title: Nõukogu direktiiv, 19. juuli 1982, millega muudetakse direktiivi 76/895/EMÜ (puu- ja köögiviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta) II lisa (82/528/EMÜ)

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31982L0528

Euroopa Liidu Teataja L 234 , 09/08/1982 Lk 0001 - 0004 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 15 Lk 0132  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 26 Lk 0038  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 15 Lk 0132  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 03 Köide 26 Lk 0038

		Nõukogu direktiiv,19. juuli 1982,millega muudetakse direktiivi 76/895/EMÜ (puu- ja köögiviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta) II lisa(82/528/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1976. aasta direktiivi 76/895/EMÜ puu- ja köögiviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta, [1] viimati muudetud direktiiviga 81/36/EMÜ, [2] eriti selle artiklit 5,võttes arvesse komisjoni ettepanekut [3]ning arvestades, et:direktiivi 76/895/EMÜ artiklis 5 on sätestatud, et lisade sisu muudetakse regulaarselt ja et muudatuste tegemisel võetakse arvesse tehnika ja teaduse arengut, samuti tervise ja põllumajandusega seotud nõudeid;kuna pestitsiidide jääkide kindlaksmääramine nende üldnimetuse ja keemilise valemiga on piisav, tundub olevat soovitav mainitud direktiivi II lisa esitusviisi vastavalt lihtsustada;pestitsiididel aramiidil ja klorofensoonil ei ole enam majanduslikku tähtsust ja nende jääkide esinemine toiduainetes ei ole tõenäoline; seepärast on asjakohane nimetatud pestitsiidid II lisast välja jätta;seoses tehnika ja teaduse arenguga on vaja muuta II lisas sisalduvaid sätteid, eriti pestitsiidide atrasiini, etüülasiinfossi, metüülasiinfossi, barbaani, binapakrüüli, karbarüüli, klorobensülaadi, diallaadi, endosulfaani, lindaani ja paratiooni, sealhulgas paraoksooni ja folpeediga seotud piirnorme;samadel põhjustel tundub olevat soovitav kõnealust direktiivi ajakohastada, lisades sätted muude pestitsiidide kohta, mille jääke võib puu- ja köögiviljas esineda, nimelt bromoetüülfossi, bromopropülaadi, kaptafooli, kloroprofaami, klorobufaami, klorofenvinfossi, kloromekvaadi, DDT, diasinooni, diklofluaniidi, diklorofossi, dikofooli, dioksatiooni, dikvaadi, fentiini, heptakloori, metüülbromiidi, parakvaadi, püretriinide, triallaadi, vamidotsiooni ja kinometionaadi kohta;kooskõlas praeguste rahvusvaheliste tavadega tundub olevat samuti soovitav asendada amitrooli, endriini ja TEPP'i siiani nulliga väljendatud piirnormid konkreetsete normidega, mis jäävad määramise alampiirile või selle lähedale;piirnormide kontrollimisel, eriti proovide võtmisel ja analüüsimisel tekivad vead, tuleks viimaseid väljendada sobiliku tüvenumbrite arvuga; seepärast tuleks parandada klorobensiidi ja metüülparatiooni, sealhulgas metüülparaoksooniga seotud norme,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevaga muudetakse direktiivi 76/895/EMÜ II lisa järgmiselt.1. Veerg pealkirjaga "EMÜ nr (1)" ja joonealune märkus 1 jäetakse välja.2. Kanded "aramiit" ja "klorofensoon" jäetakse välja.3. Allpool esitatud pestitsiidide jäägid ja nende kohta tabelis sisalduvad andmed, välja arvatud keemilised valemid, mis jäävad samaks, asendatakse järgmisega:Üldnimetus | | Piirnormid (mg/kg (ppm)) |amitrool | 0,05 | |atrasiin | 0,1 | |etüülasiinfoss | 0,05 | |metüülasiinfoss | 1: | viinamarjad, tsitrusviljad |0,5: | muud saadused |binapakrüül | 0,05: | sibul- ja mugulköögiviljad ning juurviljad |0,3: | muud köögiviljad, puuviljad |karbarüül | 3: | aprikoosid, õunad, pirnid, virsikud, viinamarjad, ploomid, salatid, kapsad |1: | muud saadused |klorobensiid | 2 | |klorobensülaat | 0,2: | pähklid |2: | muud saadused |endosulfaan (a- ja b-endosulfaani ja endosulfaansulfaadi summa) | 0,2: | juurviljad |1: | muud saadused |endriin | 0,01 | |folpeet | 15: | kirsid, salat, vaarikad, mustikad, sõstrad, viinamarjad, maasikad |10: | tsitrusviljad, õunviljad |5: | tomatid |2: | muud saadused |lindaan (gamma-HCH) | 2: | lehtköögiviljad |0,5: | tomatid, luuviljad ja viinamarjad |0,1: | porgandid |1: | muud saadused |metüülparatioon, sealhulgas metüülparaoksoon | 0,2 | |TEPP | 0,01 | |4. Lisatakse järgmised pestitsiidide jäägid koos vastavate andmetega:Pestitsiidide jäägid | Piirnormid (mg/kg (ppm)) |Üldnimetus | Keemiline valem | | |bromoetüülfoss | 0–4-bromo-2,5-diklorofenüül-0, 0-dietüülfosfortioaat | 0,5 | |bromopropülaat | isopropüül-4,4'-dibromobensilaat | 3: | tsitrusviljad, banaanid |2: | õun- ja luuviljad, maasikad, viinamarjad |1: | köögiviljad |0,05: | muud puuviljad |kaptafool | 1,2,3,6-tetrahüdro-N-(1,1,2, 2-tetrakloroetüültio) ftaalimiid | 8: | lehtköögiviljad |2: | juurviljad |5: | muud saadused |klorofenvinfoss (E- ja Z-isomeeride summa) | 2-kloro-l-(2,4-diklorofenüül) vinüüldietüülfosfaat | 0,5: | sibul- ja mugulköögiviljad ning juurviljad, seller, petersell |0,05: | seened, puuviljad |0,1: | muud köögiviljad |kloromekvat, väljendatud kloromekvatkatioonina | 2-kloroetüültrimetüülammooniumioon | 3: | pirnid |1: | viinamarjad |0,05: | muud saadused |DDT (p, p'DDT, p-p'DDT, p, p'DDE ja p-p'TDE summa) | 1,1,1-trikloro-2,2-bis-4-klorofenüül)etaan | 0,1 | |diasinoon | 0,0-dietüül-0- 2-isopropüül-6-metüülpürimidiin-4-üülfosfortioaat | 0,05: | pähklid |0,5: | muud saadused |diklofluaniid | N-diklorofluorometüültio-N, N'-dimetüül-N-fenüülsulfamiid | 10: | salat, maasikad, muud marjad, viinamarjad |5: | muud saadused |diklorofoss | 2,2-diklorovinüüldimetüülfosfaat | 0,1 | |dikofool | 2,2,2-trikloro-1,1-bis (4-klorofenüül)etanool | 2: | puuviljad |0,5: | köögiviljad |dioksatioon | S, S′– (1,4-dioksaan-2,3-diüül)- 0,0,0,0′– 0′ tetraetüüldi (fosforditioaat)′ | 3: | tsitrusviljad |0,4: | viinamarjad |0,2: | muud saadused |dikvat, väljendatud dikvatkatioonina | 1,1′– etüleen-2,2′ – bipüridüüldiüüliumioon | 0,1: | köögiviljad |0,05: | muud saadused |fentiiniühendid (summa väljendatud fentiinhüdroksiidina) | trifenültiin | 1: | seller |0,1: | porgandid |0,05: | muud saadused |heptakloor (heptakloori ja heptakloorepoksiidi summa) | 1,4,5, 6,7,8, 8-heptakloro-3a, 4,7,7a-tetrahüdro-4, 7-metanoindeen | 0,01 | |metüülbromiid | bromometaan | 0,1 | |parakvat, väljendatuna parakvatkatioonina | 1,1'-dimetüül-4, 4'-bipüridüüldiüüliumioon | 0,05 | |püretriinid (püretriinide I ja II, tsineriinide I ja II, jasmoliinide I ja II summa) | – | 1 | |vamidotiooni ja vamidotioonsulfoksiidi summa) | 0,0-dimetüül-S-2-(1-metüülkarbamoüületüültio)etüülfosfortioaat | 0,5: | õunviljad |0,05: | muud saadused |kinometionaat | 6-metüül-1, 3-ditiolo-[4,5-b] kinoksaliin-2-oon | 0,3 | |5. Pealkirjad"barbaan"ja"diallaat"asendatakse vastavalt"barbaani, kloroprofaami, klorobufaamiga"ja"diallaadi, triallaadiga"seotud rühmadega järgmiselt:Pestitsiidide jäägid | Piirnormid (mg/kg (ppm)) |Üldnimetus | Keemiline valem | | || |barbaan | summa väljendatud 3-kloroaniliinina | 4-klorobut-2-ünüül-3-klorokarbanilaat; isopropüül-3-klorofenüülkarbamaat; 1-metüülprop-2-ünüül-3-klorofenüülkarbamaat | 0,1: 0,05: | seller, porgandid, aedharakputk, pastinaak, petersell muud saadused |kloroprofaam |klorobufaam |diallaat | summa | S-2, 3-dikloroallüüldiisopropüültiokarbamaat; S-2, 3,3-trikloroallüüldiisopropüültiokarbamaat | 0,1 | |triallaat | |Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad artikli 1 täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. juulil 1984. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 19. juuli 1982Nõukogu nimeleesistujaB. Westh[1] EÜT L 340, 9.12.1976, lk 26.[2] EÜT L 46, 19.2.1981, lk 33.[3] EÜT C 95, 16.4.1982, lk 6.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv, 28. märts 1980, millega muudetakse puu- ja köögiviljades ja nende pinnal esinevatele pestitsiidide jääkidele piirnormide kehtestamist käsitleva nõukogu direktiivi 76/895/EMÜ II lisa

text:
Avis juridique important

|

31980L0428

Official Journal L 102 , 19/04/1980 P. 0026 - 0026 Finnish special edition: Chapter 3 Volume 12 P. 0018  Greek special edition: Chapter 03 Volume 28 P. 0122  Swedish special edition: Chapter 3 Volume 12 P. 0018  Spanish special edition: Chapter 03 Volume 17 P. 0241  Portuguese special edition Chapter 03 Volume 17 P. 0241

KOMISJONI DIREKTIIV,28. märts 1980,millega muudetakse puu- ja köögiviljades ja nende pinnal esinevatele pestitsiidide jääkidele piirnormide kehtestamist käsitleva nõukogu direktiivi 76/895/EMÜ II lisa(80/428/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1976. aasta direktiivi 76/895/EMÜ puu- ja köögiviljades ja nende pinnal esinevatele pestitsiidide jääkidele piirnormide kehtestamise kohta,1 eriti selle artiklit 4,ning arvestades, et:nimetatud artiklis on sätestatud, et juhul kui liikmesriik leiab, et II lisas kehtestatud piirnorm võib ohustada inimeste või loomade, välja arvatud kahjulike organismide tervist, võib asjaomane liikmesriik kõnealust piirnormi oma territooriumil ajutiselt vähendada;Hollandi Kuningriik on tuginenud eespool nimetatud artikli sätetele dimetoaadi, ometoaadi ja fenklorofossi suhtes kehtestatud piirnormide osas;enne kui komisjon saab võetavad meetmed välja töötada, on vajalik täiendavate uuringute teostamine dimetoaadi ja ometoaadi osas;võttes arvesse fenklorofossi kasutamisulatuse piiranguid ja soovimatute saasteainete võimalikku leidumist fenklorofossi sisaldavates preparaatides ja seega ka selle jääkides, oleks fenklorofossi puhul siiski mõistlik vähendada II lisas sätestatud piirnormi viivitamatult madalaima tasemeni, mis on kooskõlas praeguse hea põllumajandustavaga;ühtlasi on soovitatav viia fenklorofossi lubatavate jääkide määratlus kooskõlla rahvusvahelise tavaga, laiendades seda fenklorofossi peamisele metaboliidile;käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 76/895/EMÜ II lisa fenklorofossi käsitlevat jaotist nr 15/56 muudetakse järgmiselt:EMÜ nr Pestitsiidid Piirnormid (mg/kg ehk miljondikku massiosa)Üldnimetus Keemiline valem15/56 Fenklorofoss, sealhulgas 0,0-dimetüül-0-(2,4,5-triklorofenüül)tiofosfaat Arvutatud fenklorofossina 0,01- - 0,0-dimetüül-0-(2,4,5-triklorofenüül)fosfaatArtikkel 2Liikmesriigid jõustavad artikli 1 järgmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. märtsil 1981 ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 28. märts 1980Komisjoni nimelasepresidentFinn GUNDELACH1 EÜT L 340, 9.12.1976, lk 26.


title: NÕukogu direktiiv, 27. juuni 1985, teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31985L0337

Euroopa Liidu Teataja L 175 , 05/07/1985 Lk 0040 - 0048 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 6 Lk 0226  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 6 Lk 0009  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 6 Lk 0226  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 15 Köide 6 Lk 0009

		Nõukogu direktiiv,27. juuni 1985,teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta(85/337/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 100 ja 235,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:Euroopa ühenduste 1973. aasta keskkonnaalases tegevusprogrammis [4] ja 1977. aasta keskkonnaalases tegevusprogrammis [5] ning 1983. aasta tegevusprogrammis, [6] mille põhimõtted Euroopa Ühenduste Nõukogu ja liikmesriikide valitsuste esindajad on heaks kiitnud, rõhutatakse, et parim keskkonnapoliitika on pigem reostuse või saaste tekkimise takistamine nende tekkekohas kui pingutus nende mõju hilisemaks kõrvaldamiseks; neis programmides kinnitatakse vajadust võtta keskkonnale avaldatavat mõju arvesse kogu tehnilise kavandamise ja otsustamise võimalikult varajases etapis; selleks nähakse neis ette selliste mõjude hindamise korra rakendamine;erinevused liikmesriikide riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju käsitlevates õigusaktides võivad tekitada ebasoodsaid konkurentsitingimusi ja mõjutada seega otseselt ühisturu toimimist; seetõttu tuleks seda valdkonda käsitlevad siseriiklikud õigusaktid ühtlustada asutamislepingu artikli 100 kohaselt;samuti on vaja saavutada üks ühenduse eesmärkidest keskkonnakaitse ja elukvaliteedi alal;kuna asutamislepingus ei ole ette nähtud selleks vajalikke volitusi, tuleks kohaldada asutamislepingu artiklit 235;tuleks kehtestada keskkonnamõju hindamise üldpõhimõtted, et täiendada ja koordineerida suure keskkonnamõjuga riiklikke ja eraprojekte reguleerivaid teostusloa andmise menetlusi;tõenäolise olulise keskkonnamõjuga riiklike ja eraprojektide teostusluba tuleks anda ainult pärast nende projektide tõenäoliste oluliste keskkonnamõju eelnevat hindamist; sellisel hindamisel tuleb lähtuda arendaja esitatud asjakohasest teabest, mida võivad täiendada kõnealuse projektiga võimalikult seotud asutused ja isikud;tuleks ühtlustada need keskkonnamõju hindamise põhimõtted, mis on eeskätt seotud hindamisega hõlmatavate projektide, arendajate põhikohustuste ja hindamise sisuga;teatavat liiki projektidel on oluline keskkonnamõju ja need projektid peaksid üldjuhul olema hõlmatud süstemaatilise hindamisega;muud liiki projektidel ei tarvitse alati olla olulist keskkonnamõju ja neid projekte tuleks hinnata siis, kui nende omadused liikmesriikide arvates seda eeldavad;hinnatavate projektide korral tuleb seoses projekti ja selle mõjudega anda teatav miinimumteave;projekti keskkonnamõju tuleb hinnata selleks, et võtta arvesse soovi kaitsta inimeste tervist, mõjutada parema keskkonna abil elukvaliteeti, tagada liikide mitmekesisus ning säilitada ökosüsteemi kui peamise eluressursi paljunemisvõime;käesolevat direktiivi ei tule kohaldada selliste projektide suhtes, mille üksikasjad võetakse vastu konkreetse siseriikliku õigusaktiga, sest käesoleva direktiivi eesmärgid, kaasa arvatud teabe andmine, saavutatakse seadusandliku tegevuse kaudu;lisaks võib erandjuhtudel olla asjakohane vabastada konkreetne projekt käesoleva direktiiviga sätestatud hindamismenetlusest, kui komisjonile antakse asjakohane teave,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Käesolevat direktiivi kohaldatakse tõenäoliselt olulise keskkonnamõjuga riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise suhtes.2. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:projekt —- ehitiste või muude käitiste püstitamine või kavade teostamine,- muu sekkumine looduskeskkonda ja maastikku, kaasa arvatud maavarade kaevandamine;arendaja —eraprojekti loa taotleja või projekti algatav riigiasutus;teostusluba —pädeva asutuse või pädevate asutuste otsus, mis annab arendajale õiguse projekti teostamiseks.3. Pädev asutus või pädevad asutused on need asutused, mille liikmesriigid on määranud vastutavaks käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmise eest.4. Käesolev direktiiv ei hõlma riigikaitse eesmärkidel teostatavaid projekte.5. Käesolevat direktiivi ei kohaldata selliste projektide suhtes, mille üksikasjad võetakse vastu konkreetse siseriikliku õigusaktiga, sest käesoleva direktiivi eesmärgid, kaasa arvatud teabe andmine, saavutatakse seadusandliku tegevuse kaudu.Artikkel 21. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et enne loa andmist hinnatakse muu hulgas oma laadi, mahu või asukoha tõttu keskkonda oluliselt mõjutada võivaid projekte.Sellised projektid on määratletud artiklis 4.2. Keskkonnamõju hindamise võib lisada liikmesriikide projektide loamenetlusse või kui see ei ole võimalik, muudesse menetlustesse või käesoleva direktiivi eesmärkide täitmiseks kehtestatud menetlustesse.3. Liikmesriigid võivad erandjuhul vabastada konkreetse projekti kas täielikult või osaliselt käesoleva direktiivi sätete kohaldamisest.Sel juhul toimivad liikmesriigid järgmiselt:a) uurivad, kas asjakohane oleks mõni muu hindamisviis ja kas niiviisi kogutud teave tuleks teha üldsusele kättesaadavaks;b) teevad asjaomasele üldsusele kättesaadavaks hindamisest vabastamisega seotud teabe ja vabastamisotsuse põhjused;c) teatavad komisjonile enne loa andmist vabastamisotsuse põhjendused vajaduse korral koos oma kodanikele kättesaadavaks tehtud teabega.Komisjon edastab saadud dokumendid viivitamata teistele liikmesriikidele.Komisjon annab nõukogule käesoleva lõigu kohaldamisest aru üks kord aastas.Artikkel 3Keskkonnamõju hindamisel täpsustatakse projekti otsene ja kaudne mõju järgmistele teguritele ning kirjeldatakse ja hinnatakse neid sobival viisil ning asjaolude ja artiklite 4-11 kohaselt:- inimesed, loomastik ja taimestik,- pinnas, vesi, õhk, ilmastik ja maastik,- esimeses ja teises taandes nimetatud tegurite vastastikune mõju,- aineline vara ja kultuuripärand.Artikkel 41. Kui artikli 2 lõikest 3 ei tulene teisiti, hinnatakse I lisas loetletud klassidesse kuuluvaid projekte artiklite 5-10 kohaselt.2. II lisas loetletud klassidesse kuuluvaid projekte hinnatakse artiklite 5-10 kohaselt, kui liikmesriigid leiavad, et nende omadused seda eeldavad.Selleks võivad liikmesriigid muu hulgas täpsustada teatavad hinnatavate projektide liigid või kehtestada kriteeriumid ja/või künnised, mis on vajalikud selleks, et kindlaks määrata, milliseid II lisas loetletud klassidesse kuuluvaid projekte hinnatakse artiklite 5-10 kohaselt.Artikkel 51. Projektide puhul, mille keskkonnamõju tuleb artikli 4 alusel hinnata artiklite 5-10 kohaselt, võtavad liikmesriigid vastu vajalikud meetmed tagamaks, et arendaja esitab sobivas vormis III lisas täpsustatud teabe, kui:a) liikmesriigid leiavad, et see teave on loaandmismenetluse teatavas etapis ning konkreetse projekti või teatavat liiki projekti ja tõenäoliselt mõjutatavate keskkonnategurite eriomadusi silmas pidades asjakohane;b) liikmesriigid leiavad, et on asjakohane nõuda arendajalt sellise teabe koostamist, võttes muu hulgas arvesse olemasolevaid teadmisi ja hindamismeetodeid.2. Lõike 1 kohaselt arendaja esitatav teave sisaldab vähemalt:- projekti kirjeldust, mis sisaldab teavet projekti koha, lahenduse ja mahu kohta,- olulise kahjuliku mõju vältimiseks, vähendamiseks ja võimaluse korral kõrvaldamiseks ettenähtud meetmete kirjeldust,- andmeid, mida on vaja nende põhimõjude täpsustamiseks ja hindamiseks, mida projekt keskkonnale tõenäoliselt avaldab,- taanetes 1-3 nimetatud teabe üldarusaadavat kokkuvõtet.3. Liikmesriigid tagavad vajaduse korral, et asjakohast teavet valdavad asutused teevad selle kättesaadavaks arendajale.Artikkel 61. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et asutustele, kes on oma teatavate keskkonnaülesannete tõttu tulevikus projektiga tõenäoliselt seotud, antakse võimalus avaldada oma arvamust teostusloa taotluse kohta. Liikmesriigid määravad asutused, kellega sel eesmärgil konsulteeritakse kas üldiselt või igal loataotluse esitamise juhul. Artikli 5 kohaselt kogutud teave edastatakse kõnealustele asutustele. Konsulteerimise üksikasjaliku korra sätestavad liikmesriigid.2. Liikmesriigid tagavad, et:- kõik teostusloa taotlused ja kogu artikli 5 kohaselt kogutud teave tehakse üldsusele kättesaadavaks,- asjaomasele üldsusele antakse võimalus enne projekti algatamist arvamust avaldada.3. Liikmesriigid määravad kindlaks sellise teabe ja konsulteerimise üksikasjaliku korra ning võivad asjaomaste projektide või kohtade konkreetsete omaduste tõttu:- kindlaks määrata asjaomase üldsuse,- täpsustada teabe saamise kohad,- täpsustada üldsuse teavitamise viisid (näiteks müürilehtede kasutamine teatavas ümbruskonnas, avaldamine kohalikes ajalehtedes, näituste korraldamine kavade, jooniste, tabelite, graafikute, näidiste väljapanemiseks),- kindlaks määrata üldsuse konsulteerimise viisi (näiteks kirjalikud esildised, avalik küsitlus),- kindlaks määrata asjakohased tähtajad menetluse eri etappideks, et tagada otsuse vastuvõtmine mõistliku aja jooksul.Artikkel 7Kui liikmesriik teab, et projekt tõenäoliselt avaldab olulist keskkonnamõju mõnes teises liikmesriigis, või kui tõenäoliselt oluliselt mõjutatav liikmesriik seda taotleb, edastab liikmesriik, kelle territooriumil kavatsetakse projekti teostada, artikli 5 kohaselt kogutud teabe teisele liikmesriigile samal ajal, kui ta selle oma kodanikele kättesaadavaks teeb. Selline teave on aluseks kõikidele konsultatsioonidele, mis on vajalikud kahe liikmesriigi vastastikuste ja võrdväärsete kahepoolsete suhete raames.Artikkel 8Teostusloa menetlemisel tuleb arvesse võtta artiklite 5-7 kohaselt kogutud teavet.Artikkel 9Kui otsus on tehtud, teavitab pädev asutus või teavitavad pädevad asutused asjaomast üldsust:- otsuse sisust ja kõikidest sellele lisatud tingimustest,- otsuse aluseks olevatest põhjustest ja seisukohtadest, kui liikmesriigi õigusaktides nii sätestatakse.Sellise teavitamise üksikasjaliku korra määravad kindlaks liikmesriigid.Kui teist liikmesriiki on teavitatud artikli 7 kohaselt, teavitatakse seda ka kõnealusest otsusest.Artikkel 10Käesoleva direktiivi sätted ei mõjuta pädevate asutuste kohustust järgida siseriiklike õigusnormide ja aktsepteeritud õiguslike tavadega ettenähtud piiranguid, mis käsitlevad tööstus- ja ärisaladusi ning avalike huvide kaitset.Artikli 7 kohaldamisel rakendatakse teabe edastamise suhtes teisele liikmesriigile ja teabe vastuvõtmise suhtes sellises teises liikmesriigis piiranguid, mis kehtivad liikmesriigis, kus projekti kavandatakse.Artikkel 111. Liikmesriigid ja komisjon vahetavad teavet käesoleva direktiivi kohaldamisel omandatud kogemuste kohta.2. Liikmesriigid teavitavad komisjoni eelkõige kõikidest artikli 4 lõike 2 kohaselt kõnealuste projektide valikuks vastuvõetud kriteeriumidest ja/või künnistest või sellistest kõnealuste projektide liikidest, mis kooskõlas artikli 4 lõikega 2 kohaselt kuuluvad artiklite 5 –10 kohasele hindamisele.3. Viis aastat pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist saadab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande direktiivi kohaldamise ja tõhususe kohta. Aruanne koostatakse eespool nimetatud teabevahetuse alusel.4. Selle teabevahetuse alusel esitab komisjon nõukogule vajaduse korral lisaettepanekuid, pidades silmas käesoleva direktiivi kohaldamist piisavalt koordineeritud viisil.Artikkel 121. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud meetmed kolme aasta jooksul alates direktiivi teatavakstegemisest. [7]2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 13Käesoleva direktiivi sätted ei mõjuta liikmesriikide õigust sätestada rangemaid eeskirju keskkonnamõju hindamise ulatuse ja korra suhtes.Artikkel 14Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 27. juuni 1985Nõukogu nimeleesistujaA. Biondi[1] EÜT C 169, 9.7.1980, lk 14.[2] EÜT C 66, 15.3.1982, lk 89.[3] EÜT C 185, 27.7.1981, lk 8.[4] EÜT C 112, 20.12.1973, lk 1.[5] EÜT C 139, 13.6.1977, lk 3.[6] EÜT C 46, 17.2.1983, lk 1.[7] Käesolev direktiiv tehti liikmesriikidele teatavaks 3. juulil 1985.--------------------------------------------------I LISAARTIKLI 4 LÕIKE 1 KOHASED PROJEKTID1. Naftatöötlusettevõtted (välja arvatud ettevõtted, kus toornaftast valmistatakse üksnes määrdeõlisid) ja päevas vähemalt 500 tonni sütt või bituumenkilti gaasistavad või vedeldavad rajatised.2. Soojuselektrijaamad ja muud põletusrajatised, mille soojustootlus on vähemalt 300 megavatti, ja tuumaelektrijaamad ning muud tuumareaktorid (välja arvatud lõhustuvate ja muundmaterjalide tootmiseks ja muundamiseks mõeldud uurimisrajatised, mille suurim võimsus ei ületa 1 kilovatti pidevat soojusvõimsust).3. Üksnes radioaktiivsete jäätmete püsi- või lõppladustamiseks kavandatud rajatised.4. Kombinaadid malmi ja terase esmaseks sulatamiseks.5. Rajatised asbesti tootmiseks ning asbesti ja asbesti sisaldavate toodete töötlemiseks ja muundamiseks, kui neis toodetakse: asbesttsemendist valmistooteid üle 20000 tonni aastas, hõõrdematerjale üle 50 tonni valmistooteid aastas ja muid tooteid, milles kasutatakse üle 200 tonni asbesti aastas.6. Keemiakombinaadid.7. Kiirteede, [1] pikamaavedudeks vajalike raudteede ja vähemalt 2100 m peamaandumisrajaga lennuväljade [2] ehitamine.8. Kaubasadamad, samuti siseveeteed ja siseveeliikluseks mõeldud sadamad enam kui 1350 tonnistele laevadele.9. Jäätmekõrvaldusrajatised mürgiste ja ohtlike jäätmete põletamiseks, keemiliseks töötlemiseks või ladestamiseks.[1] Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab "kiirtee" teed, mis vastab peamisi rahvusvahelisi liiklussooni käsitlevas 15. novembri 1975. aasta Euroopa kokkuleppes sisalduvale määratlusele.[2] Käesoleva direktiiv kohaldamisel tähendab "lennujaam" lennujaama, mis vastab 1944. aasta Chicago konventsioonis (millega asutati Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon) sisalduvale määratlusele.--------------------------------------------------II LISAARTIKLI 4 LÕIKE 2 KOHASED PROJEKTID1. Põllumajandusa) Maakorraldusprojektid.b) Projektid harimata maa või poollooduslike alade intensiivpõllunduseks.c) Põllumajanduse veeprojektid.d) Esmakordne metsastamine, kui see ei põhjusta negatiivseid ökoloogilisi muutusi, ja maaparandus maakasutusviisi muutmiseks.e) Linnukasvatusrajatised.f) Seakasvatusrajatised.g) Lõhekasvatus.h) Merepõhja muutmine maaks.2. Kaevandaminea) Turba kaevandamine.b) Süvapuurimine, välja arvatud puurimine pinnase püsivuse uurimiseks, ja eeskätt:- puurimine maasoojuse kasutamiseks,- puurimine tuumajäätmete ladustamiseks,- puurimine veevarude kasutamiseks.c) Muude kui metalli sisaldavate ja energiat andvate mineraalainete nagu marmori, liiva, kruusa, kiltsavi, soola, fosfaatide ja kaaliumkloriidi kaevandamine.d) Kivi- ja pruunsöe allmaakaevandamine.e) Kivi- ja pruunsöe pealmaakaevandamine.f) Nafta tootmine.g) Maagaasi tootmine.h) Maakide kaevandamine.i) Bituumenkildi tootmine.j) Muude kui metalli sisaldavate ja energiat andvate mineraalainete pealmaakaevandamine.k) Maapealsed tööstusrajatised kivisöe, nafta, maagaasi ja maakide ning bituumenkildi tootmiseks.l) Koksiahjud (söe utmine).m) Tsemenditehased.3. Energiatööstusa) Tööstusrajatised elektri, auru ja sooja vee tootmiseks (I lisaga hõlmamata).b) Tööstusrajatised gaasi, auru ja sooja vee edastamiseks; elektri edastamine õhuliinide kaudu.c) Maagaasi maapealne ladustamine.d) Põlevate gaaside maa-alune ladustamine.e) Fossiilkütuste maapealne ladustamine.f) Kivi- ja pruunsöe tööstuslik kangideks pressimine.g) Tuumkütuse tootmise või rikastamise rajatised.h) Rajatised kasutatud tuumkütuse töötlemiseks.i) Rajatised radioaktiivsete jäätmete kogumiseks ja töötlemiseks (I lisaga hõlmamata).j) Hüdroelektrijaamad.4. Metallide töötleminea) Raua- ja terasetehased, kaasa arvatud valutöökojad, sepistusmasinad, tõmbemasinad ja valtspingid (I lisaga hõlmamata).b) Rajatised mitteraudmetallide, välja arvatud väärismetallid, tootmiseks, sealhulgas sulatamiseks, rafineerimiseks, tõmbamiseks ja valtsimiseks.c) Suurte valude pressimine, tõmbamine ja stantsimine.d) Metallide pinnatöötlus ja pindamine.e) Katelde, reservuaaride, tsisternide ja muude lehtmetallist mahutite tootmine.f) Mootorsõidukite tootmine ja kokkupanemine ning sõidukimootorite tootmine.g) Laevatehased.h) Rajatised õhusõidukite ehitamiseks ja parandamiseks.i) Raudteetarvikute tootmine.j) Kokkusurumine lõhkeainete abil.k) Rajatised metallimaakide särdamiseks ja paagutamiseks.5. Klaasi tootmine6. Keemiatööstusa) Vahesaaduste töötlemine ja kemikaalide tootmine (I lisaga hõlmamata).b) Taimekaitsevahendite ja ravimite, värvide ja lakkide, elastomeeride ja peroksiidide tootmine.c) Rajatised nafta, naftakeemia- ja keemiatoodete ladustamiseks.7. Toiduainetööstusa) Taimsete ja loomsete õlide ja rasvade tootmine.b) Loomsete ja taimsete toodete pakendamine ja konservimine.c) Piimatoodete tootmine.d) Õlle- ja linnasetootmine.e) Kondiitritoodete ja siirupi tootmine.f) Tapamajad.g) Rajatised tärklise tööstuslikuks tootmiseks.h) Kalajahu- ja kalaõlivabrikud.i) Suhkruvabrikud.8. Tekstiili-, naha-, puidu- ja paberitööstusa) Villa pesemise, rasvaärastuse ja pleegitamise vabrikud.b) Puitkiudplaatide, puitlaastplaatide ja vineeri tootmine.c) Tselluloosi, paberi ja papi tootmine.d) Kiuvärvimisvabrikud.e) Rajatised tselluloosi töötlemiseks ja tootmiseks.f) Nahaparkimis- ja -viimistlusvabrikud.9. KummitööstusElastomeertoodete tootmine ja töötlemine.10. Infrastruktuuriprojektida) Tööstuspiirkondade arendusprojektid.b) Linnaarendusprojektid.c) Suusatõstukid ja köisteed.d) Teede, sadamate, kaasa arvatud kalasadamad, ja lennuväljade ehitamine (I lisaga hõlmamata projektid).e) Kanalite ja tulvatõrjerajatiste ehitamine.f) Tammid ja muud vee tõkestamiseks või pikaajaliseks hoidmiseks kavandatud rajatised.g) Trammiteed, kõrgendatud ja maa-alused raudteed, rippteed või samalaadsed eriteed, mida kasutatakse üksnes või peaasjalikult reisijate veoks.h) Nafta- ja gaasitorujuhtmed.i) Pikkade akveduktide ehitamine.j) Jahisadamad.11. Muud projektida) Puhkekülad ja hotellikompleksid.b) Alalised autode ja mootorrataste võidusõidu- ja katserajad.c) Rajatised tööstus- ja olmereovee kõrvaldamiseks (I lisaga hõlmamata).d) Heitveepuhastid.e) Setteladestuskohad.f) Metallijäätmete ladustamine.g) Mootorite, turbiinide ja reaktorite katsetuspingid.h) Tehismineraalkiudude tootmine.i) Püssirohu ja lõhkeainete tootmine, pakendamine või padrunitesse panek.j) Rajatised loomakorjuste käitlemiseks.12. I lisaga hõlmatud arendusprojektide muudatused ja I lisaga hõlmatud projektid, mille eesmärk on üksnes või peamiselt uute meetodite või toodete arendamine ja katsetamine ning mida ei kasutata kauem kui üks aasta.--------------------------------------------------III LISAARTIKLI 5 LÕIKES 1 NIMETATUD TEAVE1. Projekti kirjeldus, mis sisaldab eelkõige:- kogu projekti füüsiliste omaduste ning ehitamise ja kasutamisega seotud maakasutusvajaduste kirjeldust,- tootmismenetluste põhiomaduste, näiteks kasutatavate ainete laadi ja koguse kirjeldust,- väljapakutud projekti tulemuste kasutamisel eeldatavasti tekkivaid jääke ja heitmeid (vee-, õhu- ja pinnasereostus, müra, vibratsioon, valgus, soojus, kiirgus jne) käsitlevat hinnangut liikide ja koguste kaupa.2. Vajaduse korral lühikirjeldus muudest peamistest lahendusvõimalustest, mida projekti arendaja on uurinud, ja sellise valiku peamised põhjused, võttes arvesse keskkonnamõju.3. Kirjeldus, mis käsitleb keskkonna neid aspekte, mida väljapakutud projekt tõenäoliselt oluliselt mõjutab, sealhulgas eelkõige elanikkonda, loomastikku, taimestikku, pinnast, vett, õhku, ilmastikku, ainelist vara, sealhulgas arhitektuurilist ja arheoloogilist pärandit, maastikku ning eespool nimetatud tegurite omavahelist mõju.4. Kirjeldus [1] väljapakutud projekti tõenäolisest olulisest keskkonnamõjust, mis tuleneb:- projektist endast,- loodusvarade kasutamisest,- saasteainete heitmetest, saaste tekitamisest ja jäätmete kõrvaldamisestja projekti arendaja koostatud kirjeldus keskkonnamõju hindamise meetoditest.5. Oluliste keskkonnakahjustuste vältimiseks, vähendamiseks ja võimaluse korral kõrvaldamiseks ettenähtud meetmete kirjeldus.6. Üldarusaadav kokkuvõte eespool olevates punktides sätestatud teabest.7. Kirjeldus võimalikest raskustest (tehnilised puudused või oskusteabe puudumine), mis töö kavandajal tekkisid nõutava teabe koostamisel.[1] See kirjeldus peaks hõlmama nii projekti otsest kui kaudset, teisest, kumulatiivset, lühiajalist, keskmise pikkusega ja pikaajalist, püsivat ja ajutist, positiivset ja negatiivset mõju.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2001/48/EÜ, 28. juuni 2001, millega muudetakse direktiivide 86/362/EMÜ ja 90/642/EMÜ (vastavalt teraviljas ja teatavates taimsetes saadustes, kaasa arvatud puu- ja köögiviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta) lisasidEMPs kohaldatav tekst

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32001L0048

Euroopa Liidu Teataja L 180 , 03/07/2001 Lk 0026 - 0033

		Komisjoni direktiiv 2001/48/EÜ,28. juuni 2001,millega muudetakse direktiivide 86/362/EMÜ ja 90/642/EMÜ (vastavalt teraviljas ja teatavates taimsetes saadustes, kaasa arvatud puu- ja köögiviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta) lisasid(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/362/EMÜ teraviljas sisalduvate ja selle pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta, [1] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2001/39/EÜ, [2] eriti selle artiklit 10,võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiivi 90/642/EMÜ teatavates taimsetes saadustes, kaasa arvatud puu- ja köögiviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta, [3] viimati muudetud direktiiviga 2001/39/EÜ, eriti selle artiklit 7,võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, [4] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2001/47/EÜ, [5] eriti selle artikli 4 lõike 1 punkti f,ning arvestades järgmist:(1) Uued toimeained asoksüstrobiin ja metüülkresoksiim on komisjoni direktiividega 98/47/EÜ [6] ja 1999/1/EÜ [7] kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kasutamiseks üksnes fungitsiididena, täpsustamata eritingimusi, mis mõjutavad põllukultuure, mida võib töödelda kõnealuseid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahenditega.(2) Kõikides direktiividega 86/362/EMÜ ja 90/642/EMÜ hõlmatud saadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate jääkide piirnormid on asoksüstrobiini puhul kindlaks määratud komisjoni direktiividega 1999/71/EÜ [8] ja 2000/48/EÜ [9] ning metüülkresoksiimi puhul komisjoni direktiiviga 2000/58/EÜ. [10](3) Kõnealuste piirnormide kindlaksmääramisel tõdeti, et neid piirnorme tuleks jälgida ja muuta, et võtta arvesse uut teavet ja uusi andmeid. Direktiivides 1999/71/EÜ, 2000/48/EÜ ja 2000/58/EÜ on tunnistatud, et liikmesriigid peaksid muu teravilja ning puu- ja köögivilja puhul kehtestama ajutised siseriiklikud piirnormid asoksüstrobiini või metüülkresoksiimi sisaldavate taimekaitsevahendite heakskiitmise raames ning et need piirnormid tuleks teatada komisjonile vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktis f esitatud nõuetele. Selle hõlbustamiseks on mõned direktiividega 1999/71/EÜ ja 2000/48/EÜ ning kõik direktiiviga 2000/58/EÜ kindlaksmääratud piirnormid kehtestatud ajutiselt, mis võimaldab liikmesriikidel anda lube taimekaitsevahendite uuteks kasutusviisideks ja teatada sellest komisjonile kõnealuses artiklis kirjeldatud korras. Kõnealuses artiklis sätestatakse, et kui on olemas ajutine ühenduse piirnorm ja kui uue kasutusviisi puhul see norm ületataks, kehtestab luba väljaandev liikmesriik enne loa andmist ajutise siseriikliku jääkide piirnormi vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f.(4) Tarbijate nõuetekohaseks kaitsmiseks kokkupuute eest sellistes saadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate jääkidega, mille jaoks ei ole luba antud, peeti direktiivide 1999/71/EÜ, 2000/48/EÜ ja 2000/58/EÜ vastuvõtmisel asjakohaseks kehtestada kõnealuste saaduste puhul ajutiseks jääkide piirnormiks analüütiliselt määratud alammäär. Kõnealuste ajutiste piirnormide kehtestamine ühenduse tasandil ei piira liikmesriikide poolt ajutiste lubade andmist asoksüstrobiini ja/või metüülkresoksiimi kasutamiseks selliste saaduste puhul vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f.(5) Taimekaitsevahendi kasutamiseks loa andmiseks peavad liikmesriigid kohaldama direktiivi 91/414/EMÜ VI lisas sätestatud ühtseid põhimõtteid, et hinnata eelkõige toimikut, mis vastab direktiivi 91/414/EMÜ III lisas esitatud nõuetele ja mille taotleja on esitanud loa saamiseks. Direktiivi 91/414/EMÜ III lisa A osa 8. jaos nõutakse, et taotlejad esitaksid teatava teabe, sealhulgas kavandatavad jääkide piirnormid ning täieliku põhjenduse ja hinnangu potentsiaalse ja tegeliku kokkupuute kohta toidu kaudu ja muul viisil. Direktiivi 91/414/EMÜ VI lisa B osa punktis 2.4.2 ja C osa punktis 2.5 nõutakse, et liikmesriigid peavad hindama esitatud teavet jääkide mõju kohta inimeste või loomade tervisele ja keskkonnale ning tegema otsused lubade andmise kohta, tagades, et esinevad jäägid kajastavad taimekaitsevahendi miinimumkoguseid, mis on vajalikud piisava kaitse saavutamiseks vastavalt heale põllumajandustavale ja mida kasutatakse nii, et jääkide kogus on vastavalt asjaoludele lõikuse või tapmise ajal või pärast ladustamist vähenenud miinimumini.(6) On esitatud uusi andmeid asoksüstrobiini kasutamise kohta baklažaanide, punapiparde, kaera, humala ja värskete ja kuivatatud herneste puhul ning metüülkresoksiimi kasutamise kohta spargli, maasikate ja muude väikeste puuviljade ja marjade puhul. Kõnealuseid uusi andmeid on hinnatud ja on leitud, et on asjakohane vaadata üle kõnealuste saaduste puhul direktiividega 1999/71/EÜ, 2000/48/EÜ ja 2000/58/EÜ kehtestatud ajutised jääkide piirnormid.(7) Direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmisega vormistati asoksüstrobiini tehniline ja teaduslik hinnang 22. aprillil 1998 komisjoni aruandena asoksüstrobiini kohta. Kõnealuses aruandes määrati asoksüstrobiini aktsepteeritavaks päevadoosiks (ADI) 0,1 mg/kg kehamassi kohta päevas. Direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmisega vormistati metüülkresoksiimi tehniline ja teaduslik hinnang 16. oktoobril 1998 komisjoni aruandena metüülkresoksiimi kohta. Kõnealuses aruandes määrati metüülkresoksiimi aktsepteeritavaks päevadoosiks (ADI) 0,4 mg/kg kehamassi kohta päevas. Tarbijate eluaegset kokkupuutumist toiduainetega, mida on töödeldud asoksüstrobiini või metüülkresoksiimiga, on hinnatud ja mõõdetud vastavalt Euroopa Ühenduses kasutatavatele menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Tervishoiuorganisatsiooni avaldatud juhiseid, [11] ning on välja arvutatud, et käesolevas direktiivis kindlaksmääratud jääkide piirnormid ei põhjusta kõnealuste aktsepteeritavate päevadooside ületamist.(8) Asoksüstrobiini ja metüülkresoksiimi direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmisele eelnenud hindamiste ja arutluste käigus ei täheldatud nende ainete puhul ägedat toksilist mõju, mis nõuaks akuutse standarddoosi kehtestamist.(9) Käesolevas direktiivis sätestatud piirnormide osas on ühenduse kaubanduspartneritega Maailma Kaubandusorganisatsiooni kaudu konsulteeritud ja nende arvamusi kõnealuste piirnormide osas on arvesse võetud. Komisjon selgitab talle esitatud heakskiidetud andmete alusel, kas teatavate pestitsiidide ja põllukultuuride kombinatsioonide puhul on võimalik määrata kindlaks jääkide piirnorm impordi jaoks.(10) Taimede teaduskomitee nõuandeid ja soovitusi eelkõige pestitsiididega töödeldud toiduainete tarbijate kaitse kohta on arvesse võetud.(11) Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 86/362/EMÜ II lisa A osasse lisatakse asoksüstrobiini kohta järgmine kanne:"Pestitsiidide jäägid | Piirnorm (mg/kg) |Asoksüstrobiin | 0,3 Kaer |Artikkel 2Direktiivi 90/642/EMÜ II lisa veerud pealkirjadega "Asoksüstrobiin" ja "Metüülkresoksiim" asendatakse käesoleva direktiivi lisas esitatud veergudega.Artikkel 3Liikmesriigid kohaldavad direktiivi 2000/42/EÜ artikli 3 lõikes 2 sätestatud nõuet "Atsefaadi piirnorm virsikute puhul on 0,02(*) mg/kg" alates 1. detsembrist 2001.Artikkel 41. Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.2. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 28. veebruariks 2002. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.3. Liikmesriigid rakendavad neid norme alates 1. märtsist 2002.4. Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 28. juuni 2001Komisjoni nimelkomisjoni liigeDavid Byrne[1] EÜT L 221, 7.8.1986, lk 37.[2] EÜT L 148, 1.6.2001, lk 70.[3] EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71.[4] EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.[5] EÜT L 175, 28.6.2001, lk 21.[6] EÜT L 191, 7.7.1998, lk 50.[7] EÜT L 21, 28.1.1999, lk 21.[8] EÜT L 194, 27.7.1999, lk 36.[9] EÜT L 197, 3.8.2000, lk 26.[10] EÜT L 244, 29.9.2000, lk 78.[11] Juhised pestitsiidijääkide toidu kaudu omandamise hindamiseks (läbi vaadatud), mille on koostanud GEMS/Food Programme koostöös pestitsiidijääkide Codex'i komiteega, avaldatud Maailma Tervishoiuorganisatsiooni poolt 1997. aastal (WHO/FSF/FOS.97.7).--------------------------------------------------LISANende üksiksaaduste rühmad ja näited, mille suhtes jääkide piirnorme kohaldatakse | Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg) |Asoksüstrobiin | Metüülkresoksiim |1.Puuvili, värske, kuivatatud või kuumtöötlemata, külmutatud, suhkrulisandita; pähklidi)TSITRUSVILJAD | 0,05 | 0,05 |Greipfruudid | | |Sidrunid | | |Laimid | | |Mandariinid (sh klementiinid ja samalaadsed hübriidid) | | |Apelsinid | | |Pomelod | | |Muud | | |ii)PÄHKLIPUU VILJAD (koortega või koorteta) | 0,1 | 0,1 |Mandlid | | |Parapähklid | | |Kašupähklid | | |Kastanid | | |Kookospähklid | | |Sarapuupähklid | | |Makadaamiapähklid | | |Pekaanipähklid | | |Piiniapähklid | | |Pistaatsiad | | |Kreeka pähklid | | |Muud | | |iii)ÕUNVILJAD | 0,05 | 0,2 |Õunad | | |Pirnid | | |Küdooniad | | |Muud | | |iv)LUUVILJAD | 0,05 | 0,05 |Aprikoosid | | |Kirsid | | |Virsikud (sh nektariinid ja samalaadsed hübriidid) | | |Ploomid | | |Muud | | |v)MARJAD JA VÄIKSED PUUVILJADa)Laua- ja veiniviinamarjad | 2 | 1 |Lauaviinamarjad | | |Veiniviinamarjad | | |b)Maasikad (v.a metsmaasikad) | 0,05 | 0,05 |c)Koguviljad (v.a metsamarjad) | 0,05 | 0,05 |Murakad | | |Põldmurakad | | |Logani murakad | | |Vaarikad | | |Muud | | |d)Muud väiksed puuviljad ja marjad (v.a metsamarjad) | 0,05 | |Mustikad | | |Jõhvikad | | |Sõstrad (punased, mustad ja valged) | | 1 |Karusmarjad | | 1 |Muud | | 0,05 |e)Looduses kasvavad marjad ja viljad | 0,05 | 0,05 |vi)MUUDAvokaadod | | |Banaanid | 2 | |Datlid | | |Viigimarjad | | |Kiivid | | |Kääbusapelsinid | | |Litšid | | |Mangod | | |Oliivid | | 0,2 |Kannatuslille viljad | | |Ananassid | | |Granaatõunad | | |Muud | 0,05 | 0,05 |2.Köögiviljad, värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatudi)JUUR- JA MUGULVILJAD | 0,05 | 0,05 |Söögipeet | | |Porgand | | |Juurseller | | |Mädarõigas | | |Maapirn | | |Pastinaak | | |Juurpetersell | | |Redis | | |Aed-piimjuur | | |Maguskartul | | |Kaalikas | | |Naeris | | |Jamss | | |Muud | | |ii)SIBULKÖÖGIVILJAD | 0,05 | 0,05 |Küüslauk | | |Sibul | | |Šalott | | |Talisibul | | |Muud | | |iii)VILIKÖÖGIVILJADa)MaavitsalisedTomatid | 2 | 0,5 |Punapiprad | 2 | 1 |Baklažaanid | 2 | 0,5 |Muud | 0,05 | 0,05 |b)Kõrvitsalised – söödav koor | 1 | 0,05 |Kurk | | |Kornišonid | | |Kabatšokid | | |Muud | | |c)Kõrvitsalised mittesöödav koor | 0,5 | 0,2 |Melonid | | |Patissonid | | |Arbuusid | | |Muud | | |d)Suhkrumais | 0,05 | 0,05 |iv)KAPSASKÖÖGIVILJAD | 0,05 | 0,05 |a)Õisik-kapsadSpargelkapsas | | |Lillkapsas | | |Muud | | |b)PeakapsadRooskapsas | | |Peakapsas | | |Muud | | |c)LehtkapsadHiina kapsas | | |Lehtkapsas | | |Muud | | |d)Nuikapsas | | |v)LEHTKÖÖGIVILJAD JA VÄRSKED MAITSETAIMED | 0,05 | 0,05 |a)Salat ja muu sarnaneSalatkress | | |Põldkännak | | |Salat | | |Eskariool | | |Muud | | |b)Spinat ja muu sarnaneSpinat | | |Lehtpeet (mangold) | | |Muud | | |c)Ürt-allikkress | | |d)Salatsigur | | |e)MaitsetaimedAed-harakputk | | |Murulauk | | |Petersell | | |Lehtseller | | |Muud | | |vi)KAUNVILJAD (värsked) | | 0,05 |Oad (kaunadega) | | |Oad (kaunadeta) | | |Herned (kaunadega) | 0,5 | |Herned (kaunadeta) | 0,2 | |Muud | 0,05 | |vii)VARSKÖÖGIVILJAD (värsked) | 0,05 | 0,05 |Spargel | | |Hispaania artišokk | | |Seller | | |Apteegitill | | |Artišokk | | |Porrulauk | | |Rabarber | | |Muud | | |viii)SEENED | 0,05 | 0,05 |a)Kultuurseened | | |b)Looduses kasvavad seened | | |3.Kaunviljad | | 0,05 |Uba | | |Läätsed | | |Herned | 0,1 | |Muud | 0,05 | |4.Õliseemned | 0,05 | 0,1 |Linaseemned | | |Maapähklid | | |Mooniseemned | | |Seesamiseemned | | |Päevalilleseemned | | |Rapsiseemned | | |Sojaoad | | |Sinepiseemned | | |Puuvillaseemned | | |Muud | | |5.Kartul: | 0,05 | 0,05 |Varajane kartul | | |Söögikartul | | |6.Tee (Kuivatatud lehed ja varred, fermenditud või mitte, Camellia sinensis) | 0,1 | 0,1 |7.Humal (kuivatatud), sh humalakäbi graanulid ja kontsentreerimata pulber | 20 | 0,1 |--------------------------------------------------