title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/19/EÜ, 7. märts 2002, elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta (juurdepääsu käsitlev direktiiv)

text:
Avis juridique important

|

32002L0019

Official Journal L 108 , 24/04/2002 P. 0007 - 0020

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2002/19/EÜ,7. märts 2002,elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise kohta(juurdepääsu käsitlev direktiiv)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 95,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,1võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,2toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras3ning arvestades järgmist:(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivis 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv)4 on sätestatud reguleeriva raamistiku eesmärgid seoses ühenduse elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega, kaasa arvatud paik- ja mobiiltelefonivõrgud, kaabeltelevisioonivõrgud, maapealse ringhäälingu jaoks kasutatavad võrgud, satelliitvõrgud ja Internet, olenemata sellest, kas neid kasutatakse kõne, faksi, andmete või piltide edastamiseks. Loa selliste võrkude kasutamiseks võivad liikmesriigid olla andnud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivile 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv)5 või varasemate reguleerivate meetmete kohaselt. Käesoleva direktiivi sätteid kohaldatakse nende võrkude suhtes, mille abil pakutakse üldkasutatavaid elektroonilisi sideteenuseid. Käesolev direktiiv hõlmab juurdepääsu ja vastastikuse sidumise korda teenusepakkujate vahel. Käesolev direktiiv ei loo kohustusi muude kui üldkasutatavate võrkude jaoks, välja arvatud juhul, kui juurdepääsu tõttu üldkasutatavale võrgule kohaldatakse nende suhtes liikmesriikide sätestatud tingimusi.(2) Elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühine reguleeriv raamistik ei hõlma sisuedastamisteenuseid, näiteks raadio- või teleülekannete sisupaketi pakkumist müügiks.(3) Mõistel "juurdepääs" on palju eri tähendusi ja seepärast tuleb nimetatud mõiste kasutamine käesolevas direktiivis täpselt määratleda, ilma et see piiraks mõiste kasutamist muudes ühenduse meetmetes. Operaator võib olla asjaomase võrgu või sellega seotud vahendite omanik või rentida neid tervikuna või osaliselt.(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/47/EÜ standardite kasutamise kohta televisioonisignaalide edastamisel6 ei näinud ette teatava konkreetse digitaaltelevisiooni ülekandesüsteemi kasutamist ega konkreetseid nõudeid teenusele ning seega avanes turul tegutsevatele ettevõtjatele võimalus omal algatusel sobivad süsteemid välja töötada. Euroopa turul tegutsevad ettevõtjad on Digital VideoBroadcasting Groupi(DVB Grupp) abil välja töötanud rühma teleülekandesüsteeme, mille ringhäälinguorganisatsioonid on kasutusele võtnud kogu maailmas. Euroopa Telekommunikatsiooni Standardite Instituut (ETSI) on kõnealused ülekandesüsteemid standardinud ja nende põhjal on välja töötatud Rahvusvahelise Telekommunikatsiooniliidu (ITU) soovitused. Digitaalses laiekraantelevisioonis on laiekraantelevisiooniteenuste ja -programmide puhul kaadri normformaat 16:9 ning nüüd on see kehtestatud liikmesriikide turgudel nõukogu 22. juuli 1993. aasta otsusega 93/424/EMÜ perspektiivsete televisiooniteenuste Euroopas kasutuselevõtmise tegevuskava kohta.7(5) Avatud ja konkurentsile rajatud turul ei tohiks olla piiranguid, mis ei lase ettevõtjatel pidada omavahelisi läbirääkimisi juurdepääsu ja võrkude vastastikuse sidumise tingimuste üle, eelkõige asutamislepingus sätestatud konkurentsieeskirjadega arvestavate piiriüleste lepingute puhul. Selleks et luua tõhusamalt toimiv, tõeliselt üleeuroopaline turg, mis toimib konkurentsinõuete kohaselt ning mis pakub tarbijatele suuremat valikut ja konkurentsivõimelisi teenuseid, peaksid ettevõtjad, kes saavad juurdepääsu või vastastikust sidumist käsitleva taotluse, sellised lepingud sõlmima kaubanduspõhimõtetest lähtuvalt ning pidama läbirääkimisi heas usus.(6) Turgudel, kus erinevused ettevõtjate läbirääkimisasendi tugevuses on jätkuvalt väga suured ja kus ühed ettevõtjad sõltuvad oma teenuste pakkumisel teiste ettevõtjate infrastruktuuridest, on otstarbekas luua raamistik, mis tagaks turu tõhusa toimimise. Kaubandusläbirääkimiste ebaõnnestumise korral peaksid liikmesriikide reguleerivatel asutustel olema volitused, et tagada lõpptarbijate huvides piisav juurdepääs ja vastastikune sidumine ning teenuste koostalitlusvõime. Eelkõige võivad nad tagada läbivühenduvuse sellega, et kehtestavad proportsionaalsed kohustused nendele ettevõtjatele, kes kontrollivad juurdepääsu lõpptarbijatele. Kontroll juurdepääsuvõimaluste üle võib hõlmata lõpptarbijani viiva füüsilise ühenduse (paikse või mobiilse) omamist või kontrolli selle üle ja/või võimalust muuta või tühistada lõpptarbija lõpp-punktile juurdepääsuks vajalik riigisisene number või riigisisesed numbrid. Selline olukord tekib näiteks juhul, kui võrguoperaator peaks põhjendamatult piirama lõpptarbijate võimalusi pääseda juurde Interneti-portaalidele ja -teenustele.(7) Kui siseriiklikud õigus- ja haldusmeetmed seovad juurdepääsu- või vastastikuse sidumise tingimused vastastikust sidumist taotleva poole tegevusega, eriti tema investeeringutega võrgu infrastruktuuri, mitte aga pakutavate vastastikuse sidumise ja juurdepääsuteenustega, võib see tekitada konkurentsimoonutusi ega pruugi seega olla kooskõlas konkurentsieeskirjadega.(8) Võrguoperaatorid, kes kontrollivad juurdepääsu oma klientidele, kasutavad selleks individuaalnumbreid või -aadresse avaldatud numbrite või aadresside vahemikust. Teised võrguoperaatorid peavad samuti suutma juhtida liikluse nende klientideni ja seega peavad olema võimelised siduma vastastikku võrke otse või kaudselt. Seepärast tuleks säilitada vastastikuse sidumise läbirääkimisi käsitlevad kehtivad õigused ja kohustused. Samuti on asjakohane säilitada kohustused, mis on varem sätestatud direktiivis 95/47/EÜ ja mille kohaselt teleteenuste levitamiseks üldkasutatavad täielikult digitaalsed elektroonilised sidevõrgud peavad suutma pakkuda laiekraanformaadis teleteenuseid ja -programme, et kasutajad saaksid neid programme vastu võtta selles formaadis, nagu need on edastatud.(9) Koostalitlusvõime on lõpp-kasutajatele kasulik ja see on käesoleva reguleeriva raamistiku oluline eesmärk. Koostalitlusvõime tugevdamine on riigi reguleerivate asutuste üks eesmärke käesoleva raamistiku kohaselt, millega on ette nähtud ka see, et komisjon avaldab elektroonilise side ühtlustamise aluseks oleva standardite ja/või spetsifikaatide loetelu, mis hõlmab teenuste pakkumist, tehnilisi liideseid ja/või võrgufunktsioone. Liikmesriigid peaksid toetama avaldatud standardite ja/või spetsifikaatide kasutamist ainult sel määral, kui see on hädavajalik teenuste koostalitlusvõime tagamiseks ja kasutajate valikuvabaduse suurendamiseks.(10) Konkurentsieeskirjad üksi ei pruugi olla piisavad selleks, et tagada digitaaltelevisiooni alal kultuuriline mitmekülgsus ja meediakanalite paljusus. Direktiiviga 95/47/EÜ nähti ette vastse digitaaltelevisioonitööstuse esialgne reguleeriv raamistik ning see raamistik, kaasa arvatud eelkõige kohustus pakkuda tingimusjuurdepääsu õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel, tuleks säilitada, et tagada laia valiku programmide ja teenuste kättesaadavus. Tehnoloogia ja turu arengu tõttu on vaja need kohustused korrapäraselt läbi vaadata kas liikmesriikides nende siseriiklike turgude seisukohast või komisjonis ühenduse turu seisukohast eelkõige selleks, et määrata kindlaks, kas on põhjendatud kohustuste laiendamine uutele lüüsidele, näiteks elektroonilistele programmijuhistele (electronic programme guides - EPG) ja rakendusliidestele (application program interfaces - API), sellisel määral, mis on vajalik, et tagada lõppkasutajate juurdepääs teatavatele digitaalsetele ringhäälinguteenustele. Liikmesriigid võivad kindlaks määrata need digitaalsed ringhäälinguteenused, millele tuleb tagada lõppkasutajate juurdepääs selliste õiguslike vahenditega, mida nad vajalikuks peavad.(11) Samuti võivad liikmesriigid lubada oma riigi reguleerival asutusel uuesti läbi vaadata kohustused seoses tingimusjuurdepääsuga digitaalsetele ringhäälinguteenustele, et teha turuanalüüsi abil kindlaks, kas oleks vaja tühistada või muuta tingimusi, mis on kehtestatud operaatoritele, kellel ei ole asjaomasel turul märkimisväärset turujõudu. Selline tühistamine või muutmine ei tohiks kahjustada lõppkasutajate juurdepääsu nendele teenustele ega tulemuslikku konkurentsi.(12) Selleks et tagada kehtiva korra järjepidevus ja vältida õiguslünka, tuleb tagada, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 1997. aasta direktiivi 97/33/EÜ (vastastikuse sidumise kohta telekommunikatsioonisektoris seoses universaalteenuse ja koostalitlusvõime tagamisega avatud võrgu pakkumise põhimõtete kohaldamise teel)8 artiklite 4, 6, 7, 8, 11, 12 ja 14 alusel kehtestatud juurdepääsu ja vastastikuse sidumisega seotud kohustused, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/10/EÜ (avatud võrguteenuse kohaldamise kohta kõneside suhtes ja telekommunikatsiooni universaalteenuse kohta konkurentsitingimustele vastavas keskkonnas)9 artikli 16 alusel kehtestatud erijuurdepääsuga seotud kohustused ning nõukogu 5. juuni 1992. aasta direktiivi 92/44/EMÜ (avatud võrguteenuse kohaldamise kohta püsiliinide suhtes)10 alusel kehtestatud püsiliini edastusmahu pakkumist käsitlevad tingimused kantakse esialgu üle uue reguleeriva raamistiku alla ning vaadatakse viivitamata läbi, pidades silmas valitsevaid turutingimusi. Selline läbivaatamine peaks hõlmama ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruse nr 2887/2000 (mis käsitleb eraldatud juurdepääsu kliendiliinile)11 reguleerimisalasse kuuluvaid organisatsioone.(13) Läbivaatamiseks tuleks kasutada konkurentsiõiguse metoodikal põhinevat majanduslikku turuanalüüsi. Eesmärk on järk-järgult vähendada sektorispetsiifilisi eeskirju, samal ajal kui konkurents turul areneb. Menetlus võtab arvesse ka turul tekkivaid üleminekuprobleeme, näiteks probleeme, mis on seotud rahvusvahelise rändlusega ja tõenäosusega, et tehnoloogia areng võib tekitada uusi kitsaskohti, ja mille puhul võib vajalikuks osutuda eelnev reguleerimine (näiteks lairibajuurdepääsuvõrkude alal). On tõenäoline, et konkurents areneb eri turuosades ja eri liikmesriikides eri kiirusega ning riikide reguleerivad asutused peaksid saama reguleerivaid kohustusi leebemaks muuta neil turgudel, kus konkurentsil on soovitud tulemusi. Tagamaks, et turul tegutsejaid koheldakse samasuguste asjaolude korral eri liikmesriikides samal viisil, peaks komisjon suutma tagada käesoleva direktiivi sätete ühtlustatud kohaldamise. Riigi reguleerivad asutused ja riigi asutused, kellele on usaldatud konkurentsiseaduste rakendamine, peaksid vajaduse korral koordineerima oma tegevust, et tagada kõige otstarbekama abinõu kohaldamine. Ühendus ja selle liikmesriigid on võtnud endale Maailma Kaubandusorganisatsiooni telekommunikatsiooni põhiteenuseid käsitleva lepingu alusel kohustusi seoses telekommunikatsioonivõrkude vastastikuse sidumisega ja neist kohustustest tuleb kinni pidada.(14) Direktiivis 97/33/EÜ on sätestatud märkimisväärse turujõuga ettevõtjatele hulk kehtestatavaid kohustusi, näiteks läbipaistvus, mittediskrimineerimine, raamatupidamise lahusus, juurdepääs ja hinnakontroll (kaasa arvatud kuludele orienteeritus). Need võimalikud kohustused tuleks säilitada, kuid ülereguleerimise vältimiseks tuleks need kohustused kehtestada ka maksimumkohustuste tervikuna, mida võib kohaldada ettevõtjate suhtes. Selleks et täita rahvusvahelisi kohustusi või ühenduse õigusaktide sätteid, võib erandkorras osutuda otstarbekaks kehtestada juurdepääsu või vastastikuse sidumise kohustus kõigile turul tegutsevatele ettevõtjatele, nagu on praegu tehtud digitaaltelevisiooniteenuste tingimusjuurdepääsusüsteemide puhul.(15) Konkreetse kohustuse kehtestamine märkimisväärse turujõuga ettevõtjale ei eelda täiendavat turuanalüüsi, vaid põhjendust selle kohta, et kõnealune kohustus on otstarbekas ja vaadeldava probleemiga võrreldes proportsionaalne.(16) Juurdepääsu- ja vastastikuse sidumise tingimuste, sealhulgas hindade läbipaistvus aitab muuta läbirääkimised kiiremaks, vältida vaidlusi ja annab turul tegutsevatele ettevõtjatele kindlustunde selle kohta, et teenuste pakkumise tingimused ei ole diskrimineerivad. Koostalitlusvõime tagamisel võib eriti oluliseks osutuda tehniliste liideste avatus ja läbipaistvus. Kui riigi reguleeriv asutus kehtestab kohustuse muuta teave avalikuks, võib ta täpsemalt määratleda ka teabe kättesaadavaks muutmise viisi, sealhulgas näiteks avaldamisviisi (paberkandjal ja/või elektrooniliselt), ja selle, kas teave on tasuline või ei, võttes seejuures arvesse asjaomase teabe laadi ja eesmärke.(17) Mittediskrimineerimise põhimõte tagab, et turujõuga ettevõtjad ei moonuta konkurentsi eelkõige juhul, kui tegemist on vertikaalselt integreeritud ettevõtjatega, kes pakuvad teenuseid ettevõtjatele, kellega nad konkureerivad, või järgneval turul.(18) Raamatupidamise lahusus võimaldab muuta sisemised ülekandehinnad nähtavaks ja seega saavad riigi reguleerivad asutused vajaduse korral kontrollida mittediskrimineerimise kohustuse täitmist. Seoses sellega avaldas komisjon 8. aprillil 1998. aastal soovituse 98/322/EÜ vastastikuse sidumise kohta liberaliseeritud telekommunikatsiooniturul (2. osa: raamatupidamise lahusus ja kuluarvestus).12(19) Juurdepääsu võimaldamine võrgu infrastruktuurile võib olla põhjendatud konkurentsi suurendamise vahend, kuid riigi reguleerivad asutused peavad tasakaalustama infrastruktuuri omaniku õigused kasutada oma infrastruktuuri enda huvides ja teiste teenuseosutajate õigused kasutada vahendeid, mis on olulised konkureerivate teenuste pakkumiseks. Kui operaatoritele kehtestatakse kohustus võtta arvesse põhjendatud taotlusi, mis käsitlevad juurdepääsu võrguelementidele ja nendega seotud vahenditele, võib sellised taotlused tagasi lükata ainult objektiivsete kriteeriumide põhjal (näiteks tehniline teostatavus või vajadus säilitada võrgu terviklikkus). Juurdepääsu andmisest keeldumise puhul võib kannataja pool esitada asja lahendamiseks direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklites 20 ja 21 nimetatud vaidluste lahendamise korras. Kui operaatorile on kehtestatud juurdepääsu võimaldamise kohustus, ei või nõuda, et ta pakuks muud liiki juurdepääsu, mida ta ei ole volitatud pakkuma. Kui riigi reguleerivad asutused kehtestavad juurdepääsu võimaldamise kohustuse, mis suurendab lühiajaliselt konkurentsi, ei tohiks vähendada konkurentide stiimulit investeerida alternatiivsetesse vahenditesse, mis tagaks tihedama konkurentsi pikemas perspektiivis. Komisjon on avaldanud teatise konkurentsieeskirjade kohaldamise kohta telekommunikatsioonisektori juurdepääsukokkulepete suhtes,13 milles käsitletakse nimetatud teemasid. Riigi reguleerivad asutused võivad kehtestada tehnilisi ja töötingimusi kohustusliku juurdepääsu pakkujatele ja/või selle kasutajatele ühenduse õigusaktide kohaselt. Tehniliste standardite kehtestamine peaks olema eelkõige kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiiviga 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehniliste standardite ja normide kohta käiva teabe ning infoühiskonna teenuste eeskirjade esitamise kord.14(20) Hinnakontroll võib osutuda vajalikuks, kui turuanalüüs näitab, et konkurents konkreetsel turul ei ole tulemuslik. Reguleeriv sekkumine võib olla suhteliselt leebe, näiteks kohustus, et operaatorivaliku hinnad oleksid mõistlikud, nagu on sätestatud direktiivis 97/33/EÜ, või märgatavalt rangemad, näiteks kohustus, et hinnad oleksid kuludele orienteeritud, õigustamaks täielikult asjaomaseid hindu, kui konkurents ei ole piisavalt tihe, et vältida liiga kõrgeid hindu. Eelkõige peaksid märkimisväärse turujõuga operaatorid vältima hindade kokkusurumist, mille korral ei ole erinevus nende tarbijahindade ja samasuguste teenuste jaemüügiga tegelevatelt konkurentidelt nõutavate vastastikuse sidumise tasude vahel piisav, et tagada püsiv konkurents. Kui riigi reguleeriv asutus arvutab välja käesoleva direktiivi alusel kohustusliku teenuse loomisega kaasnevad kulud, on otstarbekas arvestada mõistliku kasumi saamisega kasutatud kapitalilt, kaasa arvatud kulutused tööjõule ja ehituskulud, ning kohandada vajaduse korral kapitali väärtust, et see kajastaks varade väärtust ja tegevuse tõhusust kõnealusel ajal. Kulude tagasiteenimise meetod peaks olema kooskõlas oludega ning võtma arvesse vajadust suurendada tõhusust ja püsivat konkurentsi ning võimalikult suurendada tarbijate kasu.(21) Kui riigi reguleeriv asutus kehtestab kohustuse rakendada hinnakontrolli toetamiseks kuluarvestussüsteem, võib ta võtta endale iga-aastase auditeerimiskohustuse, et tagada kõnealuse kuluarvestussüsteemi järgimine eeldusel, et asutuses on olemas piisava väljaõppega töötajad, või nõuda, et auditi teostaks mõni muu asjaomasest operaatorist sõltumatu pädev asutus.(22) Teabe avaldamine liikmesriikides tagab, et turul tegutsevad ettevõtjad ja tõenäolised uued turuletulijad mõistavad oma õigusi ja kohustusi ning teavad, kust leida asjakohast üksikasjalikumat teavet. Teabe avaldamine riigi ametlikus väljaandes aitab teistest liikmesriikidest pärit huvilistel leida asjakohast teavet.(23) Üleeuroopalise elektroonilise side turu tõhususe ja toimivuse tagamiseks peaks komisjon kontrollima lõppkasutajate jaoks kehtestatava hinna määramisel arvessevõetavaid tasusid ja avaldama sellekohase teabe.(24) Elektroonilise side turu ja sellega seotud infrastruktuuri areng võib kahjustada keskkonda ja maastikku. Seetõttu peaksid liimesriigid kõnealust tegevust jälgima ja võtma vajaduse korral meetmeid kahjuliku mõju võimalikuks vähendamiseks vajalike asutustega sõlmitavate asjakohaste lepingute või muude vahendite abil.(25) Ühenduse õigusnormide õigeks kohaldamiseks peab komisjon teadma, milliseid ettevõtjaid peetakse märkimisväärset turujõudu omavaks ja millised kohustused on riigi reguleerivad asutused turul tegutsevatele ettevõtjatele kehtestanud. Seepärast on lisaks kõnealuse teabe avaldamisele liikmesriigis vaja, et liikmesriigid saadaksid selle teabe komisjonile. Kui liikmesriigid peavad saatma teabe komisjonile, võivad nad seda teha elektrooniliselt, võttes arvesse kokkulepitud tõendamiskorda.(26) Tehnoloogia ja turu arengu tempot arvesse võttes tuleks käesoleva direktiivi rakendamine kolme aasta jooksul alates selle kohaldamiskuupäevast läbi vaadata, et teha kindlaks, kas direktiiv vastab seatud eesmärkidele.(27) Käesoleva direktiivi kohaldamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivile 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.1528) Kavandatud meetme eesmärki, milleks on elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikuse sidumise reguleerimise ühtlustatud raamistiku loomine, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada meetme ulatuse ja tagajärgede tõttu ning seepärast on nimetatud eesmärki parem saavutada ühenduse tasandil - ühendus võib võtta meetmeid asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõtte kohaselt. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuspõhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I PEATÜKKREGULEERIMISALA, EESMÄRK JA MÕISTEDArtikkel 1Reguleerimisala ja eesmärk1. Käesolev direktiiv ühtlustab direktiivis 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) sätestatud raamistikus viisi, millega liikmesriigid reguleerivad elektroonilistele sidevõrkudele ja nendega seotud vahenditele juurdepääsu ja vastastikust sidumist. Eesmärk on luua siseturu põhimõtetega kooskõlas olev võrkude ja teenuste pakkujate vahelisi suhteid reguleeriv raamistik, millega saavutataks püsiv konkurents, elektrooniliste sideteenuste koostalitlusvõime ja tarbijate kasu.2. Käesoleva direktiiviga kehtestatakse operaatorite ja nende ettevõtjate õigused ja kohustused, kes taotlevad juurdepääsu operaatorite võrkudele ja nende võrkudega seotud vahenditele ja/või vastastikust sidumist nendega. Direktiivis sätestatakse riikide reguleerivate asutuste eesmärgid seoses juurdepääsu ja vastastikuse sidumisega ning kehtestatakse kord tagamaks, et riikide reguleerivate asutuste kehtestatud kohustused vaadatakse läbi ja vajaduse korral tühistatakse, kui soovitud eesmärgid on saavutatud. Käesolevas direktiivis ei tähenda juurdepääs lõppkasutajate juurdepääsu.Artikkel 2MõistedKäesoleva direktiivi kohaldamisel kehtivad direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 2 esitatud mõisted.Kasutatakse ka järgmisi mõisteid:a) juurdepääs - vahendite ja/või teenuste kättesaadavaks tegemine teistele ettevõtjatele määratletud tingimustel kas ainuõiguse alusel või mitte, eesmärgiga pakkuda elektroonilisi sideteenuseid. Muu hulgas hõlmab see järgmist: juurdepääs võrguelementidele ja nendega seotud vahenditele, millega võib kaasneda seadmete ühendamine paiksete või muude kui paiksete vahenditega (eelkõige hõlmab see juurdepääsu kliendiliinile ning kliendiliini vahendusel teenuste osutamiseks vajalikele vahenditele ja teenustele), juurdepääs füüsilisele infrastruktuurile, sealhulgas hoonetele, kaablikanalisatsioonile ja mastidele; juurdepääs vajalikele tarkvarasüsteemidele, sealhulgas kasutuse tugisüsteemidele, juurdepääs numbrite transleerimisele või samaväärset funktsionaalsust pakkuvatele süsteemidele, juurdepääs paik- ja mobiiltelefonivõrkudele, eelkõige rändluseks, juurdepääs digitaaltelevisiooniteenusteks vajalikele tingimusjuurdepääsusüsteemidele; juurdepääs virtuaalvõrguteenustele;b) vastastikune sidumine - ühe ja sama ettevõtja või eri ettevõtjate kasutatavate üldkasutatavate telekommunikatsioonivõrkude füüsiline ja loogiline ühendamine, mis võimaldab ühe ettevõtja tarbijatel suhelda sama või muu ettevõtja tarbijatega või kasutada teise ettevõtja osutatavaid teenuseid. Teenuseid võivad osutada asjaomased isikud või muud isikud, kellel on juurdepääs võrgule. Vastastikune sidumine on spetsiifiline juurdepääsu liik, mida kasutatakse üldkasutatava võrgu operaatorite vahel;c) operaator - ettevõtja, kes pakub või kes on volitatud pakkuma üldkasutatavat sidevõrku või sellega seotud vahendeid;d) laiekraantelevisiooniteenus - teleteenus, mis koosneb osaliselt või täielikult sellistest programmidest, mis on toodetud ja toimetatud näitamiseks täiskõrguses laiekraanformaadis. Laiekraantelevisiooniteenuste normformaat on 16:9;e) kliendiliin - füüsiline ahel, mis ühendab sidevõrgu lõpp-punkti, mis asub abonendi ruumides, peajaotajaga või samaväärse vahendiga üldkasutatavas paikses telefonivõrgus.II PEATÜKKÜLDSÄTTEDArtikkel 3Juurdepääsu ja vastastikuse sidumise üldine raamistik1. Liikmesriigid tagavad, et ei kehtesta mingeid piiranguid, mis takistaksid sama liikmesriigi või eri liikmesriikide ettevõtjatel pidada omavahelisi läbirääkimisi juurdepääsu ja/või vastastikuse sidumise tehnilisi ja kaubanduslikke aspekte käsitlevate kokkulepete üle kooskõlas ühenduse õigusnormidega. Juurdepääsu või vastastikust sidumist taotlev ettevõtja ei vaja luba, et tegutseda liikmesriigis, kus juurdepääsu või vastastikust sidumist taotletakse, kui ta ei osuta kõnealuses liikmesriigis teenuseid ega ole võrguoperaator.2. Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul (universaalteenuse direktiiv)16 artikli 31 sätete kohaldamist, ei säilita liikmesriigid õiguslikke ega haldusmeetmeid, mis kohustaksid operaatoreid juurdepääsu või vastastikuse sidumise lubamisel pakkuma eri ettevõtjatele samaväärsete teenuste korral erinevaid tingimusi ja/või millega kehtestataks kohustusi, mis ei ole seotud tegelike juurdepääsu- ja vastastikuse sidumise teenustega, ilma et see piiraks direktiivi 2002/20/EÜ (loadirektiiv) lisas sätestatud tingimusi.Artikkel 4Ettevõtjate õigused ja kohustused1. Üldkasutatavate sidevõrkude operaatoritel on õigus ja muu asjakohaselt volitatud ettevõtja taotluse korral ka kohustus pidada omavahelisi vastastikust sidumist käsitlevaid läbirääkimisi üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamiseks, et tagada teenuste osutamine ja koostalitlusvõime kogu Euroopa Ühenduses. Operaatorid pakuvad teisele ettevõtjale juurdepääsu ja vastastikust sidumist tingimustel, mis on kooskõlas artiklite 5, 6, 7 ja 8 sätete kohaselt riigi reguleeriva asutuse kehtestatud kohustustega.2. Digitaaltelevisiooniteenuste levitamiseks loodud üldkasutatavad elektroonilised sidevõrgud sobivad laiekraantelevisiooniteenuste ja -programmide levitamiseks. Võrguoperaatorid, kes võtavad vastu ja levitavad laiekraantelevisiooniteenuseid või -programme, säilitavad kõnealuse laiekraanformaadi.3. Ilma et see piiraks direktiivi 2002/20/EÜ (loadirektiiv) artikli 11 sätete kohaldamist, nõuavad liikmesriigid, et ettevõtjad, kes saavad teiselt ettevõtjalt teavet enne juurdepääsu või vastastikuse sidumise korra üle peetavaid läbirääkimisi, läbirääkimiste ajal või pärast neid, kasutaksid kõnealust teavet ainult sel eesmärgil, milleks see on antud, ja peaksid alati kinni edastatud või salvestatud teabe konfidentsiaalsusnõudest. Saadud teavet ei edastata ühelegi kolmandale isikule, eelkõige teistele üksustele, tütarettevõtjatele ega partneritele, kellele selline teave võiks anda konkurentsieeliseid.Artikkel 5Riigi reguleerivate asutuste volitused ja vastutus seoses juurdepääsu ja vastastikuse sidumisega1. Direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 8 sätestatud eesmärkide saavutamiseks soodustavad riikide reguleerivad asutused kooskõlas käesoleva direktiivi sätetega piisavat juurdepääsu ja vastastikust sidumist ning teenuste koostalitlusvõimet ja vajaduse korral tagavad selle, täites oma kohustusi viisil, mis aitab kaasa tõhususele ja püsivale konkurentsile ning millest on lõppkasutajatele kõige rohkem kasu.Ilma et see piiraks meetmeid, mida võib võtta märkimisväärse turujõuga ettevõtjate puhul artikli 8 kohaselt, võivad riikide reguleerivad asutused eelkõige:a) kui see on vajalik läbivühenduvuse tagamiseks, kehtestada kohustusi ettevõtjatele, kes kontrollivad juurdepääsu lõppkasutajatele, kaasa arvatud põhjendatud juhtudel kohustus siduda oma võrgud vastastikku, kui need ei ole veel seotud;b) kui see on vajalik, et tagada lõppkasutajatele juurdepääs liikmesriigi määratletud digitaalsetele raadio- ja teleringhäälinguteenustele, kehtestada operaatoritele kohustus pakkuda juurdepääsu muudele I lisa II osas nimetatud vahenditele mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel.2. Kui operaatorile kehtestatakse kohustus pakkuda juurdepääsu artikli 12 kohaselt, võivad riigi reguleerivad asutused kehtestada vajaduse korral võrgu normaalse töö tagamiseks tehnilised või kasutustingimused, mida sellise juurdepääsu pakkuja ja/või selle kasutaja peavad täitma kooskõlas ühenduse õigusnormidega. Konkreetsete tehniliste standardite või spetsifikaatide rakendamisele viitavad tingimused peavad olema kooskõlas direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikliga 17.3. Lõigete 1 ja 2 kohaselt kehtestatud kohustused on objektiivsed, läbipaistvad, proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad ning neid rakendatakse direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklites 6 ja 7 sätestatud korras.4. Seoses juurdepääsu ja vastastikuse sidumisega tagavad liikmesriigid, et riigi reguleeriv asutus on volitatud sekkuma kas omal algatusel, kui see on põhjendatud, või ettevõtjatevahelise kokkuleppe puudumise korral ühe asjaomase poole taotlusel, et tagada direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 8 sätestatud eesmärkide saavutamine kooskõlas käesoleva direktiivi sätetega ja direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklites 6 ja 7 ning 20 ja 21 nimetatud korras.III PEATÜKKOPERAATORITE KOHUSTUSED JA TURUANALÜÜSI KORDArtikkel 6Tingimusjuurdepääsusüsteemid ja muud vahendid1. Liikmesriigid tagavad, et osutades tingimusjuurdepääsu abil ühenduse kuulajatele ja vaatajatele digitaaltelevisiooni- ja -raadioteenuseid, kohaldatakse edastusvahenditest olenemata I lisa I osas sätestatud tingimusi.2. Pidades silmas turu ja tehnoloogia arengut, võib I lisa muuta artikli 14 lõikes 3 nimetatud korra kohaselt.3. Olenemata lõike 1 sätetest võivad liikmesriigid anda oma riigi reguleerivale asutusele loa vaadata võimalikult kiiresti pärast käesoleva direktiivi jõustumist ja pärast seda korrapäraselt läbi käesoleva artikli kohaselt kohaldatavad tingimused, tehes selleks turuanalüüsi vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 16 esimesele lõigule, et teha kindlaks, kas kohaldatavad tingimused tuleb säilitada või tuleb neid muuta või need tühistada.Kui riigi reguleeriv asutus leiab turuanalüüsi tulemuste põhjal, et ühel või mitmel ettevõtjal ei ole asjaomasel turul märkimisväärset turujõudu, võib kõnealune asutus nende operaatorite puhul tingimusi muuta või need tühistada direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklites 6 ja 7 nimetatud korras ainult sel määral, et:a) selline muutmine või tühistamine ei kahjusta lõpptarbijate juurdepääsu direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artikli 31 kohaselt määratletud raadio- ja teleülekannetele ning ringhäälingukanalitele ja -teenustele jab) selline muutmine või tühistamine ei kahjusta tulemuslikku konkurentsi turgudel, mis tegelevad:i) digitaaltelevisiooni- ja -raadioringhäälinguteenuste jaemüügiga,ii) tingimusjuurdepääsusüsteemide ja muude seotud vahenditega.Isikutele, keda selline tingimuste muutmine või tühistamine mõjutab, teatatakse sellest piisavalt vara.4. Käesoleva artikli kohaselt kohaldatavad sätted ei piira liikmesriikide võimalust kehtestada kohustusi seoses elektrooniliste programmijuhiste ning samasuguste loetelu- ja navigeerimisvahendite esitusviisiga.Artikkel 7Varasemate juurdepääsu- ja vastastikuse sidumise kohustuste läbivaatamine1. Liikmesriigid säilitavad kõik üldkasutatavaid sidevõrke ja/või juurdepääsu ja vastastikuse sidumisega seotud teenuseid pakkuvate ettevõtjate kohustused, mis olid jõus enne käesoleva direktiivi jõustumist vastavalt direktiivi 97/33/EÜ artiklitele 4, 6, 7, 8, 11, 12 ja 14, direktiivi 98/10/EÜ artiklile 16 ja direktiivi 92/44/EÜ artiklitele 7 ja 8, kuni need kohustused jõutakse läbi vaadata ja teha lõike 3 kohased otsused.2. Komisjon teatab lõikes 1 nimetatud kohustuste jaoks olulised turud esialgses soovituses asjaomaste toote- ja teenuseturgude kohta ja direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 15 kohaselt vastuvõetavas otsuses, millega määratakse kindlaks riikidevahelised turud.3. Liikmesriigid tagavad, et võimalikult kiiresti pärast käesoleva direktiivi jõustumist ja korrapäraselt pärast seda kohustuvad riigi reguleerivad asutused tegema turuanalüüsi direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 16 kohaselt, et teha kindlaks, kas säilitada kõnealused kohustused, muuta neid või tühistada need. Isikutele, keda selline kohustuste muutmine või tühistamine mõjutab, teatatakse sellest piisavalt vara.Artikkel 8Kohustuste kehtestamine, muutmine ja tühistamine1. Liikmesriigid tagavad, et riigi reguleerivad asutused on volitatud kehtestama artiklites 9-13 kindlaksmääratud kohustusi.2. Kui direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 16 kohaselt tehtud turuanalüüsi tulemusena peetakse operaatorit konkreetsel turul märkimisväärset turujõudu omavaks, kehtestavad riigi reguleerivad asutused vajaduse korral käesoleva direktiivi artiklites 9-13 sätestatud kohustused.3. Ilma et see piiraks:- artikli 5 lõigete 1 ja 2 ning artikli 6 sätete kohaldamist,- direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklite 12 ja 13 sätete, direktiivi 2002/20/EÜ (loadirektiivi) lisa B osa tingimuse 7, mida kohaldatakse nimetatud direktiivi artikli 6 lõike 1 kohaselt, direktiivi 2002/22/EÜ (universaalteenuse direktiiv) artiklite 27, 28 ja 30 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/66/EÜ (milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset telekommunikatsioonisektoris)17 asjaomaste sätete kohaldamist, kui need sätted sisaldavad kohustusi ettevõtjatele, kes ei ole märkimisväärse turujõuga ettevõtjad, või- vajadust täita rahvusvahelisi kohustusi,ei kehtesta riikide reguleerivad asutused artiklites 9-13 sätestatud kohustusi operaatoritele, keda ei peeta märkimisväärset turujõudu omavaks lõike 2 kohaselt.Kui riigi reguleeriv asutus kavatseb erandlike asjaolude korral kehtestada märkimisväärse turujõuga operaatoritele muid juurdepääsu ja vastastikuse sidumisega seotud kohustusi kui need, mis on sätestatud käesoleva direktiivi artiklites 9-13, esitab ta komisjonile sellekohase taotluse. Tegutsedes kooskõlas artikli 14 lõikega 2, otsustab komisjon, kas anda riigi reguleerivale asutusele vajalikud volitused või takistada teda selliste meetmete võtmisel.4. Käesoleva artikli kohaselt kehtestatud kohustused lähtuvad täheldatud probleemi olemusest ning on direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 8 sätestatud eesmärke silmas pidades proportsionaalsed ja põhjendatud. Sellised kohustused kehtestatakse ainult pärast nimetatud direktiivi artiklite 6 ja 7 kohaselt peetud konsultatsioone.5. Seoses lõike 3 esimese lõigu kolmanda taandega teatavad riigi reguleerivad asutused komisjonile otsustest kehtestada, muuta või tühistada turul tegutsevate ettevõtjate kohustusi direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 7 nimetatud korras.Artikkel 9Läbipaistvuskohustus1. Riigi reguleerivad asutused võivad artikli 8 sätete kohaselt kehtestada vastastikuse sidumise ja/või juurdepääsuga seotud läbipaistvuskohustusi ja nõuda, et operaatorid muudaksid avalikuks teatava teabe, näiteks raamatupidamisandmed, tehnospetsifikaadid, võrgu omadused, pakkumis- ja kasutamistingimused ning hinnad.2. Eelkõige juhul, kui operaatoril on mittediskrimineerimiskohustusi, võivad riigi reguleerivad asutused nõuda, et operaator avaldaks standardpakkumise, mis oleks jagatud piisavalt eraldatud osadeks tagamaks, et ettevõtjad ei pea maksma vahendite eest, mis ei ole taotletud teenuse puhul vajalikud, ja mis sisaldaks asjaomaste pakkumiste kirjelduse komponentide kaupa vastavalt turuvajadustele ning asjakohased tingimused, kaasa arvatud hinna. Muu hulgas võib riigi reguleeriv asutus käesoleva direktiivi alusel kehtestatud kohustuste jõustamiseks nõuda standardpakkumiste muutmist.3. Riigi reguleerivad asutused võivad kindlaks määrata, milline teave täpselt tuleb kättesaadavaks teha, kui üksikasjalik see peab olema ja kuidas see tuleb avaldada.4. Olenemata lõikest 3 tagavad riigi reguleerivad asutused, et kui operaatoril on artikli 12 alusel kohustusi seoses eraldatud juurdepääsuga kliendiliini vaskpaarile avaldatakse vähemalt II lisas sätestatud elemente sisaldav standardpakkumine.5. Pidades silmas turu ja tehnoloogia arengut, võib II lisa muuta artikli 14 lõikes 3 nimetatud korra kohaselt.Artikkel 10Mittediskrimineerimiskohustus1. Seoses vastastikuse sidumise ja/või juurdepääsuga võib riigi reguleeriv asutus artikli 8 kohaselt kehtestada mittediskrimineerimiskohustusi.2. Mittediskrimineerimiskohustused tagavad eelkõige selle, et operaator kohaldab samaväärseid teenuseid osutavate ettevõtjate suhtes samasuguste asjaolude korral samaväärseid tingimusi ja osutab teistele teenuseid ja teavet samadel tingimustel ja samasuguse kvaliteediga nagu enda või oma tütarettevõtjate või partnerite teenuste puhul.Artikkel 11Raamatupidamise lahususe kohustus1. Vastastikuse sidumise ja/või juurdepääsuga seotud teatavate toimingute puhul võib riigi reguleeriv asutus artikli 8 kohaselt kehtestada raamatupidamise lahususe kohustusi.Eelkõige võib riigi reguleeriv asutus nõuda, et vertikaalselt integreeritud ettevõtja muudaks läbipaistvaks muu hulgas oma hulgihinnad ja ettevõtjasisesed ülekandehinnad, et tagada artikli 10 kohase mittediskrimineerimisnõude olemasolu korral selle täitmine või vajaduse korral vältida ebaõiglast ristsubsideerimist. Riigi reguleerivad asutused võivad sätestada kasutatava vormi ja raamatupidamismetoodika.2. Läbipaistvus- ja mittediskrimineerimiskohustuste täitmise kontrollimise soodustamiseks on riigi reguleerivatel asutustel õigus nõuda, et vastava taotluse korral esitatakse raamatupidamisdokumendid, sealhulgas andmed kolmandatelt isikutelt saadud tulude kohta, ilma et see piiraks direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 5 kohaldamist. Riigi reguleerivad asutused võivad avaldada teavet, mis toetaks avatud ja konkurentsile rajatud turgu, austades sealjuures siseriiklikke ja ühenduse eeskirju ärisaladuste kohta.Artikkel 12Teatavatele võrguvahenditele juurdepääsu ja nende kasutamise kohustus1. Riigi reguleeriv asutus võib kooskõlas artikliga 8 kehtestada kohustusi, mille kohaselt operaatorid peavad tulema vastu põhjendatud taotlustele, mis käsitlevad juurdepääsu konkreetsetele võrguelementidele ja nendega seotud vahenditele või nende kasutamist, muu hulgas ka olukordades, kui riigi reguleeriv asutus leiab, et juurdepääsust keeldumine või samaväärse mõjuga põhjendamatud tingimused takistaksid püsiva, konkurentsile rajatud turu tekkimist jaemüügi tasandil või ei oleks need lõpptarbijate huvides.Muu hulgas võib operaatoritele seada järgmisi kohustusi:a) võimaldada kolmandatele isikutele juurdepääs teatavatele võrguelementidele ja/või vahenditele, kaasa arvatud eraldatud juurdepääs kliendiliinile;b) pidada läbirääkimisi juurdepääsu taotlevate ettevõtjatega heas usus;c) mitte tühistada abivahenditele lubatud juurdepääsu;d) osutada kindlaksmääratud teenuseid hulgimüügi korras edasimüümiseks kolmandatele isikutele;e) võimaldada avatud juurdepääs tehnilistele liidestele, protokollidele ja muudele juhtivatele tehnoloogiatele, mis on virtuaalvõrguteenuste koostalitlusvõimeks tingimata vajalikud;f) pakkuda ühispaiknemist või muid vahendite ühiskasutusviise, sealhulgas kaablikanalisatsiooni, hoonete ja mastide ühiskasutust;g) pakkuda lõppkasutajatele läbivteenuste koostalitlusvõime tagamiseks vajalikke teenuseid, sealhulgas taipvõrguteenuste ja mobiilvõrkude rändluse vahendeid;h) võimaldada juurdepääs kasutuse tugisüsteemidele või samalaadsetele tarkvarasüsteemidele, mis on vajalikud teenuste osutamisel õiglase konkurentsi tagamiseks;i) siduda võrke või võrgu abivahendeid omavahel.Riigi reguleerivad asutused võivad nende kohustustega siduda õiglust, mõistlikkust ja õigeaegsust käsitlevad tingimused.2. Kaaludes, kas kehtestada lõikes 1 nimetatud kohustusi, ja eelkõige hinnates selliste kohustuste proportsionaalsust võrreldes direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artiklis 8 sätestatud eesmärkidega, võtavad riigi reguleerivad asutused arvesse eelkõige järgmisi tegureid:a) konkureerivate vahendite kasutamise või paigaldamise tehniline ja majanduslik teostatavus, pidades silmas turusuundumuste tempot ja võttes arvesse asjaomase vastastikuse sidumise ja juurdepääsu laadi ja liiki;b) kavandatava juurdepääsu pakkumise teostatavus võrreldes kasutatavate mahtudega;c) vahendi omaniku esialgse investeeringu suurus, pöörates tähelepanu investeerimisega kaasnevatele riskidele;d) vajadus kaitsta konkurentsi pika aja jooksul;e) vajaduse korral asjaomased intellektuaalomandi õigused;f) üleeuroopaliste teenuste osutamine.Artikkel 13Hinnakontrolli ja kuluarvestuse kohustused1. Riigi reguleeriv asutus võib artikli 8 kohaselt kehtestada kulude katmise ja hinnakontrolliga seotud kohustusi, sealhulgas kuludele orienteeritud hindade kohustusi ja kuluarvestussüsteeme käsitlevaid kohustusi teatavat liiki vastastikuse sidumise ja/või juurdepääsu pakkumise puhul, kui turuanalüüs näitab, et tulemusliku konkurentsi puudumine võimaldaks asjaomasel operaatoril säilitada ülemäära kõrgeid hindu või hindu kokku suruda ja sellega lõpptarbijaid kahjustada. Riigi reguleerivad asutused võtavad arvesse operaatorite investeeringuid ja võimaldavad neil otstarbekalt kasutatud kapitalilt mõistlikku kasumit saada, võttes arvesse kaasnevaid riske.2. Riigi reguleerivad asutused tagavad, et kõigi lubatud kulukatmismehhanismide ja hinnametoodikate eesmärk on toetada tõhusust ja püsivat konkurentsi ning suurendada võimalikult tarbijate kasu. Seoses sellega võivad reguleerivad asutused võtta arvesse ka võrreldavatel konkureerivatel turgudel kehtivaid hindu.3. Kui operaatoril on kohustusi seoses oma hindade orienteeritusega kuludele, täidab kõnealune operaator tõendamiskohustuse selle kohta, et tasud tulenevad kuludest, millele on lisatud mõistlik kasum tehtud investeeringutelt. Teenuste tulemusliku osutamise kulu arvutamiseks võivad riigi reguleerivad asutused kasutada kuluarvestusmeetodeid sõltumata sellest, milliseid meetodeid kasutab asjaomane ettevõtja. Riigi reguleerivad asutused võivad nõuda, et operaatorid esitaksid täielikud põhjendused oma hindade kohta ja nõuda vajaduse korral ka nende hindade korrigeerimist.4. Riigi reguleerivad asutused tagavad, et kui kuluarvestussüsteemi rakendamine on hinnakontrolli toetamiseks kohustuslik, tehakse kuluarvestussüsteem üldsusele kättesaadavaks nii, et oleksid näha vähemalt peamised kategooriad, millesse kulud jaotatakse ja kulude omistamise eeskirjad. Kuluarvestussüsteemist kinnipidamist kontrollib pädev sõltumatu asutus. Kord aastas avaldatakse teatis sellest süsteemist kinnipidamise kohta.IV PEATÜKKMENETLUSSÄTTEDArtikkel 14Komitee1. Komisjoni abistab direktiivi 2002/21/EÜ (raamdirektiiv) artikli 22 alusel loodud sidekomitee.2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.3. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.4. Komitee võtab vastu oma töökorra.Artikkel 15Teabe avaldamine ja juurdepääs sellele1. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga hõlmatud ettevõtjatele kehtestatavad erikohustused avaldatakse ning määratakse kindlaks konkreetsed tooted/teenused ja geograafilised turud. Liikmesriigid tagavad, et kui ajakohastatud teave ei ole salajane ega sisalda ärisaladusi, on see avalikkusele kättesaadav kujul, mis tagab kõigile huvitatud isikutele hõlpsa juurdepääsu kõnealusele teabele.2. Liikmesriigid saadavad komisjonile koopia igasugusest sel viisil avaldatud teabest. Komisjon teeb kõnealuse teabe kättesaadavaks lihtsalt juurdepääsetaval kujul ja edastab selle vajaduse korral sidekomiteele.Artikkel 16Teatamine1. Liikmesriigid teatavad komisjonile hiljemalt artikli 18 lõike 1 teises lõigus nimetatud kohaldamiskuupäevaks riigi reguleerivad asutused, kes vastutavad käesolevas direktiivis sätestatud ülesannete täitmise eest.2. Riigi reguleerivad asutused teatavad komisjonile, milliseid operaatoreid peetakse käesoleva direktiivi kohaldamisel märkimisväärset turujõudu omavaks ja millised kohustused on neile käesoleva direktiivi alusel kehtestatud. Komisjonile teatatakse viivitamata kõigist muudatustest, mis mõjutavad ettevõtjatele kehtestatud kohustusi, ja muudatustest seoses ettevõtjatega, keda mõjutavad käesoleva direktiivi sätted.Artikkel 17Läbivaatamise kordKomisjon vaatab käesoleva direktiivi toimimise regulaarselt läbi ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande esimene kord hiljemalt kolm aastat pärast artikli 18 lõike 1 teises lõigus nimetatud kohaldamistähtpäeva. Selleks võib komisjon nõuda liikmesriikidelt teavet, mis tuleb esitada asjatute viivitusteta.Artikkel 18Direktiivi ülevõtmine1. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid vastu ja avaldavad need hiljemalt 24. juuliks 2003. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Nad kohaldavad neid õigusnorme alates 25. juulist 2003.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või neid meetmeid ametlikult avaldades nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti ja kõnealuste õigusnormide hilisemad muudatused.Artikkel 19JõustumineKäesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 20AdressaadidKäesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 7. märts 2002Euroopa Parlamendi nimelpresidentP. COXNõukogu nimeleesistujaJ. C. APARICIOI LISAÜhenduse kuulajatele ja vaatajatele edastatavatele digitaaltelevisiooni- ja -raadioteenustele juurdepääsu tingimusedI osa. Tingimusjuurdepääsusüsteemide tingimused, mida kohaldatakse artikli 6 lõike 1 kohaseltSeoses tingimusjuurdepääsuga ühenduse kuulajatele ja vaatajatele edastatavatele digitaaltelevisiooni- ja -raadioteenustele peavad liikmesriigid edastusvahenditest olenemata kooskõlas artikliga 6 tagama, et kohaldatakse järgmisi tingimusi:a) ühenduse turu tingimusjuurdepääsusüsteemidel peavad olema tehnilised võimalused tulusaks edastuse juhtimiseks, võimaldades võrguoperaatoritel täielikult juhtida selliseid tingimusjuurdepääsusüsteeme kasutavaid teenuseid kohalikul või piirkondlikul tasandil;b) kõik tingimusjuurdepääsuteenuste operaatorid, kes osutavad digitaaltelevisiooni- ja -raadioteenustele juurdepääsu teenuseid ja kelle juurdepääsuteenustest sõltub see, kas edastajad jõuavad võimalike vaatajate või kuulajateni, peavad edastusvahenditest olenemata:- osutama kõigile ringhäälinguorganisatsioonidele ühenduse konkurentsiõigust järgides õiglaselt, mõistlikult ja diskrimineerimata tehnilisi teenuseid, mis võimaldavad teenuseoperaatorite hallatavate dekoodritega varustatud vaatajatel ja kuulajatel vastu võtta ringhäälinguorganisatsioonide digitaalselt edastatavaid teenuseid,- pidama eraldi raamatupidamist oma tegevuse kohta tingimusjuurdepääsuteenuste osutajana.c) tarbijatele mõeldud seadmete tootjatele litsentse andes tagavad tingimusjuurdepääsutoodete ja -süsteemide tööstusomandi õiguse valdajad, et litsentse antakse õiglastel, mõistlikel ja mittediskrimineerivatel tingimustel. Võttes arvesse tehnilisi ja kaubanduslikke tegureid, ei kehtesta õiguste valdajad litsentside andmisel tingimusi, mis keelaksid, takistaksid või piiraksid järgmiste omaduste ühendamist ühes tootes:- ühtne kasutajaliides, mille abil oleks võimalik saada ühendus mitme muu juurdepääsusüsteemiga, või- mõnele muule juurdepääsusüsteemile iseloomulikud vahendid, tingimusel et litsentsiomanik järgib asjaomaseid ja mõistlikke tingimusi ning tagab omalt poolt tingimusjuurdepääsusüsteemi operaatorite toimingute turvalisuse.II osa. Muud vahendid, mille kohta võib kehtestada tingimusi artikli 5 lõike 1 punkti b alusela) Juurdepääs rakendusliidestele (Application Program Interface - API);b) juurdepääs elektroonilistele programmijuhistele (Electronic Programme Guide - EPG).II LISATEAVITATUD OPERAATORI AVALDATAVAS STANDARDPAKKUMISES, MIS KÄSITLEB ERALDATUD JUURDEPÄÄSU KLIENDILIINI VASKPAARILE, SISALDUVATE KÜSIMUSTE MIINIMUMLOETELUKäesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:a) kliendi alamliin - kliendiliini osa, mis ühendab sidevõrgu lõpp-punkti, mis asub abonendi ruumides, kontsentratsioonipunkti või määratud vahepealse juurdepääsupunktiga üldkasutatavas paikses telefonivõrgus;b) eraldatud juurdepääs kliendiliinile - täielikult eraldatud juurdepääs kliendiliinile ja ühisjuurdepääs kliendiliinile; see ei too kaasa muutust kliendiliini omandilises kuuluvuses;c) täielikult eraldatud juurdepääs kliendiliinile - kasutusõiguse saanule tagatud juurdepääs teavitatud operaatori kliendiliinile või kliendi alamliinile, mispuhul lubatakse kasutada metalljuhtmete keerdpaari kogu sagedusspektrit;g) ühisjuurdepääs kliendiliinile - kasutusõiguse saanule tagatud juurdepääs teavitatud operaatori kliendiliinile või kliendi alamliinile, mispuhul lubatakse kasutada metalljuhtmete keerdpaari kõneribavälist sagedusspektrit; kliendiliin jääb teavitatud operaatori kasutusse telefoniteenuste osutamiseks üldsusele;A. Tingimused eraldatud juurdepääsuks kliendiliinile1. Võrguelemendid, millele juurdepääsu pakutakse, hõlmavad eelkõige järgmist:a) juurdepääs kliendiliinidele;b) juurdepääs kliendiliini kõneribavälisele sagedusspektrile ühisjuurdepääsu korral kliendiliinile.2. Informatsioon füüsilise juurdepääsu asukohtade paiknemise kohta1 ja kliendiliinide kättesaadavuse kohta juurdepääsuvõrgu eri osades.3. Kliendiliinidele juurdepääsu ja nende kasutamise tehnilised tingimused, sealhulgas kliendiliini metalljuhtmete keerdpaari omadused.4. Tellimise ja teenuste osutamise kord, kasutuspiirangud.B. Ühispaiknemisteenused1. Informatsioon teavitatud operaatori asjakohaste asukohtade kohta.12. Ühispaiknemisvõimalused punktis 1 osutatud asukohtades (sealhulgas füüsiline ühispaiknemine ning vajaduse korral kaugühispaiknemine ja virtuaalne ühispaiknemine).3. Seadmete omadused: võimalikud piirangud ühispaiknevatele seadmetele.4. Turvalisus: teavitatud operaatorite poolt nende asukohtades turvalisuse tagamiseks võetud meetmed.5. Konkureerivate operaatorite personali juurdepääsutingimused.6. Ohutusnormid.7. Eeskirjad, mis käsitlevad ruumi jaotamist piiratud ühispaiknemisruumi puhul.8. Tingimused, mille kohaselt kasutusõiguse saanud võivad kontrollida füüsiliseks ühispaiknemiseks kasutatavaid asukohti või neid asukohti, kus ühispaiknemisest on võimsuse puudumise tõttu keeldutud.C. TeabesüsteemidTeavitatud operaatori tugisüsteemidele ning eeltellimise, teenuste osutamise, tellimise, tehnilise hoolduse ja remondi taotluste ning arvelduse teabesüsteemidele või andmebaasidele juurdepääsu tingimused.D. Tarnetingimused1. Teenuste ja vahendite tarne taotlustele vastamise tähtaeg; teenusetaseme kokkulepped, rikete kõrvaldamise aeg, normaalsele teenusetasemele tagasipöördumise kord ning teenuse kvaliteedi parameetrid.2. Lepingu tüüptingimused, sealhulgas vajaduse korral tähtaegade eiramise hüvitamine.3. Iga eespool nimetatud teguri, ülesande ja vahendi hind või hinnakujundusvalem.1 EÜT C 365 E, 19.12.2000, lk 215 ja EÜT C 270 E, 25.9.2001, lk 161.2 EÜT C 123, 25.4.2001, lk 50.3 Euroopa Parlamendi 1. märtsi 2001. aasta arvamus (EÜT C 277, 1.10.2001, lk 72), nõukogu 17. septembri 2001. aasta ühine seisukoht (EÜT C 337, 30.11.2001, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2001. aasta otsus (EÜTs seni avaldamata). Nõukogu 14. veebruari 2002. aasta otsus.4 Vt EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33.5 Vt EÜT L 108, 24.4.2002, lk 21.6 EÜT L 281, 23.11.1995, lk 51.7 EÜT L 196, 5.8.1993, lk 48.8 EÜT L 199, 26.7.1997, lk 32. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 98/61/EÜ (EÜT L 268, 3.10.1998, lk 37).9 EÜT L 101, 1.4.1998, lk 24.10 EÜT L 165, 19.6.1992, lk 27. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega nr 98/80/EÜ (EÜT L 14, 20.1.1998, lk 27).11 EÜT L 366, 30.12.2000, lk 4.12 EÜT L 141, 13.5.1998, lk 6.13 EÜT C 265, 22.8.1998, lk 2.14 EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37. Direktiivi on muudetud direktiiviga 98/48/EÜ (EÜT L 217, 5.8.1998, lk 18).15 EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.16 Vt EÜT L 108, 24.4.2002, lk 51.17 EÜT L 24, 30.1.1998, lk 1.1 Avaliku julgeoleku huvides võib käesoleva teabe kättesaadavust piirata ainult huvitatud pooltega.


title: Komisjoni direktiiv, 28. märts 1989, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 76/756/EMÜ mootorsõidukitele ja nende haagistele valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31989L0278

Euroopa Liidu Teataja L 109 , 20/04/1989 Lk 0038 - 0042 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 18 Lk 0224  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 18 Lk 0224

		Komisjoni direktiiv,28. märts 1989,millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 76/756/EMÜ mootorsõidukitele ja nende haagistele valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(89/278/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud direktiiviga 87/403/EMÜ, [2] eriti selle artiklit 11,võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/756/EMÜ mootorsõidukitele ja nende haagistele valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [3] viimati muudetud direktiiviga 84/8/EMÜ, [4] eriti selle artiklit 4,ning arvestades, et:kogemuste põhjal ja tehnika praeguse taseme juures on nüüd võimalik teatavaid nõudeid laiendada ja neid tegelike liiklustingimustega kooskõlastada, suurendades seega sõidukikasutajate ja teiste liiklejate ohutust;käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas mootorsõidukisektoris tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arenguga kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevaga muudetakse direktiivi 76/756/EMÜ I lisa vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 21. Alates 1. oktoobrist 1989 ei tohi liikmesriigid:- keelduda sõidukitüübile EMÜ tüübikinnituse andmisest, direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes nimetatud dokumendi väljastamisest ega siseriikliku tüübikinnituse andmisest ega- keelata sõidukite kasutuselevõtmistdirektiivi 76/756/EMÜ I lisa punktides 1.5.9–1.5.22 loetletud kohustuslike või mittekohustuslike valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamisega seotud põhjustel, kui kõnealust tüüpi sõiduki või nende sõidukite mainitud valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus vastab käesoleva direktiivi sätetele.2. Alates 1. oktoobrist 1989 liikmesriigid:- ei anna enam välja direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes nimetatud dokumenti sõidukitüübile, kui mainitud valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus ei vasta käesoleva direktiivi sätetele, välja arvatud direktiivi 76/756/EMÜ I lisa punktis 4.5.3 kirjeldatud kategooriate 1a ja 1b eesmiste suunatulelaternate puhul,- võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõidukitüübile, kui mainitud valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus ei vasta käesoleva direktiivi sätetele, välja arvatud direktiivi 76/756/EMÜ I lisa punktis 4.5.3 kirjeldatud kategooriate 1a ja 1b eesmiste suunatulelaternate puhul.3. Alates 1. aprillist 1991 võivad liikmesriigid keelduda sõidukitüübile siseriikliku tüübikinnituse andmisest ja lõpetada direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes nimetatud dokumendi väljastamise, kui mainitud valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus ei vasta käesoleva direktiivi sätetele, välja arvatud direktiivi 76/756/EMÜ I lisa punktis 4.5.3 kirjeldatud kategooriate 1a ja 1b eesmiste suunatulelaternatega seotud sätete suhtes sõidukitüüpide puhul, mille tüübikinnitust ei tingi uus konstruktsioon ega konstruktsiooni ja/või kere kuju muutus, mis võiks mõjutada kõnealuste eesmiste suunatulelaternate mõõtmeid ja nende asendit eesmiste lähitulelaternate ja udutulelaternate suhtes.4. Alates 1. oktoobrist 1993 võivad liikmesriigid keelata sõidukite kasutuselevõtmise, kui mainitud valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus ei vasta käesoleva direktiivi sätetele, välja arvatud direktiivi 76/756/EMÜ I lisa punktis 4.5.3 kirjeldatud kategooriate 1a ja 1b eesmiste suunatulelaternate suhtes.Artikkel 3Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. septembril 1989. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 28. märts 1989Komisjoni nimelasepresidentMartin Bangemann[1] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[2] EÜT L 220, 8.8.1987, lk 44.[3] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 1.[4] EÜT L 9, 12.1.1984, lk 24.--------------------------------------------------LISAKäesolevaga muudetakse direktiivi 76/756/EMÜ I lisa järgmiselt.Punkti 1.5.5 järele lisatakse järgmised uued punktid 1.5.6 ja 1.5.7:"1.5.6. SeadeSeade – valgustus- või valgussignaalseade, mis hõlmab vähemalt valgusallikat (ja teatavatel juhtudel optilist süsteemi), valgust kiirgavat pinda ja kinnituskohta. Seade võib koosneda ühest või mitmest laternast; kui see koosneb mitmest laternast, võivad need olla grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud.""1.5.7. Ühefunktsiooniline laternÜhefunktsiooniline latern – seadme osa, mis täidab ühtainust valgustus- või valgussignaalide saatmise funktsiooni."Punkti 1.12 kaks esimest rida sõnastatakse järgmiselt:"Üksiklatern – ühefunktsiooniline latern või identsete või mitteidentsete sama funktsiooniga ja sama värvi valgust andvate laternate mis tahes kombinatsioon, kui see moodustab seadme…"Punktid 1.5.6–1.5.20 loetakse punktideks 1.5.8–1.5.22.Punkt 4.1.2 sõnastatakse järgmiselt:"4.1.2. ArvKaks või neliKui sõidukile on paigaldatud neli peidetavat kaugtulelaternat, on kahe täiendava kaugtulelaterna paigaldamine lubatud ainult valgussignaalide saatmiseks (punkti 3.12 kohaselt) päevavalguses."Punkti 4.1.10.2 järele lisatakse järgmine uus punkt 4.1.10.3:"4.1.10.3. Kui on paigaldatud neli peidetavat kaugtulelaternat, peab nende ülessuunatud asend takistama sõidukile paigaldatud täiendavate kaugtulelaternate samaaegset toimimist, kui need on ette nähtud valgussignaalide saatmiseks (punkti 3.12 kohaselt) päevavalguses."Punkt 4.5.1 sõnastatakse järgmiselt:"4.5.1. Olemasolu (vt 4. liide)Kohustuslik. Suunatulelaternate tüübid jagunevad kategooriatesse (1, 1a, 1b, 2a, 2b ja 5), kusjuures sõidukile paigaldamisel on kindel järjestus (A ja B).Järjestus A kehtib kõigi mootorsõidukite suhtes.Järjestus B kehtib ainult haagiste suhtes."Punkt 4.5.3 sõnastatakse järgmiselt:"4.5.3. JärjestusA: kaks järgmiste kategooriate eesmist suunatulelaternat:- 1 või 1a või 1b,kui selle laterna valgusava serva ja lähitulelaterna ja/või eesmise udutulelaterna (kui see on olemas) valgusava serva vaheline kaugus on vähemalt 40 mm;- 1a või 1b,kui selle laterna valgusava serva ja lähitulelaterna ja/või eesmise udutulelaterna (kui see on olemas) valgusava serva vaheline kaugus on suurem kui 20 mm ja väiksem kui 40 mm;- 1b,kui selle laterna valgusava serva ja lähitulelaterna ja/või eesmise udutulelaterna (kui see on olemas) valgusava serva vaheline kaugus on kuni 20 mm;kaks tagumist suunatulelaternat (kategooria 2a või 2b);kaks korduvat külgmist suunatulelaternat (kategooria 5).Kui on paigaldatud seadmed, mis toimivad eesmiste suunatulelaternatena (kategooriad 1, 1a ja 1b), ja mis tahes korduvad külgmised suunatulelaternad (kategooria 5), võib punktis 4.5.5 esitatud nähtavusega seotud nõuete täitmiseks paigaldada kaks täiendavat korduvat külgmist suunatulelaternat (kategooria 5).B: kaks tagumist suunatulelaternat (kategooria 2a või 2b)."Punktid 4.5.4.2.2 ja 4.5.4.2.3 sõnastatakse järgmiselt:"4.5.4.2.2. Punkti 3.8 kohaselt mõõdetuna on kategooriate 1, 1a, 1b, 2a ja 2b suunatulelaternate kõrgus vähemalt 350 mm ja kuni 1500 mm.4.5.4.2.3. Kui sõiduki ehitus ei võimalda eespool täpsustatud viisil mõõdetud maksimumväärtusi kasutada, võib neid väärtusi suurendada 2300 millimeetrini kategooria 5 külgmiste suunatulelaternate puhul ning 2100 millimeetrini kategooriate 1, 1a, 1b, 2a ja 2b suunatulelaternate puhul."Punkt 4.5.12 sõnastatakse järgmiselt:"4.5.12. Muud nõudedTuli peab olema vilkuv ning vilkuma sagedusega 90 ± 30 korda minutis.Tuli peab süttima kuni ühe sekundi jooksul ning esimest korda kustuma kuni pooleteise sekundi jooksul pärast valgussignaali lülitusseadise kasutamist. Kui mootorsõiduk on varustatud haagise vedamise seadmega, siis kasutatakse haagist vedava sõiduki suunatulelaternate lülitusseadist ka haagise suunatulelaternate puhul. Ühe suunatulelaterna tõrke puhul, v.a lühis, peavad teised edasi vilkuma, kuid sellisel juhul võib vilkumissagedus ettenähtust erineda."Punktid 4.9.4.3 ja 4.9.5 sõnastatakse järgmiselt:"4.9.4.3. Pikkus:Erinõuded puuduvad.4.9.5. Geomeetriline nähtavusHorisontaalnurk kahe eesmise ääretulelaterna puhul:45º sissepoole ja 80º väljapoole.Haagiste puhul võib seespoolset nurka vähendada viie kraadini.Vertikaalnurk:horisontaaltasapinnast 15º ülespoole ja allapoole. Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada viie kraadini laternate puhul, mille kõrgus on alla 750 mm maapinnast."4. liidet muudetakse järgmiselt:"4. liideSUUNATULELATERNGEOMEETRILISE NÄHTAVUSE NURGAD+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++"--------------------------------------------------4. liideSUUNATULELATERNGEOMEETRILISE NÄHTAVUSE NURGAD+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------