmastikulembesed võserikud15. Sisemaa sooldunud ja kipsistepid1510 * Limonietalia – kooslustega vahemerelised sooldunud stepid1520 * Gypsophiletalia – kooslustega kipsistepid Pürenee poolsaarel1530 * Pannoonia sooldunud stepid ja märgalad16. Läänemere kesk- ja põhjaosa saarestikud, ranniku- ja maakerkealad1610 Liiva-, kivi-, kliburanna ja sublitoraali taimkattega Läänemere oos-saared1620 Läänemere kesk- ja põhjaosa väikesaared ning laiud1630 * Läänemere kesk- ja põhjaosa rannaniidud1640 Läänemere kesk- ja põhjaosa püsirohttaimestuga liivarannad1650 Läänemere kesk- ja põhjaosa kitsad abajad2. RANNIKU- JA SISEMAALUITED21. Atlandi ookeani, Põhjamere ja Läänemere rannikuluited2110 Kujunevad liikuvad rannikuluited2120 Liikuvad rannikuluited (valged luited) rand-luidekaeraga (Ammophila arenaria)2130 * Rohttaimedega kinnistunud rannikuluited (hallid luited)2140 * Leostunud kinnistunud luited hariliku kukemarjaga (Empetrum nigrum)2150 * Calluno-Ulicetea – kooslustega atlantilised kinnistunud leostunud luited2160 Astelpajuga (Hippophaë rhamnoides) luited2170 Hanepajuga (Salix repens ssp . argentea) luited (Salicion arenariae kooslused)2180 Atlantilise, kontinentaalse ning boreaalse piirkonna metsastunud luited2190 Luidetevahelised niisked nõod21A0 Matšeerid (* Iirimaal) (rannikuluidete taha jäävad madalad tasased alad, mis on kaetud limuste kodade ja tuiskliivaga ning taimedega kinnistunud)22. Vahemere rannikuluited2210 Crucianellion maritimae kooslustega kinnistunud luiterannad2220 Luited, millel kasvab piimalill Euphorbia terracina2230 Malcolmietalia – kooslustega luiterohumaad2240 Brachypodietalia – kooslustega ning üheaastaste taimedega luiterohumaad2250 * Luitekadastikud (Juniperus spp.)2260 Cisto-Lavenduletalia – kooslustega jäiklehised luitevõserikud2270 * Piinia (Pinus pinea) ja/või merimänniga (Pinus pinaster) luitemännikud23. Sisemaised vanad leostunud luited2310 Kanarbiku (Calluna) ja leetpõõsastega (Genista) kuivad liivanõmmed2320 Kanarbiku (Calluna) ja hariliku kukemarjaga (Empetrum nigrum) kuivad liivanõmmed2330 Hõberohu (Corynephorus) ja kasteheina (Agrostis) liikidega avatud luiterohumaad sisemaal2340 * Pannoonia sisemaaluited3. MAGEVEEKOGUD31. Seisuveekogud3110 Liivatasandike mineraalidevaesed vähetoitelised veekogud Littorelletalia uniflorae kooslustega3120 Lahnarohu (Isoetes spp.) liikidega mineraalidevaesed vähetoitelised veekogud, peamiselt liivmuldadel Vahemere maade lääneosas3130 Littorelletea uniflorae ja/või Isoëto Nanojuncetea kooslustega vähe- kuni kesktoitelised seisuveekogud3140 Bentiliste mändvetikakooslustega (Chara spp.) kalgiveelised vähe- kuni kesktoitelised veekogud3150 Penikeele- ja kilbukakooslustega (Magnopotamion ja Hydrocharition) looduslikult rohketoitelised järved3160 Looduslikult huumustoitelised järved ja järvikud3170 * Vahemerelised ajutised väikeveekogud3180 * Turlokid (peamiselt põhjaveetoitelised muutuva veetasemega ajutised veekogud Iirimaal)32. Vooluveekogud — loodusliku või poolloodusliku dünaamikaga vooluveekogude lõigud (väikesed, keskmised ja suured voolusängid), kus vee kvaliteet pole oluliselt halvenenud3210 Fennoskandia looduslikud jõed3220 Mägijõed ja nende kaldarohustu3230 Euroopa mürikaariaga (Myricaria germanica) mägijõed ja nende kallaste puistaimestu3240 Halli pajuga (Salix elaeagnos) mägijõed ja nende kallaste puistaimestu3250 Püsivoolulised vahemerelised jõed, kus kasvab kollane sarvmagun (Glaucium flavum)3260 Tasandikel ja mäestike jalameil voolavad jõed Ranunculion fluitantis'i ja Callitricho Batrachion'i kooslustega3270 Chenopodium rubri – ja Bidention – kooslustega mudakaldased jõed3280 Paspalo Agrostidion'i kooslustega püsivoolulised vahemerelised jõed ning pajudest (Salix) ja hõbepaplist (Populus alba) "rippkardinad"3290 Paspalo Agrostidion'i kooslustega ajutise vooluga vahemerelised jõed4. PARASVÖÖTME NÕMMED JA VÕSERIKUD4010 Soo-eerikaga (Erica tetralix) põhjaatlantilised märjad nõmmed4020 * Ripsmelise (Erica ciliaris) ja sooeerikaga (Erica tetralix) atlantilised parasvöötme märjad nõmmed4030 Euroopa kuivad nõmmed4040 * Laiuva eerikaga (Erica vagans) kuivad atlantilised rannikunõmmed4050 * Makaroneesia endeemsed nõmmed4060 Alpiinsed ja boreaalsed nõmmed4070 * Mägimänni (Pinus mugo) ja karedakarvase rododendroniga (Rhododendron hirsutum) põõsastikud (Mugo-Rhododendretum hirsuti kooslused)4080 Lähisarktilised pajustikud (Salix spp.)4090 Astelhernega mägivahemerelised endeemsed nõmmed5. JÄIKLEHISED VÕSERIKUD (MATORRAL)51. Lähisvahemerelised ja parasvöötmelised võserikud5110 Hariliku pukspuuga (Buxus sempervirens) kuiva- ja soojalembesed püsikooslused kaljunõlvadel (Berberidion – kooslused)5120 Lõhnava luudpõõsa (Cytisus purgans) kooslused mägedes5130 Hariliku kadaka (Juniperus communis) kooslused nõmmedel või karbonaatse mullaga rohumaadel5140 * Tsistusega (Cistus palhinhae) niisked rannikunõmmed52. Vahemerelised puismatorralid5210 Kadakatega (Juniperus spp.) puismatorralid5220 * Kreektürniga (Zizyphus) puismatorralid5230 * Loorberipuudega (Laurus nobilis) puismatorralid53. Termovahemerelised ja stepiäärsed põõsastikud5310 Loorberitihnikud (Laurus nobilis)5320 Rannakaljudelähedased madalad piimalillekooslused (Euphorbia)5330 Termovahemerelised ja kõrbeäärsed võserikud54. Früügana5410 Astragalo-Plantaginetum subulatae kooslustega kaljutippude früüganad Vahemere maade lääneosas5420 Sarcopoterium spinosum'i kooslustega früüganad5430 Euphorbio-Verbascion – kooslustega endeemsed früüganad6. LOODUSLIKUD JA POOLLOODUSLIKUD ROHUMAAD61. Looduslikud rohumaad6110 * Alysso-Sedion albi kooslustega kaljurohumaad karbonaatsel või aluselisel mullal6120 * Kuivad liivased rohumaad karbonaatsel mullal6130 Violetalia calaminariae kooslustega rohumaad raskemetalliderikkal mullal6140 Siil-aruheinaga (Festuca eskia) rohumaad Pürenee mäestikus silikaatsel mullal6150 Alpiinsed ja boreaalsed rohumaad silikaatsel mullal6160 Festuca indigesta mägirohumaad Pürenee poolsaarel6170 Alpiinsed ja lähisalpiinsed rohumaad karbonaatsel mullal6180 Makaroneesia parasniisked rohumaad62. Poollooduslikud rohumaad ja põõsastikud6210 Festuco-Brometalia kooslustega poollooduslikud kuivad rohumaad ja põõsastikud karbonaatsel mullal (* olulised käpaliste kasvukohad)6220 * Thero-Brachypodietea kooslustega ning üheaastaste taimedega ebastepid6230 * Jussheinaga (Nardus) liigirikkad mäestikurohumaad silikaatsel mullal (mandri-Euroopas eelmäestikes)6240 * Lähis-Pannoonia stepistunud rohumaad6250 * Pannoonia stepistunud rohumaad lössil6260 * Pannoonia liivastepid6270 * Fennoskandia madalike liigirikkad arurohumaad6280 * Põhjamaised lood ja eelkambriumi karbonaatsed silekaljud63. Jäiklehised karjatavad metsad (deesad)6310 Igihaljaste tammedega (Quercus spp.) deesad64. Poollooduslikud niisked kõrgrohustud6410 Sinihelmikaniidud (Molinion caerulea kooslused) karbonaatsel või turvastunud mullal või savikatel mudasetetel6420 Molinio-Holoschoenion'i kooslustega vahemerelised niisked kõrgrohustud6430 Niiskuslembesed tasandikel asuvad ja mäestikes alpiinse vööndini ulatuvad serva-kõrgrohustud6440 Niit-kõrveköömne kooslustega (Cnidion dubii) lamminiidud jõeorgudes6450 Põhjamaised lamminiidud65. Parasniisked rohumaad6510 Aas-rebasesaba (Alopecurus pratensis) ja ürt-punanupuga (Sanguisorba officinalis) madalikuniidud6520 Mäginiidud6530 * Fennoskandia puisniidud7. SOOD71. Rabad7110 * Looduslikus seisundis rabad7120 Inimtegevusest rikutud, kuid taastumisvõimelised rabad7130 Vaipsood (* kui on looduslikus seisundis)7140 Siirdesood ja õõtsiksood7150 Nokkheinakooslused (Rhynchosporion)7160 Fennoskandia mineraaliderikkad allikad ja allikasood72. Karbonaatsed madalsood7210 Lääne-mõõkrohu (Cladium mariscus) ja raudtarnakooslustega (Caricion davallianae) karbonaatsed madalsood7220 Nõrglubjalasundit moodustavad allikad (nöörsamblakooslused – Cratoneurion)7230 Aluselised ja nõrgalt happelised liigirikkad madalsood7240 * Alpiinsed Caricion bicolorisatrofuscae esikkooslused73. Boreaalsed sood7310 Aabasood7320 Palsasood8. PALJANDID JA KOOPAD81. Rusukalded8110 Mägedes lumepiirini ulatuvad Androsacetalia alpinae ja Galeopsietalia ladani kooslustega silikaatsete kivimite rusukalded8120 Mägedes alpiinse vööndini ulatuvad Thlaspietea rotundifolii – kooslustega karbonaatsete kivimite ja lubjakivikilda rusulkalded8130 Vahemere maade lääneosa ja soojad rusukalded8140 Vahemere maade idaosa rusukalded8150 Kesk-Euroopa kõrgustike silikaatsete kivimite rusukalded8160 * Kesk-Euroopa kõrgustike ja mäestike karbonaatsete kivimite rusukalded82. Paljandid koos nende lõhedes kasvava taimestuga8210 Karbonaatsed paljandid koos nende lõhedes kasvava taimestuga8220 Silikaatsed paljandid koos nende lõhedes kasvava taimestuga8230 Silikaatsed paljandid koos Sedo-Scleranthion või Sedo albi-Veronicion dillenii esikkooslustega8240 * Paljanduvad paeplaadid (paesillutised)83. Muud kaljudega seotud kasvukohad8310 Üldsusele suletud koopad8320 Laavaväljad ja looduslikud õõnestised8330 Mere poolt üleujutatud või osaliselt üleujutatud koopad8340 Püsiliustikud9. METSADLooduslikus seisundis metsad, mille moodustavad kohalikud suured puud koos tüüpilise alustaimestuga ning mis on haruldased või jäänukkooslused ja/või milles kasvab ühendust huvitavaid liike90. Põhja-Euroopa (boreaalsed) metsad9010 * Läänetaiga9020 * Tamme (Quercus), pärna (Tilia), vahtra (Acer), saare (Fraxinus) või jalakatega (Ulmus) Fennoskandia hemiboreaalsed looduslikud vanad laialehised epifüütiderikkad salumetsad9030 * Maakerkerannikuil kasvavad looduslikud esikmetsad9040 Põhja-Euroopa lähisalpiinsed/lähisarktilised Betula pubescens ssp. czerepanovii – metsad9050 Hariliku kuusega (Picea abies) rohunditerikkad Fennoskandia metsad9060 Okasmetsad oosidel või glatsiofluviaalsetel mõhnadel9070 Fennoskandia puiskarjamaad9080 * Fennoskandia soostunud ja soolehtmetsad91. Euroopa parasvöötme metsad9110 Luzulo-Fagetum – kooslustega pöögimetsad9120 Quercion robori-petraeae või Ilici-Fagenion – kooslustega atlantilised pöögimetsad happelisel mullal; põõsarindes kasvavad iileksid (Ilex), vahel ka jugapuud (Taxus)9130 Asperula-Fagetum – kooslustega pöögimetsad9140 Vahtrate (Acer) ning oblikaga (Rumex arifolius) Kesk-Euroopa lähisalpiinsed pöögimetsad9150 Cephalanthero-Fagion – kooslustega lubjakividel kasvavad Kesk-Euroopa pöögimetsad9160 Carpinion betuli kooslustega lähisatlantilised ja Kesk-Euroopa tammikud või tamme-valgepöögi metsad9170 Galio-Carpinetum – kooslustega tamme-valgepöögi metsad9180 * Tilio-Acerion – kooslustega nõlvade, rusukallete ja jäärakute metsad9190 Vanad happelembesed hariliku tamme (Quercus robur) metsad liivatasandikel91A0 Iileksi (Ilex) ja roodjala (Blechnum) liikidega vanad Briti saarte tammikud91B0 Ahtalehise saare (Fraxinus angustifolia) soojalembesed metsad91C0 * Kaledoonia metsad91D0 * Siirdesoo- ja rabametsad91E0 * Sanglepa (Alnus glutinosa) ja hariliku saarega (Fraxinus excelsior) lammimetsad (Alno-Padion –, Alnion incanae, Salicion albae kooslused)91F0 Hariliku tamme (Quercus robur), künnapuu (Ulmus laevis) ja põldjalaka (Ulmus minor), hariliku saare (Fraxinus excelsior) või ahtalehise saarega (Fraxinus angustifolia) lammi-segametsad suurte jõgede kaldavallidel (Ulmenion minoris'e kooslused)91G0 * Kivitamme (Quercus petraea) ja valgepöögiga (Carpinus betulus) Pannoonia metsad91H0 * Karvase tammega (Quercus pubescens) Pannoonia metsad91I0 * Tammedega (Quercus spp.) Euro-Siberi metsastepid91J0 * Hariliku jugapuu (Taxus baccata) metsad Briti saartel92. Vahemerelised laialehised metsad9210 Jugapuude (Taxus) ja iileksitega (Ilex) pöögimetsad Apenniini mäestikus9220 * Euroopa nuluga (Abies alba) pöögimetsad Apenniini mäestikus ja pöögimetsad, milles kasvab Abies nebrodensis9230 Hariliku tamme (Quercus robur) ja pürenee tamme (Quercus pyrenaica) metsad Pürenee poolsaarel ja Edela-Prantsusmaal9240 Quercus faginea ja Quercus canariensis'e metsad Pürenee poolsaarel9250 Quercus trojana metsad9260 Hariliku kastanipuu (Castanea sativa) metsad9270 Kreeka pöögimetsad, milles kasvab Abies borisii-regis9280 Ungari tamme (Quercus frainetto) metsad9290 Acero-Cupression – kooslustega küpressimetsad92A0 Hõberemmelga (Salix alba) ja hõbepapli (Populus alba) galeriimetsad92B0 Pontose rododendroni (Rhododendron ponticum), pajude (Salix) ja muude liikidega ajutiste vooluveegude kaldakooslused Vahemeremaades92C0 Ida-plaatani- (Platanus orientalis) ja ida-ambrapuu- (Liquidambar orientalis) metsad (Platanion orientalis kooslused)92D0 Lõuna-Euroopa veekogude kaldavõsastikud (Nerio-Tamariceteae – ja Securinegion tinctoriae kooslused)93. Vahemerelised jäiklehised metsad9310 Quercus brachyphylla metsad Kreekas9320 Õlipuu- (Olea) ja jaanileivapuu- (Ceratonia) metsad9330 Korgitamme- (Quercus suber) metsad9340 Kivitamme- (Quercus ilex) ja Quercus rotundifolia metsad9350 Soomustamme (Quercus macrolepis) metsad9360 * Makaroneesia loorberimetsad (Laurus, Ocotea)9370 * Datlipalmi- (Phoenix) salud9380 Teravalehise iileksi (Ilex aquifolium) metsad94. Parasvööndi mägialade okasmetsad9410 Vaccinio-Piceetea — kooslustega kuusemetsad (Picea) mäestikes happelisel mullal kuni alpiinse vööndini9420 Euroopa lehise (Larix decidua) ja/või alpi seedermänni (Pinus cembra) mägimetsad9430 Konksmänni (Pinus uncinata) mägimetsad (* kipsil või lubjakivil)95. Vahemere piirkonna ja Makaroneesia mägi-okasmetsad9510 * Euroopa nulu (Abies alba) metsad Apenniini poolsaare lõunaosas9520 Hispaania nulu (Abies pinsapo) metsad9530 * (Lähis)vahemerelised männikud endeemse musta männiga9540 Vahemerelised männikud endeemsete Mesogea mändidega9550 Kanaari saarte endeemsed männikud9560 * Kadakatega (Juniperus spp.) endeemsed metsad9570 * Sandrakipuu (Tetraclinis articulata) metsad9580 * Vahemerelised hariliku jugapuu (Taxus baccata) metsadII LISAÜHENDUSE HUVIDES OLEVAD LOODUSLIKU ELUPAIGA TÜÜBID, MILLE SÄILITAMINE NÕUAB ERILISTE KAITSEALADE RAJAMISTTõlgendaminea) II lisa jätkab I lisas kehtestatud järjekindlat eriliste kaitsealade võrku.b) Käesolevas lisas loetletud liigid on näidatud:- liigi või alamliigi nime põhjal, või- kõigi kõrgemasse taksonisse kuuluvate liikide või selle nimetatud osa põhjal.Lühend "spp." sugukonna või perekonna nime järel tähistab kõiki sellesse sugukonda või perekonda kuuluvaid liike.c) SümbolidTärn (*) liigi nime ees näitab, et see on eelistatud liik.Enamik käesolevas lisas loetletud liike on samuti loetletud IV lisas. Kui liik esineb käesolevas lisas, aga ei esine IV lisas ega V lisas, järgneb liigi nimele sümbol (o); kui käesolevas lisas esinev liik esineb samuti V lisas, aga ei esine IV lisas, järgneb selle nimele sümbol (V).a) LOOMADSELGROOGSEDIMETAJADINSECTIVORATalpidaeGalemys pyrenaicusCHIROPTERARhinolophidaeRhinolophus blasiiRhinolophus euryaleRhinolophus ferrumequinumRhinolophus hipposiderosRhinolophus mehelyiVespertilionidaeBarbastella barbastellusMiniopterus schreibersiMyotis bechsteiniMyotis blythiiMyotis capacciniiMyotis dasycnemeMyotis emarginatusMyotis myotisRODENTIASciuridae* Pteromys volans (Sciuropterus russicus)Spermophilus citellus (Citellus citellus)CastoridaeCastor fiber (välja arvatud Soome ja Rootsi populatsioonid)MicrotidaeMicrotus cabrerae* Microtus oeconomus arenicolaCARNIVORACanidae* Alopex lagopus* Canis lupus | (Hispaania populatsioonid: ainult Duerost lõuna pool; Kreeka populatsioonid: ainult 39. paralleelist lõuna pool; Soome populatsioonid välja arvatud) |Ursidae* Ursus arctos (välja arvatud Soome ja Rootsi populatsioonid)Mustelidae* Gulo guloLutra lutraMustela lutreolaFelidaeLynx lynx (välja arvatud Soome populatsioonid)* Lynx pardinusPhocidaeHalichoerus grypus (V)* Monachus monachusPhoca hispida bottnica (o)* Phoca hispida saimensisPhoca vitulina (V)ARTIODACTYLACervidae* Cervus elaphus corsicanusRangifer tarandus fennicus (o)BovidaeCapra aegagrus (looduslikud populatsioonid)* Capra pyrenaica pyrenaicaOvis gmelini musimon (Ovis ammon musimon) (looduslikud populatsioonid — Korsika ja Sardiinia)* Rupicapra pyrenaica ornata (Rupicapra rupicapra ornata)Rupicapra rupicapra balcanicaCETACEAPhocoena phocoenaTursiops truncatusROOMAJADCHELONIA (TESTUDINES)TestudinidaeTestudo graecaTestudo hermanniTestudo marginataCheloniidae* Caretta carettaEmydidaeEmys orbicularisMauremys caspicaMauremys leprosaSAURIALacertidaeGallotia galloti insulanagae* Gallotia simonyiLacerta bonnali (Lacerta monticola)Lacerta monticolaLacerta schreiberiPodarcis lilfordiPodarcis pityusensisScincidaeChalcides somonyi (Chalcides occidentalis)GekkonidaePhyllodactylus europaeusOPHIDIA (SERPENTES)ColubridaeElaphe quatuorlineataElaphe situlaViperidae* Macrovipera schweizeri (Vipera lebetina schweizeri)Vipera ursiniiKAHEPAIKSEDCAUDATASalamandridaeChioglossa lusitanicaMertensiella luschani (Salamandra luschani)* Salamandra atra auroraeSalamandrina terdigitataTriturus carnifex (Triturus cristatus carnifex)Triturus cristatus (Triturus cristatus cristatus)Triturus dobrogicus (Triturus cristatus dobrogicus)Triturus karelinii (Triturus cristatus karelinii)ProteidaeProteus anguinusPlethodontidaeHydromantes (Speleomantes) ambrosiiHydromantes (Speleomantes) flavusHydromantes (Speleomantes) geneiHydromantes (Speleomantes) imperialisHydromantes (Speleomantes) strinatiiHydromantes (Speleomantes) supramontesANURADiscoglossidae* Alytes muletensisBombina bombinaBombina variegataDiscoglossus galganoi (sealhulgas Discoglossus "jeanneae")Discoglossus montalentiiDiscoglossus sardusRanidaeRana latasteiPelobatidae* Pelobates fuscus insubricusKALADPETROMYZONIFORMESPetromyzonidaeEudontomyzon spp. (o)Lampetra fluviatilis (V) (välja arvatud Soome ja Rootsi populatsioonid)Lampetra planeri (o) (välja arvatud Soome ja Rootsi populatsioonid)Lethenteron zanandreai (V)Petromyzon marinus (o) (välja arvatud Rootsi populatsioonid)ACIPENSERIFORMESAcipenseridae* Acipenser naccarii* Acipenser sturioCLUPEIFORMESClupeidaeAlosa spp. VSALMONIFORMESSalmonidaeHucho hucho (looduslikud populatsioonid) (V)Salmo macrostigma (o)Salmo marmoratus (o)Salmo salar (ainult magevees) (V) (välja arvatud Soome populatsioonid)Coregonidae* Coregonus oxyrhynchus (teatavate Põhjamere piirkondade anadroomsed populatsioonid)CYPRINIFORMESCyprinidaeAlburnus albidus (o) (Alburnus vulturius)Anaecypris hispanicaAspius aspius (o) (välja arvatud Soome populatsioonid)Barbus comiza (V)Barbus meridionalis (V)Barbus plebejus (V)Chondrostoma genei (o)Chondrostoma lusitanicum (o)Chondrostoma polylepis (o) (sealhulgas C. willkommi)Chalcalburnus chalcoides (o)Chondrostoma soetta (o)Chondrostoma toxostoma (o)Gobio albipinnatus (o)Gobio uranoscopus (o)Iberocypris palaciosi (o)* Ladigesocypris ghigii (o)Leuciscus lucumonis (o)Leuciscus souffia (o)Phoxinellus spp. (o)Rhodeus sericeus amarus (o)Rutilus alburnoides (o)Rutilus arcasii (o)Rutilus frisii meidingeri (o)Rutilus lemmingii (o)Rutilus macrolepidotus (o)Rutilus pigus (o)Rutilus rubilio (o)Scardinius graecus (o)CobitidaeCobitis taenia (o) (välja arvatud Soome populatsioonid)Cobitis trichonica (o)Misgurnus fossilis (o)Sabanejewia aurata (o)Sabanejewia larvata (o) (Cobitis larvata ja Cobitis conspersa)SILURIFORMESSiluridaeSilurus aristotelis (V)ATHERINIFORMESCyprinodontidaeAphanius iberus (o)Aphanius fasciatus (o)* Valencia hispanica* Valencia letourneuxi (Valencia hispanica)PERCIFORMESPercidaeGymnocephalus schraetzer (V)Zingel spp. [(o) välja arvatud Zingel asper ja Zingel zingel (V)]GobiidaeKnipowitschia (Padogobius) panizzae (o)Padogobius nigricans (o)Pomatoschistus canestrini (o)SCORPANIFORMESCottidaeCottus gobio (o) (välja arvatud Soome populatsioonid)Cottus petiti (o)SELGROOTUDLÜLIJALGSEDCRUSTACEADecapodaAustropotamobius pallipes (V)INSECTAColeopteraAgathidium pulchellum (o)Boros schneideri (o)Buprestis splendens* Carabus menetriesi pacholei* Carabus olympiaeCerambyx cerdoCorticaria planula (o)Cucujus cinnaberinusDytiscus latissimusGraphoderus bilineatusLimoniscus violaceus (o)Lucanus cervus (o)Macroplea pubipennis (o)Mesosa myops (o)Morimus funereus (o)* Osmoderma eremitaOxyporus mannerheimii (o)Pytho kolwensis (o)* Rosalia alpinaStephanopachys linearis (o)Stephanopachys substriatus (o)Xyletinus tremulicola (o)HemipteraAradus angularis (o)LepidopteraAgriades glandon aquilo (o)* Callimorpha (Euplagia, Panaxia) quadripunctaria (o)Clossiana improba (o)Coenonympha oedippusErebia calcariaErebia christiErebia medusa polaris (o)Eriogaster cataxEuphydryas (Eurodryas, Hypodryas) aurinia (o)Graellsia isabellae (V)Hesperia comma catena (o)Hypodryas maturnaLycaena disparMaculinea nausithousMaculinea teleiusMelanargia argePapilio hospitonPlebicula golgusXestia borealis (o)Xestia brunneopicta (o)MantodeaApteromantis apteraOdonataCoenagrion hylas (o)Coenagrion mercuriale (o)Cordulegaster trinacriaeGomphus grasliniiLeucorrhina pectoralisLindenia tetraphyllaMacromia splendensOphiogomphus ceciliaOxygastra curtisiiOrthopteraBaetica ustulataARACHNIDAPseudoscorpionesAnthrenochernes stellae (o)LIMUSEDGASTROPODACaseolus calculusCaseolus commixtaCaseolus sphaerulaDiscula leacockianaDiscula tabellataDiscus guerinianusElona quimperianaGeomalacus maculosusGeomitra moniziana* Helicopsis striata austriaca (o)Idiomela (Helix) subplicataLeiostyla abbreviataLeiostyla cassidaLeiostyla corneocostataLeiostyla gibbaLeiostyla lamellosaVertigo angustior (o)Vertigo genesii (o)Vertigo geyeri (o)Vertigo moulinsiana (o)BIVALVIAUnionoidaMargaritifera durrovensis (Margaritifera margaritifera) (V)Margaritifera margaritifera (V)Unio crassus(b) TAIMEDPTERIDOPHYTAASPLENIACEAEAsplenium jahandiezii (Litard.) RouyBLECHNACEAEWoodwardia radicans (L.) Sm.DICKSONIACEAECulcita macrocarpa C. PreslDRYOPTERIDACEAEDiplazium sibiricum (Turcz. ex Kunze) Kurata* Dryopteris corleyi Fraser-Jenk.Dryopteris fragans (L.) SchottHYMENOPHYLLACEAETrichomanes speciosum Willd.ISOETACEAEIsoetes boryana DurieuIsoetes malinverniana Ces. & De Not.MARSILEACEAEMarsilea batardae LaunertMarsilea quadrifolia L.Marsilea strigosa Willd.OPHIOGLOSSACEAEBotrychium simplex Hitchc.Ophioglossum polyphyllum A. BraunGYMNOSPERMAEPINACEAE* Abies nebrodensis (Lojac.) MatteiANGIOSPERMAEALISMATACEAE* Alisma wahlenbergii (Holmberg) Juz.Caldesia parnassifolia (L.) Parl.Luronium natans (L.) Raf.AMARYLLIDACEAELeucojum nicaeense Ard.Narcissus asturiensis (Jordan) PugsleyNarcissus calcicola MendonēaNarcissus cyclamineus DC.Narcissus fernandesii G. PedroNarcissus humilis (Cav.) Traub* Narcissus nevadensis PugsleyNarcissus pseudonarcissus L. subsp. nobilis (Haw.) A. FernandesNarcissus scaberulus Henriq.Narcissus triandrus L. subsp. capax (Salisb.) D. A. Webb.Narcissus viridiflorus SchousboeBORAGINACEAE* Anchusa crispa Viv.* Lithodora nitida (H. Ern) R. FernandesMyosotis lusitanica SchusterMyosotis rehsteineri Wartm.Myosotis retusifolia R. AfonsoOmphalodes kuzinskyanae Willk.* Omphalodes littoralis Lehm.Solenanthus albanicus (Degen & al.) Degen & Baldacci* Symphytum cycladense Pawl.CAMPANULACEAEAsyneuma giganteum (Boiss.) Bornm.* Campanula sabatia De Not.Jasione crispa (Pourret) Samp. subsp. serpentinica Pinto da SilvaJasione lusitanica A. DC.CARYOPHYLLACEAEArenaria ciliata L. ssp. pseudofrigida Ostenf. & O. C. DahlArenaria humifusa Wahlenberg* Arenaria nevadensis Boiss. & ReuterArenaria provincialis Chater & HallidayDianthus arenarius L. subsp. arenariusDianthus cintranus Boiss. & Reuter subsp. cintranus Boiss. & ReuterDianthus marizii (Samp.) Samp.Dianthus rupicola Biv.* Gypsophila papillosa P. PortaHerniaria algarvica Chaudhri* Herniaria latifolia Lapeyr. subsp. litardierei GamisHerniaria lusitanica (Chaudhri) subsp. berlengiana ChaudhriHerniaria maritima LinkMoehringia lateriflora (L.) Fenzl.Moehringia tommasinii Marches.Petrocoptis grandiflora Rothm.Petrocoptis montsicciana O. Bolos & Rivas Mart.Petrocoptis pseudoviscosa Fernandez CasasSilene furcata Rafin. ssp. angustiflora (Rupr.) Walters* Silene hicesiae Brullo & SignorelloSilene hifacensis Rouy ex Willk.* Silene holzmanii Heldr. ex Boiss.Silene longicilia (Brot.) Otth.Silene mariana Pau* Silene orphanidis Boiss.* Silene rothmaleri Pinto da Silva* Silene velutina Pourret ex Loisel.CHENOPODIACEAE* Bassia (Kochia) saxicola (Guss.) A. J. Scott* Salicornia veneta Pignatti & LausiCISTACEAECistus palhinhae IngramHalimium verticillatum (Brot.) SennenHelianthemum alypoides Losa & Rivas GodayHelianthemum caput-felis Boiss.* Tuberaria major (Willk.) Pinto da Silva & RozeiraCOMPOSITAE* Anthemis glaberrima (Rech. f.) GreuterArtemisia campestris L. subsp. bottnica A. N. Lundström ex Kindb.* Artemisia granatensis Boiss.* Artemisia laciniata Willd.Artemisia oelandica (Besser) Komaror* Artemisia pancicii (Janka) Ronn.* Aster pyrenaeus Desf. ex DC* Aster sorrentinii (Tod) Lojac.* Carduus myriacanthus Salzm. ex DC.* Centaurea alba L. subsp. heldreichii (Halacsy) Dostal* Centaurea alba L. subsp. princeps (Boiss. & Heldr.) Gugler* Centaurea attica Nyman subsp. megarensis (Halacsy & Hayek) Dostal* Centaurea balearica J. D. Rodriguez* Centaurea borjae Valdes-Berm. & Rivas Goday* Centaurea citricolor Font QuerCentaurea corymbosa PourretCentaurea gadorensis G. Blanca* Centaurea horrida Badaro* Centaurea kalambakensis Freyn & Sint.Centaurea kartschiana Scop.* Centaurea lactiflora HalacsyCentaurea micrantha Hoffmanns. & Link subsp. herminii (Rouy) Dostįl* Centaurea niederi Heldr.* Centaurea peucedanifolia Boiss. & Orph.* Centaurea pinnata PauCentaurea pulvinata (G. Blanca) G. BlancaCentaurea rothmalerana (Arènes) DostálCentaurea vicentina Mariz* Crepis crocifolia Boiss. & Heldr.Crepis granatensis (Willk.) B. Blanca & M. CuetoCrepis tectorum L. subsp. nigrescensErigeron frigidus Boiss. ex DC.Hymenostemma pseudanthemis (Kunze) Willd.* Jurinea cyanoides (L.) Reichenb.* Jurinea fontqueri Cuatrec.* Lamyropsis microcephala (Moris) Dittrich & GreuterLeontodon microcephalus (Boiss. ex DC.) Boiss.Leontodon boryi Boiss.* Leontodon siculus (Guss.) Finch & SellLeuzea longifolia Hoffmanns. & LinkLigularia sibirica (L.) Cass.Santolina impressa Hoffmanns. & LinkSantolina semidentata Hoffmanns. & Link* Senecio elodes Boiss. ex DC.Senecio jacobea L. subsp. gotlandicus (Neuman) SternerSenecio nevadensis Boiss. & ReuterCONVOLVULACEAE* Convolvulus argyrothamnus Greuter* Gonvolvulus fernandesii Pinto da Silva & TelesCRUCIFERAEAlyssum pyrenaicum Lapeyr.Arabis sadina (Samp.) P. Cout.* Biscutella neustriaca BonnetBiscutella vincentina (Samp.) Rothm.Boleum asperum (Pers.) DesvauxBrassica glabrescens PoldiniBrassica insularis Moris* Brassica macrocarpa Guss.Braya linearis Rouy* Coincya rupestris Rouy* Coronopus navasii PauDiplotaxis ibicensis (Paul) Gomez-Campo* Diplotaxis siettiana MaireDiplotaxis vicentina (P. Cout.) Rothm.Draba cacuminum Elis EkmanDraba cinerea AdamsErucastrum palustre (Pirona) Vis.* Iberis arbuscula RunemarkIberis procumbens Lange subsp. microcarpa Franco & Pinto da Silva* Jonopsidium acaule (Desf.) Reichenb.Jonopsidium savianum (Caruel) Ball ex Arcang.Rhynchosinapis erucastrum (L.) Dandy ex Clapham subsp. cintrana (Coutinho)Franco & P. Silva [Coincya cintrana (P. Cout.) Pinto da Silva]Sisymbrium cavanillesianum Valdes & CastroviejoSisymbrium supinum L.CYPERACEAECarex holostoma Drejer* Carex panormitana Guss.Eleocharis carniolica KochDIOSCOREACEAE* Borderea chouardii (Gaussen) HeslotDROSERACEAEAldrovanda vesiculosa L.EUPHORBIACEAE* Euphorbia margalidiana Kuhbier & LewejohannEuphorbia transtagana Boiss.GENTIANACEAE* Centaurium rigualii Esteve* Centaurium somedanum LainzGentiana ligustica R. de Vilm. & ChopinetGentianella anglica (Pugsley) E. F. WarburgGERANIACEAE* Erodium astragaloides Boiss. & ReuterErodium paularense Fernandez-Gonzalez & Izco* Erodium rupicola Boiss.GLOBULARIACEAE* Globularia stygia Orph. ex Boiss.GRAMINEAEArctagrostis latifolia (R. Br.) Griseb.Arctophila fulva (Trin.) N. J. AndersonAvenula hackelii (Henriq.) HolubBromus grossus Desf. ex DC.Calamagrostis chalybaea (Laest.) FriesCinna latifolia (Trev.) Griseb.Coleanthus subtilis (Tratt.) SeidlFestuca brigantina (Markgr.-Dannenb.) Markgr.-Dannenb.Festuca duriotagana Franco & R. AfonsoFestuca elegans Boiss.Festuca henriquesii Hack.Festuca summilusitanica Franco & R. AfonsoGaudinia hispanica Stace & TutinHolcus setiglumis Boiss. & Reuter subsp. duriensis Pinto da SilvaMicropyropsis tuberosa Romero — Zarco & CabezudoPseudarrhenatherum pallens (Link) J. HolubPuccinellia phryganodes (Trin.) Scribner + Merr.Puccinellia pungens (Pau) Paunero* Stipa austroitalica Martinovsky* Stipa bavarica Martinovsky & H. Scholz* Stipa styriaca Martinovsky* Stipa veneta MoraldoTrisetum subalpestre (Hartman) NeumanGROSSULARIACEAE* Ribes sardoum MartelliHIPPURIDACEAEHippuris tetraphylla L. Fil.HYPERICACEAE* Hypericum aciferum (Greuter) N. K. B. RobsonJUNCACEAEJuncus valvatus LinkLuzula arctica BlyttLABIATAEDracocephalum austriacum L.* Micromeria taygetea P. H. DavisNepeta dirphya (Boiss.) Heldr. ex Halacsy* Nepeta sphaciotica P. H. DavisOriganum dictamnus L.Sideritis incana subsp. glauca (Cav.) MalagarrigaSideritis javalambrensis PauSideritis serrata Cav. ex Lag.Teucrium lepicephalum PauTeucrium turredanum Losa & Rivas Goday* Thymus camphoratus Hoffmanns. & LinkThymus carnosus Boiss.* Thymus lotocephalus G. López & R. Morales (Thymus cephalotos L.)LEGUMINOSAEAnthyllis hystrix Cardona, Contandr. & E. Sierra* Astragalus algarbiensis Coss. ex Bunge* Astragalus aquilanus AnzaloneAstragalus centralpinus Braun-Blanquet* Astragalus maritimus MorisAstragalus tremolsianus Pau* Astragalus verrucosus Moris* Cytisus aeolicus Guss. ex Lindl.Genista dorycnifolia Font QuerGenista holopetala (Fleischm. ex Koch) BaldacciMelilotus segetalis (Brot.) Ser. subsp. fallax Franco* Ononis hackelii LangeTrifolium saxatile All.* Vicia bifoliolata J. D. RodriguezLENTIBULARIACEAEPinguicula nevadensis (Lindb.) CasperLILIACEAEAllium grosii Font Quer* Androcymbium rechingeri Greuter* Asphodelus bento-rainhae P. SilvaHyacinthoides vicentina (Hoffmans. & Link) Rothm.* Muscari gussonei (Parl.) Tod.LINACEAE* Linum muelleri Moris (Linum maritimum muelleri)LYTHRACEAE* Lythrum flexuosum Lag.MALVACEAEKosteletzkya pentacarpos (L.) Ledeb.NAJADACEAENajas flexilis (Willd.) Rostk. & W. L. SchmidtNajas tenuissima (A. Braun) MagnusORCHIDACEAECalypso bulbosa L.* Cephalanthera cucullata Boiss. & Heldr.Cypripedium calceolus L.Gymnigritella runei Teppner & KleinLiparis loeselii (L.) Rich.* Ophrys lunulata Parl.Platanthera obtusata (Pursh) subsp. oligantha (Turez.) HultenPAEONIACEAEPaeonia cambessedesii (Willk.) Willk.Paeonia parnassica TzanoudakisPaeonia clusii F. C. Stern subsp. rhodia (Stearn) TzanoudakisPALMAEPhoenix theophrasti GreuterPAPAVERACEAECorydalis gotlandica LidénPapaver laestadianum (Nordh.) Nordh.Papaver radicatum Rottb. subsp. hyperboreum Nordh.PLANTAGINACEAEPlantago algarbiensis Sampaio (Plantago bracteosa (Willk.) G. Sampaio)Plantago almogravensis FrancoPLUMBAGINACEAEArmeria berlengensis Daveau* Armeria helodes Martini & PoldArmeria neglecta GirardArmeria pseudarmeria (Murray) Mansfeld* Armeria rouyana DaveauArmeria soleirolii (Duby) GodronArmeria velutina Welw. ex Boiss. & ReuterLimonium dodartii (Girard) O. Kuntze subsp. lusitanicum (Daveau) Franco* Limonium insulare (Beg. & Landi) Arrig. & DianaLimonium lanceolatum (Hoffmans. & Link) FrancoLimonium multiflorum Erben* Limonium pseudolaetum Arrig. & Diana* Limonium strictissimum (Salzmann) Arrig.POLYGONACEAEPersicaria foliosa (H. Lindb.) Kitag.Polygonum praelongum Coode & CullenRumex rupestris Le GallPRIMULACEAEAndrosace mathildae LevierAndrosace pyrenaica Lam.* Primula apennina WidmerPrimula nutans GeorgiPrimula palinuri PetagnaPrimula scandinavica BruunSoldanella villosa Darracq.RANUNCULACEAE* Aconitum corsicum Gayer (Aconitum napellus subsp. corsicum)Adonis distorta Ten.Aquilegia bertolonii SchottAquilegia kitaibelii Schott* Aquilegia pyrenaica D. C. subsp. cazorlensis (Heywood) Galiano* Consolida samia P. H. DavisPulsatilla patens (L.) MillerPulsatilla vulgaris Hill. subsp. gotlandica (Johanss.) Zaemelis & PaegleRanunculus lapponicus L.* Ranunculus weyleri MaresRESEDACEAE* Reseda decursiva Forssk.ROSACEAEAgrimonia pilosa LedebourPotentilla delphinensis Gren. & GodronSorbus teodori LiljeforsRUBIACEAE* Galium litorale Guss.* Galium viridiflorum Boiss. & ReuterSALICACEAESalix salvifolia Brot. subsp. australis FrancoSANTALACEAEThesium ebracteatum HayneSAXIFRAGACEAESaxifraga berica (Beguinot) D. A. WebbSaxifraga florulenta MorettiSaxifraga hirculus L.Saxifraga osloënsis KnabenSaxifraga tombeanensis Boiss. ex Engl.SCROPHULARIACEAEAntirrhinum charidemi LangeChaenorrhinum serpyllifolium (Lange) Langesubsp. lusitanicum R. Fernandes* Euphrasia genargentea (Feoli) DianaEuphrasia marchesettii Wettst. ex Marches.Linaria algarviana Chav.Linaria coutinhoi Valdés* Linaria ficalhoana RouyLinaria flava (Poiret) Desf.* Linaria hellenica Turrill* Linaria ricardoi Cout.* Linaria tursica B. Valdes & CabezudoLinaria tonzigii LonaOdontites granatensis Boiss.Verbascum litigiosum Samp.Veronica micrantha Hoffmanns. & Link* Veronica oetaea L.-A. GustavssonSOLANACEAE* Atropa baetica Willk.THYMELAEACEAEDaphne petraea Leybold* Daphne rodriguezii TexidorULMACEAEZelkova abelicea (Lam.) Boiss.UMBELLIFERAE* Angelica heterocarpa LloydAngelica palustris (Besser) Hoffm.* Apium bermejoi LlorensApium repens (Jacq.) Lag.Athamanta cortiana Ferrarini* Bupleurum capillare Boiss. & Heldr.* Bupleurum kakiskalae GreuterEryngium alpinum L.* Eryngium viviparum Gay* Laserpitium longiradium Boiss.* Naufraga balearica Constans & Cannon* Oenanthe conioides LangePetagnia saniculifolia Guss.Rouya polygama (Desf.) Coincy* Seseli intricatum Boiss.Thorella verticillatinundata (Thore) Briq.VALERIANACEAECentranthus trinervis (Viv.) BeguinotVIOLACEAE* Viola hispida Lam.Viola jaubertiana Mares & VigineixViola rupestris F. W. Schmidt subsp. relicta JalasAlamad taimedBRYOPHYTABruchia vogesiaca Schwaegr. (o)Bryhnia novae-angliae (Sull & Lesq.) (o)* Bryoerythrophyllum campylocarpum (C. Müll.) Crum. (Bryoerythrophyllum machadoanum (Sergio) M. O. Hill) (o)Buxbaumia viridis (Moug.) Moug. & Nestl. (o)Cephalozia macounii (Aust.) Aust. (o)Cynodontium suecicum (H. Arn. & C. Jens.) I. Hag. (o)Dichelyma capillaceum (Dicks) Myr. (o)Dicranum viride (Sull. & Lesq.) Lindb. (o)Distichophyllum carinatum Dix. & Nich. (o)Drepanocladus (Hamatocaulis) vernicosus (Mitt.) Warnst. (o)Encalypta mutica (I. Hagen) (o)Hamatocaulis lapponicus (Norrl.) (o)Herzogiella turfacea (Lindb.) I. Wats. (o)Hygrohypnum montanum (Lindb.) Broth. (o)Jungermannia handelii (Schiffn.) Amak. (o)Mannia triandra (Scop.) (o)* Marsupella profunda Lindb. (o)Meesia longiseta Hedw. (o)Nothothylas orbicularis (Schwein.) Sull. (o)Orthothecium lapponicum (Schimp.) C. Hartm. (o)Orthotrichum rogeri Brid. (o)Petalophyllum ralfsii (Wils.) Nees & Gott. (o)Plagiomnium drummondii (Bruch & Schimp.) T. Kop. (o)Riccia breidleri Jur. (o)Riella helicophylla (Bory & Mont.) Mont. (o)Scapania massolongi (K. Müll.) K. Müll. (o)Sphagnum pylaisii Brid. (o)Tayloria rudolphiana (Garov) B. & (o)Tortella rigens (N. Alberts) (o)MAKARONEESIA LIIGIDPTERIDOPHYTAHYMENOPHYLLACEAEHymenophyllum maderensis Gibby & LovisDRYOPTERIDACEAE* Polystichum drepanum (Sw.) C. Presl.ISOETACEAEIsoetes azorica Durieu & Paiva ex MildeMARSILEACEAE* Marsilea azorica Launert & PaivaANGIOSPERMAEASCLEPIADACEAECaralluma burchardii N. E. Brown* Ceropegia chrysantha Svent.BORAGINACEAEEchium candicans L. fil.* Echium gentianoides Webb & CoincyMyosotis azorica H. C. WatsonMyosotis maritima Hochst. in Seub.CAMPANULACEAE* Azorina vidalii (H. C. Watson) FeerMusschia aurea (L. f.) DC.* Musschia wollastonii LoweCAPRIFOLIACEAE* Sambucus palmensis LinkCARYOPHYLLACEAESpergularia azorica (Kindb.) LebelCELASTRACEAEMaytenus umbellata (R. Br.) Mabb.CHENOPODIACEAEBeta patula Ait.CISTACEAECistus chinamadensis Banares & Romero* Helianthemum bystropogophyllum Svent.COMPOSITAEAndryala crithmifolia Ait.* Argyranthemum lidii HumphriesArgyranthemum thalassophylum (Svent.) Hump.Argyranthemum winterii (Svent.) Humphries* Atractylis arbuscula Svent. & MichaelisAtractylis preauxiana Schultz.Calendula maderensis DC.Cheirolophus duranii (Burchard) HolubCheirolophus ghomerytus (Svent.) HolubCheirolophus junonianus (Svent.) HolubCheirolophus massonianus (Lowe) Hansen & Sund.Cirsium latifolium LoweHelichrysum gossypinum WebbHelichrysum monogynum Burtt & Sund.Hypochoeris oligocephala (Svent. & Bramw.) Lack* Lactuca watsodniana Trel.* Onopordum nogalesii Svent.* Onorpordum carduelinum Bolle* Pericallis hadrosoma (Svent.) B. NordPhagnalon benettii LoweStemmacantha cynaroides (Chr. Son. in Buch) DittSventenia bupleuroides Font Quer* Tanacetum ptarmiciflorum Webb & BerthCONVOLVULACEAE* Convolvulus caput-medusae Lowe* Convolvulus lopez-socasii Svent.* Convolvulus massonii A. Dietr.CRASSULACEAEAeonium gomeraense PraegerAeonium saundersii BolleAichryson dumosum (Lowe) Praeg.Monanthes wildpretii Banares & ScholzSedum brissemoretii Raymond-HametCRUCIFERAE* Crambe arborea Webb ex ChristCrambe laevigata DC. ex Christ* Crambe sventenii R. Petters ex Bramwell & Sund.* Parolinia schizogynoides Svent.Sinapidendron rupestre (Ait.) LoweCYPERACEAECarex malato-belizii RaymondDIPSACACEAEScabiosa nitens Roemer & J. A. SchultesERICACEAEErica scoparia L. subsp. azorica (Hochst.) D. A. WebbEUPHORBIACEAE* Euphorbia handiensis BurchardEuphorbia lambii Svent.Euphorbia stygiana H. C. WatsonGERANIACEAE* Geranium maderense P. F. YeoGRAMINEAEDeschampsia maderensis (Haeck. & Born.) Buschm.Phalaris maderensis (Menezes) MenezesGLOBULARIACEAE* Globularia ascanii D. Bramwell & Kunkel* Globularia sarcophylla Svent.LABIATAE* Sideritis cystosiphon Svent.* Sideritis discolor (Webb ex de Noe) BolleSideritis infernalis BolleSideritis marmorea BolleTeucrium abutiloides L'Hér.Teucrium betonicum L'Hér.LEGUMINOSAE* Anagyris latifolia Brouss. ex. Willd.Anthyllis lemanniana Lowe* Dorycnium spectabile Webb & Berthel* Lotus azoricus P. W. BallLotus callis-viridis D. Bramwell & D. H. Davis* Lotus kunkelii (E. Chueca) D. Bramwell & al.* Teline rosmarinifolia Webb & Berthel.* Teline salsoloides Arco & Acebes.Vicia dennesiana H. C. WatsonLILIACEAE* Androcymbium psammophilum Svent.Scilla maderensis MenezesSemele maderensis CostaLORANTHACEAEArceuthobium azoricum Wiens & Hawksw.MYRICACEAE* Myrica rivas-martinezii Santos.OLEACEAEJasminum azoricum L.Picconia azorica (Tutin) Knobl.ORCHIDACEAEGoodyera macrophylla LowePITTOSPORACEAE* Pittosporum coriaceum Dryand. ex. Ait.PLANTAGINACEAEPlantago malato-belizii LawalreePLUMBAGINACEAE* Limonium arborescens (Brouss.) KuntzeLimonium dendroides Svent.* Limonium spectabile (Svent.) Kunkel & Sunding* Limonium sventenii Santos & Fernandez GalvanPOLYGONACEAERumex azoricus Rech. fil.RHAMNACEAEFrangula azorica TutinROSACEAE* Bencomia brachystachya Svent.Bencomia sphaerocarpa Svent.* Chamaemeles coriacea Lindl.Dendriopoterium pulidoi Svent.Marcetella maderensis (Born.) Svent.Prunus lusitanica L. subsp. azorica (Mouillef.) FrancoSorbus maderensis (Lowe) DodeSANTALACEAEKunkeliella subsucculenta KammerSCROPHULARIACEAE* Euphrasia azorica H. C. WatsonEuphrasia grandiflora Hochst. in Seub.* Isoplexis chalcantha Svent. & O'ShanahanIsoplexis isabelliana (Webb & Berthel.) MasferrerOdontites holliana (Lowe) Benth.Sibthorpia peregrina L.SOLANACEAE* Solanum lidii SundingUMBELLIFERAEAmmi trifoliatum (H. C. Watson) TreleaseBupleurum handiense (Bolle) KunkelChaerophyllum azoricum TreleaseFerula latipinna SantosMelanoselinum decipiens (Schrader & Wendl.) Hoffm.Monizia edulis LoweOenanthe divaricata (R. Br.) Mabb.Sanicula azorica Guthnick ex Seub.VIOLACEAEViola paradoxa LoweAlamad taimedBRYOPHYTA* Echinodium spinosum (Mitt.) Jur. (o)* Thamnobryum fernandesii Sergio (o)"[1] "Interpretation manual of European Union habitats, version EUR 15", vastu võtnud elupaikade komitee 25. aprillil 1996, Euroopa Komisjon, DG XI.--------------------------------------------------