title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/57/EL, 16. aprill 2014 , turukuritarvituse korral kohaldatavate kriminaalkaristuste kohta(turukuritarvituse direktiiv)

text:
               12.6.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 173/179

         EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2014/57/EL,
   16. aprill 2014,
   turukuritarvituse korral kohaldatavate kriminaalkaristuste kohta(turukuritarvituse direktiiv)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut ja eriti selle artikli 83 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
   olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
   võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust (1),
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),
   toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Integreeritud ja tõhus finantsturg ning investorite suurem usaldus eeldab turu terviklikkust. Majanduskasvu ja jõukuse suurendamise eeltingimuseks on väärtpaberiturgude tõrgeteta toimimine ja üldsuse usaldus turgude vastu. Turukuritarvitus kahjustab finantsturgude terviklikkust ning üldsuse usaldust väärtpaberite, tuletisinstrumentide ja võrdlusaluste vastu.

               (2)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/6/EÜ (4) täiendati ja ajakohastati turu terviklikkuse kaitseks vastu võetud liidu õigusraamistikku. Ühtlasi peavad liikmesriigid sellekohaselt tagama, et pädevatel asutustel on võimalik tuvastada ja uurida turukuritarvitusi. Ilma et see piiraks liikmesriikide õigust kehtestada kriminaalkaristusi, on direktiiviga 2003/6/EÜ pandud liikmesriikidele kohustus tagada, et direktiivi rakendamiseks vastu võetud siseriiklikke eeskirju rikkunud isikute suhtes on võimalik võtta asjakohaseid haldusmeetmeid või kohaldada halduskaristusi.

               (3)

               Jacques de Larosière’i juhitud liidu finantsjärelevalve kõrgetasemelise eksperdirühma („de Larosière’i rühm”) 25. veebruari 2009. aasta aruandes soovitati, et finantssektori usaldusväärne usaldatavusnõuete täitmise järelevalve- ja tegevusraamistik peab tuginema tugevale järelevalvesüsteemile ja karistusõiguse toimimisele. De Larosière’i rühm leidis seetõttu, et järelevalveasutustel peaksid olema piisavad õigused ja et neil peaks kõikide finantskuritegude puhul olema võimalik tugineda õiglasele, tugevale ja hoiatava mõjuga karistusõigusele, kusjuures karistusi tuleks kohaldada tõhusalt, et säilitada turu terviklikkus. De Larosière’i rühm leidis, et liikmesriikide karistusõiguse toimimine on selles osas üldiselt nõrk ja ebaühtlane.

               (4)

               Turukuritarvitust käsitlev hästi toimiv õigusraamistik eeldab tulemuslikku sunnimehhanismi. Liikmesriikides direktiivi 2003/6/EÜ kohaste halduskaristuste kohaldamise analüüs on näidanud, et mitte kõigil liikmesriikide pädevatel asutustel ei ole olnud piisavaid õigusi, et tagada turukuritarvituse puhul asjakohaste karistuste kohaldamine. Eelkõige ei olnud mitte kõigis liikmesriikides võimalik kohaldada siseteabe alusel kauplemise ja turuga manipuleerimise korral rahalisi halduskaristusi ning karistuste määr erines liikmesriigiti oluliselt. Seetõttu on vaja võtta vastu uus seadusandlik akt, et tagada kogu liidus ühised miinimumnormid.

               (5)

               Halduskaristuste kehtestamine liikmesriikides ei ole seni osutunud piisavaks, et hoida ära turukuritarvitusi ja tagada selle vastu võitlemist käsitlevate eeskirjade järgimine.

               (6)

               Turu kuritarvitust käsitlevate eeskirjade järgimist on vaja täiendada võimalusega kohaldada kriminaalkaristusi, mis väljendavad halduskaristustega võrreldes ühiskondliku hukkamõistu teravamat vormi. Vähemalt raskete turukuritarvituste käsitamine kuritegudena piiritleks selgelt käitumise, mida peetakse eriti taunitavaks, andes üldsusele ja võimalikele õiguserikkujatele teada, et pädevad asutused suhtuvad sellisesse käitumisse väga tõsiselt.

               (7)

               Kõigis liikmesriikides ei ole direktiivi 2003/6/EÜ rakendamiseks vastu võetud riigisisese õiguse teatavat laadi raske rikkumise korral kriminaalkaristuste kohaldamist ette nähtud. Liikmesriikide erinevad lähenemisviisid vähendavad siseturul tegutsemise tingimuste ühtsust ja võivad luua stiimuli turukuritarvituseks liikmesriikides, kus sellised õigusrikkumised ei ole kriminaalkorras karistatavad. Peale selle ei ole liidus jõutud siiani kokkuleppele selles, millist käitumist käsitatakse turukuritarvituse eeskirjade raske rikkumisena. Seepärast tuleks kehtestada miinimumnormid, mis käsitlevad kuritegusid, mida panevad toime füüsilised isikud, ning mis käsitlevad juriidiliste isikute vastutust ja asjaomaseid karistusi. Ühised miinimumnormid võimaldaksid samuti kasutada mõjusamaid uurimismeetodeid ning tõhustada riigisisest ja liikmesriikidevahelist koostööd. Finantskriisi kogemuse põhjal on ilmne, et turuga manipuleerimine võib miljoneid inimesi tõsiselt kahjustada. Libori skandaal, mis tekkis võrdlusalustega raske manipuleerimise tõttu, tõestas, et sellised probleemid ja lüngad kahjustavad tugevalt turu usaldust ning võivad põhjustada investoritele märkimisväärset kahju ja moonutada reaalmajandust. Liidus puudub ühtne kriminaalkaristuste kohaldamise kord ning see annab turu kuritarvitajatele võimaluse kasutada ära teatavate liikmesriikide leebemat korda. Kriminaalkaristuste mõistmine turukuritarvituste eest avaldab potentsiaalsetele õigusrikkujatele suuremat hoiatavat mõju.

               (8)

               Kriminaalkaristuste kehtestamine kõikides liikmesriikides vähemalt turu raske kuritarvituse koosseisude puhul on oluline selleks, et tagada liidu poliitika tulemuslik rakendamine turu kuritarvituste vastase võitluse valdkonnas.

               (9)

               Selleks et viia käesolev direktiiv kooskõlla Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 596/2014, (5) ei tuleks käesolevat direktiivi kohaldada järgmistel juhtudel: oma aktsiatega tagasiostuprogrammide raames kauplemine; väärtpaberite ja seotud instrumentidega kauplemine väärtpaberite stabiliseerimiseks; tehingud, tehingukorraldused või toimingud, mis on seotud raha-, vahetuskursi- või valitsemissektori võla haldamise poliitikaga; lubatud heitkogusega seonduva poliitika (seoses liidu kliimapoliitika rakendamisega) või liidu ühise põllumajandus- või kalanduspoliitika rakendamine.

               (10)

               Liikmesriikidelt tuleks nõuda selle sätestamist, et kuritegudena käsitatakse vähemalt siseteabe alusel kauplemise, turuga manipuleerimise ja siseteabe õigusvastase avaldamise raskeid juhtumeid, kui need teod on toime pandud tahtlikult.

               (11)

               Käesoleva direktiivi kohaldamisel tuleks käsitada raskena selliseid siseteabe alusel kauplemise ja siseteabe õigusvastase avaldamise juhtumeid, millel on märkimisväärne mõju turu terviklikkusele, ning mille puhul tegelikult või potentsiaalselt teenitud kasum või välditud kahjum, turule tekitatud kahju suurus või kaubeldavate finantsinstrumentide koguväärtus on märkimisväärne. Muude asjaoludena võidakse arvesse võtta näiteks seda, kas rikkumise pani toime kuritegelik ühendus või kas isik on varem seda liiki kuritegusid toime pannud või mitte.

               (12)

               Käesoleva direktiivi kohaldamisel tuleks muu hulgas käsitada raskena selliseid turuga manipuleerimise juhtumeid, kus mõju turu terviklikkusele, tegelikult või potentsiaalselt teenitud kasum või välditud kahjum, turule põhjustatud kahju või finantsinstrumendi või kaupade hetkelepingu või algselt kasutatud rahaliste vahendite väärtuse muutumise tase on märkimisväärne või juhul, kui turuga manipuleerimise paneb toime isik, kes töötab finantssektoris või järelevalve- või reguleerivas asutuses.

               (13)

               Tulenevalt siseteabe alusel kauplemise ja turuga manipuleerimise katsete negatiivsest mõjust finantsturgude terviklikkusele ja investorite usaldusele kõnealuste turgude suhtes tuleks sellist käitumist kriminaalkorras karistada.

               (14)

               Käesoleva direktiiviga tuleks panna liikmesriikidele kohustus kehtestada riigisiseses õiguses kriminaalkaristused sellise siseteabe alusel kauplemise, turuga manipuleerimise ja siseteabe õigusvastase avaldamise eest, mille suhtes kohaldatakse käesolevat direktiivi. Käesoleva direktiiviga ei tuleks tekitada kohustusi seoses selliste karistuste või muu kehtiva õiguskaitsesüsteemi kohaldamisega konkreetsete juhtumite suhtes.

               (15)

               Käesoleva direktiivi kohaselt peaksid liikmesriigid samuti tagama, et kuriteole kihutamine ja kaasaaitamine ning õhutamine on karistatavad.

               (16)

               Et karistused käesolevas direktiivis osutatud kuritegude eest oleksid tõhusad ja hoiatavad, tuleks käesolevas direktiivis sätestada maksimaalse vanglakaristuse alammäär.

               (17)

               Käesoleva direktiivi kohaldamisel tuleks arvesse võtta õigusraamistikku, mis on kehtestatud määrusega (EL) nr 596/2014 ning selle rakendusmeetmetega.

               (18)

               Tagamaks, et määruses (EL) nr 596/2014 finantsturgude terviklikkuse tagamiseks ette nähtud Euroopa poliitikat rakendatakse tulemuslikult, peaksid liikmesriigid laiendama vastutust käesolevas direktiivis sätestatud süütegude eest ka juriidilistele isikutele, tehes seda tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate kriminaalkaristuste või muude karistuste või kriminaalõiguslike või muude meetmete kehtestamise kaudu, nagu on ette nähtud näiteks määruses (EL) nr 596/2014. Sellised karistused või muud meetmed võivad muu hulgas hõlmata karistuse mõistmise lõpliku otsuse, sealhulgas vastutava juriidilise isiku nime avalikustamist, võttes arvesse põhiõigusi, proportsionaalsuse põhimõtet ning finantsturgude stabiilsusele ja pooleliolevatele uurimistele põhjustatavaid võimalikke raskusi. Liikmesriigid peaksid vajaduse korral ja juhul, kui riigisiseses õiguses on juriidiliste isikute kriminaalvastutus ette nähtud, laiendama sellise kriminaalvastutuse kohaldamisala kooskõlas siseriikliku õigusega ka käesolevas direktiivis käsitletud süütegudele. Käesolev direktiiv ei tohiks takistada liikmesriike avalikustamast vastutust või karistust käsitlevaid lõplikke otsuseid.

               (19)

               Liikmesriigid peaksid võtma vajalikud meetmed, et tagada õiguskaitseasutustele, kohtutele ja muudele pädevatele asutustele, kes vastutavad käesolevas direktiivis käsitletud süütegude uurimise või süüdistuse esitamise eest, võimalus kasutada tulemuslikke uurimisvahendeid. Võttes arvesse muu hulgas proportsionaalsuse põhimõtet, peaks selliste vahendite siseriiklike õigusaktide kohane kasutamine olema vastavuses uuritava süüteo laadi ja raskusega.

               (20)

               Kuna käesoleva direktiiviga nähakse ette miinimumnormid, võivad liikmesriigid võtta vastu või säilitada turukuritarvituse osas rangemad kriminaalõiguse normid.

               (21)

               Liikmesriigid võivad näiteks ette näha, et turu manipuleerimist käsitatakse kuriteona, kui see pannakse toime kergemeelsusest või raske hooletuse tõttu.

               (22)

               Käesolevas direktiivis sätestatud kohustus näha siseriiklikus õiguses ette kriminaalkaristused füüsilistele ja juriidilistele isikutele ei vabasta liikmesriike kohustusest näha siseriiklikus õiguses ette halduskaristusi ja muid meetmeid, mida kohaldatakse määruses (EL) nr 596/2014 osutatud õigusrikkumiste korral, välja arvatud juhul, kui liikmesriigid on otsustanud kooskõlas määruse (EL) nr 596/2014 sätetega näha oma siseriiklikus õiguses selliste õigusrikkumiste eest ette üksnes kriminaalkaristused.

               (23)

               Käesoleva direktiivi kohaldamisala on kindlaks määratud selliselt, et täiendada määrust (EL) nr 596/2014 ning tagada selle tõhus rakendamine. Kuigi tahtlikud süüteod vähemalt raskete juhtumite puhul peaksid olema karistatavad käesoleva direktiivi raames, ei ole määruse (EL) nr 596/2014 rikkumise eest karistuste mõistmiseks vaja teo tahtlikkust tõendada ega piirduda üksnes raskete juhtumitega. Käesolevat direktiivi üle võtva riigisisese õiguse kohaldamisel peaksid liikmesriigid tagama, et süütegude eest kriminaalkaristuste mõistmine kooskõlas käesoleva direktiiviga ja halduskaristuste mõistmine kooskõlas määrusega (EL) nr 596/2014 ei tooks kaasa ne bis in idem põhimõtte rikkumist.

               (24)

               Ilma et see piiraks liikmesriikide kriminaalõiguse üldnormide kohaldamist karistuste mõistmisel ja täideviimisel vastavalt iga üksikjuhtumi konkreetsetele asjaoludele, peaks karistuste mõistmine olema proportsionaalne, võttes arvesse vastutusele võetavate isikute teenitud kasumit või välditud kahju, samuti kuriteoga teistele isikutele tekitatud kahju ja juhul, kui see on asjakohane, turgude toimimisele või majandusele laiemalt tekitatud kahju.

               (25)

               Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt tagada võimalus kohaldada vähemalt raskete turukuritarvituste puhul kogu liidus kriminaalkaristusi, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda käesoleva direktiivi ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               (26)

               Selleks et tihendada piiriülest tegevust, on vaja turukuritarvituse süütegude uurimise ja süüdistusi esitavate pädevate siseriiklike asutuste vahelist tõhusat ja tulemuslikku koostööd. Eri liikmesriikide asutuste erinev töökorraldus ja pädevus ei tohiks nendevahelist koostööd takistada.

               (27)

               Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, nagu neid on tunnustatud ELi lepingus. Eelkõige tuleks direktiivi kohaldamisel austada õigust isikuandmete kaitsele (artikkel 8), sõna- ja teabevabadust (artikkel 11), ettevõtlusvabadust (artikkel 16), õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele (artikkel 47), süütuse presumptsiooni ja kaitseõigust (artikkel 48), kuritegude ja karistuste seaduslikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtet (artikkel 49) ning kriminaalasjades mitmekordse kohtumõistmise ja karistamise keeldu (artikkel 50).

               (28)

               Käesoleva direktiivi rakendamisel peaksid liikmesriigid tagama kahtlustatavate või süüdistatavate menetlusõigused kriminaalmenetluses. Käesolevast direktiivist tulenevad kohustused ei piira liikmesriikide kohustusi, mis tulenevad liidu õigusest kriminaalmenetluses tagatavate menetlusõiguste vallas. Käesolevas direktiivis sätestatu ei piira ajakirjandusvabadust ega sõnavabadust meedias niivõrd, kui need on liidus ja liikmesriikides tagatud eelkõige põhiõiguste harta artikliga 11 ja teiste asjakohaste sätetega. Seda tuleks rõhutada eeskätt seoses siseteabe avaldamisega kooskõlas käesoleva direktiivi sellist avaldamist käsitlevate sätetega.

               (29)

               Ilma et see piiraks ELi lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule (ELi toimimise leping) lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artikli 4 kohaldamist, ei osale Ühendkuningriik käesoleva direktiivi vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (30)

               ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1, 2, 3 ja 4 kohaselt on Iirimaa teatanud oma soovist osaleda käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ja kohaldamisel.

               (31)

               ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli nr 22 artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva direktiivi vastuvõtmisel, mistõttu ei ole see tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (32)

               Euroopa andmekaitseinspektor esitas arvamuse 10. veebruaril 2012 (6),

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Reguleerimisese ja kohaldamisala
   1.   Käesoleva direktiiviga kehtestatakse miinimumnormid kriminaalkaristuste kohaldamiseks siseteabe alusel kauplemise, siseteabe õigusvastase avaldamise ja turuga manipuleerimise eest, et tagada finantsturgude terviklikkus liidus, parandada investorite kaitset ja suurendada investorite usaldust kõnealuste turgude vastu.
   2.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse seoses järgmisega:

               a)

               finantsinstrumendid, mis on võetud kauplemisele reguleeritud turul või mille kohta on esitatud reguleeritud turul kauplemisele võtmise taotlus;

               b)

               finantsinstrumendid, millega kaubeldakse või mis on võetud kauplemisele mitmepoolses kauplemissüsteemis või mille kohta on esitatud mitmepoolses kauplemissüsteemis kauplemisele võtmise taotlus;

               c)

               finantsinstrumendid, millega kaubeldakse organiseeritud kauplemissüsteemis;

               d)

               finantsinstrumendid, mis ei ole hõlmatud punktidega a, b ega c ning mille hind või väärtus sõltub kõnealustes punktides osutatud finantsinstrumentide hinnast või väärtusest või mõjutab kõnealustes punktides osutatud finantsinstrumentide hinda või väärtust ning mis võivad muu hulgas hõlmata krediidiriski vahetustehinguid ja hinnavahelepinguid.

         Käesolevat direktiivi kohaldatakse ka komisjoni määruse (EL) nr 1031/2010 (7) kohase lubatud heitkoguse väärtpaberite või muude nendel põhinevate enampakkumistoodete, sealhulgas enampakkumistooted, mis ei ole finantsinstrumendid, enampakkumisega seotud tegevuse või tehingute, sh pakkumiste suhtes, reguleeritud turuna loa saanud enampakkumisplatvormil. Ilma et see piiraks enampakkumise raames esitatavatele pakkumistele kehtivate erisätete kohaldamist, kohaldatakse kauplemiskorraldusi puudutavaid käesoleva direktiivi sätteid ka kõigi selliste pakkumiste suhtes.
   3.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata seoses järgmisega:

               a)

               oma aktsiatega tagasiostuprogrammide raames kauplemisele, kui selline kauplemine on kooskõlas määruse (EL) nr 596/2014 artikli 5 lõigetega 1, 2 ja 3;

               b)

               määruse (EL) nr 596/2014 artikli 3 lõike 2 punktides a ja b osutatud väärtpaberite ja seotud instrumentidega kauplemisele väärtpaberite stabiliseerimiseks, kui selline kauplemine on kooskõlas nimetatud määruse artikli 5 lõigetega 4 ja 5;

               c)

               tehingud, tehingukorraldused või tegevus seoses raha-, vahetuskursi- või valitsemissektori võla haldamise poliitikaga kooskõlas määruse (EL) nr 596/2014 artikli 6 lõikega 1; tehingukorraldused või tegevus kooskõlas nimetatud määruse artikli 6 lõikega 2; tegevus seoses liidu kliimapoliitika rakendamisega kooskõlas nimetatud määruse artikli 6 lõikega 3, või tegevus seoses liidu ühise põllumajandus- või kalanduspoliitika rakendamisega kooskõlas nimetatud määruse artikli 6 lõikega 4.

         4.   Artiklit 5 kohaldatakse ka seoses:

               a)

               kauba hetkelepingutega, mille puhul ei ole tegemist energia hulgimüügitoodetega, kui tehing, tehingukorraldus või tegevus mõjutab käesoleva artikli lõikes 2 osutatud finantsinstrumentide hinda või väärtust;

               b)

               eri liiki finantsinstrumentidega, sealhulgas tuletislepingud või tuletisinstrumendid krediidiriski ülekandmiseks, kui tehing, tehingukorraldus, pakkumine või tegevus avaldab mõju kauba hetkelepingu hinnale või väärtusele ja see hind või väärtus sõltub nimetatud finantsinstrumentide hinnast või väärtusest;

               c)

               võrdlusalustega seotud tegevusega.

         5.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse lõigetes 2 ja 4 osutatud finantsinstrumentidega seotud tehingute, tehingukorralduste või tegevuse suhtes olenemata sellest, kas tehing tehakse või tehingukorraldus antakse või tegevus toimub kauplemiskohas või mitte.
   Artikkel 2
   Mõisted
   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:
   1)   „finantsinstrument”– finantsinstrument, nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL (8) artikli 4 lõike 1 punktis 15;
   2)   „kauba hetkeleping”– kaupade hetkeleping, nagu see on määratletud määruse (EL) nr 596/2014 artikli 3 lõike 1 punktis 15;
   3)   „tagasiostuprogramm”– kauplemine oma aktsiatega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/30/EL (9) artiklitele 21–27;
   4)   „siseteave”– teave määruse (EL) nr 596/2014 artikli 7 lõigete 1–4 tähenduses;
   5)   „lubatud heitkoguse väärtpaber”– lubatud heitkoguse väärtpaber, nagu seda on kirjeldatud direktiivi 2014/65/EL I lisa C jao punktis 11;
   6)   „võrdlusalus”– võrdlusalus, nagu see on määratletud määruse (EL) nr 596/2014 artikli 3 lõike 1 punktis 29;
   7)   „turu tunnustatud tava”– konkreetne turutava, mida asjaomase liikmesriigi pädev asutus tunnustab vastavalt määruse (EL) nr 596/2014 artiklile 13;
   8)   „stabiliseerimine”– stabiliseerimine, nagu see on määratletud määruse (EL) nr 596/2014 artikli 3 punkti 2 alapunktis d;
   9)   „reguleeritud turg”– reguleeritud turg, nagu see on määratletud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 21;
   10)   „mitmepoolne kauplemissüsteem”– mitmepoolne kauplemissüsteem, nagu see on määratletud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 22;
   11)   „organiseeritud kauplemissüsteem”– organiseeritud kauplemissüsteem, nagu see on määratletud määruse (EL) nr 596/2014 artikli 4 lõike 1 punktis 23;
   12)   „kauplemiskoht”– kauplemiskoht, nagu see on määratletud direktiivi 2014/65/EL artikli 4 lõike 1 punktis 24;
   13)   „energia hulgimüügitoode”– energia hulgimüügitoode, nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1227/2011 (10) artikli 2 punktis 4;
   14)   „emitent”– emitent, nagu see on määratletud määruse (EL) nr 596/2014 artikli 3 lõike 1 punktis 21.
   Artikkel 3
   Siseteabe alusel kauplemine, teisele isikule siseteabe alusel kauplemise soovitamine või teise isiku mõjutamine siseteabe alusel kauplemisele
   1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et siseteabe alusel kauplemist ja teisele isikule siseteabe alusel kauplemise soovitamist või teise isiku mõjutamist siseteabe alusel kauplemisele, nagu osutatud lõigetes 2 kuni 8, käsitatakse kuritegudena vähemalt rasketel juhtudel ja siis, kui tegu pannakse toime tahtlikult.
   2.   Käesoleva direktiivi kohaldamisel on siseteabe alusel kauplemisega tegemist siis, kui siseteavet valdav isik kasutab seda teavet selleks, et otse või kaudselt omandada või võõrandada enda või kolmanda isiku arvel finantsinstrumente, mille kohta see teave käib.
   3.   Käesolevat artiklit kohaldatakse kõigi isikute suhtes, kes omavad siseteavet, kuna nimetatud isik:

               a)

               kuulub emitendi haldusorganisse, juhatusse või järelevalveorganisse või on lubatud heitkoguse väärtpaberituru osaline;

               b)

               omab osalust emitendi kapitalis või lubatud heitkoguse väärtpaberituru osalises;

               c)

               omab juurdepääsu teabele töökoha, kutsealal tegutsemise või muude kohustuste täitmise kaudu või

               d)

               on seotud kuritegevusega.

         Käesolevat artiklit kohaldatakse ka kõigi isikute suhtes, kes on saanud siseteavet muudel kui esimeses lõigus osutatud juhtudel, kui see isik teab, et tegemist on siseteabega.
   4.   Siseteabe alusel kauplemiseks peetakse ka siseteabe kasutamist selle teabega seotud finantsinstrumendi kohta antud tehingukorralduse tühistamiseks või muutmiseks, kui tehingukorraldus anti enne, kui asjaomane isik sai siseteabe oma valdusse.
   5.   Lubatud heitkoguse väärtpaberite või muude neil põhinevate enampakkumistoodete enampakkumiste puhul, mis korraldatakse vastavalt määrusele (EL) nr 1031/2010, on käesoleva artikli lõikes 4 osutatud siseteabe alusel kauplemisega tegemist ka juhul, kui isik esitab pakkumise, muudab seda või tühistab selle kas enda või kolmanda isiku arvel.
   6.   Käesoleva direktiivi kohaldamisel loetakse teisele isikule siseteabe alusel kauplemise soovitamiseks või teise isiku mõjutamiseks siseteabe alusel kauplemisele seda, kui isiku valduses on siseteave ja:

               a)

               ta soovitab selle teabe alusel teisel isikul omandada või võõrandada või mõjutab teist isikut omandama või võõrandama selle teabega seotud finantsinstrumente või

               b)

               ta soovitab selle teabe alusel teisel isikul selle teabega seotud finantsinstrumendi kohta antud korraldus tühistada või seda korraldust muuta või mõjutab seda isikut antud korraldust tühistama või muutma.

         7.   Lõikes 6 osutatud soovituste või mõjutamise kasutamist käsitatakse siseteabe alusel kauplemisena, kui soovitust või mõjutust kasutav isik teab, et see põhineb siseteabel.
   8.   Käesoleva artikli kohaldamisel ei tähenda pelk fakt, et isik valdab või on vallanud siseteavet, seda, et isik oleks seda siseteavet kasutanud või omandamise või võõrandamise eesmärgil siseteabega kauplemises osalenud, kui tema tegevus on õiguspärane määruse (EL) nr 596/2014 artikli 9 tähenduses.
   Artikkel 4
   Siseteabe õigusvastane avaldamine
   1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et lõigetes 2 kuni 5 osutatud siseteabe õigusvastast avaldamist käsitatakse kuriteona vähemalt rasketel juhtudel ja siis, kui tegu pannakse toime tahtlikult.
   2.   Käesoleva direktiivi kohaldamisel on tegemist siseteabe õigusvastase avaldamisega, kui isik valdab siseteavet ning avaldab selle teisele isikule, välja arvatud juhul, kui seda tehakse tööülesannete, kutsealal tegutsemise või muude kohustuste tavapärase täitmise raames või kui teabe avaldamine kvalifitseerub määruse (EL) nr 596/2014 artikli 11 lõigete 1–8 kohaseks turu sondeerimiseks.
   3.   Käesolevat artiklit kohaldatakse kõikide isikute suhtes, kes vastavad artikli 3 lõikes 3 osutatud asjaoludele või tingimustele.
   4.   Käesoleva direktiivi kohaldamisel käsitatakse käesoleva artikli kohase siseteabe õigusvastase avaldamisena artikli 3 lõikes 6 osutatud soovituste andmist või mõjutamist, kui soovitust andev või teist isikut kallutavate põhjendustega mõjutav isik teab, et see põhineb siseteabel.
   5.   Käesolevat artiklit kohaldatakse kooskõlas vajadusega kaitsta ajakirjandus- ja sõnavabadust.
   Artikkel 5
   Turuga manipuleerimine
   1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et turuga manipuleerimist, nagu sellele on osundatud lõikes 2, käsitatakse kuriteona vähemalt rasketel juhtudel ja siis, kui tegu pannakse toime tahtlikult.
   2.   Käesoleva direktiivi kohaldamisel hõlmab turuga manipuleerimine järgmisi tegevusi:

               a)

               tehingu sõlmimine, kauplemiskorralduse andmine või muu toiming või tegevus, millega:

                           i)

                           antakse valesid või eksitavaid märguandeid finantsinstrumendi või sellega seotud kauba hetkelepingu pakkumise, nõudluse või hinna kohta või

                           ii)

                           kindlustatakse ühe või mitme finantsinstrumendi või seotud kauba hetkelepingu hinda ebaharilikul või kunstlikul tasemel,

                     välja arvatud juhud, kus tehingud sõlminud või kauplemiskorralduse andnud isikul olid selleks õiguspärased põhjused ning kõnealune tehing või kauplemiskorraldus on kooskõlas asjaomase kauplemiskoha turu tunnustatud tavaga;

               b)

               tehingu sõlmimine, kauplemiskorralduse andmine või muu toiming või tegevus, mis mõjutab ühe või mitme finantsinstrumendi või sellega seotud kauba hetkelepingu hinda ja mille puhul kasutatakse näilikke võtteid, muud liiki pettust või pettuslikke võtteid;

               c)

               teabe levitamine meedias, sh internetis või muude vahenditega, andes valesid või eksitavaid märguandeid finantsinstrumendi või seotud kauba hetkelepingute pakkumise, nõudluse või hinna kohta või kindlustades ühe või mitme finantsinstrumendi või nendega seotud kauba hetkelepingu hinda ebaharilikul või kunstlikul tasemel, kui levitanud isikud loovad kõnealuse teabe levitamisega eeliseid või omakasu endale või mõnele teisele isikule, või

               d)

               vale või eksitava teabe edastamine, valede või eksitavate andmete esitamine või muu tegevus, millega manipuleeritakse võrdlusaluste arvutamist.

         Artikkel 6
   Kihutamine, kaasaaitamine ja õhutamine ning katse
   1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et artikli 3 lõigetes 2–5 ning artiklites 4 ja 5 osutatud süütegudele kihutamine, kaasaaitamine ja õhutamine on kriminaalmenetluses karistatavad kuriteod.
   2.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et katse panna toime artikli 3 lõigetes 2–5 ja 7 ning artiklis 5 osutatud süütegu on karistatav kuriteona.
   3.   Artikli 3 lõiget 8 kohaldatakse mutatis mutandis.
   Artikkel 7
   Füüsiliste isikute suhtes kohaldatavad kriminaalkaristused
   1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et artiklites 3 kuni 6 osutatud süütegude eest kohaldatakse tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid kriminaalkaristusi.
   2.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et artiklites 3 ja 5 osutatud süütegude eest kehtestatakse maksimumkaristusena vähemalt nelja-aastane vangistus.
   3.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et artiklis 4 osutatud süüteo eest kehtestatakse maksimumkaristusena vähemalt kaheaastane vangistus.
   Artikkel 8
   Juriidilise isiku vastutus
   1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et juriidilist isikut saab vastutusele võtta artiklites 3 kuni 6 osutatud süütegude eest, mille on tema huvides toime pannud eraisikuna või juriidilise isiku organi liikmena tegutsenud isik, kes on juriidilise isiku koosseisus juhtival kohal ja kellel on:

               a)

               õigus esindada juriidilist isikut;

               b)

               õigus teha juriidilise isiku nimel otsuseid või

               c)

               õigus kontrollida juriidilist isikut.

         2.   Lisaks võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed selle tagamiseks, et juriidilist isikut saab võtta vastutusele juhul, kui lõikes 1 osutatud isiku puuduliku järelevalve või kontrolli tõttu avanes juriidilise isiku alluvuses tegutseval isikul võimalus panna juriidilise isiku kasuks toime artiklites 3 kuni 6 osutatud süütegu.
   3.   Juriidiliste isikute vastutus vastavalt lõigetele 1 ja 2 ei välista kriminaalmenetluse alustamiseks selliste füüsiliste isikute suhtes, kes on olnud artiklites 3 kuni 6 osutatud süütegude toimepanijad, kõnealustele süütegudele kaasaaitajad või kihutajad.
   Artikkel 9
   Juriidiliste isikute suhtes kohaldatavad karistused
   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et juriidiliste isikute suhtes, keda peetakse vastutavaks vastavalt artiklile 8, kohaldatakse tõhusaid, proportsionaalseid ja hoiatavaid karistusi, mis hõlmavad kriminaalkorras mõistetavaid rahalisi karistusi või trahve ja võivad hõlmata muid meetmeid, nagu:

               a)

               avalik-õiguslike hüvitiste või abi saamise õigusest ilmajätmine;

               b)

               ajutine või alaline ettevõtluskeeld;

               c)

               kohtuliku järelevalve alla võtmine;

               d)

               sundlõpetamine ja likvideerimine;

               e)

               rikkumise toimepanekuks kasutatud üksuste ajutine või lõplik sulgemine.

         Artikkel 10
   Kohtualluvus
   1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selleks, et kehtestada artiklites 3 kuni 6 osutatud süütegude puhul oma kohtualluvus, kui süütegu pandi toime:

               a)

               täielikult või osaliselt liikmesriigi territooriumil või

               b)

               asjaomase liikmesriigi kodaniku poolt, vähemalt juhtudel, kui süütegu käsitatakse kuriteona selle toimepanemise kohas.

         2.   Liikmesriik teavitab komisjoni, kui ta otsustab kehtestada kohtualluvuse artiklites 3 kuni 6 osutatud süütegude puhul, mis on toime pandud väljaspool tema territooriumi, kuid:

               a)

               süüteo toimepanija peamine elukoht asub selle liikmesriigi territooriumil või

               b)

               süütegu on toime pandud selle liikmesriigi territooriumil asutatud juriidilise isiku kasuks.

         Artikkel 11
   Väljaõpe
   Ilma et see piiraks kohtulikku sõltumatust ja kohtusüsteemide erinevat korraldust liidu piires, nõuab liikmesriik neilt, kes vastutavad kriminaalmenetluses ja süütegude uurimises osalevate kohtunike, prokuröride, politsei- ja kohtutöötajate ning pädevate asutuste personali koolitamise eest, nõuetekohase väljaõppe tagamist, pidades silmas käesoleva direktiivi eesmärke.
   Artikkel 12
   Aruandlus
   Hiljemalt 4. juuliks 2018 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi toimimise ja vajaduse korral selle muutmise vajalikkuse kohta, käsitledes muu hulgas artikli 3 lõikes 1, artikli 4 lõikes 1 ja artikli 5 lõikes 1 osutatud raskete juhtude tõlgendamist, liikmesriikides kehtestatud karistusmäärasid ning seda, mil määral on kehtestatud käesolevas direktiivis osutatud valikulised elemendid.
   Komisjon lisab, kui see on kohane, oma aruandele seadusandliku ettepaneku.
   Artikkel 13
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 3. juuliks 2016. Nad edastavad kõnealuste meetmete teksti viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad kõnealuseid meetmeid alates 3. juulist 2016, eeldusel et määrus (EL) nr 596/2014 jõustub.
   Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide tekstid.
   Artikkel 14
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 15
   Adressaadid
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele kooskõlas aluslepingutega.

      Strasbourg, 16. aprill 2014

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         M. SCHULZ

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         D. KOURKOULAS

      (1)  ELT C 161, 7.6.2012, lk 3.

      (2)  ELT C 181, 21.6.2012, lk 64.

      (3)  Euroopa Parlamendi 4. veebruari 2014. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 14. aprilli 2014. aasta otsus.

      (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiiv 2003/6/EÜ siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu kuritarvitamise) kohta (ELT L 96, 12.4.2003, lk 16).

      (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrus (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi (turukuritarvituse määrus) ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6/EÜ ja komisjoni direktiivid 2003/124/EÜ, 2003/125/EÜ ja 2004/72/EÜ (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).

      (6)  ELT C 177, 20.6.2012, lk 1.

      (7)  Komisjoni 12. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1031/2010 Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem) kohase kasvuhoonegaaside saastekvootide enampakkumise ajastamise, haldamise ja muude aspektide kohta (ELT L 302, 18.11.2010, lk 1).

      (8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse direktiivi 2011/61/EL ja direktiivi 2002/92/EÜ (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 349).

      (9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/30/EL tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 54 teises lõigus tähendatud äriühingutelt nõuavad seoses aktsiaseltside asutamise ning nende kapitali säilitamise ja muutmisega, et muuta sellised tagatised võrdväärseteks (ELT L 315, 14.11.2012, lk 74).

      (10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2011. aasta määrus (EL) nr 1227/2011 energia hulgimüügituru terviklikkuse ja läbipaistvuse kohta (ELT L 326, 8.12.2011, lk 1).


Tähtis õiguslik teade

|

31995L0001

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/1/EÜ, 2. veebruar 1995, kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite maksimaalse valmistajakiiruse, mootori maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse kohta

Euroopa Liidu Teataja L 052 , 08/03/1995 Lk 0001 - 0040 CS.ES Peatükk 13 Köide 015 Lk 8  - 47 ET.ES Peatükk 13 Köide 015 Lk 8  - 47 HU.ES Peatükk 13 Köide 015 Lk 8  - 47 LT.ES Peatükk 13 Köide 015 Lk 8  - 47 LV.ES Peatükk 13 Köide 015 Lk 8  - 47 MT.ES Peatükk 13 Köide 015 Lk 8  - 47 PL.ES Peatükk 13 Köide 015 Lk 8  - 47 SK.ES Peatükk 13 Köide 015 Lk 8  - 47 SL.ES Peatükk 13 Köide 015 Lk 8  - 47

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/1/EÜ,2. veebruar 1995,kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite maksimaalse valmistajakiiruse, mootori maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 100a,võttes arvesse nõukogu 30. juuni 1992. aasta direktiivi 92/61/EMÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse kohta, [1]võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [3]toimides asutamislepingu artiklis 189b ettenähtud korras, [4]arvestades, et siseturg hõlmab sisepiirideta ala, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine; arvestades, et selleks tuleb võtta vajalikud meetmed;arvestades, et kahe- ja kolmerattaliste mootorsõidukite maksimaalse valmistajakiiruse, mootori maksimaalse pöördemomendi ja kasuliku võimsuse mõõtmise menetlused on liikmesriigiti erinevad; arvestades, et kõnealuste erinevuste tõttu takistavad need menetlused ühendusesisest kaubandust;arvestades, et need siseturu toimimise takistused on võimalik kõrvaldada, kui liikmesriigid võtavad oma siseriiklike eeskirjade asemel vastu ühtsed nõuded;ning arvestades, et kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite maksimaalse valmistajakiiruse, mootori maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse mõõtmise menetluste kohta on vaja koostada ühtlustatud nõuded, et oleks võimalik kohaldada direktiiviga 92/61/EMÜ kehtestatud tüübikinnitusmenetlust ja osa tüübikinnitusmenetlust,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevat direktiivi kohaldatakse nõukogu direktiivi 92/61/EMÜ artiklis 1 määratletud mistahes sõidukitüüpide maksimaalse valmistajakiiruse, mootori maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse mõõtmise suhtes:Artikkel 2Osa tüübikinnituse andmise menetlus kahe- või kolmerattalise mootorsõiduki tüübi maksimaalse valmistajakiiruse, mootori maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse (mõõtmise meetodite) suhtes ning kõnealuste sõidukite vaba liikumist reguleerivad tingimused on sätestatud direktiivis 92/61/EMÜ.Artikkel 3Kahe aasta jooksul alates käesoleva direktiivi vastuvõtmisest korraldab komisjon uue laiaulatusliku uurimuse, et välja selgitada, kas on olemas seos õnnetuste ja mootori maksimaalse võimsuse vahel, kui see ületab 74 kW. See uurimus peab kõrvutama ja hindama viimaseid teaduslikke uurimistulemusi ja läbi viima vajaliku uue uurimuse eesmärgiga sõnastada käesolevas küsimuses kindel soovituste poliitika. Uurimuse järelduste alusel peab komisjon vajaduse korral esitama ettepanekuid uute vajalike määruste kohta.Artikkel 4Kõik muudatused, mis on vajalikud I ja II lisas esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu direktiivi 70/156/EMÜ [5] artiklis 13 sätestatud korras.Artikkel 51. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 2. augustiks 1996 ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid kõnealused normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise korra näevad ette liikmesriigid.Alates esimeses lõigus märgitud kuupäevast ei tohi liikmesriigid takistada käesoleva direktiivi nõuetele vastavate sõidukite esmakordset kasutuselevõttu.Nad kohaldavad neid norme 2. veebruarist 1997.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 6Siseriiklikes õigusaktides võib liikmesriigil olla õigus keelduda suurema kui 74 kW maksimaalse kasuliku võimsusega sõidukite esmakordsest registreerimisest ja mistahes hilisemast registreerimisest oma territooriumil.Artikkel 7Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 2. veebruar 1995Euroopa Parlamendi nimelpresidentK. HänschNõukogu nimeleesistujaA. Juppé[1] EÜT L 225, 10.8.1992, lk 72.[2] EÜT C 93, 13.4.1992, lk 166.[3] EÜT C 313, 30.11.1992, lk 7.[4] Euroopa Parlamendi 11. veebruari 1993. aasta arvamus (EÜT C 72, 15.3.1993, lk 128), nõukogu 28. juuni 1993. aasta ühine seisukoht (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata) ja Euroopa Parlamendi 4. mai 1994. aasta otsus (EÜT C 205, 25.7.1994, lk 159). Lepituskomisjoni 13. detsembri 1994. aasta ühistekst.[5] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1, viimati muudetud direktiiviga 92/53/EMÜ (EÜT L 225, 10.8.1992, lk 1).--------------------------------------------------LISADE LOETELUI LISA | Nõuded maksimaalse valmistajakiiruse mõõtmise korra kohta … | 11 |1. liide | Parandusteguri määramise kord ringikujulise katseraja korral … | 15 |2. liide | Teatis sõidukitüübi konstruktsiooniliste omaduste kohta, mis mõjutavad selle maksimaalset valmistajakiirust … | 16 |3. liide | Osa tüübikinnitustunnistus kahe- või kolmerattalise mootorsõiduki tüübi maksimaalse valmistajakiiruse kohta … | 16 |II LISA | Nõuded mootori maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse mõõtmise korra kohta … | 17 |1. liide | Mopeedide ottomootorite maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse määramine … | 17 |1. alaliide | Teatis mootoritüübi konstruktsiooniliste omaduste kohta, mis mõjutavad selle maksimaalset pöördemomenti ja maksimaalset kasulikku võimsust … | 25 |2. alaliide | Osa tüübikinnitustunnistus mopeeditüübi maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse kohta … | 25 |2. liide | Mootorrataste ja kolmerattaliste sõidukite ottomootorite maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse määramine … | 26 |1. alaliide | Maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse mõõtmine mootori temperatuuri meetodil … | 35 |2. alaliide | Teatis mootoritüübi konstruktsiooniliste omaduste kohta, mis mõjutavad selle maksimaalset pöördemomenti ja maksimaalset kasulikku võimsust … | 36 |3. alaliide | Osa tüübikinnitustunnistus kahe- või kolmerattalise mootorsõiduki maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse kohta … | 36 |3. liide | Kahe- või kolmerattalistele mootorsõidukitele paigaldatud diiselmootorite maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse kindlaksmääramine … | 37 |1. alaliide | Teatis mootoritüübi konstruktsiooniliste omaduste kohta, mis mõjutavad selle maksimaalset pöördemomenti ja maksimaalset kasulikku võimsust … | 47 |2. alaliide | Osa tüübikinnitustunnistus kahe- või kolmerattalise mootorsõiduki tüübi maksimaalse pöördemomendi ja maksimaalse kasuliku võimsuse kohta … | 47 |--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/53/EÜ, 18. juuni 2003, millega kahekümne kuuendat korda muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ teatavate ohtlike ainete ja valmististe (nonüülfenool, nonüülfenooletoksülaat ja tsement) turustamise ja kasutamise piiramise osasEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32003L0053

Euroopa Liidu Teataja L 178 , 17/07/2003 Lk 0024 - 0027

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/53/EÜ,18. juuni 2003,millega kahekümne kuuendat korda muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ teatavate ohtlike ainete ja valmististe (nonüülfenool, nonüülfenooletoksülaat ja tsement) turustamise ja kasutamise piiramise osas(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras [3]ning arvestades järgmist:(1) Nonüülfenooli (NP) ja nonüülfenooletoksülaadi (NPE) poolt keskkonnale avaldatavaid riske hinnati vastavalt nõukogu 23. märtsi 1993. aasta määrusele (EMÜ) nr 793/93 registreeritud kemikaalide ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta. [4] Hindamisel tehti kindlaks nende riskide vähendamise vajadus ning toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee (CSTEE) kinnitas seda järeldust.(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivis 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik, [5] klassifitseeritakse NP "prioriteetseks ohtlikuks aineks". Selle direktiivi artikli 16 lõikest 6 lähtuvalt on komisjon esitanud ettepanekud niisuguste ainete vettejuhtimise, heidete ja kao lõpetamise või järkjärgulise kõrvaldamise kontrolliks.(3) Komisjoni 7. novembri 2001. aasta soovitusega 2001/838/EÜ ohtlikkuse hindamise tulemuste ja riskide vähendamise strateegia kohta järgmiste ainete puhul: akrüülaldehüüd, dimetüülsulfaat, nonüülfenool fenool, hargnenud ahelaga 4-nonüül, tert-butüül-metüüleeter, [6] vastu võetud määruse (EMÜ) nr 793/93 raames, tehakse ettepanek riski piiramise strateegiaks NP ja NPE osas, soovitades eelkõige piirangute kohaldamist nende turustamisele ja kasutamisele.(4) Keskkonna kaitseks palutakse komisjonil kaaluda muudatust nõukogu 12. juuni 1986. aasta direktiivis 86/278/EMÜ keskkonna ja eelkõige pinnase kaitsmise kohta reoveesetete kasutamisel põllumajanduses, [7] pidades silmas NP ja NPE kontsentratsioonipiirmäära kehtestamist maapinnale laotatavates reoveesetetes.(5) Keskkonna jätkuvaks kaitseks tuleks keelata NP ja NPE turuletoomine ja kasutamine konkreetseteks eesmärkideks, mille tulemuseks on nende ainete vettejuhtimine, heitmed või kadu keskkonda. Siiski ei tohiks pestitsiidide ja biotsiidide abiainete kohta käiv piirang mõjutada NPEd abiainena sisaldavate pestitsiidide või biotsiidide enne käesoleva direktiivi jõustumist väljaantud olemasolevate siseriiklike lubade kehtivust kuni nende aegumiseni.(6) Teadusuuringud on ka näidanud, et kroom VI sisaldavad tsemendisegud võivad teatavatel asjaoludel põhjustada allergilisi reaktsioone, kui need on otseselt ja kaua kokkupuutes inimese nahaga. Tsemendi mistahes kasutuse puhul on oht, et see puutub otseselt ja kaua kokku inimese nahaga, välja arvatud kontrollitavad suletud ja täielikult automatiseeritud protsessid.(7) CSTEE on kinnitanud tsemendis sisalduva kroom VI kahjulikku mõju tervisele.(8) Individuaalsed kaitsemeetmed on vajalikud, kuid mitte piisavad, et vältida naha kontakti tsemendiga. Lisaks sellele on tööandja kohus vastavalt nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiivis 98/24/EÜ (töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohu eest tööl (neljateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 määratletud tähenduses) [8] sisalduvale kaitsemeetmete hierarhiale tagada esimeses järjekorras, et kokkupuute ulatus on viidud võimalikult väikeseks, kui asendamine pole võimalik, ning individuaalseid kaitsemeetmeid kohaldatakse üksnes siis, kui kokkupuudet ei saa vältida muude vahenditega.(9) Seetõttu näib inimeste tervise kaitseks olevat vajalik tsemendi turuletoomist ja kasutamist piirata. Eelkõige tuleks piirata üle 2 ppm kroom VI sisaldava tsemendi või tsemendisegude turuletoomist ja kasutamist tegevuste puhul, mil on võimalik kokkupuude nahaga. Kontrollitavatel suletud ja täielikult automatiseeritud protsessidel ei ole see võimalik ning seetõttu tuleks nende puhul erand teha. Redutseerijaid tuleks kasutada võimalikult vara, st tsemendi tootmisel.(10) Inimeste tervise edasiseks kaitseks palutakse komisjonil kaaluda muudatust direktiivi 98/24/EÜ I lisas, et kehtestada siduv töökeskkonna ohutegurite piirnorm tolmu puhul.(11) Kroom VI kasutamine on juba keelatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiiviga 2000/53/EÜ kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta [9] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 2003. aasta direktiiviga 2002/95/EÜ teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes. [10] Kroom VI muud kasutust on riskianalüüsi raames uuritud ja komisjonil palutakse võimalikult kiiresti teha ettepanek asjakohaseks õigusaktiks mistahes identifitseeritud riski suhtes.(12) Nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega [11] tuleks vastavalt muuta.(13) Käesoleva direktiivi eesmärk on kehtestada NPd, NPEd ja tsementi käsitlevad ühtlustatud sätteid, mis säilitavad siseturu, tagades samal ajal tervise ja keskkonna kaitstuse kõrge taseme asutamislepingu artikli 95 nõuete kohaselt.(14) Ühtlustatud katsemeetodite vastuvõtmine on käesoleva direktiivi kohaldamiseks tsemendis sisalduva kroom VI osas soovitatav, kuid ei peaks käesoleva direktiivi jõustumist edasi lükkama. Komisjon peaks kehtestama niisuguse meetodi vastavalt direktiivi 76/769/EMÜ artiklile 2a. Katsemeetod peaks soovitatavalt olema välja töötatud Euroopa tasandil, vajaduse korral Euroopa Standardikomitee (CEN) poolt.(15) Käesolev direktiiv ei mõjuta ühenduse õigusakte, millega sätestatakse miinimumnõuded töötajate kaitseks, nagu näiteks nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta [12] ja sellel põhinevad üksikdirektiivid, eelkõige nõukogu 28. juuni 1990. aasta direktiiv 90/394/EMÜ töötajate kaitsmise kohta tööl kantserogeenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ [13] artikli 16 lõikes 1 määratletud tähenduses) ja direktiiv 98/24/EÜ,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Direktiivi 76/769/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.2. Käesolev direktiiv ei mõjuta NPEd abiainena sisaldavate pestitsiidide või biotsiidide enne käesoleva direktiivi jõustumist väljaantud olemasolevate siseriiklike lubade kehtivust kuni nende aegumiseni.Artikkel 2Direktiivi 76/769/EMÜ I lisa punkti 47 (tsement) kohaldamiseks võtab komisjon nimetatud direktiivi artiklis 2a ettenähtud korras vastu ühtlustatud katsemeetodi.Artikkel 3Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud sätted 17. juuliks 2004. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 17. jaanuarist 2005.Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 4Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 18. juuni 2003Euroopa Parlamendi nimelpresidentP. CoxNõukogu nimeleesistujaG. Drys[1] 16. augustil 2002. aastal esitatud ettepanek (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[2] ELT C 133, 6.6.2003, lk 13.[3] Euroopa Parlamendi 27. märtsi 2003. aasta arvamus (Euroopa Liidi Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 19. mai 2003. aasta otsus.[4] EÜT L 84, 5.4.1993, lk 1.[5] EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1. Otsust on muudetud otsusega nr 2455/2001/EÜ (EÜT L 331, 15.12.2001, lk 1).[6] EÜT L 319, 4.12.2001, lk 30.[7] EÜT L 181, 4.7.1986, lk 6. Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.[8] EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11.[9] EÜT L 269, 21.10.2000, lk 34. Direktiivi on muudetud komisjoni direktiiviga 2002/525/EÜ (EÜT L 170, 29.6.2002, lk 81).[10] ELT L 37, 13.2.2003, lk 19.[11] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 201. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/36/EÜ (ELT L 156, 25.6.2003, lk 26).[12] EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.[13] EÜT L 196, 26.7.1990, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 1999/38/EÜ (EÜT L 138, 1.6.1999, lk 66).--------------------------------------------------LISADirektiivi 76/769/EMÜ I lisale lisatakse järgmised punktid 46 ja 47:"46. 1)Nonüülfenool C6H4(OH)C9H192)Nonüülfenooletoksülaat (C2H4O) nC15H24O | Ei või turule tuua ega kasutada toimeaine või koostisosana segudes, mille kontsentratsioon on võrdne või suurem kui 0,1 % massiprotsendina järgmistel kasutusviisidel: 1)tööstus- ja ametiasutuspuhastus, v.a:kontrollitavad suletud kuivpuhastussüsteemid, mille puhul vedelad puhastustooted ringlusse võetakse või põletatakse,eritöötlusega puhastussüsteemid, mille puhul vedelad puhastustooted ringlusse võetakse või põletatakse;2)kodune puhastus;3)tekstiili ja naha töötlemine, v.a:töötlemine, mille puhul jäätmeid heitvette ei heideta,eritöötlusega süsteemid, mille puhul kasutatavat vett eelnevalt töödeldakse, et enne reovee biopuhastust orgaaniline osa täielikult eemaldada (lambanahkade rasvaärastus);4)põllumajanduslik emulgaator;5)metallitöö, v.a:kasutamine kontrollitavates suletud süsteemides, mille puhul vedelad puhastustooted ringlusse võetakse või põletatakse;6)tselluloosi ja paberi valmistamine;7)kosmeetikatooted;8)muud isikliku hügieeni tooted, v.a:spermitsiidid;9)pestitsiidide ja biotsiidide abiained. |47.Tsement | 1)Tsementi ja tsementi sisaldavaid valmistisi ei või kasutada ega turule tuua, kui need hüdraadituna sisaldavad tsemendi kuivaine kogumassist üle 0,0002 % lahustuvat kroom VI.2)Kui kasutatakse redutseerijat, siis olenemata ühenduse ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate muude sätete kohaldamisest on tsemendi või tsementi sisaldavate valmististe pakenditele loetavalt ja kustumatult märgitud teave pakendamiskuupäeva, ladustamistingimuste ja ladustusperioodi kohta, mis on vajalik redutseerija aktiivsuse säilitamiseks ja lahustuva kroom VI sisalduse hoidmiseks allpool lõikes 1 osutatud piirmäära.3)Erandina ei kohaldata lõikeid 1 ja 2 turuletoomise ja kasutamise puhul kontrollitavatel ja täielikult automatiseeritud protsessidel, mil tsementi ja tsementi sisaldavaid segusid käideldakse üksnes masinatega ning nende kokkupuutumine nahaga ei ole võimalik." |--------------------------------------------------


Tähtis õiguslik teade

|

32004L0048

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/48/EÜ, 29. aprill 2004, intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohtaEMPs kohaldatav tekst.

Euroopa Liidu Teataja L 157 , 30/04/2004 Lk 0045 - 0086 tšehhikeelne eriväljaanne Peatükk 17 Köide 02 Lk 32  - 39 eestikeelne eriväljaanne Peatükk 17 Köide 02 Lk 32  - 39 ungarikeelne eriväljaanne Peatükk 17 Köide 02 Lk 32  - 39 leedukeelne eriväljaanne Peatükk 17 Köide 02 Lk 32  - 39 lätikeelne eriväljaanne Peatükk 17 Köide 02 Lk 32  - 39 maltakeelne eriväljaanne Peatükk 17 Köide 02 Lk 32  - 39 poolakeelne eriväljaanne Peatükk 17 Köide 02 Lk 32  - 39 slovakikeelne eriväljaanne Peatükk 17 Köide 02 Lk 32  - 39 sloveenikeelne eriväljaanne Peatükk 17 Köide 02 Lk 32  - 39

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/48/EÜ,29. aprill 2004,intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [1]pärast konsulteerimist regioonide komiteega,toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras [2]ning arvestades järgmist:(1) Siseturu väljakujundamine nõuab liikumisvabaduse piirangute ning konkurentsimoonutuste kaotamist, luues keskkonna, mis toetab uuendusi ja investeeringuid. Sellega seoses on intellektuaalomandi kaitse oluline osa siseturu edukuse saavutamisel. Intellektuaalomandi kaitse on tähtis mitte ainult innovaatilisuse ning loometegevuse edendamiseks, vaid ka tööhõive soodustamiseks ning konkurentsivõime parandamiseks.(2) Intellektuaalomandi kaitse peaks võimaldama leiutajal või autoril saada oma leiutiselt või loomingult seaduslikku tulu. Lisaks peaks see võimaldama loomingu, ideede ja oskusteabe võimalikult laia levikut. Samal ajal ei tohiks see pärssida sõnavabadust, vaba teabelevi või isikuandmete kaitset, sealhulgas Internetis.(3) Intellektuaalomandi õiguste tõhusate jõustamismeetmeteta tõrjutakse uuendusi ja loometegevust ning investeeringud vähenevad. Seega on vaja tagada ühenduses intellektuaalomandi materiaalõiguse, mis on käesoleval ajal acquis communautaire'i ulatuslik osa, tõhus rakendamine. Selles suhtes on intellektuaalomandi õiguste jõustamine siseturu arenemiseks esmatähtis.(4) Rahvusvahelisel tasandil seob kõiki liikmesriike ja ühendust ennast nende pädevusse kuuluvate küsimustega intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide leping (TRIPS-leping), mis on heaks kiidetud nõukogu otsusega 94/800/EÜ [3] osana Uruguay vooru mitmepoolsetest kaubandusläbirääkimistest ning sõlmitud Maailma Kaubandusorganisatsiooni raamistikus.(5) TRIPS-leping sisaldab eraldi sätteid intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta, mis on ühtsete standarditena kohaldatavad rahvusvahelisel tasandil ning on rakendatud kõigis liikmesriikides. Direktiiv ei mõjuta liikmesriikide rahvusvahelisi kohustusi, kaasa arvatud TRIPS-lepinguga seonduvaid kohustusi.(6) On veel rahvusvahelisi konventsioone, mille osalisteks on kõik liikmesriigid ning mis ühtlasi sisaldavad sätteid intellektuaalomandi õiguste jõustamiseks. Nende hulgas on tööstusomandi kaitse Pariisi konventsioon, Berni kirjandus- ja kunstiteoste konventsioon ning teose esitaja, fonogrammitootja ja ringhäälinguorganisatsiooni kaitse Rooma konventsioon.(7) Komisjoni selles küsimuses peetud konsultatsioonidest selgub, et vaatamata TRIPS-lepingule on liikmesriikides intellektuaalomandi õiguste jõustamise vahendites siiski suuri erinevusi. Näiteks ajutiste meetmete rakendamise kord, mida kasutatakse eriti tõendite säilitamisel ja kahjutasu arvestamisel, või kohtulike tõkendite rakendamise kord varieerub liikmesriigiti märkimisväärselt. Mõnes liikmesriigis puuduvad meetmed, menetlused ja õiguskaitsevahendid, nagu näiteks õigus teabele ja õigusi rikkuva kauba turuletoomise tagasivõtmise õigus rikkuja kulul.(8) Erinevused liikmesriikide intellektuaalomandi õiguste jõustamisvahendite süsteemide vahel toovad kahju siseturu nõuetekohasele tegutsemisele ning on võimatu tagada, et intellektuaalomandi õigused ühenduses tervikuna on samaväärsel tasemel kaitstud. Selline olukord ei soodusta vaba liikumist siseturul ega loo tervet konkurentsi edendavat keskkonda.(9) Praegused erinevused viivad samuti intellektuaalomandi materiaalõiguse nõrgenemiseni ning siseturu killustumiseni sellel alal. See põhjustab siseturu äriringkondades kindlustunde langemise ning sellest tingitud investeeringute vähenemise uuendustesse ja loometegevusse. Intellektuaalomandi õiguste rikkumised on järjest enam seotud organiseeritud kuritegevusega. Interneti üha laienev kasutamine võimaldab piraatkoopiate viivitamatut ülemaailmset levitamist. Intellektuaalomandi materiaalõiguse tõhus jõustamine tuleks tagada ühenduse tasemel erimeetmetega. Liikmesriikide õigusaktide ühtlustamine sel alal on seega oluline eeltingimus siseturu nõuetekohasele toimimisele.(10) Käesoleva direktiivi eesmärk on ühtlustada liikmesriikide seadustikke, et tagada siseturul kõrge, võrdväärne ning ühetaoline kaitsetase.(11) Käesoleva direktiivi eesmärk ei ole kehtestada tsiviil- ja äriasjade õigusalase koostöö, jurisdiktsiooni, otsuste tunnustamise ja jõustamise kooskõlastatud juhiseid või tegeleda kohaldatavate seadustega. Ühenduse vahendid kõnealuste küsimuste reguleerimiseks on olemas ning põhimõtteliselt on need võrdselt rakendatavad ka intellektuaalomandi puhul.(12) Käesolev direktiiv ei mõjuta konkurentsieeskirjade rakendamist, eriti asutamislepingu artikleid 81 ja 82. Käesolevas direktiivis sätestatud meetmeid ei tohi kasutada konkurentsi piiramiseks ebasobival viisil, mis on vastuolus asutamislepinguga.(13) Käesoleva direktiivi rakendusvaldkond tuleb defineerida võimalikult laialt, et see kataks kõik intellektuaalomandi õigused, mis hõlmavad ühenduse selle valdkonna sätteid ja/või vastavate liikmesriikide siseriiklikke seadusi. Kõnealune nõue ei mõjuta võimalust, et seda soovivad liikmesriigid võivad laiendada käesoleva direktiivi sätteid siseriiklikel põhjustel, lisades punkte ebaausa konkurentsi, sealhulgas piraatkoopiate või sarnase tegevuse kohta.(14) Artikli 6 lõikes 2, artikli 8 lõikes 1 ja artikli 9 lõikes 2 sätestatud meetmeid kohaldatakse vaid kommertseesmärkidel toime pandud tegude suhtes. Seda tehakse, piiramata liikmesriikide võimalust kohaldada neid sätteid ka muude tegude puhul. Kommertseesmärkidel toime pandud teod on teod, mille eesmärgiks on otsene või kaudne majanduslik või kaubanduslik tulu. Üldjuhul välistatakse teod, mille on toime pannud heausksed lõpptarbijad.(15) Käesolev direktiiv ei mõjuta intellektuaalomandi materiaalõigust, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisiku kaitse kohta seoses isikuandmete töötlemise ja nende andmete vaba liikumisega, [4] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta direktiivi 1999/93/EÜ elektroonilise allkirja ühenduse raamistiku kohta [5] ega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatud õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul. [6](16) Käesoleva direktiivi sätted ei tohiks piirata teatud õiguste jõustamist käsitlevaid sätteid ning erandeid autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kohta, mida reguleerivad ühenduse õigusaktid, ning eriti neid, mis on esitatud nõukogu 14. mai 1991. aasta direktiivis 91/250/EÜ arvutiprogrammide seadusliku kaitse kohta [7] ja Euroopa parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivis 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatud aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas. [8](17) Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed, menetlused ja õiguskaitsevahendid peavad iga kohtuasja korral olema piiritletud viisil, mis võtab arvesse vastava kohtuasja eripära, sealhulgas iga intellektuaalomandi õiguse iseärasused ja rikkumise tahtliku või tahtmatu iseloomu.(18) Isikud, kellel on õigus nõuda kõnealuste meetmete, menetluste ja õiguskaitsevahendite rakendamist, peaksid olema mitte ainult õiguste valdajad, vaid neil peab olema otsene huvi ja seaduslik alus kooskõlas kohaldatava seadusega ja lubatud piires, mis võib hõlmata vastavate õiguste haldamise või kollektiivsete ja isiklike huvide kaitsmise eest vastutavaid kutseorganisatsioone.(19) Kuna autoriõigus eksisteerib teose loomise tõttu ning ei vaja formaalset registreerimist, on asjakohane vastu võtta Berni konventsiooni artikli 15 eeskiri, mis kehtestab eelduse, et kirjandus- või kunstiteose autoriks loetakse isikut siis, kui teosel on tema nimi. Sarnane eeldus kehtib autoriõigusega kaasnevatele õigustele, sest sageli otsib just sellega kaasneva õiguse omanik, näiteks fonogrammitootja, oma õigustele kaitset ning astub piraatlusega võitlusse.(20) Arvestades tõendusmaterjali esmatähtsust intellektuaalomandi õiguste rikkumise selgitamisel, on asjakohane tagada tõhusate meetmete kättesaadavus tõendusmaterjali esitamiseks, omandamiseks ning säilitamiseks. Vastavad menetlused peaksid arvesse võtma kaitse õigusi ning rakendama vajalikud garantiid, kaasa arvatud konfidentsiaalse teabe kaitse. Kommertseesmärgil toime pandud rikkumiste puhul on oluline, et kohtutel oleks vajaduse korral võimalik ligi pääseda väidetava rikkuja käsutuses olevatele panga-, finants- ja äridokumentidele.(21) Teatud liikmesriikides on olemas muud kõrgetasemelise kaitse tagamiseks loodud sätted ning need peaksid olema tehtud kättesaadavaks kõigile liikmesriikidele. See kehtib õiguse kohta teabele, mis lubab omandada täpset teavet õigusi rikkuva kauba või teenuste päritolu, levitamiskanalite ning rikkumises osalenud mis tahes kolmandate osapoolte kohta.(22) Rikkumiste viivitamatuks lõpetamiseks on oluline sätestada ajutised meetmed, ootamata kohtuasja sisulist otsustamist, jälgides samal ajal kaitse õigusi ja tagades ajutiste meetmete proportsionaalsuse vastavalt kõnealuse kohtuasja iseärasustele ning andes vajalikud garantiid kostjale põhjendamatu kahjunõudega tekitatud kulude ja kahju hüvitamiseks. Sellised meetmed on õigustatud juhul, kui mis tahes viivitus võib põhjustada korvamatut kahju intellektuaalomandi õiguse omanikule.(23) Piiramata muude olemasolevate meetmete, menetluste ja õiguslike kaitsevahendite kohaldamist, peaks õiguste valdajal olema võimalus taotleda kohtulikku tõkendit vahendaja vastu, kelle teenuseid kasutas kolmas osapool õiguste valdaja tööstusomandi õiguste rikkumiseks. Selliste tõkendite tingimused ja viisid tuleks määratleda liikmesriikide siseriiklikes õigusaktides. Direktiiviga 2001/29/EÜ on sätestatud autoriõiguste ja nendega kaasnevate õiguste rikkumisega seotud kõikehõlmav ühtlustamistasand. Seega ei mõjuta käesolev direktiiv direktiivi 2001/29/EÜ artikli 8 lõiget 3.(24) Sõltuvalt üksikust kohtuasjast ning kui asjaolud seda põhjendavad, peaksid vastavad meetmed, menetlused ja õiguskaitsevahendid sisaldama tõkestavaid meetmeid, mis on suunatud edasistele intellektuaalomandi õiguste rikkumise ennetamisele. Peale selle tuleks kehtestada parandusmeetmed, mille eest, kui need on asjakohased, tasub rikkuja, näiteks õigusi rikkuvate kaupade tagasivõtmine ja lõplik eemaldamine turustuskanalitest või vastavatel juhtudel kõnealuste toodete loomiseks ja tootmiseks algselt kasutatud materjalide ja seadmestiku hävitamine. Need parandusmeetmed võtavad arvesse kolmandate osapoolte huve, eriti sealhulgas heauskseid tarbijaid ning eraisikuid.(25) Kui rikkumine on toime pandud ette kavatsemata ning mitte hooletuse tõttu ja mille korral käesolevas direktiivis ette nähtud parandusmeetmed või kohtulikud tõkendid oleksid liigsed, peab liikmesriikidel olema võimalik vastavatel juhtudel lisada alternatiivse meetmena võimalus määrata kahju saanud osapoolele rahaline kompensatsioon. Kui võltsitud kaupade kasutamist või teenuste osutamist kaubanduslikul eesmärgil saab nimetada muu seaduse kui intellektuaalomandi seaduse rikkumiseks või kui see oleks võinud tarbijatele kahju tekitada, peaks selline kaubandus või teenuste osutamine jääma keelatuks.(26) Tekitatud kahju hüvitamiseks, mille on põhjustanud õiguste rikkuja, kes teadis või kes põhjendatult pidi teadma, et tema tegevus tekitab õiguste valdajale sellise kahju, tuleb kahjusummas arvesse võtta kõik asjakohased aspektid, sealhulgas õiguste valdajale osaks langenud kahjum sissetulekute vähenemise näol või rikkuja poolt teenitud ebaõiglane tulu ja kus sobiv, õiguste valdajale põhjustatud mis tahes moraalne kahju. Alternatiivse meetmena, näiteks juhtudel, kui on keerukas täpselt määratleda kahju tegelikku suurust, võib kahjutasu summa sisse nõuda kas autoritasudelt või honoraridelt, mis oleks võidud saada, kui rikkuja oleks taotlenud luba kõnealuse intellektuaalomandi õiguse kasutamiseks. Eesmärk ei ole kehtestada kahju hüvitamise kohustus karistuseks, vaid määrata objektiivsetel kriteeriumidel põhinev kompensatsioon, võttes ühtlasi arvesse õiguste valdajale tekkinud kulusid, sealhulgas kulutusi identifitseerimisele ning uurimisele.(27) Lisahoiatusena tulevastele rikkujatele ning laiema avalikkuse teavitamiseks on kasulik avaldada intellektuaalomandi õiguste rikkumise kohtuasjade otsuseid.(28) Lisaks käesolevas direktiivis sätestatud tsiviil- ja haldusmeetmetele, menetlustele ja õiguskaitsevahenditeele tähendavad kriminaalsanktsioonid ühtlasi vastavatel juhtudel meetmeid intellektuaalomandi õiguste jõustamise tagamiseks.(29) Vastava ala tööstus peaks võitluses piraatluse ja võltsimise vastu aktiivselt osalema. Tegevusjuhendite loomine tegevusalaga vahetult seotud ringkondades on täiendav hoiatusvahend reguleeriva raamistiku toetamiseks. Liikmesriigid peaksid koostöös komisjoniga soodustama üldiste tegevusjuhendite loomist. Laserplaatide tootmise järelevalve, eriti ühenduses toodetud plaatide identifitseerimiskoodide abil, aitab selles ulatusliku piraatluse all kannatavas sektoris piirata intellektuaalomandi õiguste rikkumist. Siiski ei tohiks neid tehnilise kaitse meetmeid kuritarvitada turgude kaitsmiseks ja paralleelse importimise ennetamiseks.(30) Käesoleva direktiivi üldise rakendamise võimaldamiseks on asjakohane sätestada süsteemide koostöö ning liikmesriikide vaheline teabevahetus ühelt poolt ning liikmesriikide ja komisjoni vahel teiselt poolt, eriti luues liikmesriikide poolt määratud korrespondentide võrgustiku ning esitades regulaarselt aruanded käesoleva direktiivi rakendamise ja mitmesuguste riigiasutuste poolt võetud meetmete tõhususe kohta.(31) Et juba kirjeldatud põhjustel saab käesoleva direktiivi eesmärki kõige paremini saavutada ühenduse tasemel, võib ühendus vastu võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttele. Selles artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, mis on vajalik kõnealuse eesmärgi saavutamiseks.(32) Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtteid. Eelkõige püütakse käesoleva direktiiviga tagada nimetatud harta artikli 17 lõikes 2 sätestatud intellektuaalomandi õiguste täielik austamine,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I PEATÜKKEESMÄRK JA REGULEERIMISALAArtikkel 1ObjektKäesolev direktiiv käsitleb intellektuaalomandi õiguste jõustamiseks vajalikke meetmeid, menetlusi ja õiguskaitsevahendeid. Käesolevas direktiivis sisaldab mõiste "intellektuaalomandi õigused" tööstusomandi õigusi.Artikkel 2Reguleerimisala1. Ilma et see piiraks meetmete kohaldamist, mida kohaldatakse või võidakse kohaldada ühenduses või siseriiklikes õigusaktides kuni selleni, et need meetmed soosivad enam õiguste valdajaid, kehtivad käesolevas direktiivis sätestatud meetmed, menetlused ja õiguskaitsevahendid kooskõlas artikliga 3 mis tahes intellektuaalomandi õiguste rikkumise kohta, nagu on sätestatud ühenduse õigusaktides ja/või vastava liikmesriigi siseriiklikes õigusaktides.2. Käesolev direktiiv ei piira õiguste jõustamise spetsiifiliste sätete kohaldamist ega ühenduse õigusnormides kirjeldatud erandeid, mis puudutavad autoriõigust ja sellega kaasnevaid õigusi, iseäranis direktiivis 91/250/EMÜ ja eriti direktiivi 2001/29/EÜ artiklis 7 ja eriti artiklites 2–6 ja 8 kirjeldatud õigusi.3. Käesolev direktiiv ei mõjuta:a) ühenduse sätteid intellektuaalomandi materiaalõiguse, direktiivi 95/46/EÜ, direktiivi 1999/93/EÜ ja direktiivi 2003/31/EÜ kohta üldiselt või eriti direktiivi 2000/31/EÜ artiklite 12–15 kohta;b) liikmesriikide rahvusvahelisi kohustusi ja eriti TRIPS-lepingut, sealhulgas kriminaalmenetlusi ja karistusi sisaldavaid kohustusi;c) mis tahes siseriiklikke sätteid liikmesriikides, mis puudutavad kriminaalmenetlusi või karistusi seoses intellektuaalomandi õiguste rikkumisega.II PEATÜKKMEETMED, MENETLUSED JA ÕIGUSKAITSEVAHENDID1. jaguÜldsättedArtikkel 3Üldised kohustused1. Liikmesriigid sätestavad vajalikud meetmed, menetlused ja õiguskaitsevahendid käesolevas direktiivis kirjeldatud intellektuaalomandi õiguste jõustamise tagamiseks. Menetlused, protseduurid ja õiguskaitsevahendid on õiglased ega ole asjatult keerulised või kulukad ega sisalda põhjendamatuid ajalisi piiranguid ega põhjendamatuid viivitusi.2. Meetmed, menetlused ja õiguskaitsevahendid on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad ning neid rakendatakse viisil, mis võimaldab vältida tõkete loomist seaduslikule kaubandusele ja ette näha kaitsemeetmeid nende kuritarvitamise vastu.Artikkel 4Isikud, kellel on õigus taotleda meetmete, menetluste ja õiguskaitsevahendite kohaldamistLii kmesriigid tunnistavad käesolevas peatükis isikutena, kellel on õigus nõuda meetmete, protseduuride ja õiguskaitsevahendite kohaldamist:a) intellektuaalomandi õiguste valdajaid kooskõlas kohaldatavate seadustega;b) kõiki teisi isikuid, kes on volitatud nimetatud õigusi kasutama, eriti litsentsi omanikke kooskõlas kohaldatava seaduse sätetega ning nendes lubatud piirini;c) intellektuaalomandi kollektiivõiguste halduskogusid, mida reeglipäraselt tunnustatakse kui intellektuaalomandi õiguste valdajate seadusjärgseid esindajaid kooskõlas kohaldatava seaduse sätetega ning nendes lubatud piirini;d) kutseala õiguskaitseasutusi, mida reeglipäraselt tunnustatakse kui intellektuaalomandi õiguse valdajate seadusjärgseid esindajaid kooskõlas kohaldatava seaduse sätetega ning nendes lubatud piirini.Artikkel 5Autorsuse ja omandilise kuuluvuse presumptsioonKäesolevas direktiivis kirjeldatud meetmete, protseduuride ja õiguskaitsevahendite kohaldamine tähendab, et:a) kirjandus- või kunstiteose autorina käsitatakse isikut, kelle puhul on vastupidiste tõendite puudumisel piisav, kui tema nimi esineb teosel tavapärasel viisil, ja sellest tulenevalt antakse talle õigus alustada rikkumise uurimist;b) punkti a sätted kehtivad mutatis mutandis autoriõigustega seotud õiguste valdajatele, arvestades nende kaitstavat objekti.2. jaguTõendidArtikkel 6Tõendid1. Liikmesriigid tagavad, et kui osapool on esitanud oma nõuete toetamiseks piisava mõistlikult kättesaadava tõendusmaterjali ning on täpsustanud oma väidete põhistamiseks vastaspoole käsutuses olevad tõendid, on kohtuasutused volitatud nõudma vastaspoolelt nende tõendite esitamist, asjakohastel juhtudel konfidentsiaalse teabe kaitset tagavaid tingimusi järgides. Käesoleva lõike kohaldamisel võivad liikmesriigid sätestada, et olulise hulga teoste koopiate või mis tahes kaitstud objektide sobivad näidised võib pädev kohtuasutus lugeda sobivaks tõendusmaterjaliks.2. Juhul, kui samadel tingimustel on rikkumine toime pandud kommertseesmärgil, peavad liikmesriigid astuma vajalikke samme võimaldamaks pädevatel kohtuasutustel nõuda vajaduse korral osapoole palvel vastaspoole käsutuses olevaid panga-, finants- ja äridokumente, mis on kaitse all konfidentsiaalse teabena.Artikkel 7Tõendusmaterjali säilitamise meetmed1. Liikmesriigid tagavad, et ka enne kohtuasja sisulise menetlemise alustamist võivad pädevad kohtuasutused osapoole palvel, kes on esitanud piisavaid tõendeid, et tema intellektuaalomandi õigust on rikutud või rikutakse, nõuda kiireid ja tõhusaid ajutisi meetmeid väidetava rikkumise olulise tõendusmaterjali säilitamiseks, mis on kaitse all konfidentsiaalse teabena. Nimetatud meetmed võivad sisaldada detailset kirjeldust koos näidiste või ilma nendeta või õigusi rikkuva kauba füüsilist arestimist ning sobivatel juhtudel õigusi rikkuva kauba tootmise ja/või levitamisega seonduvat materjali, seadmeid ja dokumente. Kõnealused meetmed võetakse vajaduse korral tarvitusele vastaspoolt ära kuulamata, eriti sellistel juhtudel, kui mis tahes viivitus võib põhjustada õiguste valdajale korvamatut kahju või on tõendusmaterjali hävitamise põhjendatud oht.Kui ajutised meetmed on võetud vastaspoolt ära kuulamata, tuleb mõjutatud pooltele sellest viivitamata teatada hiljemalt pärast meetmete täideviimist. Mõjutatud osapoolte taotlusel vaadatakse kohtuasi, mille käigus on õigus anda seletusi, uuesti läbi, et otsustada mõistliku ajavahemiku jooksul pärast meetmetest teatamist, kas need meetmed tuleb muuta, tühistada või kinnitada.2. Liikmesriigid tagavad, et tõendusmaterjali säilitamise meetmete taotleja peab esitama piisava tagatise või võrdväärse garantii, mis tagab kostjale tekitatud kahju hüvitamise, nagu on sätestatud lõikes 4.3. Liikmesriigid tagavad, et meetmed tõendusmaterjali säilitamiseks on tühistatud või ei jõustu muul viisil kostja palvel, piiramata kahjunõudeid, kui hageja ei algata mõistliku ajavahemiku jooksul, mis otsustatakse meetmeid nõudva pädeva kohtuorgani poolt, kui liikmesriigi seadus seda lubab, või vastava otsuse puudumisel ajavahemiku jooksul, mis ei ületa 20 tööpäeva või 31 kalendripäeva, olenevalt sellest, kumb saabub varem, menetlust, mis viib kohtuasja sisulise otsuse langetamiseni pädeva kohtuasutuse ees.4. Kui ajutised meetmed tühistatakse või kui nad muutuvad kehtetuks hageja mis tahes teo või tegevusetuse tõttu või kui hiljem on leitud, et intellektuaalomandi õigust ei ole rikutud ega seda ei ole ähvardanud rikkumise oht, on kohtuasutustel õigus kostja nõudel kohustada hagejat maksma kostjale kohast hüvitist nimetatud meetmetega tekitatud mis tahes kahju eest.5. Liikmesriigid võivad meetmeid võtta tunnistajate isikute kaitsmiseks.3. jaguÕigus teabeleArtikkel 8Õigus teabele1. Liikmesriigid tagavad, et intellektuaalomandi õiguste rikkumise menetlemisel ning hageja õigustatud ja proportsionaalse nõude vastuseks võivad pädevad kohtuasutused nõuda, et teave intellektuaalomandi õiguste rikkumise päritolu ja kaupade või teenuste levitamisvõrgustiku kohta esitaks rikkuja ja/või kes tahes isik, kes:a) on tabatud tema valduses oleva õigusi rikkuva kommertseesmärgil kasutatava kaubaga;b) on tabatud kommertseesmärgil pakutavate õigusi rikkuvate teenuste kasutamiselt;c) on tabatud õigusi rikkuvate teenuste kommertseesmärgil pakkumiseltvõid) on teatatud punktides a, b või c viidatud isikute poolt kui osaline kaupade või teenuste tootmises, valmistamises või levitamises.2. Lõikes 1 nimetatud meetmed hõlmavad vastavalt vajadusele:a) tootjate, valmistajate, levitajate, tarnijate ja muude kaupade või teenuste varasemate valdajate ning ühtlasi kavandatavate jae- ja hulgimüüjate nimesid ja aadresse;b) toodetud, valmistatud, vastu võetud, tarnitud või tellitud toodete koguseid ning ühtlasi kõnealuste toodete või teenuste eest makstud hindu.3. Ilma et see piiraks lõigete 1 ja 2 kohaldamist, kohaldatakse muid õigusnorme, mis:a) annavad õiguste valdajale õiguse saada täielikumat teavet;b) reguleerivad teabe kasutamist tsiviil- või kriminaalmenetlustes vastavalt käesolevale artiklile;c) reguleerivad vastutust teabeõiguse valesti kasutamise eestvõid) võimaldavad teabe jagamisest keeldumise eest lõikes 1 kirjeldatud isikut sundida tunnistama isiku enda või isiku lähedaste sugulaste osalust intellektuaalomandi õiguste rikkumisesvõie) reguleerivad konfidentsiaalsete teabeallikate kaitset ja isikuandmete töötlemist.4. jaguAjutised ja ennetavad meetmedArtikkel 9Ajutised ja ennetavad meetmed1. Liikmesriigid tagavad, et kohtuasutused võivad hageja palvel:a) esitada väidetava rikkuja vastu ennetava kohtuliku tõkendi, et vältida mis tahes peatset intellektuaalomandi õiguste rikkumist või määrata esialgsel alusel ning asjakohastel juhtudel korduv rahaline trahv, kui seda on kajastatud siseriiklikes õigusaktides ning kui intellektuaalomandi õiguste väidetavad rikkumised korduvad, või muuta nimetatud korduvad rikkumised garantiide andmiseks kavatsusega tagada õiguste valdajale kahjude hüvitamine; vahendaja suhtes, kelle teenuseid kasutab kolmas osapool intellektuaalomandi õiguste rikkumisel, võib samadel tingimustel esitada ennetava kohtuliku tõkendi; direktiiv 2001/29/EÜ hõlmab kohtulikud tõkendid vahendajate suhtes, kelle teenuseid kasutab kolmas osapool autoriõiguste või sellega kaasnevate õiguste rikkumisel;b) nõuda intellektuaalomandi õiguste rikkumises kahtlustatavate kaupade konfiskeerimist või tarnimise lõpetamist, et ennetada nimetatud kaupade levitamist turustuskanalites.2. Kommertseesmärgil toime pandud rikkumiste puhul tagavad liikmesriigid, et kui kahju saanud osapool näitab kahjude sissenõudmist ohustavaid asjaolusid, võivad kohtuasutused nõuda väidetava rikkuja kinnis- ja vallasvara ennetavat konfiskeerimist, sealhulgas ka rikkuja pangakonto ja muu vara külmutamist. Sel eesmärgil võivad pädevad kohtuasutused nõuda panga-, finants- ja äridokumentide esitamist või vastavat ligipääsu olulisele teabele.3. Vastavalt lõigetes 1 ja 2 viidatud meetmetele on kohtuasutustel volitused nõuda hagejalt kättesaadava tõendusmaterjali esitamist piisava kinnituse saamiseks, et hageja on õiguste valdaja ning et hageja õigusi rikutakse või et on sellise rikkumise otsene oht.4. Liikmesriigid tagavad, et lõikudes 1 ja 2 kirjeldatud meetmed võetakse vastavatel juhtudel kasutusele ilma kostjat ära kuulamata, eriti kui mis tahes viivitus võib õiguste valdajale põhjustada korvamatut kahju. Sellisel juhul teavitatakse osapooli viivitamatult hiljemalt pärast meetmete jõustumist.Asja uuesti läbivaatamine, mille käigus on õigus anda seletusi, toimub kostja nõudmisel, et otsustada mõistliku ajavahemiku jooksul pärast meetmetest teatamist, kas nimetatud meetmeid tuleb muuta, tühistada või kinnitada.5. Liikmesriigid tagavad, et lõigetes 1 ja 2 kirjeldatud ajutised meetmed tühistatakse või ei jõustu muul põhjusel kostja nõudmisel, kui hageja ei algata mõistliku ajavahemiku jooksul, mis otsustatakse meetmeid nõudva pädeva kohtuorgani poolt, kui liikmesriigi seadus seda lubab, või vastava otsuse puudumisel ajavahemiku jooksul, mis ei ületa 20 tööpäeva või 31 kalendripäeva, olenevalt sellest, kumb saabub varem, menetlust, mis viib kohtuasja kohta sisulise otsuse langetamiseni pädeva kohtuasutuse ees.6. Pädevad kohtuasutused võivad muuta artiklites 1 ja 2 kirjeldatud ajutised meetmed hageja kohustuseks esitada piisavad tagatised või võrdväärne garantii, mis tagab kostjale tekitatud kahju hüvitamise, nagu on sätestatud lõikes 7.7. Kui ajutised meetmed tühistatakse või kui need muutuvad kehtetuks hageja mis tahes teo või tegevusetuse tõttu või kui hiljem on leitud, et intellektuaalomandi õigusi ei ole rikutud ega neid ei ole ähvardanud rikkumise oht, on kohtuasutustel õigus kostja nõudel kohustada hageja maksma kostjale kohast hüvitist nimetatud meetmetega tekitatud mis tahes kahju eest.5. jaguKohtuasja sisulisest otsustamisest tulenevad meetmedArtikkel 10Parandusmeetmed1. Liikmesriigid tagavad, et pädevad kohtuasutused võivad hageja palvel nõuda vastavate meetmete rakendamist, arvestades intellektuaalomandi õigusi rikkuvaid kaupu, ilma et see piiraks õiguste valdajale rikkumisega tekitatud kahjutasude kohaldamist ning ilma mis tahes hüvitiseta ja asjakohastel juhtudel arvestades nimetatud kaupade esialgsel loomisel või valmistamisel kasutatud materjale ja seadmeid. Sellised meetmed sisaldavad:a) kaupade tagasivõtmist turustuskanalitest;b) kaupade lõplikku eemaldamist turustuskanalitestvõic) kaupade hävitamist.2. Kohtuasutused nõuavad nimetatud meetmete rakendamist rikkuja kulul, kui erilised põhjused ei nõua nende kohaldamist.3. Selliste parandusmeetmete taotluste kaalumisel tuleb silmas pidada rikkumise raskusastme ja määratud õigusliku kaitsevahendi proportsionaalsust, samuti kolmandate osapoolte huve.Artikkel 11Kohtulikud tõkendidLiikmesriigid tagavad, et kohtuasutused võivad esitada rikkuja suhtes edasist rikkumist keelavad tõkendid, kui kohtuotsusega on leitud, et intellektuaalomandi õigusi on rikutud. Vastava siseriikliku seaduse korral tähendab allumatus kohtu tõkenditele korduvat rahalist trahvi koos tõkenditele allumise tagamisega. Ilma et see piiraks direktiivi 2001/29/EÜ artikli 8 lõike 3 kohaldamist, tagavad liikmesriigid lisaks, et õiguste valdajad võivad nõuda kohtulikke tõkendeid vahendajate suhtes, kelle teenuseid kasutas kolmas osapool intellektuaalomandi õiguste rikkumisel.Artikkel 12Alternatiivsed meetmedLiikmesriigid võivad sätestada, et sobivatel juhtudel ja käesolevas lõigus kirjeldatud meetmetele vastava isiku palvel võivad pädevad kohtuasutused nõuda käesolevas lõigus kirjeldatud meetmete rakendamise asemel kannatanud osapoolele rahalise hüvitise maksmist, kui isik ei tegutsenud ettekavatsetult ning hooletult ning kui meetmete rakendamine põhjustaks isikule ebaproportsionaalset kahju ja kui kannatanud osapoolele makstav rahaline hüvitis on mõistlikult rahuldav.6. jaguKahjutasu ja kohtukuludArtikkel 13Kahjutasu1. Liikmesriigid tagavad, et pädevad kohtuasutused määravad kannatanud osapoole avalduse alusel rikkuja, kes teadlikult rikkus või pidi põhjendatult olema rikkumisest teadlik, maksma proportsionaalselt õiguste valdajale rikkumise tagajärjel õiguste valdajale tekitatud kahju ulatuses kahjutasu.Kahjutasu suuruse määramisel kohtuasutused:a) võtavad arvesse kõiki asjakohaseid aspekte, nagu näiteks negatiivsed majanduslikud tagajärjed, sealhulgas kannatanud osapoole kaotatud tulu, rikkuja poolt teenitud mis tahes ebaõiglane tulu ja sobivatel juhtudel muud tingimused kui majanduslikud tegurid, nagu näiteks rikkuja poolt õiguste valdajale tekitatud moraalne kahjuvõib) punkti a alternatiivina võivad kohtuasutused asjakohastel juhtudel kehtestada kahjutasu peamiste tegurite üldsummana, nagu näiteks vähemalt autoritasude või honoraride summa, mis oleks võidud saada, kui rikkuja oleks taotlenud kõnealuse intellektuaalomandi kasutamiseks autoriõigusi.2. Kui rikkuja ei teadnud ega pidanud teadma, et pani toime rikkumise, võivad liikmesriigid kehtestada, et kohtuasutused võivad määrata kasumi sissenõudmise või kahjutasu maksmise, mis võivad olla eelnevalt kehtestatud.Artikkel 14KohtukuludLiikmesriigid tagavad, et mõistlikud ja proportsionaalsed kohtukulud ja muud kulud kannab üldiselt kaotaja pool, välja arvatud siis, kui see on ebaõiglane.7. jaguTeavitamismeetmedArtikkel 15Kohtulahenditest teavitamineLiikmesriigid tagavad, et kohtumenetluste puhul, mis on algatatud intellektuaalomandi õiguste rikkumise tõttu, võivad kohtuasutused nõuda hageja palvel ning rikkuja kulul asjakohaseid meetmeid otsust käsitleva teabe levitamiseks, sealhulgas otsuse avaldamiseks kas täielikult või osaliselt. Liikmesriigid võivad sätestada otsuste avaldamiseks vastavate asjaoludega sobivaid lisameetmeid, sealhulgas silmatorkavaid teadaandeid.III PEATÜKKLIIKMESRIIKIDE SANKTSIOONIDArtikkel 16Liikmesriikide sanktsioonidIlma et see piiraks käesolevas direktiivis sätestatud meetmete, menetluste ja õiguskaitsevahendite kohaldamist, võivad liikmesriigid rakendada muid sobivaid sanktsioone intellektuaalomandi õiguste rikkumise juhtumite korral.IV PEATÜKKTEGEVUSJUHENDID JA HALDUSKOOSTÖÖArtikkel 17TegevusjuhendidLiikmesriigid soodustavad:a) tegevusjuhendite arendamist kaubandus- või kutseorganisatsioonide või -ühenduste poolt ühenduse tasemel, mis on suunatud intellektuaalomandi õiguste jõustamisele, eriti soovitades kasutada laserplaatidel koodi, mis võimaldab tuvastada nende valmistamiskoha päritolu;b) komisjonile tegevusjuhendite esitamist siseriiklikul ja ühenduse tasemel ning nimetatud tegevusjuhendite rakendamise mis tahes hinnanguid.Artikkel 18Hindamine1. Kolm aastat pärast artikli 20 lõikes 1 kehtestatud kuupäeva peab iga liikmesriik esitama komisjonile käesoleva direktiivi rakendamise kohta aruande.Kõnealuste aruannete põhjal koostab komisjon aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta, sealhulgas hinnatakse kasutatavate meetmete tõhusust ning nende mõju infoühiskonna uuendustele. Kõnealune aruanne saadetakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ning majandus- ja sotsiaalkomiteele. Vajaduse korral ja silmas pidades ühenduse õiguskorra arengut kaasnevad sellega käesoleva direktiivi parandusettepanekud.2. Liikmesriigid annavad komisjonile lõike 1 teises lõigus sätestatud aruande koostamiseks igakülgset abi ja toetust.Artikkel 19Teabe- ja korrespondentide vahetusKoostöö, sealhulgas teabevahetuse edendamiseks liikmesriikide vahel ning liikmesriikide ja komisjoni vahel määrab iga liikmesriik ühe või mitu riiklikku korrespondenti mis tahes käesolevas direktiivis kirjeldatud meetmete rakendamise küsimuse jaoks. Sel moel edastatakse riikliku(e) korrespondendi (korrespondentide) teabe üksikasjad teistele liikmesriikidele ja komisjonile.V PEATÜKKLÕPPSÄTTEDArtikkel 20Rakendamine1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 29. aprilliks 2006. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid võtavad kõnealused meetmed vastu, lisavad nad neisse või meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiivi reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 21JõustumineKäesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Artikkel 22AdressaadidKäesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Strasbourg, 29. aprill 2004Euroopa Parlamendi nimelpresidentP. CoxNõukogu nimeleesistujaM. McDowell[1] ELT C 32, 5.2.2004, lk 15.[2] Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2004. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 26. aprilli 2004. aasta otsus.[3] EÜT L 336, 23.12.1994, lk 1.[4] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).[5] EÜT L 13, 19.1.2000, lk 12.[6] EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1.[7] EÜT L 122, 17.5.1991, lk 42. Direktiivi on muudetud direktiiviga 93/98/EMÜ (EÜT L 290, 24.11.1993, lk 9).[8] EÜT L 167, 22.6.2001, lk 10.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv (EL) 2015/2117, 23. november 2015, millega muudetakse mänguasjade ohutust käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ II lisa C liidet seoses mänguasjades kasutatavate kemikaalide klorometüülisotiasolinooni ja metüülisotiasolinooni, samuti neid kemikaale suhtes 3:1 sisaldava segu piirnormide vastuvõtmisega (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               24.11.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 306/23

         KOMISJONI DIREKTIIV (EL) 2015/2117,
   23. november 2015,
   millega muudetakse mänguasjade ohutust käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ II lisa C liidet seoses mänguasjades kasutatavate kemikaalide klorometüülisotiasolinooni ja metüülisotiasolinooni, samuti neid kemikaale suhtes 3:1 sisaldava segu piirnormide vastuvõtmisega
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiivi 2009/48/EÜ mänguasjade ohutuse kohta, (1) eriti selle artikli 46 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Selleks et tagada laste tõhus kaitse mänguasjades esinevatest keemilistest ainetest tuleneva ohu eest, on direktiiviga 2009/48/EÜ kehtestatud teatavad nõuded seoses keemiliste ainetega, mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (2) alusel liigitatud kantserogeensete, mutageensete või reproduktiivtoksiliste ainete hulka, samuti seoses allergeensete lõhnaainete ja teatavate elementidega. Peale selle antakse direktiiviga 2009/48/EÜ komisjonile õigus võtta vastu selliste kemikaalide piirnormid, mida kasutatakse alla 36 kuu vanustele lastele ette nähtud mänguasjades ja muudes suhu panemiseks mõeldud mänguasjades, et tagada piisav kaitse mänguasjade puhul, millega kokkupuute määr on suur. Sellised piirnormid võetakse vastu nende lisamisega direktiivi 2009/48/EÜ II lisa C liitesse.

               (2)

               Mitme kemikaali puhul on praegu kohaldatavad piirnormid olemasolevate teaduslike tõendite kohaselt liiga suured või puuduvad. Seega tuleks vastu võtta kõnealuste kemikaalide piirnormid, võttes arvesse toidu pakendamisnõudeid ning mänguasjade ja toiduga kokkupuutuvate materjalide vahelisi erinevusi.

               (3)

               Euroopa Komisjon moodustas mänguasjade ohutuse eksperdirühma, et anda komisjonile nõu mänguasjade ohutust käsitlevate seadusandlike ettepanekute ja poliitikaalgatuste ettevalmistamisel. Eksperdirühma kemikaalide alarühma ülesanne on anda kõnealust nõu seoses keemiliste ainetega, mida võidakse kasutada mänguasjades.

               (4)

               5-kloro-2-metüülisotiasoliin-3(2H)-ooni (edaspidi „CMI”) ja 2-metüülisotiasoliin-3(2H)-ooni (edaspidi „MI”) suhtes 3:1 sisaldavat segu (CASi number 55965-84–9), (3) samuti selle segu eraldi komponente CMId (CASi number 26172-55–4) ja MId (CASi number 2682-20–4) kasutatakse säilitusainena veepõhistes mänguasjades, (4) sealhulgas hobivärvides, näpuvärvides, akna-/klaasivärvides, liimides ja seebimullide puhumiseks ette nähtud toodetes (5).

               (5)

               Kemikaalide alarühm võttis eraldi või koos suhtes 3:1 kasutatavat CMId ja MId käsitleva arutelu aluseks tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee asjakohase arvamuse, milles märgitakse, et CMId ja MId ei soovitata kasutada mänguasjades suhtes 3:1 ega ka eraldi, kuna nende kasutamisel kosmeetikatoodetes on täheldatud kontaktallergia esinemist (6). Kemikaalide alarühm võttis arvesse ka tarbijaohutuse komitee asjakohast arvamust, milles leitakse, et CMId ja MId suhtes 3:1 sisaldav segu on olemasolevate andmete kohaselt ülitugev inimese kontaktallergeen (7).

               (6)

               CMId ja MId suhtes 3:1 sisaldav segu on määruse (EÜ) nr 1272/2008 alusel liigitatud nahka sensibiliseerivaks seguks; selle määruse kohane liigitus ei hõlma nimetatud aineid eraldi. Direktiivis 2009/48/EÜ ei ole praegu sätestatud piirnormi segu kohta, mis sisaldab klorometüülisotiasolinooni ja metüülisotiasolinooni suhtes 3:1, ega üldist sensibiliseerivate ainete piirnormi.

               (7)

               Eespool esitatut arvesse võttes soovitas kemikaalide alarühm oma 15. veebruari 2012. aasta koosolekul CMId ja MId suhtes 3:1 sisaldavat segu mänguasjades mitte kasutada.

               (8)

               Saksamaa riskihindamise föderaalinstituudi (Bundesinstitut für Risikobewertung) hinnangul (8) tuleks kehtestada tugevate allergeenide CMI ja MI piirnormid juba sensibiliseeritud inimeste kaitseks vajalikuks peetaval tasemel. See on rangeim viis allergeenide kasutamise piiramiseks, kuna juba sensibiliseeritud inimestel tekib allergiline reaktsioon ka allergeeni ülimadala kontsentratsiooni juures. Eespool osutatud tarbijaohutuse komitee arvamuse kohaselt on selline kontsentratsioon väiksem kui 2 mg/kg (9).

               (9)

               Saksamaa riskihindamise föderaalinstituudi andmetel on turujärelevalve käigus võimalik tavapäraselt määrata CMI sisaldust alates kontsentratsioonist 0,75 mg/kg ja MI sisaldust alates kontsentratsioonist 0,25 mg/kg (10) (määramispiir).

               (10)

               Eespool esitatut arvesse võttes soovitas mänguasjade ohutuse eksperdirühm oma 23. mai 2014. aasta koosolekul kehtestada eraldi ainena kasutatava CMI ja MI piirnormiks nende ainete määramispiir.

               (11)

               Ehkki on kehtestatud eraldi ainena kasutatava MI migratsiooni piirnorm, mida kohaldatakse seda ainet lisaainena sisaldavate teatavate toiduga kokkupuutuvate materjalide puhul, erinevad selle migratsiooni piirnormi kindlaksmääramise aluseks olevad põhieeldused mänguasjades esineva MI sisalduse piirnormi kehtestamise aluseks olevatest põhieeldustest. CMI ja MI kasutamine suhtes 3:1 ja CMI kasutamine eraldi ainena ei ole toiduga kokkupuutuvate materjalide puhul reguleeritud.

               (12)

               Eespool esitatut arvesse võttes tuleks direktiivi 2009/48/EÜ II lisa C liidet muuta ning lisada sellesse mänguasjades kasutatavate kemikaalide CMI ja MI, samuti neid kemikaale suhtes 3:1 sisaldava segu sisalduse piirnormid.

               (13)

               Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2009/48/EÜ artikliga 47 asutatud komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2009/48/EÜ II lisa C liitesse lisatakse järgmised kanded:

                  Aine

                  CASi nr

                  Piirnorm

                  „5-kloro-2-metüül-4-isotiasoliin-3-ooni (EÜ nr 247–500-7) ja 2-metüül-2H-isotiasool-3-ooni (EÜ nr 220–239-6) (3:1) reaktsioonimass

                  55965-84–9

                  1 mg/kg (sisalduse piirnorm) veepõhistes mänguasjamaterjalides

                  5-kloro-2-metüülisotiasoliin-3(2H)-oon

                  26172-55–4

                  0,75 mg/kg (sisalduse piirnorm) veepõhistes mänguasjamaterjalides

                  2-metüülisotiasoliin-3(2H)-oon

                  2682-20–4

                  0,25 mg/kg (sisalduse piirnorm) veepõhistes mänguasjamaterjalides”

   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid ja avaldavad need hiljemalt 24. novembril 2017. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
   Nad kohaldavad neid norme alates 24. novembrist 2017.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, sisaldavad need viidet käesolevale direktiivile või lisatakse neile selline viide nende ametlikul avaldamisel. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 23. november 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 170, 30.6.2009, lk 1.

      (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1272/2008, 16. detsember 2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

      (3)  Tarbijaohutuse komitee arvamuses 5-kloro-2-metüülisotiasoliin-3(2H)-ooni ja 2-metüülisotiasoliin-3(2H)-ooni segu kohta on kaubanimedena esitatud Kathon, Acticide, Microcare jt. Arvamus võeti vastu 8. detsembril 2009, lk 6.

      (4)  Taani keskkonnakaitseamet (2014). Survey and health assessment of preservatives in toys (Uuring mänguasjades esinevate säilitusainete kohta ja nende terviseohu hindamine). Survey of chemical substances in consumer products nr 124, 2014; lk 56, tabel 24.

      (5)  Taani keskkonnakaitseamet (2014). Survey and health assessment of preservatives in toys (Uuring mänguasjades esinevate säilitusainete kohta ja nende terviseohu hindamine). Survey of chemical substances in consumer products nr 124, 2014; lk-d 38 ja 39.

      (6)  Tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee arvamus, mis käsitleb dokumenti „CEN's response to the opinion of the CSTEE on the assessment of CEN report on the risk assessment of organic chemicals in toys” („Euroopa Standardikomitee vastus toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee arvamusele mänguasjades sisalduvate orgaaniliste kemikaalide riskihindamist käsitleva Euroopa Standardikomitee aruande hindamise kohta”), vastu võetud 29. mail 2007, lk 8 ja tabel 1, lk 9.

      (7)  Vt tarbijaohutuse komitee arvamuse joonealune märkus 3, lk 35.

      (8)  Saksamaa riskihindamise föderaalinstituudi (Bundesinstitut für Risikobewertung) seisukohavõtt, 24.9.2012, lk 4.

      (9)  Vt tarbijaohutuse komitee arvamuse joonealune märkus 3, lk 33.

      (10)  Vt joonealune märkus 8.