title: Komisjoni direktiiv 2001/52/EÜ, 3. juuli 2001, millega muudetakse direktiivi 95/31/EÜ, millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate magusainete puhtuse erikriteeriumidEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32001L0052

Euroopa Liidu Teataja L 190 , 12/07/2001 Lk 0018 - 0020

		Komisjoni direktiiv 2001/52/EÜ,3. juuli 2001,millega muudetakse direktiivi 95/31/EÜ, millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate magusainete puhtuse erikriteeriumid(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivi 89/107/EMÜ toiduainetes lubatud lisaaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 94/34/EÜ, [2] eriti selle artikli 3 lõike 3 punkti a,olles konsulteerinud toidu teaduskomiteeganing arvestades järgmist:(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 1994. aasta direktiivis 94/35/EÜ (toiduainetes kasutatavate magusainete kohta, [3] muudetud direktiiviga 96/83/EÜ [4]) loetletakse ained, mida võib kasutada magusainetena toiduainetes.(2) Komisjoni 5. juuli 1995. aasta direktiivis 95/31/EÜ (millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate magusainete puhtuse erikriteeriumid, [5] viimati muudetud direktiiviga 2000/51/EÜ [6]) kehtestatakse direktiivis 94/35/EÜ nimetatud magusainete puhtuse kriteeriumid.(3) Tehnika arengut silmas pidades on vaja muuta direktiiviga 95/31/EÜ mannitooli (E 421) ja atsesulfaam K (E 950) jaoks kehtestatud puhtusekriteeriume.(4) Tuleb arvesse võtta FAO/WHO toidu lisaainete ühise ekspertkomisjoni (JECFA) poolt Codex Alimentarius' es esitatud magusainete spetsifikatsioone ja analüüsimeetodeid.(5) Seega on direktiivi 95/31/EÜ vaja kohandada.(6) Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toidukomitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 95/31/EÜ lisas asendatakse mannitooli (E 421) ja atsesulfaam K'd (E 950) käsitlev tekst käesoleva direktiivi lisa tekstiga.Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. juuniks 2002. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 3. juuli 2001Komisjoni nimelkomisjoni liigeDavid Byrne[1] EÜT L 40, 11.2.1989, lk 27.[2] EÜT L 237, 10.9.1994, lk 1.[3] EÜT L 237, 10.9.1994, lk 3.[4] EÜT L 48, 19.2.1997, lk 16.[5] EÜT L 178, 28.7.1995, lk 1.[6] EÜT L 198, 4.8.2000, lk 41.--------------------------------------------------LISA"E 950 ATSESULFAAM KSünonüümid | Atsesulfaamkaalium, 3,4-dihüdro-6-metüül-1,2,3-oksatiasiin-4-oon-2,2-dioksiidi kaaliumsool |MääratlusKeemiline nimetus | 6-metüül-1,2,3-oksatiasiin-4(3H)-oon-2,2-dioksiidi kaaliumsool |EINECS | 259-715-3 |Keemiline valem | C4H4KNO4S |Molekulmass | 201,24 |Analüüs | C4H4KNO4S sisaldus on vähemalt 99 % veevabast ainest |Kirjeldus | Lõhnatu, valge värvusega kristalne pulber. Ligikaudu 200 korda magusam kui sahharoos |IdentifitseerimineA. Lahustuvus | Vees hästi lahustuv, etanoolis raskesti lahustuv |B. Ultraviolettkiirguse neeldumine | Neeldumismaksimum lahuses, mis on saadud 10 mg aine lahustamisel 1000 ml vees, on 227 ± 2 nm juures |C. Kaaliumi proov on positiivne | Läbib katse (testitakse 2 g proovi põletamisel saadud jääkprodukti) |D. Sadestamiskatse | Lahusele, mis koosneb 0,2 g proovist 2 ml äädikhappes ja 2 ml vees, lisatakse mõned tilgad koobaltnitriti 10 % lahust. Tekib kollane sade |PuhtusMassikadu kuivatamisel | Mitte üle 1 % (105 °C, kaks tundi) |Orgaanilised lisandid | Läbib katse 20 mg/kg UV-aktiivsete koostisosadega |Fluoriid | Mitte üle 3 mg/kg |Plii | Mitte üle 1 mg/kg |E 421 MANNITOOL1.MannitoolSünonüümid | D-mannitool |Määratlus | Valmistatakse glükoosi ja/või fruktoosi sisaldava süsivesikulahuse katalüütilise hüdrogeenimisega |Keemiline nimetus | D-mannitool |EINECS | 200-711-8 |Keemiline valem | C6H14O6 |Molekulmass | 182,2 |Analüüs | Sisaldab D-mannitooli vähemalt 96,0 % ning mitte üle 102 % kuivainest |Kirjeldus | Valge värvusega lõhnatu kristalne pulber |IdentifitseerimineA. Lahustuvus | Vees lahustuv, etanoolis raskesti lahustuv, eetris praktiliselt lahustumatu |B. Sulamisvahemik | 164—169 °C |D. Eripöörang | [α]20D: +23o kuni +25o (boraadilahus) |E. pH | 5—8 10 milliliitrile 10 % (massi/mahu) proovi lahusele lisatakse 0,5 ml kaaliumkloriidi küllastunud lahust ja seejärel mõõdetakse pH |PuhtusMassikadu kuivatamisel | Mitte üle 0,3 % (105 °C, 4 tundi) |Redutseerivad suhkrud | Mitte üle 0,3 % (ümber arvutatuna glükoosiks) |Üldsuhkur | Mitte üle 1 % (ümber arvutatuna glükoosiks) |Sulfaattuhk | Mitte üle 0,1 % |Kloriidid | Mitte üle 70 mg/kg |Sulfaat | Mitte üle 100 mg/kg |Nikkel | Mitte üle 2 mg/kg |Plii | Mitte üle 1 mg/kg |2.Kääritamise teel valmistatud mannitoolSünonüümid | D-mannitool |Määratlus | Valmistatakse pärmi Zygosaccharomyces rouxii tavapärast tüve perioodilise kääritamisega aeroobsetes tingimustes |Keemiline nimetus | D-mannitool |EINECS | 200-711-8 |Keemiline valem | C6H14O6 |Molekulmass | 182,2 |Analüüs | Vähemalt 99 % kuivainest |Kirjeldus | Valge värvusega lõhnatu kristalne pulber |IdentifitseerimineA. Lahustuvus | Vees lahustuv, etanoolis raskesti lahustuv, eetris praktiliselt lahustumatu |B. Sulamisvahemik | 164—169 °C |C. Õhekihikromatograafia | Läbib katse |D. Eripöörang | [α]20D: +23o kuni +25o (boraadilahus) |E. pH | 5—8 10 milliliitrile 10 % (massi/mahu) proovi lahusele lisatakse 0,5 ml kaaliumkloriidi küllastunud lahust ja seejärel mõõdetakse pH |PuhtusArabitool | Mitte üle 0,3 % |Massikadu kuivatamisel | Mitte üle 0,3 % (105 °C, 4 tundi) |Redutseerivad suhkrud | Mitte üle 0,3 % (ümber arvutatuna glükoosiks) |Üldsuhkur | Mitte üle 1 % (ümber arvutatuna glükoosiks) |Sulfaattuhk | Mitte üle 0,1 % |Kloriidid | Mitte üle 70 mg/kg |Sulfaat | Mitte üle 100 mg/kg |Plii | Mitte üle 1 mg/kg |Aeroobsed mesofiilsed bakterid | Mitte üle 103/g |Kolibakterid | Puuduvad 10 grammis |Salmonella | Puuduvad 10 grammis |E. coli | Puuduvad 10 grammis |Staphylococcus aureus | Puuduvad 10 grammis |Pseudomonas aeruginosa | Puuduvad 10 grammis |Hallitusseen | Mitte üle 100/g |Pärmid | Mitte üle 100/g" |--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 93/23/EMÜ, 1. juuni 1993, seakasvatuse statistiliste vaatluste kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31993L0023

Euroopa Liidu Teataja L 149 , 21/06/1993 Lk 0001 - 0004 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 50 Lk 0042  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 50 Lk 0042

		Nõukogu direktiiv 93/23/EMÜ,1. juuni 1993,seakasvatuse statistiliste vaatluste kohtaEUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [2]ning arvestades, et:liikmesriikide seakasvatusvaatlusi käsitlevat nõukogu 20. juuli 1976. aasta direktiivi 76/630/EMÜ [3] on mitu korda muudetud; edasiste vajalike muudatuste tõttu tuleks selguse saavutamiseks selle sätteid uuendada;liikmesriikides, mille seakari moodustab ainult väikese osa ühenduse sigade üldarvust, tuleks vastavalt asjaoludele vähendada aastavaatluste arvu;ühise põllumajanduspoliitika nõuetekohase haldamise tagamiseks eelkõige sealihaturul nõuab komisjon korrapäraselt andmeid elusloomade ja sealihatootmise suundumuste kohta;andmete kogumine, töötlemine ja riikliku vaatluse korraldamine peaks jätkuvalt kuuluma liikmesriikide statistikateenistuste pädevusse ning komisjon peaks vastutama statistilise teabe kooskõlastamise ja ühtlustamise eest Euroopa tasandil ning töötama välja ühenduse poliitika rakendamiseks vajaliku ühtlustatud metodoloogia;käesoleva direktiivi rakendamise hõlbustamiseks on vajalik liikmesriikide ja komisjoni vaheline tihe koostöö, mis eelkõige peaks toimuma otsusega 72/279/EMÜ [4] loodud alalise põllumajandusstatistika komitee kaudu,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I JAGU ELUSKARJA VAATLUSEDA. Riigi tasandilSagedus – vaatlusalaArtikkel 11. Liikmesriigid viivad igal aastal aprilli-, augusti- ja detsembrikuu esimestel päevadel oma territooriumil läbi seakarja statistilised vaatlused.2. Liikmesriikide taotlusel võidakse neil lubada teha aprilli- ja augustivaatlusi valitud piirkondades, tingimusel et need hõlmaksid vähemalt 70 % sigadest.Liikmesriikides, kus sigu on alla 3 miljoni, on lubatud aprilli- ja augustivaatlused ära jätta.Liikmesriikide taotlusel võidakse neil lubada kasutada lõike 1 kohaste statistiliste vaatluste asemel halduslikke allikaid.3. Lõikes 2 osutatud taotluste kohta teeb komisjon otsuse artiklis 17 sätestatud korras.Artikkel 21. Käesolevas direktiivis tähendab siga liiki Sus kuuluvat kodulooma.2. Artiklis 1 osutatud vaatlused hõlmavad kõiki artiklis 17 sätestatud korras määratletud põllumajandusettevõtetes peetavaid sigu. Vaatlused peavad hõlmama piisaval arvul ettevõtteid, et katta vähemalt 95 % põllumajandusettevõtete struktuuri viimasel vaatlusel kindlaksmääratud seakarjast.3. Liikmesriigid lisavad võimaluste piires lõikes 2 ettenähtud vaatlustulemustesse seal käsitlemata sigade tõenäolise arvu.Jaotus kategooriate kaupaArtikkel 31. Artiklis 1 ettenähtud vaatlusi tehakse nii, et sead oleks võimalik jagada vähemalt järgmistesse kategooriatesse:A. Põrsad eluskaaluga alla 20 kg;B. Sead eluskaaluga üle 20 kg, ent alla 50 kg;C. Nuumsead, sh tapakuldid ja -emised eluskaaluga:a) 50 kg või enam, ent alla 80 kg;b) 80 kg või enam, ent alla 110 kg;c) 110 kg või enam;D. Tõusead eluskaaluga 50 kg ja enam;a) kuldid;b) paaritatud emised, kellest:b1) esimest korda paaritatud emised;c) muud emised, kellest:c1) veel paaritamata nooremised.2. Lõikes 1 osutatud kategooriaid võib muuta artiklis 17 sätestatud korras.3. Kategooriad määratakse kindlaks artiklis 17 sätestatud korras.TäpsusArtikkel 41. Artiklis 1 osutatud vaatlusi tehakse kõikse vaatlusena või esindava valiku alusel.2. Üheski liikmesriigis ei tohi artikli 2 lõikes 2 ettenähtud vaatlustulemuste valikuviga olla üle 2 % sigade üldarvust (usaldusvahemik 68 %).3. Lisaks valiku tegemise põhimõtetele ja artikli 2 lõikes 3 osutatud täiendavatele hinnangutele võtavad liikmesriigid vaatlustulemuste kvaliteedi säilitamiseks kõik asjakohased meetmed.Teabe edastamise tähtaegArtikkel 51. Liikmesriigid esitavad komisjonile esialgsed vaatlustulemused ja täiendavad hinnangud:- aprillivaatluse puhul enne sama aasta 15. juunit,- augustivaatluse puhul enne sama aasta 15. oktoobrit,- detsembrivaatluse puhul enne järgmise aasta 15. veebruari.2. Liikmesriigid esitavad komisjonile artikli 4 lõikes 2 määratletud vaatlustulemused ja täiendavad hinnangud:- aprillivaatluse puhul enne sama aasta 1. augustit,- augustivaatluse puhul enne sama aasta 1. detsembrit,- detsembrivaatluse puhul enne järgmise aasta 1. aprilli.Piirkondlikul tasandil B.Territoriaalsed alajaotisedArtikkel 61. Detsembrivaatluse lõpptulemused koostatakse kõikide artiklis 17 sätestatud korras määratletud territoriaalsete alajaotiste kohta.2. Komisjon võib artiklis 17 sätestatud korras kiita heaks liikmesriigi taotluse kasutada aprilli- ja augustivaatluste lõpptulemustes lõikes 1 osutatud piirkondlikku jaotust.3. Komisjon võib muuta lõikes 1 osutatud territoriaalseid alajaotisi artiklis 17 sätestatud korras.Teabe edastamise tähtaegArtikkel 7Liikmesriigid esitavad komisjonile artiklis 6 osutatud andmed enne vaatluskuule järgneva aasta 15. maid.C. Jaotus karja suuruse järgiSuurusklassidArtikkel 81. Paaritutel aastatel jaotavad liikmesriigid riigi tasandi detsembrivaatluste lõpptulemused artiklis 17 sätestatud korras määratletud suurusklasside kaupa.2. Komisjon võib artiklis 17 sätestatud korras kiita heaks liikmesriigi taotluse kasutada paarisaastate ja/või mõne sellise aasta teatava kuu vaatluse lõpptulemustes lõikes 1 osutatud jaotust suurusklasside kaupa.3. Lõikes 1 osutatud suurusklasse võib muuta artiklis 17 sätestatud korras.Teabe edastamise tähtaegArtikkel 9Liikmesriigid esitavad komisjonile artiklis 8 osutatud andmed hiljemalt vaatluskuule järgneva aasta 15. maiks.II JAGU TAPASTATISTIKAArtikkel 101. Liikmesriigid koostavad igakuise statistika nende sigade arvu ja tapakaalu kohta, kes on tapetud nende territooriumi tapamajades ja kelle liha loetakse inimtoiduks kõlblikuks.Vajaduse korral esitavad nad ka aruannetes mittesisalduva tõenäolise tapaarvu, nii et statistika hõlmaks kõiki nende territooriumil tapetud sigu.2. Lõikes 1 osutatud statistika koostatakse järgmise kategooria kohta:A. Sigade üldarv.3. Lõikes 1 osutatud tapakaal ja lõikes 2 osutatud kategooria määratakse kindlaks artiklis 17 sätestatud korras.Teabe edastamise tähtaegArtikkel 11Liikmesriigid esitavad komisjonile artikli 10 lõikes 1 osutatud statistika tulemused vaatluskuule järgneva kahe kuu jooksul.III JAGU TOODANGUPROGNOOSIDArtikkel 121. Liikmesriigid koostavad kalendriaasta iga kvartali kohta sigadetarne prognoosid vaatlustulemuste ja muu olemasoleva teabe põhjal.Tarnet väljendatakse omamaise kogutoodanguna, mis hõlmab kõiki tapetud sigu, millele on lisatud elussigade ühendusesisese kaubanduse saldo ja elussigade ühendusevälise kaubanduse saldo.2. Lõikes 1 osutatud prognoosid koostatakse järgmise kategooria kohta:A. Sigade üldarv.3. Lõikes 1 osutatud tarne määratlust võib muuta artiklis 17 sätestatud korras.Teabe edastamise tähtaegArtikkel 13Liikmesriigid esitavad komisjonile artikli 12 lõikes 1 osutatud prognoosid kvartalite kaupa järgmisteks tähtaegadeks:a) jooksva aasta esimese kolme kvartali (viimane kaasa arvatud) prognoosid hiljemalt 15. veebruariks;b) kuni järgmise aasta esimese kvartali (kõnealune kvartal kaasa arvatud) prognoosid hiljemalt 15. juuniks;c) kuni järgmise aasta teise kvartali (kõnealune kvartal kaasa arvatud) prognoosid hiljemalt 15. oktoobriks.IV JAGU ÜLDSÄTTEDArtikkel 14Liikmesriigid esitavad komisjonile artiklites 5, 7, 9, 11 ja 13 osutatud andmed kooskõlas nõukogu 11. juuni 1990. aasta määrusega (Euratom, EMÜ) nr 1588/90 konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta. [5]Artikkel 15Komisjon kontrollib, konsulteerides liikmesriikidega:a) edastatud tulemusi;b) eriti vaatluste ja hinnangute ettevalmistamisel ning tegemisel ilmnevaid tehnilisi probleeme;c) vaatlustulemuste ja hinnangute usaldusväärsust.Artikkel 16Liikmesriigid teatavad komisjonile kõikidest metodoloogilistest või teistest statistikat olulisel määral mõjutavatest muudatustest. Seda tehakse hiljemalt kolm kuud pärast kõnealuse muudatuse jõustumist. Komisjon teavitab teisi liikmesriike kõikidest sellistest teadetest asjakohastes töörühmades.Artikkel 171. Kui on vaja järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab alalise põllumajandusstatistika komitee (edaspidi "komitee") eesistuja omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotlusel kõnealuse küsimuse komiteele arutamiseks.2. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse 54 poolthäälega, liikmesriikide esindajate hääli arvestatakse asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 sätestatud korras. Eesistuja ei hääleta.3. a) Kui kavandatavad meetmed on kooskõlas komitee arvamusega, võtab komisjon need vastu.b) Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.Kui nõukogu ei ole kolme kuu jooksul alates ettepaneku tegemisest otsust teinud, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu.Artikkel 181. Direktiiv 76/630/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 1994.2. Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile.Artikkel 19Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. jaanuaril 1994.Kui liikmesriigid võtavad nimetatud meetmeid, lisavad nad nende meetmete ametliku avaldamise korral nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 20Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 1. juuni 1993Nõukogu nimeleesistujaJ. Andersen[1] EÜT C 18, 23.1.1993, lk 12.[2] EÜT C 115, 26.4.1993.[3] EÜT L 223, 16.8.1976, lk 4. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 1057/91 (EÜT L 107, 27.4.1991, lk 11).[4] EÜT L 179, 7.8.1972, lk 1.[5] EÜT L 151, 15.6.1990, lk 1.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv, 20. juuni 1986, millega muudetakse direktiivi 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31986L0320

Euroopa Liidu Teataja L 200 , 23/07/1986 Lk 0038 - 0038 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 21 Lk 0158  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 21 Lk 0158

		Komisjoni direktiiv,20. juuni 1986,millega muudetakse direktiivi 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta(86/320/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta, [1] viimati muudetud direktiiviga 86/155/EMÜ, [2] eriti selle artikli 2 lõiget 1a ja artiklit 21a,ning arvestades, et:pidades silmas teadus- ja tehnikaalaste teadmiste arengut direktiiviga 66/402/EMÜ reguleeritud liikide ristamise tulemusel saadud hübriidide osas, tuleks kõnealuse direktiivi reguleerimisala laiendada Sorghum bicolor’i ja Sorghum sudanense ristamise tulemusel saadud hübriididele, kuna nende tähtsus ühenduses on kasvanud;teadus- ja tehnikaalaste teadmiste arengut silmas pidades tuleks muuta mainitud direktiivi I lisa, kohandamaks tingimusi, millele peavad vastama sorgoliikide põllukultuurid;käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevaga muudetakse direktiivi 66/402/EMÜ järgmiselt.1. Artikli 2 lõike 1 punktile A lisatakse järgmine tekst:"Nimetatud mõiste hõlmab ka järgmisi hübriide, mis on saadud eespool viidatud liikide ristamise tulemusel:Sorghum bicolor (L.) Moench × Sorghum sudanense (Piper) Stapf. | Sorgo ja sudaani sorgo ristamise tulemusel saadud hübriidid. |Kui ei ole sätestatud teisiti, kehtivad eespool nimetatud hübriidide seemne kohta samad standardid või muud tingimused, mis kohalduvad hübriidide saamisel kasutatud iga lähteliigi kohta."2. I lisa punkti 3 alapunkti C jaotises b lisatakse enne sõnu "sertifitseeritud seeme" sõna "hübriidsortide".3. I lisa punkti 3 alapunktile C lisatakse järgmine jaotis:"c) Sorghum spp. sünteetiliste sortide või vabalt tolmlevate sortide põllukultuurid peavad vastama järgmistele standarditele: põllukultuuri nende isendite arv, mis ilmselgelt ei ole sordiehtsad, ei tohi olla suurem kui:- üks isend 30 m2 kohta eliitseemne tootmise puhul,- üks isend 10 m2 kohta sertifitseeritud seemne tootmise puhul."Artikkel 2Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud meetmed hiljemalt 1. juulil 1987. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 20. juuni 1986Komisjoni nimelasepresidentFrans Andriessen[1] EÜT 125, 11.7.1966, lk 2308/66.[2] EÜT L 118, 7.5.1986, lk 23.--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/8/EÜ, 11. veebruar 2004, soojus- ja elektrienergia koostootmise stimuleerimiseks siseturu kasuliku soojuse nõudluse alusel, millega muudetakse direktiivi 92/42/EMÜ

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32004L0008

Euroopa Liidu Teataja L 052 , 21/02/2004 Lk 0050 - 0060

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/8/EÜ,11. veebruar 2004,soojus- ja elektrienergia koostootmise stimuleerimiseks siseturu kasuliku soojuse nõudluse alusel, millega muudetakse direktiivi 92/42/EMÜEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut [1],võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2],võttes arvesse regioonide komiteearvamust [3],toimides vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluskorrale [4]ning arvestades järgmist:(1) Ühenduses on soojus- ja elektrienergia koostootmise potentsiaali kui energiasäästuvahendit kasutatud liiga vähe. Suure tõhususega soojus- ja elektrienergia koostootmise edendamine, lähtudes kasuliku soojuse nõudlusest, on ühenduse prioriteet, mis toob esile soojus- ja elektrienergia koostootmise potentsiaalsed eelised primaarenergia säästmisel, võrgukadude vältimisel ja saaste, eriti kasvuhoonegaaside vähendamisel. Lisaks sellele mõjub efektiivne energiakasutus soojus- ja elektrienergia koostootmisel soodsalt energiavarustuse kindlusele ning Euroopa Liidu ja tema liikmesriikide konkurentsiolukorrale. Seepärast tuleb leida vahendeid selle potentsiaali paremaks rakendamiseks energia siseturul.(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/54/EÜ [5] määratleb elektrienergia tootmise, edastuse, jaotuse ja varustamise üldreeglid elektri siseturul. Seoses sellega tõstab soojus- ja elektrienergia koostootmise arendamine konkurentsi ka turule tulijate suhtes.(3) Roheline raamat pealkirjaga "Kindla energiavarustuse Euroopa strateegia suunas" märgib, et Euroopa Liit on eriti sõltuv oma välistest elektritootjatest, kes toodavad käesoleval ajal 50 % nõutavast energiast, ja see kogus võib 2030. aastaks tõusta kuni 70 %-ni, kui säilib sama tendents. Sõltuvus impordist suurendab energiavarustuse katkemise ning varustamisraskuste ohtu. Kuid energiavarustuse kindlust ei tule vaadelda vaid lähtudes impordisõltuvuse vähendamisest ja kodumaise toodangu suurendamisest. Energiavarustuse kindlus on seotud poliitiliste algatuste laia ringiga, mis on suunatud muu hulgas energiaallikate ja tehnoloogiate mitmekesistamisele ning rahvusvaheliste suhete parandamisele. Rohelises raamatus rõhutatakse samuti, et energiavarustuse kindlus on väga oluline säästva arengu suhtes tulevikus. Rohelises raamatus nenditakse, et uute abinõude rakendamine energiatarbimise vähendamiseks on oluline nii impordisõltuvuse vähendamise kui ka kasvuhoonegaaside saaste piiramise seisukohalt. Rohelise raamatu 15. novembri 2001 resolutsioonis [6] kutsus Euroopa Parlament üles toetama suure tõhususega elektrijaamu, nende hulgas ka kombineeritud soojus- ja elektrijaamu.(4) Gothenburgis Euroopa Nõukogu poolt 15. ja 16. juunil 2001 esitatud komisjoni teade "Jätkusuutliku Euroopa parema tuleviku nimel – Euroopa Liidu jätkusuutliku arengu strateegia" nimetas kliimamuutusi üheks oluliseks jätkusuutliku arengu takistuseks ning rõhutas puhta energia enama kasutamise ja energiatarbimise vähendamise vajadust.(5) Soojus- ja elektrienergia koostootmise kasutamise suurendamine tagab primaarenergia säästmise ning see omakorda moodustab olulise osa abinõude paketist seoses Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni Kyoto protokolli täitmisega, samuti teiste edasiste kohustuste poliitikapakettidega. Komisjon on määranud oma Euroopa kliimamuutuste programmi esimese faasi rakendamise teatises, et soojus- ja elektrienergia koostootmise edendamine on üheks abinõuks, mis on vajalik kasvuhoonegaaside saaste vähendamiseks energiatootmise sektoris ning teatanud oma kavatsusest esitada soojus- ja elektrienergia koostootmise edendamise ettepanek 2002. aastaks.(6) Komisjoni 25. septembri 2002. aasta resolutsiooni teatises Euroopa kliimamuutuste programmi esimese faasi rakendamise kohta [7] kiitis Euroopa Parlament heaks toetada ideed vastu võtta ettepanek, mis tugevdab ühenduse vahendeid soojus- ja elektrienergia koostootmisel (CHP) ja teeb ettepaneku CHP edendamise direktiiv vastu võtta.(7) Soojus- ja elektrienergia koostootmise tähtsust tunnistas ka nõukogu 18. detsembri 1997 resolutsioon [8] ja Euroopa Parlamendi 15. mai 1998. aasta resolutsioon [9] ühenduse strateegia kohta edendada soojus- ja elektrienergia kombineeritud tootmist.(8) Nõukogu kiitis 30. mai 2000. aasta ja 5. detsembri 2000. aasta resolutsioonides heaks komisjoni selle tegevusplaani energia kasutamise tõhususe kohta ja nimetas soojus- ja elektrienergia koostootmise edendamise üheks lähima aja eelisalaks. Euroopa Parlament oma 14. märtsi 2001. aasta resolutsioonis energiakasutuse tõhususe tegevusplaanis [10] kutsus komisjoni üles esitama ettepanekuid, mis määraksid soojus- ja elektrienergia koostootmise edendamise üldreeglid, kus neil on mõju keskkonnale.(9) Nõukogu 24. septembri 1996. aasta direktiiv 96/61/EÜ saaste kompleksse vältimise ja kontrolli kohta [11] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiiv 2001/80/EÜ teatud saasteainete õhkupaiskamise piiramise kohta suurtest põletusseadmetest [12] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. detsembri 2000. aasta direktiiv 2000/76/EÜ prügi põletamise kohta [13] rõhutavad vajadust hinnata soojus- ja elektrienergia koostootmise potentsiaali uute seadmestike korral.(10) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiiv 2002/91/EÜ hoonete energiaomaduste kohta [14] nõuab, et liikmesriigid tagaksid uutel hoonetel, mille üldine kasulik põrandapind on üle 1000 m2, alternatiivsete süsteemide tehnilise, keskkondliku ja majandusliku teostatavuse nagu soojus- ja elektrienergia koostootmine, millega tuleb arvestada enne ehitamise alustamist.(11) Käesolevas direktiivis on suure tõhususega koostootmine määratletud energiasäästu kaudu, mis saadakse koostootmise kasutamisel soojus- ja elektrienergia eraldi tootmise asemel. Energiasäästul üle 10 % võib kasutada terminit suure tõhususega koostootmine. Maksimaalse energiasäästu saamiseks ja energiasäästu säilitamiseks tuleb pöörata suurt tähelepanu koostootmisüksuste talitlemistingimustele.(12) Primaarenergia säästu hindamisel tuleb arvestada nende liikmesriikide olukorda, kelle elektritarbe enamik kaetakse impordiga.(13) Läbipaistvuseks on tähtis rakendada soojus- ja elektrienergia koostootmise ühtlustatud põhimääratlust. Kui koostootmise seadmestik on varustatud nii, et see toodab eraldi kas elektrit või soojust, siis sellist tootmist ei tohi nimetada soojus- ja elektrienergia koostootmiseks, kui esitatakse päritolutagatis ja statistilised andmed.(14) Et kindlustada soojus- ja elektrienergia koostootmise toetamist selle direktiivi tähenduses, lähtudes kasuliku soojuse nõudlusest ja primaarenergia säästmisest, tuleb kasutusele võtta kriteeriumid koostootmistoote energiakasutuse tõhususe määramiseks ja hindamiseks, mis peab toimuma põhimääratluse järgi.(15) Käesoleva direktiivi põhieesmärgiks on sätestada soojus- ja elektrienergia koostootmisel saadava elektrienergia arvutuse ühtlustatud meetod ja vajalikud suunised selle rakendamiseks, arvestades metoodikaid, mida töötatakse Euroopa standardiseerimisorganisatsioonide poolt praegu välja. See meetod peab olema kohandatav arvesse võttes tehnilist progressi. Arvutuste rakendused mikrokoostootmisüksustele II ja III lisas võivad vastavalt proportsionaalsuse printsiibile lähtuda tüübikatsete tulemustest, mida on tõendanud pädev sõltumatu asutus.(16) Soojus- ja elektrienergia koostootmise ja suure tõhususega soojus- ja elektrienergia koostootmise määratlused, mida käesolevas direktiivis kasutatakse, ei väldi teistsuguste määratluste kasutamist riigisiseses seadusandlustes, kui neid kasutatakse muudel eesmärkidel, kui on sätestatud käesolevas direktiivis. Siin on sobiv laenata ka vastavad määratlused, mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2001. aasta direktiivis 2003/54/EÜ ja direktiivis 2001/77/EÜ ja mis käsitlevad taastuvatest energiaallikatest saadava elektrienergia tootmise edendamist elektrienergia siseturul [15].(17) Kasuliku soojatootlikkuse mõõtmine koostootmisettevõttes peab kindlustama, et koostoodetud kasuliku soojuse eelised ei muutuks jaotusvõrgu suurteks soojuskadudeks.(18) Võimsuse ja soojuse suhe on tehniline karakteristik, mis tuleb määratleda, et arvutada soojus- ja elektrienergia koostootmisel saadava elektrienergia kogus.(19) Käesolevas direktiivis võib koostootmisüksuse määratlus sisaldada ka neid seadmeid, mis toodavad ainult elektrienergiat või ainult soojusenergiat, nagu täiendava põletamise ja järelpõletamisüksused. Selliste seadmete toodangut ei tohi lugeda soojus- ja elektrienergia koostootmiseks, kui esitatakse päritolutagatis ja statistilised andmed.(20) Määratlus väikesemahuline koostootmine sisaldab muu hulgas soojus- ja elektrienergia mikrokoostootmise ja jaotatud koostootmisüksusi, nagu koostootmisüksused, mis varustavad eraldatud piirkondi või rahuldavad piiratud elukondlikku, kaubanduslikku või tööstuslikku nõudlust.(21) Et suurendada läbipaistvust, kui klientidel on valida soojus- ja elektrienergia koostootmisel saadud elektri või muude tehnoloogiatega toodetud elektri vahel, tuleb tõhususe ühtlustatud kontrollväärtusi kasutades tagada, et suure tõhususega soojus- ja elektrienergia koostootmise päritolu oleks usaldatav. Päritolutagatise kavad ei anna õigust riiklikele toetusmehhanismidele.(22) On tähtis, et kogu suure tõhususega soojus- ja elektrienergia koostootmisel toodetud elektrienergia oleks päritolutagatisega. Tuleb selgelt eristada päritolutagatist muudetavatest sertifikaatidest.(23) Et tagada soojus- ja elektrienergia koostootmise keskmise tähtajaga laialdasem turuletulek, on asjakohane nõuda, et kõik liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad aruande, mis analüüsib suure tõhususega soojus- ja elektrienergia koostootmise riiklikku potentsiaali. Käesolevasse aruandesse tuleb eraldi lisada soojus- ja elektrienergia koostootmise takistuste analüüs ning analüüs meetmete kohta, mis peavad kindlustama tagatissüsteemi usaldatavuse.(24) Riiklik toetus peab olema järjepidev vastavalt ühenduse suunistele keskkonnakaitse riikliku abi kohta [16], mis hõlmab ka abi kuhjumise vältimist. Nende suuniste järgi lubatakse käesoleval ajal teatavat tüüpi riiklikku toetust, kui on võimalik näidata, et toetusmeetmed on keskkonnakaitse seisukohalt kasulikud, sest ülemineku efektiivsus on suhteliselt suur, sest meetmed võimaldavad vähendada energiatarbimist või muutub tootmisprotsess keskkonnale ohutumaks. Selline toetus võib mõnedel juhtudel osutuda vajalikuks, et suurendada soojus- ja elektrienergia koostootmise kasutuspotentsiaali, eriti ettevõtteväliste kulude arvestamisel.(25) Soojus- ja elektrienergia koostootmise edendamise riikliku toetuse kavad peavad põhiliselt keskenduma soojus- ja elektrienergia koostootmisele, mille aluseks on majanduslikult põhjendatud nõudlus soojuse ja jahutuse järele.(26) Liikmesriigid kasutavad riigi tasemel erinevaid soojus- ja elektrienergia koostootmise toetusmehhanisme, sealhulgas ka investeeringuabi, tollivabastust või -vähendamist, rohelisi tunnistusi ja otseseid hinnatoetuskavu. Käesoleva direktiivi eesmärgi saavutamise üheks tähtsaks meetmeks on nende mehhanismide õige funktsioneerimise tagamine, kuni hakkab toimima ühenduse ühtlustatud võrgustik, mis tagab investorite usalduse. Komisjon kavatseb jälgida olukorda ning ette kanda kogemustest, mis on saadud riiklike toetuskavade rakendamisel.(27) Soojus- ja elektrienergia suure tõhususega koostootmisel saadud elektri edastamiseks ja jaotuseks tuleb kohaldada direktiivi 2001/77/EÜ artikli 7 lõigete 1, 2 ja 5 sätteid, samuti vastavaid direktiivi 2003/54/EÜ sätteid. Kui elektri ja soojuse koostootja on riigisiseste õigusaktide mõttes vastuvõetav klient direktiivi 2003/54/EÜ artikli 21 lõike 1 tähenduses, siis lisaelektri ostmisega seotud tariifid, mis on mõnikord koostootjatele vajalikud, tuleb määrata põhjendatud, läbipaistvate ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel. Vastavalt komisjoni teatisele võib eriti hõlbustada väikesemahuliste ja mikrokoostootmisüksuste suure tõhususega koostoodetud elektrienergia juurdepääsu põhivõrgu süsteemile.(28) Üldiselt kuuluvad kuni 400 kW koostootmisüksused nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiivi 92/42/EMÜ määratluse alla vedel- või gaaskütusega soojendatavate uute kuumaveekatelde tõhususe nõuete kohta [17], mis vaevalt vastavad miinimumtõhususe nõuetele ja seetõttu tuleb nad käesolevast direktiivist välistada.(29) Tuleb arvesse võtta soojus- ja elektrienergia koostootmise sektori spetsiifilist struktuuri, mis sisaldab palju väikese ja keskmise suurusega tootjaid, eriti kui vaadatakse läbi koostootmisüksustele ehitusloa andmise halduskord.(30) Käesoleva direktiivi eesmärk on luua võrgustik soojus- ja elektrienergia koostootmise edendamiseks ning on tähtis rõhutada, et investeeringutel uutesse koostootmisettevõtetesse oleks stabiilne majandus- ja halduskeskkond. Liikmesriikidel tuleb sellele vajadusele kaasa aidata, luues toetuskavad kestusperioodiga vähemalt neli aastat ning vältides halduskorra sagedasi muutusi jne. Liikmesriike tuleb lisaks sellele julgustada tagama riiklikke toetuskavu vastavalt järkjärgulisuse põhimõttele.(31) Soojus- ja elektrienergia koostootmise üldine tõhusus ja jätkusuutlikkus sõltub paljudest teguritest, nagu kasutatavast tehnoloogiast, kütuseliikidest, koormusgraafikutest, üksuse suurusest ning samuti ka soojuse omadustest. Praktilistel põhjustel ja seoses sellega, et soojusvõimsuse kasutamine erinevateks vajadusteks nõuab soojuse erinevaid temperatuuritasemeid ning kuna need ja muud erinevused mõjutavad koostootmist, tuleb koostootmine jaotada klassideks nagu: tööstuslik koostootmine, kütmiskoostootmine ja põllumajanduslik koostootmine.(32) Vastavalt toetuste ja proportsionaalsuse põhimõtetega nagu on sätestatud asutamislepingu artiklis 5, tuleb soojus- ja elektrienergia koostootmise edendamise raamistiku üldised põhimõtted energia siseturul sätestada ühenduse tasemel, aga nende detailne rakendamine on jäetud liikmesriikidele, see võimaldab igal liikmesriigil valida režiim vastavalt oma olukorrale. Käesolev direktiiv piirdub nimetatud eesmärkide saavutamiseks nõutava miinimumiga ega lähe nende saavutamiseks vajalikust kaugemale.(33) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleb kinnitada vastavalt komisjoni 28. juuni otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjonile antud rakendusvolituste kasutamise kord [18],ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1EesmärkKäesoleva direktiivi eesmärk on tõsta energiakasutuse tõhusust ja parandada energiavarustuse kindlust, luues võrgustiku soojus- ja elektrienergia suure tõhususega koostootmise edendamiseks ja arendamiseks, mille aluseks on kasuliku soojuse nõudlus ja primaarenergia säästmine energia siseturul, võttes arvesse riigi spetsiifilist olukorda, eriti kliima- ja majandustingimusi.Artikkel 2KohaldamisalaKäesolevat direktiivi kohaldatakse artiklis 3 määratletud soojus- ja elektrienergia koostootmise suhtes ning I lisas loetletud koostootmistehnoloogiate suhtes.Artikkel 3MõistedKäesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) koostootmine tähendab soojusenergia ning elektri- ja/või mehaanilise energia ühes protsessis samaaegset tootmist;b) kasulik soojus tähendab soojust, mida toodetakse koostootmisprotsessis, et rahuldada majanduslikult põhjendatud nõudlust kütmise või jahutuse järele;c) majanduslikult põhjendatud nõudlus tähendab nõudlust, mis ei ületa kütmis- või jahutusvajadust ja mida võiks turutingimustes teisiti rahuldada energia sellise tootmisprotsessiga, mis ei ole koostootmine;d) soojus- ja elektrienergia koostootmisel saadav elektrienergia tähendab elektrienergiat, mis on toodetud kasuliku soojuse tootmisprotsessis ja arvutatud vastavalt II lisas sätestatud metoodikale;e) reservelektrienergia tähendab elektrivarustust, mida saadakse elektri põhivõrgust, kui koostootmisprotsess on katkenud, kaasa arvatud hoolduse või rikete ajal;f) lisaelektrienergia tähendab elektrienergiat, mida antakse elektri põhivõrgust, kui elektrienergiavajadus on suurem kui koostootmisprotsessi elektriline väljundvõimsus;g) üldine tõhusus tähendab elektri- ja mehaanilise energia toodangu ning kasuliku soojustoodangu aastasummat, jagatuna kütusekogusega, mida kasutatakse soojuse tootmiseks koostootmisprotsessis ning elektri- ja mehaanilise energia brutotoodangut;h) tõhusus tähendab tõhusust, mis on arvutatud kütuste alumise kütteväärtuse alusel (nimetatakse ka alandatud kütteväärtus);i) suure tõhususega koostootmine tähendab koostootmist, mis vastab III lisa kriteeriumidele;j) tõhususe kontrollväärtus eraldi tootmisel tähendab tõhusust alternatiivsel soojus- ja elektrienergia eraldi tootmisel, mis on ette nähtud asendada koostootmisprotsessiga;k) elektrienergia ja soojusenergia suhe tähendab soojus- ja elektrienergia koostootmisel saadava elektri ja kasuliku soojusenergia suhet, kui ettevõte töötab soojus- ja elektrienergia koostootmise maksimaalrežiimil, kasutades konkreetse tootmisüksuse talitlusandmeid;l) koostootmisüksus tähendab üksust, mis kasutab soojus- ja elektrienergia koostootmise tehnoloogiat;m) mikrokoostootmisüksus tähendab koostootmisüksust, mille maksimumtootlikkus on alla 50 kWe;n) väikesemahuline koostootmine tähendab koostootmisüksusi, mille projekteeritud võimsus on alla 1 MWe;o) koostootmistoodang tähendab soojus- ja elektrienergia koostootmisel saadava elektrienergia ja mehaanilise energia ning kasuliku soojuse summat.Lisaks sellele kohaldatakse direktiivi 2003/54/EÜ ja direktiivi 2001/77/EÜ vastavaid mõisteid.Artikkel 4Soojus- ja elektrienergia koostootmise tõhususkriteeriumid1. Soojus- ja elektrienergia koostootmise tõhususe määramiseks vastavalt III lisale kehtestab komisjon vastavalt artikli 14 lõikes 2 esitatud menetluskorrale hiljemalt 21. veebruariks 2006 tõhususe ühtlustatud kontrollväärtused elektri- ja soojusenergia eraldi tootmisel. Need tõhususe ühtlustatud kontrollväärtused koosnevad vastavate teguritega diferentseeritud väärtuste maatriksist, kaasa arvatud ehitusaasta ja kütuse liik ning need peavad tuginema hästi dokumenteeritud analüüsile, mis võtab muu hulgas arvesse talitlusandmed reaalsetes tingimustes, piiriülese elektrikaubanduse, kütusesegu ja kliimatingimused, samuti rakendatavad koostootmistehnoloogiad vastavalt III lisa põhimõtetele.2. Komisjon hakkab vastavalt artikli 14 lõikes 2 kirjeldatud menetluskorrale läbi vaatama tõhususe ühtlustatud kontrollväärtusi elektri- ja soojusenergia eraldi tootmisel, mis on esitatud lõikes 1, esimest korda 21. veebruaril 2011 ja hiljem iga nelja aasta järel, et arvestada tehnoloogilisi arenguid ja muutusi energiaallikate jaotuses.3. Liikmesriigid, kes rakendavad direktiivi varem, kui komisjon kehtestab lõikes 1 sätestatud tõhususe ühtlustatud kontrollväärtused elektri- ja soojusenergia eraldi tootmisel, peavad enne lõikes 1 sätestatud kuupäeva kinnitama oma riiklikud tõhususe kontrollväärtused soojus- ja elektrienergia eraldi tootmisel, et kasutada neid primaarenergia säästu arvutamiseks soojus- ja elektrienergia koostootmisel vastavalt III lisas sätestatud metoodikale.Artikkel 5Suure tõhususega koostootmisel toodetava elektrienergia päritolutagatis1. Tõhususe ühtlustatud kontrollväärtuste põhjal, mis on sätestatud artikli 4 lõikes 1, tagavad liikmesriigid hiljemalt kuus kuud pärast nende väärtuste kinnitamist suure tõhususega soojus- ja elektrienergia koostootmisel toodetud elektrienergia päritolutagatise esitamise vastavalt objektiivsetele, läbipaistvatele ja mittediskrimineerivatele kriteeriumidele, mille on sätestanud iga liikmesriik. Nad tagavad, et elektrienergia päritolutagatis võimaldab tootjal näidata, et tema poolt müüdav elektrienergia on toodetud suure tõhususega soojus- ja elektrienergia koostootmise teel ja nad kinnitavad seda vastusena tootja nõudele.2. Liikmesriigid võivad määrata ühe või rohkem pädevaid asutusi, sõltumata nende seosest tootmise ja jaotamisega, kes kontrollivad lõigus 1 sätestatud päritolutagatist.3. Liikmesriigid või pädevad asutused võtavad kasutusele asjakohased mehhanismid, mis tagavad, et päritolutagatis on täpne ja tõene ning nad täidavad artikli 10 lõigus 1 sätestatud ettekande tagatissüsteemi usaldatavuse tõendamiseks kasutatud meetmete kohta.4. Päritolutagatise kavad ei anna õigust riiklikele toetusmehhanismidele.5. Päritolutagatis peab:- esitama madalama kütteväärtuse kütuseallikale, millest elektrienergiat toodetakse, esitama koos elektrienergiaga toodetava soojuse kasutamise ning lõpuks esitama tootmise kuupäevad ja kohad,- esitama vastavalt II lisale elektrienergia koguse, mis saadakse suure tõhususega soojus- ja elektrienergia koostootmisel ja mida päritolutagatis kirjeldab,- esitama vastavalt III lisale arvutatud primaarenergia säästu komisjoni poolt kehtestatud tõhususe ühtlustatud kontrollväärtuste alusel, nagu on sätestatud artikli 4 lõikes 1.Liikmesriigid võivad päritolutagatises esitada lisainfot.6. Sellised vastavalt lõikele 1 koostatud päritolutagatised peavad olema liikmesriikide poolt vastastikku tunnustatud, eriti kui tõestus nende tunnuste kohta, mis on sätestatud lõikes 5. Igasugune päritolutagatise kui tõestuse tunnustamisest keeldumine, eriti kui see on tingitud pettuse vältimisest, peab rajanema objektiivsetel, läbipaistvatel ja mittediskrimineerivatel kriteeriumidel.Päritolutagatise tunnustamisest keeldumise korral võib komisjon sundida keelduvat poolt seda tunnustama, eriti objektiivsete, läbipaistvate ja mittediskrimineerivate kriteeriumide suhtes, mis on tunnustamise aluseks.Artikkel 6Suure tõhususega soojus- ja elektrienergia koostootmise riiklik potentsiaal1. Liikmesriigid sätestavad riikliku potentsiaali analüüsi suure tõhususega soojus- ja elektrienergia koostootmise rakendustele, kaasa arvatud suure tõhususega mikrokoostootmine.2. Analüüs peab:- põhinema hästi dokumenteeritud teaduslikel andmetel ja vastama kriteeriumidele, mis on esitatud IV lisas,- määratlema kõik võimalikud kütmise ja jahutamise nõuded, mis sobivad suure tõhususega soojus- ja elektrienergia koostootmise rakendustele, samuti kütuste ja teiste energiaressursside kättesaadavuse, mida saab kasutada soojus- ja elektrienergia koostootmisel,- esitama eraldi analüüsi tõketest, mis võivad takistada riikliku potentsiaali teostamist suure tõhususega soojus- ja elektrienergia koostootmisel. Analüüs peab eriti arvestama takistusi seoses kütusehinna ja -kuludega ning kütustele juurdepääsuga, takistusi seoses põhivõrgu süsteemi kasutamisega, takistusi seoses halduskorraga ja takistusi seoses ettevõtteväliste kulude arvessevõtmisega energia hinnas.3. Liikmesriigid esitavad esimest korda hiljemalt 21. veebruariks 2007 ja hiljem iga nelja aasta järel ning pärast komisjoni taotlust vähemalt kuus kuud enne tähtaega hinnangu suure tõhususega soojus- ja elektrienergia koostootmise osa suurendamise kohta.Artikkel 7Toetuskava1. Liikmesriigid tagavad, et toetus soojus- ja elektrienergia koostootmisele – olemasolevatele ja uutele üksustele – toimub kasuliku soojuse nõudluse ja primaarenergia säästmise alusel, pidades silmas võimalusi vähendada energianõudlust, kasutades muid majanduslikult teostatavaid või keskkonnasoodsaid meetmeid nagu ka muid energiasäästlikke meetmeid.2. Ilma et see piiraks asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist, väärtustab komisjon toetusmehhanismide rakendusi, mida kasutatakse liikmesriikides ja millele vastavalt soojus- ja elektrienergia koostootmise tootja saab ametivõimude määruste alusel otsest või kaudset toetust, millel võib olla kaubanduspiirangu efekt.Komisjon võtab arvesse, kas need mehhanismid soodustavad eesmärkide saavutamist, mis on sätestatud asutamislepingu artiklis 6 ja artikli 174 lõikes 1.3. Komisjon esitab artiklis 11 sätestatud aruandes hästi dokumenteeritud analüüsi kogemustest, mis on saadud erinevate toetusmehhanismide rakendamisel ja kooseksisteerimisel, mis on sätestatud selle artikli lõikes 2. Aruanne hindab toetussüsteemide edu, sealhulgas ka tasuvust suure tõhususega soojus- ja elektrienergia koostootmise edendamiseks vastavuses riiklike potentsiaalidega, millele on viidatud artiklis 6. Aruandes vaadeldakse ka seda, mil määral on toetusskeemid soodustanud stabiilsete tingimuste loomist investeeringutele soojus- ja elektrienergia koostootmise alal.Artikkel 8Elektrijaotusvõrk ja tariifid1. Soojus- ja elektrienergia suure tõhususega koostootmisel saadud elektri edastamise ja jaotuse tagamiseks tuleb kohaldada direktiivi 2001/77/EÜ artikli 7 lõigete 1, 2 ja 5 sätteid, samuti vastavaid direktiivi 2003/54/EÜ sätteid.2. Enne kui koostootmistootja on abikõlblik klient riigisiseste õigusaktide järgi direktiivi 2003/54/EÜ artikli 21 lõike 1 tähenduses, peavad liikmesriigid võtma vajalikke meetmeid, mis kindlustavad, et elektri ostutariifid reserv- ja lisaelektri tootmisel oleksid vastavuses avaldatud tariifide ja tingimustega.3. Komisjon teavitab, et liikmesriigid võivad tunduvalt hõlbustada juurdepääsu elektrijaotusvõrgule, kui elektrienergia on tootnud suure tõhususega soojus- ja elektrienergia koostootmise väikesemahulised ja mikrokoostootmisüksused.Artikkel 9Halduskord1. Liikmesriigid või liikmesriikide poolt määratud pädevad asutused hindavad olemasolevaid õigusakte ja normatiivraamistikku loasaamiskorra või muude menetluste suhtes, mis on sätestatud direktiivi 2003/54/EÜ artiklis 6 ja mida kohaldatakse suure tõhususega koostootmisüksustele.Hindamisel peetakse silmas:a) koostootmisüksuste projekteerimise soodustamist, et nad vastaksid majanduslikult põhjendatud nõudlusele kasuliku soojuse toodangu osas ning ei toodaks rohkem soojust kui kasulik soojus;b) regulatiivsete ja mitteregulatiivsete takistuste vähendamist, et suurendada koostootmist;c) menetluskorra otstarbekust ja kiirendamist vastaval haldustasemel;d) et reeglid oleksid objektiivsed, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad ning võtaksid arvesse erinevate koostootmistehnoloogiate iseärasusi.2. Liikmesriigid – kui see on kooskõlas riigisiseste õigusaktidega – tagavad saavutatud taseme esitamise eriti järgmistes valdkondades:a) erinevate haldusasutuste vaheline koostöö tähtaegade, loasaamistaotluste vastuvõtu ja käsitlemise osas;b) võimalike suuniste koostamine tegevusteks, mis on sätestatud lõikes 1 ja kiire planeerimiskorra teostatavus koostootmistootjatele jac) ametiisikute määramine vahendajateks vaidlustes lubade väljaandmise eest vastutavate ametiisikute ja loa taotlejate vahel.Artikkel 10Liikmesriikide aruandlus1. Liikmesriigid avaldavad hiljemalt 21. veebruariks 2006 analüüsi ja hindamise tulemuste aruande, mis on koostatud vastavalt artikli 5 lõikele 3, artikli 6 lõikele 1 ja artikli 9 lõigetele 1 ja 2.2. Liikmesriigid avaldavad hiljemalt 21. veebruariks 2007 ning hiljem iga nelja aasta järel ning komisjoni taotlusel vähemalt kuus kuud enne tähtaega hindamise tulemuste aruande, mis on sätestatud artikli 6 lõikes 3.3. Liikmesriigid esitavad komisjonile esimest korda enne detsembri lõppu 2004 andmed 2003. aasta kohta ja seejärel kord aastas soojus- ja elektrienergia koostootmisel saadud elektri- ja soojustoodangu ametliku statistika vastavalt metoodikale, mis on esitatud II lisas.Nad esitavad samuti koostootmisvõimsuste ning soojus- ja elektrienergia koostootmiseks kasutatud kütuste aastastatistika. Liikmeriigid võivad esitada ka statistika primaarenergia säästu kohta, mis on saadud soojus- ja elektrienergia koostootmise kasutamisel vastavalt metoodikale, mis on näidatud III lisas.Artikkel 11Komisjoni aruanded1. Vastavalt artiklile 10 koostatud aruandele vaatab komisjon läbi selle direktiivi rakendamise ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 21. veebruaril 2008 ning hiljem iga nelja aasta järel aruande tööde käigu kohta selle direktiivi rakendamiseks.Eriti peab aruanne:a) arvesse võtma arengut riiklike potentsiaalide realiseerimisel suure tõhususega soojus- ja elektrienergia koostootmise alal, mis on sätestatud artiklis 6;b) hindama, mil määral eeskirjad ja menetluskord, mis määravad soojus- ja elektrienergia koostootmise raamtingimused energia siseturul, on koostatud objektiivsete, läbipaistvate ja mittediskrimineerivate kriteeriumide järgi, arvestades soojus- ja elektrienergia koostootmisest saadavat tulu;c) jälgima kogemusi, mis on saadud soojus- ja elektrienergia koostootmise erinevate toetusmehhanismide rakendamisel ja kooskasutamisel;d) jälgima tõhususe kontrollväärtusi soojus- ja elektrienergia eraldi tootmisel kasutatavate tehnoloogiate alusel.Kui see on asjakohane, esitab komisjon koos aruandega täiendavad ettepanekud Euroopa Parlamendile ja nõukogule.2. Hinnates arengut, mis on sätestatud lõike 1 punktis a, võtab komisjon arvesse, mil määral artiklis 6 sätestatud riiklikud potentsiaalid suure tõhususega soojus- ja elektrienergia koostootmiseks on juba realiseeritud või hakatakse neid realiseerima, arvestades liikmesriikide meetmeid, tingimusi, sealhulgas kliimatingimusi ning energia siseturu mõju ja ühenduse muu tegevuse mõju, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, mis kehtestab kava kasvuhoonegaaside saaste lubatavuse kohta ühenduses, millega muudeti nõukogu direktiivi 96/61/EÜ [19].Kui on asjakohane, esitab komisjon täiendavad ettepanekud Euroopa Parlamendile ja nõukogule, pidades silmas tegevusplaani koostamist ühenduses suure tõhususega soojus- ja elektrienergia koostootmise arendamiseks.3. Hinnates arvutusmeetodite edasise ühtlustamise ulatust, mis on sätestatud artikli 4 lõikes 1, arvestab komisjon artiklis 12 ning II ja III lisas sätestatud arvutuste kokkulangevuse mõju. Energia siseturul võetakse arvesse ka kogemusi, mis on saadud riiklikest toetusmehhanismidest.Kui on asjakohane, siis esitab komisjon täiendavad ettepanekud Euroopa Parlamendile ja nõukogule, pidades silmas arvutusmeetodite edasist ühtlustamist.Artikkel 12Alternatiivsed arvutused1. Kuni 2010. aasta lõpuni ja arvestades komisjoni eelnevat heakskiitu võivad liikmesriigid kasutada teisi meetodeid kui seda, mis on esitatud II lisa punktis b, et aruande tulemusest lahutada võimalik elektritoodang, mis ei ole toodetud koostootmisprotsessis. Kuid eesmärgil, mis on sätestatud artikli 5 lõikes 1 ja artikli 10 lõikes 3, tuleb elektri kogus soojus- ja elektrienergia koostootmisel määrata vastavalt II lisale.2. Liikmesriigid võivad arvutada primaarenergia säästu soojus- ja elektrienergia ning mehaanilise energia toodangu kaudu vastavalt III lisa punktile c, kasutamata II lisa, et maha arvata sama protsessi koos tootmata soojus- ja elektrienergia osad. Sellist toodangut võib vaadelda kui suure tõhususega koostootmist juhul, kui see vastab tõhususe kriteeriumidele III lisa punktis a ja kogutõhusus on üle 70 % ning koostootmisüksustele, mille elektritoodang on suurem kui 25 MW ja üldine tõhusus on üle 70 %. Kuid elektrienergia kogus soojus- ja elektrienergia koostootmisest, mis on toodetud sellise toodanguna, tuleb päritolutagatise esitamiseks ja statistika eesmärgil määrata vastavalt II lisale.3. Kasutades alternatiivset metoodikat, võivad liikmesriigid enne 2010. aasta lõppu määratleda koostootmist kui suure tõhususega koostootmist, tõendamata, et soojus- ja elektrienergia koostootmise toodang vastab kriteeriumidele III lisa punktis a, kui on kinnitatud riiklikul tasandil, et koostootmise toodang, mille keskmine on sellise alternatiivse arvutusmetoodikaga arvutatud, vastab kriteeriumidele III lisa punktis a. Kui päritolutagatis on esitatud sellise toodangu kohta, siis tagatises esitatud koostootmistoote tõhusus ei tohi ületada kriteeriumide väärtusläve III lisa punktis a sel juhul, kui arvutused vastavalt III lisale kinnitavad teisiti. Kuid elektrienergia kogus nii toodetud soojus- ja elektrienergia koostootmisest tuleb päritolutagatise esitamiseks ja statistika eesmärgil määrata vastavalt II lisale.Artikkel 13Kontrollimine1. Väärtusläved, mida kasutatakse elektrienergia arvutamisel soojus- ja elektrienergia koostootmisest, millele viidatakse II lisa punktis a, tuleb kohandada tehnilisele progressile vastavalt menetlusele, mis on sätestatud artikli 14 lõigus 2.2. Väärtusläved, mida kasutatakse III lisa punktis a sätestatud soojus- ja elektrienergia koostootmise tõhususe ja primaarenergia säästu arvutamisel, tuleb kohandada tehnilisele progressile vastavalt artikli 14 lõikes 2 sätestatud menetlusele.3. Suunised II lisa punktis d sätestatud elektrienergia ja soojusenergia suhte määramiseks tuleb kohandada tehnilisele progressile vastavalt artikli 14 lõikes 2 sätestatud menetlusele.Artikkel 14Komiteemenetlus1. Komisjoni abistab komitee.2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle sätteid artiklis 8.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.3. Komitee võtab vastu oma töökorra.Artikkel 15ÜlevõtmineLiikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 21. veebruariks 2006 ja teatavad nendest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Liikmesriigid sätestavad viitamise viisi.Artikkel 16Direktiivi 92/42/EMÜ muutmineDirektiivi 92/42/EMÜ artikli 3 lõikesse 1 lisatakse järgmine alapunkt:"— koostootmisüksused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta direktiivi 2004/8/EÜ, määratlusele soojus- ja elektrienergia koostootmise edendamiseks energia siseturu kasuliku soojuse nõudluse alusel [20]."Artikkel 17JõustumineKäesolev direktiiv jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 18AdressaadidKäesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Strasbourg, 11. veebruar 2004Euroopa Parlamendi nimelpresidentP. CoxNõukogu nimeleesistujaM. McDowell[1] EÜT C 291 E, 26.11.2002, lk 182.[2] ELT C 95, 23.4.2003, lk 12.[3] ELT C 224, 10.10.2003, lk 1.[4] Euroopa Parlamendi 13. mai 2003. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 8. septembri 2003. aasta ühine seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja Euroopa Parlamendi 18. detsembri 2003. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).[5] ELT L 176, 15.7.2003, lk 37.[6] EÜT C 140 E, 13.6.2002, lk 543.[7] ELT C 273 E, 14.11.2003, lk 172.[8] EÜT C 4, 8.1.1998, lk 1.[9] EÜT C 167, 1.6.1998, lk 308.[10] EÜT C 343, 5.12.2001, lk 190.[11] EÜT C 257, 10.10.1996, lk 26.[12] EÜT L 309, 27.11.2001, lk 1.[13] EÜT L 332, 28.12.2000, lk 91.[14] EÜT L 1, 4.1.2003, lk 65.[15] EÜT L 283, 27.10.2001, lk 33.[16] EÜT C 37, 3.2.2001, lk 3.[17] EÜT L 167, 22.6.1992, lk 17. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 93/68/EMÜ (EÜT L 220, 30.8.1993, lk 1).[18] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[19] ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.[20] ELT L 52, 21.2.2004, lk 50.--------------------------------------------------I LISAKäesoleva direktiiviga hõlmatud koostootmistehnoloogiada) kombineeritud tsükli ja soojuse tagastamisega gaasiturbiinb) vasturõhuauruturbiinc) vaheltvõtuauru-kondensatsioonturbiind) soojuse tagastamisega gaasiturbiine) sisepõlemismootorf) mikroturbiinidg) Stirling-mootoridh) kütuseelemendidi) aurumasinadj) loomulik Rankine'i ringprotsessk) kõik muud tüüpi tehnoloogiad või nende kombinatsioonid, mis on hõlmatud artikli 3 punkti a määratlusega.--------------------------------------------------II LISAElektrienergia arvutamine soojus- ja elektrienergia koostootmiselSoojus- ja elektrienergia koostootmisel saadava elektrienergia arvutamisel tuleb lähtuda tootmisüksuse normaaltingimustel kasutamise oodatavatest või tegeliku talitluse väärtustest. Mikrokoostootmisüksustel võivad arvutuse aluseks olla tõendatud väärtused.a) Soojus- ja elektrienergia koostootmisel toodetava elektrienergia all mõeldakse üksuse summaarset elektrienergia aastatoodangut, mida mõõdetakse peageneraatorite väljundil;i) koostootmisüksuste tüüpidel b, d, e, f, g ja h, mis on sätestatud I lisas, ja mille üldine tõhusus aasta kohta on sätestatud liikmesriikide poolt tasemel vähemalt 75 % ningii) koostootmisüksuste tüüpidel a ja c, mis on sätestatud I lisas ja mille üldine tõhusus aasta kohta on määratud liikmesriikide poolt tasemele vähemalt 80 %.b) Koostootmisüksustel, mille üldine tõhusus aasta kohta on väiksem kui lõike a alapunktis i sätestatud väärtus (I lisas viidatud koostootmisüksuste tüüpidel b, d, e, f, g ja h), või nendel, mille üldine tõhusus aasta kohta on väiksem kui lõike a alapunktis ii sätestatud väärtus (I lisas viidatud koostootmisüksuste tüüpidel a ja c), arvutatakse koostootmine järgmise valemiga:ECPH = HCPH·Ckus:ECPH  on soojus- ja elektrienergia koostootmisel toodetud elektrienergiaC  on elektrienergia ja soojusenergia suheHCPH  on soojus- ja elektrienergia koostootmisel saadava kasuliku soojuse kogus (see on summaarne soojustoodang miinus eraldi kateldes toodetud või vaheltvõtuauru soojus aurugeneraatorist enne turbiini).Soojus- ja elektrienergia koostootmisel saadava elektrienergia arvutamisel tuleb lähtuda elektrienergia ja soojusenergia tegelikust suhtest. Kui koostootmisüksuse elektrienergia ja soojusenergia tegelik suhe ei ole teada, siis võib kasutada järgmisi vaikeväärtusi, eriti statistiliseks otstarbeks, I lisas viidatud üksuste tüüpidel a, b, c, d ja e, juhul kui arvutatud koos toodetud elektrienergia on väiksem või võrdne üksuse summaarsest elektrienergia toodangust:Üksuse tüüp | Elektrienergia ja soojusenergia vaikimisi suhe, C |Kombineeritud tsükli ja soojuse tagastamisega gaasiturbiin | 0,95 |Vasturõhuauruturbiin | 0,45 |Vaheltvõtuauru-kondensatsioonturbiin | 0,45 |Soojuse tagastamisega gaasiturbiin | 0,55 |Sisepõlemismootor | 0,75 |Kui liikmesriikides võetakse kasutusele elektrienergia ja soojusenergia suhte vaikeväärtused I lisas viidatud tüübi f, g, h, i, j ja k üksuste korral, siis tuleb need vaikeväärtused avaldada ja nendest tuleb teatada komisjonile.c) Kui osa koostootmisprotsessis kasutatava kütuse energiahulgast muundub kemikaalideks ja läheb taas ringlusse, siis tuleb see osa kasutatavast kütusest lahutada enne üldise tõhususe arvutust lõikudes a ja b.d) Liikmesriigid võivad määrata elektrienergia ja soojusenergia suhte kui elektrienergia ja kasuliku soojusenergia suhte, kui talitlus toimub soojus- ja elektrienergia koostootmise väiksemas mahus, kasutades määratletud üksuse talitlusandmeid.e) Komisjon võib kehtestada vastavalt artikli 14 lõikes 2 viidatud menetlusele II lisa rakendamise ja kohaldamise detailsed juhised, sealhulgas ka elektrienergia ja soojusenergia suhte määramiseks.f) Liikmesriigid võivad arvutusteks lõigete a ja b alusel kasutada muud kui üheaastast aruandeperioodi.--------------------------------------------------III LISAKoostootmisprotsessi tõhususe määramise metoodikaSoojus- ja elektrienergia koostootmisel saadava elektrienergia ja primaarenergia säästu tõhususe arvutamisel tuleb lähtuda tootmisüksuse normaaltingimustel kasutamise oodatavatest või tegeliku talitluse väärtustest.a) Suure tõhususega soojus- ja elektrienergia koostootmineKäesoleva direktiivi järgi vastab suure tõhususega koostootmine järgmistele kriteeriumidele:- koostootmisüksuse koostootmistoode kindlustab primaarenergia säästu arvutatuna punkti b järgi vähemalt 10 %, võrreldes soojus- ja elektrienergia eraldi tootmise kontrollväärtustega,- kui väikesemahulistel ja mikrokoostootmisüksuste kasutamisel saadakse primaarenergia säästu, siis selle võib lugeda suure tõhususega soojus- ja elektrienergia koostootmiseks.b) Primaarenergia säästu arvutusedKoostootmistoote pakutav II lisa järgi määratletud primaarenergia sääst arvutatakse järgmise valemi järgi:+++++ TIFF +++++kus:PES  on primaarenergia sääst.CHP Hη  on koostootmistoote soojuslik tõhusus, mis on määratletud kui aasta kasuliku soojuse maht jagatuna kütusekogusega, mis annab soojus- ja elektrienergia koostootmise kasuliku soojuse toodangu ja elektrienergia.Ref Hη  on tõhususe kontrollväärtus, kui soojust toodetakse eraldi.CHP Hη  on koostootmistoote elektriline tõhusus, mis on määratletud kui aastane koostoodetud elektrienergia jagatuna kütusekogusega, mis annab soojus- ja elektrienergia koostootmise kasuliku soojuse toodangu ja elektrienergia. Kui koostootmisüksus toodab mehaanilist energiat, siis tuleb aasta jooksul koostoodetud elektrienergiale lisada elektrienergia osa, mis on ekvivalentne toodetud mehaanilise energiaga. See lisatud osa ei anna õigust esitada päritolutagatist vastavalt artiklile 5.Ref Eη  on tõhususe kontrollväärtus, kui elektrit toodetakse eraldi.c) Energiasäästu arvutus, kasutades teist arvutusviisi vastavalt artikli 12 lõikele 2Kui protsessi primaarenergia säästu arvutatakse vastavalt artikli 12 lõigule 2, siis tuleb primaarenergia sääst arvutada selle lisa lõike b valemi järgi, asendades:CHP Hη asemele Hη jaCHP Eη asemele Eη,kus:Hη  on protsessi soojuslik tõhusus, mis on määratletud kui aastane soojustoodang, jagatud kütusekogusega, mida kasutatakse soojus- ja elektrienergia toodangu summa saamiseks.Eη  tähendab protsessi elektrilist tõhusust, mis on määratletud kui aastane elektrienergia toodang, jagatuna kütusekogusega, mida kasutatakse soojus- ja elektrienergia toodangu summa saamiseks. Kui koostootmisüksus toodab mehaanilist energiat, siis tuleb aasta jooksul koostoodetud elektrienergiale lisada elektrienergia osa, mis on ekvivalentne toodetud mehaanilise energiaga. See lisatud osa ei anna õigust päritolutagatise esitamiseks vastavalt artiklile 5.d) Liikmesriigid võivad arvutusteks lõigete b ja c alusel kasutada muud kui üheaastast aruandeperioodi.e) Mikrokoostootmisüksuste kasutamisel saadava primaarenergia säästu arvutuse aluseks võib kasutada tõendatud väärtusi.f) Tõhususe kontrollväärtused soojus- ja elektrienergia eraldi tootmiselTõhususe kontrollväärtuste määratlemine soojus- ja elektrienergia eraldi tootmisel on sätestatud artikli 4 lõikes 1 ja käesoleva lisa lõikes b esitatud valemiga, mis määrab talitlus-tõhususe soojus- ja elektrienergia eraldi tootmisel, kui see asendab koostootmist.Tõhususe kontrollväärtused arvutatakse järgmiselt:1. Artiklis 3 määratletud koostootmisüksuste jaoks võetakse võrdlusel elektri eraldi tootmisega võrdlusaluseks samad kütusekategooriad.2. Iga koostootmisüksust võrreldakse parima võimaliku ja majanduslikult põhjendatud soojus- ja elektrienergia eraldi tootmise tehnoloogiaga, mis on turul koostootmisüksuse ehitamisaastal.3. Üle 10 aasta vanuste koostootmisüksuste tõhususe kontrollväärtused fikseeritakse 10 aastat vanade üksuste kontrollväärtuste järgi.4. Tõhususe kontrollväärtused elektri ja soojuse eraldi tootmisel arvestavad liikmesriikide kliimaerinevusi.--------------------------------------------------IV LISASuure tõhususega soojus- ja elektrienergia koostootmise riiklike potentsiaalide analüüsi kriteeriumida) Riiklike potentsiaalide analüüs, mis on sätestatud artiklis 6, võtab arvesse:- kütuste liike, mida ilmselt kasutatakse koostootmispotentsiaalide realiseerimisel, kaasa arvatud erinõuded potentsiaalile, et suurendada taastuva energia allikate kasutust riiklikul soojusturul soojus- ja elektrienergia koostootmise abil,- koostootmistehnoloogiate tüüpe, mis on loetletud I lisas ning mida ilmselt kasutatakse riikliku potentsiaali realiseerimisel,- soojus- ja elektrienergia eraldi tootmise tüüpi, või kui see on võimalik, siis ka mehaanilist energiat, mida võib asendada suure tõhususega koostootmine,- potentsiaali jaotamine olemasolevate tootmisüksuste moderniseerimiseks ja uute ehitamiseks.b) Analüüs sisaldab vastavaid mehhanisme, et hinnata majanduslikku efektiivsust, lähtudes primaarenergia säästust, kui suureneb suure tõhususega soojus- ja elektrienergia koostootmise osa riiklikus energias. Majandusliku efektiivsuse analüüs arvestab ka riiklikke kohustusi seoses ühenduse osalusega Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuudatuste raamkonventsiooni Kyoto protokollis.c) Riikliku koostootmispotentsiaali analüüs määratleb potentsiaalid aastateks 2010, 2015 ja 2020 ja sisaldab, kui on võimalik, vastavaid arvestuslikke maksumusi kõikideks nendeks aastateks.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 22. märts 1982, kloorleeliste elektrolüüsitööstuse elavhõbedaheitmete piirväärtuste ja kvaliteedieesmärkide kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31982L0176

Euroopa Liidu Teataja L 081 , 27/03/1982 Lk 0029 - 0034 Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 3 Lk 0142  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 15 Köide 3 Lk 0142  Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 3 Lk 0211  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 3 Lk 0211

		Nõukogu direktiiv,22. märts 1982,kloorleeliste elektrolüüsitööstuse elavhõbedaheitmete piirväärtuste ja kvaliteedieesmärkide kohta(82/176/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 100 ja 235,võttes arvesse nõukogu 4. mai 1976. aasta direktiivi 76/464/EMÜ teatavate ühenduse veekeskkonda lastavate ohtlike ainete põhjustatava saaste kohta, [1] eriti selle artiklit 6,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [2]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [3]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [4]ning arvestades, et:ühenduse veekeskkonna kaitsmiseks ohtlike ainete põhjustatava saaste eest on direktiivi 76/464/EMÜ artikliga 3 ette nähtud eelneva loa süsteem, milles on sätestatud selle lisa I nimistusse kuuluvate ainete heitmenormid; sama direktiivi artikliga 6 on ette nähtud, et tuleb kehtestada nende heitmenormide piirväärtused ja samuti kvaliteedieesmärgid veekeskkonnale, mida need ained mõjutavad;elavhõbe ja selle ühendid kuuluvad I nimistusse;liikmesriikidelt nõutakse piirväärtuste kohaldamist, välja arvatud juhul, kui nad võivad kasutada kvaliteedieesmärke;kuna elavhõbedaheitmete vettelaskmisest põhjustatud saaste on suurel määral põhjustatud kloorleeliselektrolüüsist, tuleks kõigepealt kehtestada piirväärtused sellele tööstusharule ja kvaliteedieesmärgid veekeskkonnale, millesse nimetatud tööstus laseb elavhõbeda; seetõttu tuleks selliste heitmete puhul nõuda eelnevat luba;selliste kvaliteedieesmärkide eesmärk peab olema elavhõbedareostuse likvideerimine veekeskkonna erinevates osades, mida kloorleeliste elektrolüüsitööstuse elavhõbedat sisaldavad heitmed võivad mõjutada;sellised kvaliteedieesmärgid tuleb kehtestada otseselt sellel eesmärgil, kuid mitte tarbijakaitse või veekeskkonnast saadud toodete turustamisega seotud eeskirjade kehtestamiseks;tuleks luua järelevalve erimenetlus, mis võimaldab liikmesriikidel näidata, et kvaliteedieesmärke täidetakse;tuleks ette näha liikmesriikide järelevalve nimetatud elavhõbedaheitmete poolt mõjutatava veekeskkonna üle, pidades silmas käesoleva direktiivi tõhusat kohaldamist; direktiivi 76/464/EMÜ artikliga 6 ei ole sellise järelevalve kehtestamise volitusi ette nähtud; kuna asutamislepinguga ei ole selleks vajalikke volitusi ette nähtud, tuleks tugineda selle artiklile 235;on oluline, et komisjon edastaks nõukogule iga viie aasta tagant võrdleva hinnangu käesoleva direktiivi kohaldamise kohta liikmesriikides;kuna põhjavee suhtes kehtib eridirektiiv, on see käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja jäetud,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Käesolevas direktiivis:- sätestatakse direktiivi 76/464/EMÜ artikli 6 lõike 1 alusel elavhõbedaheitmete piirväärtused käesoleva direktiivi artikli 2 punktis d määratletud tööstusettevõtetele,- sätestatakse direktiivi 76/464/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel veekeskkonna kvaliteedieesmärgid elavhõbeda osas,- sätestatakse direktiivi 76/464/EMÜ artikli 6 lõike 4 alusel tähtajad, mille jooksul tuleb olemasolevate heitmete osas täita liikmesriikide pädevate asutuste antud lubades ettenähtud tingimused,- sätestatakse direktiivi 76/464/EMÜ artikli 12 lõike 1 alusel mõõtmise võrdlusmeetodid, mille abil saab kindlaks määrata heitmete ja veekeskkonna elavhõbedasisaldust,- kehtestatakse direktiivi 76/464/EMÜ artikli 6 lõike 3 alusel järelevalvemenetlus,- nõutakse liikmesriikidelt koostööd heitmete puhul, mis mõjutavad rohkem kui ühe liikmesriigi veealasid.2. Käesolevat direktiivi kohaldatakse direktiivi 76/464/EMÜ artiklis 1 nimetatud vete suhtes, välja arvatud põhjavesi.Artikkel 2Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) elavhõbe:- keemiline element elavhõbe,- elavhõbedaühendites sisalduv elavhõbe;b) piirväärtused:— I lisas määratletud väärtused;c) kvaliteedieesmärgid:II lisas määratletud nõuded;d) tööstusettevõte:ettevõte, kus kloorleeliseid elektrolüüsitakse elektrokeemiliste elavhõbeelementide abil;e) olemasolev tööstusettevõte:tööstusettevõte, mis töötab käesoleva direktiivi teatavakstegemise päeval;f) uus tööstusettevõte:- tööstusettevõte, mis on tööd alustanud pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemise päeva,- olemasolev tööstusettevõte, mille kloorleeliste elektrolüüsimise maht, mille puhul kasutatakse elektrokeemilisi elavhõbeelemente, on pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemise kuupäeva oluliselt suurenenud.Artikkel 31. Piirväärtused, nende rakendamise tähtajad ja heitmete järelevalvemenetlus on sätestatud I lisas.2. Direktiivi 76/464/EMÜ artiklis 3 nimetatud load peavad sisaldama nõudeid, mis on vähemalt sama ranged, kui käesoleva direktiivi I lisas sätestatud nõuded, välja arvatud juhul, kui liikmesriik täidab direktiivi 76/464/EMÜ artikli 6 lõiget 3 käesoleva direktiivi II ja IV lisa alusel.Load vaadatakse üle vähemalt üks kord nelja aasta jooksul.3. Ilma et see piiraks lõigetest 1 ja 2 tulenevate kohustuste ja direktiivi 76/464/EMÜ sätete täitmist, võivad liikmesriigid anda uutele tööstusettevõtetele load ainult siis, kui lubades on viide normidele, mis vastavad parimatele olemasolevatele tehnilistele vahenditele elavhõbedaheitmete vältimiseks.Kui tehnilistel põhjustel ei vasta kavandatud meetmed parimatele olemasolevatele tehnilistele vahenditele, esitab liikmesriik komisjonile enne loa andmist nende asjaolude põhjendused, olenemata kasutatavast meetodist.Kolme kuu jooksul saadab komisjon aruande liikmesriikidele, milles esitab oma arvamuse teises lõigus nimetatud erandi kohta.4. Analüüsi võrdlusmeetod, mida kasutatakse elavhõbeda olemasolu kindlaksmääramiseks, on esitatud III lisa punktis 1. Võib kasutada ka muid meetodeid, kui nende meetodite avastamispiir, õigsus ja täpsus on vähemalt sama head, kui III lisa punktis 1 nimetatud meetoditel. Heitvee äravoolu mõõtmiseks vajalik täpsus on esitatud III lisa punktis 2.Artikkel 4Asjaomased liikmesriigid vastutavad veekeskkonna järelevalve eest, mida tööstusheitmed mõjutavad. Kui heitmed mõjutavad mitme liikmesriigi veealasid, teevad asjaomased liikmesriigid järelevalvemenetluse ühtlustamise eesmärgil koostööd.Artikkel 51. Teabe põhjal, mille liikmesriigid esitavad komisjonile direktiivi 76/464/EMÜ artikli 13 alusel, ja komisjoni taotluse korral iga üksikjuhtumi kohta, milles peavad eelkõige olema:- üksikasjalikud andmed lubade kohta, milles nähakse ette elavhõbedaheitmete normid,- elavhõbeda kontsentratsiooni määramiseks loodud siseriikliku võrgu mõõtetulemused,esitab komisjon võrdleva hinnangu käesoleva direktiivi kohaldamise kohta liikmesriikides.2. Iga viie aasta tagant saadab komisjon nõukogule lõikes 1 nimetatud võrdleva hinnangu.Kui teaduslikult põhjendatud teadmistes toimuvad muutused, mis on seotud peamiselt elavhõbeda mürgisuse, püsivuse ning bioakumuleerumisvõimega elusorganismides ja setetes või parimate olemasolevate tehniliste vahendite arenguga, esitab komisjon nõukogule asjakohased ettepanekud, mille eesmärk on vajaduse korral piirväärtuste ja kvaliteedieesmärkide tugevdamine.Artikkel 61. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud meetmed enne 1. juulit 1983. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 7Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. märts 1982Nõukogu nimeleesistujaL. Tindemans[1] EÜT L 129, 18.5.1976, lk 23.[2] EÜT C 169, 6.7.1979, lk 2.[3] EÜT C 341, 31.12.1980, lk 24.[4] EÜT C 83, 2.4.1980, lk 16.--------------------------------------------------I LISAHeitmete piirväärtused, nende kohaldamise tähtajad ja heitmete järelevalvemenetlus1. Piirväärtused kontsentratsioonina, mida põhimõtteliselt ei tohi ületada, on esitatud järgmises tabelis.Mõõtühik | Kuu keskmised piirväärtused, mida ei tohi alates 1. juulist ületada | Märkused |1983 | 1986 |Ringlussevõetud soolalahus ja soolalahuse kaduElavhõbe, mikrogrammi l liitri kohta | 75 | 50 | Kohaldatakse elavhõbeda üldkoguse suhtes, mis esineb kogu elavhõbedasisaldusega vees, mis on tööstusettevõttest vette lastud |Maksimumkontsentratsioonina väljendatud piirväärtused ei tohi mingil juhul olla suuremad piirväärtustest, mis on väljendatud maksimumkogustena, jagatud ühe tonni olemasoleva klooritootmise võimsuseks vajaliku veehulgaga.2. Kuna elavhõbeda kontsentratsioon heitvees oleneb kasutatud vee hulgast, mis erinevate tootmismenetluste ja ettevõtete puhul on erinev, ei tohi ühelgi juhul ületada tabelis esitatud piirväärtusi, mis on väljendatud heitvees oleva elavhõbeda kogusena, mis on vette lastud seoses olemasoleva klooritootmise võimsusega.Mõõtühik | Kuu keskmised piirväärtused, mida ei tohi alates 1. juulist ületada | Märkused |1983 | 1986 |Ringlussevõetud soolalahusElavhõbe grammides olemasoleva klooritootmise võimsuse ühe tonni kohta | 0,5 | 0,5 | Kohaldatakse elavhõbeda suhtes, mis esineb klooritootmisüksuse heitvees || 1,5 | 1,0 | Kohaldatakse elavhõbeda üldkoguse suhtes, mis esineb kogu elavhõbedasisaldusega vees, mis on tööstusettevõttest vette lastud |Soolalahuse kaduElavhõbe grammides olemasoleva klooritootmise võimsuse ühe tonni kohta | 8,0 | 5,0 | Kohaldatakse elavhõbeda üldkoguse suhtes, mis esineb kogu elavhõbedasisaldusega vees, mis on tööstusettevõttest vette lastud |3. Päeva keskmised piirväärtused on punktides 1 ja 2 esitatud vastavate kuu keskmiste piirväärtuste neljakordne määr.4. Heitmete vastavuse kontrollimiseks käes-olevas lisas sätestatud piirväärtuste kohaselt kehtestatud heitmenormidele tuleb kehtestada järelevalvemenetlus. Selle menetlusega tuleb ette näha:- igapäevane heitmeproovi võtmine, mis iseloomustab seda 24 tunni jooksul, ja elavhõbeda kontsentratsiooni mõõtmine selles proovis, ja- selle ajavahemiku jooksul heitvee äravoolu üldkoguse mõõtmine.Ühe kuu jooksul vette lastud elavhõbedakoguse arvutamiseks tuleb kokku liita kõik elavhõbedakogused, mis on selle kuu jooksul iga päev vette lastud. Saadud üldkogus tuleb seejärel jagada olemasoleva klooritootmise võimsusega.--------------------------------------------------II LISAKvaliteedieesmärgidNendele liikmesriikidele, kes kohaldavad direktiivi 76/464/EMÜ artikli 6 lõikes 3 sätestatud erandit, määratakse kindlaks heitmenormid, mida liikmesriigid peavad nimetatud direktiivi artikli 5 alusel kehtestama ja mille kohaldamise nad peavad tagama, selliselt, et asjakohane kvaliteedieesmärk või -eesmärgid allpool loetletud eesmärkide hulgast on täidetud selles piirkonnas, mida kloorleeliste elektrolüüsitööstuse heitveed mõjutavad. Pädev asutus teeb igal üksikjuhul kindlaks mõjutatud piirkonna ja valib lõikes 1 nimetatud kvaliteedieesmärkide hulgast eesmärgi või eesmärgid, mida ta peab asjakohaseks, võttes arvesse mõjutatud piirkonna kavandatud kasutuse ja arvestades asjaolu, et käesoleva direktiivi eesmärk on kõrvaldada kogu reostus.1. Direktiivis 76/464/EMÜ määratletud reostuse kõrvaldamiseks ja nimetatud direktiivi artikli 2 alusel seatakse järgmised kvaliteedieesmärgid:1.1. Elavhõbeda kontsentratsioon indikaatoriks valitud kalaliha representatiivses proovis ei tohi ületada 0,3 mg/kg märja liha kohta.1.2. Heitmetest mõjutatud maismaa pinnavetes ei tohi elavhõbeda üldkontsentratsioon ületada 1 μg/l ühe aasta aritmeetilise keskmisena.1.3. Heitmetest mõjutatud suudmealade vetes ei tohi lahustunud elavhõbeda kontsentratsioon ületada 0,5 μg/l ühe aasta aritmeetilise keskmisena.1.4. Heitmetest mõjutatud territoriaalvetes ja riigisisestes rannikuvetes (v.a suudmealade vetes) ei tohi lahustunud elavhõbeda kontsentratsioon ületada 0,3 μg/l ühe aasta aritmeetilise keskmisena.1.5. Vee kvaliteet peab vastama kõikide muude nõukogu direktiivide nõuetele, mida kohaldatakse selliste vete suhtes seoses elavhõbeda olemasoluga.2. Elavhõbeda kontsentratsioon setetes või karpides ei tohi aja jooksul oluliselt muutuda.3. Kui piirkonna vete suhtes kohaldatakse mitut kvaliteedieesmärki, peab vee kvaliteet vastama kõikide eesmärkide nõuetele.4. Punktides 1.2, 1.3 ja 1.4 määratletud kvaliteedieesmärkide arvväärtusi võib erandina ja kui see on tehnilistel põhjustel vajalik, korrutada 1,5ga 30. juunini 1986, kui sellest on eelnevalt komisjonile teatatud.--------------------------------------------------III LISAMõõtmise võrdlusmeetod1. Vee, kalaliha, setete ja karpide elavhõbedasisalduse kindlaksmääramise analüüsi võrdlusmeetod on leegita aatomabsorptsioonspektrofotomeetria pärast proovi sobivat eeltöötlust, milles võetakse arvesse eelkõige elavhõbeda eeloksüdatsiooni ja sellest tulenevat elavhõbedaioonide Hg (II) järjestikust vähenemist.Avastamispiir [1] peab olema selline, et elavhõbeda kontsentratsiooni saab mõõta ± 30 % õigsusega (2) ja ± 30 % täpsusega [2] järgmiste kontsentratsioonide juures:- heitmete puhul üks kümnendik loas ettenähtud elavhõbeda suurimast lubatud kontsentratsioonist,- pinnavee puhul üks kümnendik kvaliteedieesmärgis ettenähtud elavhõbeda kontsentratsioonist,- kalaliha ja karpide puhul üks kümnendik kvaliteedieesmärgis ettenähtud elavhõbeda kontsentratsioonist,- setete puhul üks kümnendik proovi elavhõbeda kontsentratsioonist või 0,05 mg/kg kuivmassist, olenevalt sellest, kumb on suurem.2. Äravoolu mõõtmine tuleb teha ± 20 % õigsusega.[1] Nende terminite määratlused on esitatud nõukogu 9. oktoobri 1979. aasta direktiivis 79/869/EMÜ liikmesriikides joogivee võtmiseks mõeldud pinnavee mõõtmismeetodite ning proovide ja analüüside võtmise sageduse kohta (EÜT L 271, 29.10.1979, lk 44).[2] Nende terminite määratlused on esitatud nõukogu 9. oktoobri 1979. aasta direktiivis 79/869/EMÜ liikmesriikides joogivee võtmiseks mõeldud pinnavee mõõtmismeetodite ning proovide ja analüüside võtmise sageduse kohta (EÜT L 271, 29.10.1979, lk 44).--------------------------------------------------IV LISAKvaliteedieesmärkide järelevalvemenetlus1. Iga käesoleva direktiivi kohaselt antud loa puhul määratleb pädev asutus piirangud, järelevalvemenetluse ja tähtajad, et tagada asjaomase kvaliteedieesmärgi või asjaomaste kvaliteedieesmärkide täitmine.2. Direktiivi 76/464/EMÜ artikli 6 lõike 3 kohaselt esitavad liikmesriigid komisjonile aruande iga valitud ja kohaldatud kvaliteedieesmärgi osas järgmise kohta:- heitmete vettelaskmise kohad ja levimisvahendid,- piirkond, kus kvaliteedieesmärki kohaldatakse,- proovivõtukohtade asukohad,- proovivõtu sagedus,- proovivõtu- ja mõõtmismeetodid,- saadud tulemused.3. Proovid peavad nõuetekohaselt esindama heitmetest mõjutatud piirkonna veekeskkonna kvaliteeti ja proovivõtusagedus peab olema kõikide veekeskkonna muutuste näitamiseks piisav, võttes eelkõige arvesse hüdroloogilise režiimi loomulikke erinevusi. Merekala analüüs tuleb teha piisava arvu proovide ja liikide hulgast.4. Pädev asutus valib seoses II lisa punkti 1.1 kvaliteedieesmärgiga kalaliigid, mida kasutatakse analüüsi indikaatoritena. Merekalaliigid valitakse nende hulgast, kes elavad rannikuvetes ja keda selles kohas püütakse ning kelle hulka võivad kuuluda tursk, merlang, atlandi merilest, makrell, kilttursk ja lest.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2009/137/EÜ, 10. november 2009 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/22/EÜ (mõõtevahendite kohta) mõõtevahendeid käsitlevaid lisasid MI-001 kuni MI-005 lubatud piirvigade ärakasutamise osas (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               11.11.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 294/7

      KOMISJONI DIREKTIIV 2009/137/EÜ,
   10. november 2009,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/22/EÜ (mõõtevahendite kohta) mõõtevahendeid käsitlevaid lisasid MI-001 kuni MI-005 lubatud piirvigade ärakasutamise osas
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/22/EÜ mõõtevahendite kohta, (1) eriti selle artikli 16 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiiviga 2004/22/EÜ ühtlustatakse selliste mõõtevahendite turule laskmise ja/või kasutusele võtmise nõuded, mille mõõtefunktsioon on määratletud mõõtevahendeid käsitlevates lisades MI-001 kuni MI-010. Mõõtevahend peab vastama I lisas ja asjaomases seda liiki mõõtevahendit käsitlevas lisas sätestatud olulistele nõuetele.

               (2)

               Direktiivi 2004/22/EÜ mõõtevahendeid käsitlevad lisad sisaldavad eri liiki mõõtevahenditele kohandatud nõudeid. Need nõuded sisaldavad lubatud vigu käsitlevaid erisätteid, mille eesmärk on tagada, et mõõtevahend oleks täpne ja toimiv ning et määratletud töötingimustes ja häirete puudumisel ei ületaks mõõteviga sätestatud lubatud piirvea väärtust.

               (3)

               Kuna gaasiarvestite ja gaasi leppekoguse mõõturite kohta on koostatud uued tehnilised nõuded, võib lisa MI-002 punktis 2.1 esitatud erinõue iseenesest takistada tehnilist arengut ja innovatsiooni ning tõkestada gaasiarvestite vaba ringlust. Sellepärast tuleb see asendada üldisemat laadi toimimisnõudega.

               (4)

               Tarbearvestite osas on direktiivi 2004/22/EÜ I lisa punktis 7.3 ette nähtud üldine kaitse ülemäära suurte vigade eest väljaspool ettenähtud mõõtepiirkonda. Sellegipoolest on kogemus näidanud, et vaid siis, kui sätestatakse kaitse ülemäära suurte vigade eest ka nende mõõtevahendite ettenähtud mõõtepiirkonnas, on tagatud, et mõõtevahend ei võimaldaks kasutamisel ületada lubatud piirviga ega eelistada süstemaatiliselt ühtegi toiminguga seotud osapoolt.

               (5)

               Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (2) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama enda jaoks ja ühenduse huvides tabeleid, kus on võimaluste piires näidatud käesoleva direktiivi ja selle ülevõtmismeetmete vaheline vastavus, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks.

               (6)

               Seepärast tuleks direktiivi 2004/22/EÜ vastavalt muuta.

               (7)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2004/22/EÜ artikli 15 lõike 1 kohaselt moodustatud mõõtevahendite komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2004/22/EÜ mõõtevahendeid käsitlevaid lisasid MI-001 kuni MI-005 muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid ning avaldavad need hiljemalt 1. detsembriks 2010. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 1. juunist 2011.
   Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende sätete juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 10. november 2009

            Komisjoni nimel

            asepresident

         Günter VERHEUGEN

      (1)  ELT L 135, 30.4.2004, lk 1.

      (2)  EÜT C 321, 31.12.2003, lk 1.

      LISA
      Direktiivi 2004/22/EÜ muudetakse järgmiselt.

                  1.

                  Lisa MI-001 jaotise „Erinõuded” alajaotisesse „Lubatud piirvea väärtus” lisatakse punkt 6a järgmises sõnastuses:

                              „6a.

                              Arvesti ei tohi võimaldada lubatud piirviga ära kasutada ega süstemaatiliselt eelistada ühtegi osapoolt.”

                  2.

                  Lisa MI-002 muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              I osa punktis 2.1 asendatakse tabelialune lõik järgmisega:
                              „Gaasiarvesti ei tohi võimaldada lubatud piirviga ära kasutada ega süstemaatiliselt eelistada ühtegi osapoolt.”;

                              b)

                              II osa punkti 8 lisatakse pärast märkust järgmine lõik:
                              „Gaasi leppekoguse mõõtur ei tohi võimaldada lubatud piirviga ära kasutada ega süstemaatiliselt eelistada ühtegi osapoolt.”.

                  3.

                  Lisa MI-003 jaotise „Erinõuded” punkti 3 lisatakse järgmine lõik:
                  „Arvesti ei tohi võimaldada lubatud piirviga ära kasutada ega süstemaatiliselt eelistada ühtegi osapoolt.”

                  4.

                  Lisa MI-004 jaotise „Erinõuded” punkti 3 lisatakse järgmine lõik:
                  „Komplektne soojusarvesti ei tohi võimaldada lubatud piirviga ära kasutada ega süstemaatiliselt eelistada ühtegi osapoolt.”

                  5.

                  Lisa MI-005 jaotise „Erinõuded” punkti 2 lisatakse alapunkt 2.8 järgmises sõnastuses:

                              „2.8.

                              Mõõtesüsteem ei tohi võimaldada lubatud piirviga ära kasutada ega süstemaatiliselt eelistada ühtegi osapoolt.”


title: Komisjoni direktiiv, 26. juuli 1984, millega muudetakse nõukogu direktiivi 82/471/EMÜ (teatavate loomasöötades kasutatavate toodete kohta) lisa

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31984L0443

Euroopa Liidu Teataja L 245 , 14/09/1984 Lk 0021 - 0027 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 18 Lk 0043  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 32 Lk 0095  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 18 Lk 0043  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 03 Köide 32 Lk 0095

		Komisjoni direktiiv,26. juuli 1984,millega muudetakse nõukogu direktiivi 82/471/EMÜ (teatavate loomasöötades kasutatavate toodete kohta) lisa(84/443/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 30. juuni 1982. aasta direktiivi 82/471/EMÜ teatavate loomasöötades kasutatavate toodete kohta, [1] eriti selle artiklit 6,ning arvestades, et:direktiiviga 82/471/EMÜ nähakse ette kõnealuse direktiivi lisa sisu korrapärane kohandamine teaduse ja tehnika arenguga;rühm "Mittevalgulised lämmastikuühendid ja samalaadsed tooted" on vaja jaotada alarühmadeks, et teha selget vahet nende toodete vahel, mis kuuluvad vastavalt rühmadesse "Mittevalgulised lämmastikuühendid", "Aminohapped ja nende soolad" ning "Aminohapete hüdroksüanaloogid"; kõnealuse jaotamise tulemusena ja läbiviidud uuringute valguses võiks lubada uued tooted teatud tingimustel kasutusele võtta;teatavate lisas sätestatud toodete koostist ja erisätteid on peetud vajalikuks muuta;käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise söödakomitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 82/471/EMÜ lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad artikli 1 järgimiseks vajalikud õigusnormid 30. juuniks 1985. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 26. juuli 1984Komisjoni nimelkomisjoni liigePoul Dalsager[1] EÜT L 213, 21.7.1982, lk 8.--------------------------------------------------LISA1.2.3.4. Veeru 3 pealkiri"Toote keemiline nimetus või mikroorganismi määratlus"asendatakse pealkirjaga"Söötme põhikomponendi nimetus või mikroorganismi määratlus".Ingliskeelses tekstis asendatakse veeru 4 pealkiri"Nutrient substrate (specifications, if any)"pealkirjaga"Culture substrate (specifications, if any)".Lisatakse järgmine viide:"Vastavalt veergudele 5 ja 7 sätestatud või deklareeritud koostis viitab tootele kui niisugusele."Punkt 2"Mittevalgulised lämmastikuühendid ja samalaadsed tooted järgmistes rühmades"asendatakse järgmisega:1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |Tooterühma nimetus | Toote nimetus | Söötme põhikomponendi nimetus või mikroorganismi määratlus | Toitekeskkond (nõuded, kui on) | Toodete koostis | Loomaliigid | Erisätted |2.Mittevalgulised lämmastikuühendid2.1.Karbamiid ja selle derivaadid | 2.1.1.Tehniliselt puhas karbamiid | CO(NH 2) 2 | — | Karbamiid: vähemalt 97 % | Mäletsejalised mäletsemisea algusest | Toote etiketile või pakendile peab olema märgitud: vastav nimetus "Karbamiid", "Biureet", "Karbamiidfosfaat" või "Diureidoisobutaan",lämmastikusisaldus, toote 2.1.3 puhul ka fosforisisaldus,loomaliigid või kategooria.Segasööda etiketile või pakendile peab olema märgitud: vastav nimetus "Karbamiid", "Biureet", "Karbamiidfosfaat" või "Diureidoisobutaan",söödas sisalduv toote kogus,kogu valgu protsent, mis sisaldub mittevalgulises lämmastikus,märge kasutusjuhendis mittevalgulise lämmastiku lubatud kogumäära kohta, mida ei tohiks ületada iga loomaliigi või kategooria päevases ratsioonis. |2.1.2.Tehniliselt puhas biureet | (CONH 2) 2 -NH | — | Biureet: vähemalt 97 % |2.1.3.Tehniliselt puhas karbamiidfosfaat | CO(NH2)2 · H3PO4 | — | Lämmastik: vähemalt 16,5 % Fosfor: vähemalt 18 % |2.1.4.Tehniliselt puhas diureidoisobutaan | (CH 3) 2 -(CH) 2 -(NHCONH 2) 2 | — | Lämmastik: vähemalt 30 % Isobutüüraldehüüd: vähemalt 35 % |2.2.Ammooniumsoolad | 2.2.1.Ammooniumlaktaat, mis on saadud fermentatsioonil Lactobacillus bulgaricus 'ega | CH3CHOHCOONH4 | Vadak | Kogu valguna väljendatud lämmastik: vähemalt 44 % | Mäletsejalised mäletsemisea algusest | Toote etiketile või pakendile peab olema märgitud: nimetus "Fermenteeritud ammooniumlaktaat",kogu valguna väljendatud lämmastik,kogu tuhk,niiskus,loomaliigid või kategooria.Segasööda etiketile või pakendile peab olema märgitud: nimetus "Fermenteeritud ammooniumlaktaat",söödas sisalduv toote kogus,kogu valgu protsent, mis sisaldub mittevalgulises lämmastikus,märge kasutusjuhendis mittevalgulise lämmastiku lubatud kogumäära kohta, mida ei tohiks ületada iga loomaliigi või kategooria päevases ratsioonis. |2.3.Aminohapete tootmise kõrvalsaadused fermentatsioonil | 2.3.1.Kontsentreeritud vedelikud, mis on L-glutamiinhappe kõrvalsaaduseks fermentatsioonil Corynebacterium melassecola 'ga | Ammooniumsoolad ja muud lämmastikuühendid | Sahharoos, melass, tärklisetooted ja nende hüdrolüsaadid | Kogu valguna väljendatud lämmastik: vähemalt 48 % Niiskus: kuni 28 % | Mäletsejalised mäletsemisea algusest | Toote etiketile või pakendile peab olema märgitud: toote 2.3.1 puhul nimetus "L-glutamiinhappe tootmise kõrvalsaadused" ning toote 2.3.2 puhul "L-lüsiini tootmise kõrvalsaadused",kogu valguna väljendatud lämmastik,kogu tuhk,niiskus,loomaliigid või kategooria.Segasööda etiketile või pakendile peab olema märgitud: toote 2.3.1 puhul nimetus "L-glutamiinhappe tootmise kõrvalsaadused" ning toote 2.3.2 puhul "L-lüsiini tootmise kõrvalsaadused",mittevalgulises lämmastikus sisalduva kogu valgu protsent,märge kasutusjuhendis mittevalgulise lämmastiku lubatud kogumäära kohta, mida ei tohiks ületada iga loomaliigi või kategooria päevases ratsioonis. |2.3.2.Kontsentreeritud vedelikud, mis on L-lüsiinmonohüdrokloriidi kõrvalsaaduseks fermentatsioonil Brevibacterium lactofermentum 'iga | Ammooniumsoolad ja muud lämmastikuühendid | Sahharoos, melass, tärklisetooted ja nende hüdrolüsaadid | Kogu valguna väljendatud lämmastik: vähemalt 45 % | Mäletsejalised mäletsemisea algusest |3.Aminohapped ja nende soolad | 3.1.Tehniliselt puhas DL-metioniin | CH 3 S(CH 2) 2 -CH(NH 2)-COOH | — | DL-metioniin: vähemalt 98 % | Kõik loomaliigid | Toote etiketile või pakendile peab olema märgitud: toote 3.1 puhul nimetus "DL-metioniin" ning toote 3.2 puhul "N-hüdroksümetüül-DL-metioniini kaltsiumisoola dihüdraat",DL-metioniini ja niiskuse sisaldus,toote 3.2 puhul loomaliigid või kategooria || 3.2.Tehniliselt puhas N-hüdroksümetüül-DL-metioniini dihüdraaditud kaltsiumisool | (CH3 S(CH 2) 2 -CH(NH-CH2 OH)-COO)2 Ca · 2H2O | — | DL-metioniin: vähemalt 67 % Formaldehüüd: kuni 14 % Kaltsium: vähemalt 9 % | Mäletsejalised mäletsemisea algusest | || 3.3.Tehniliselt puhas L-lüsiin | NH2(CH2)4-CH(NH2)-COOH | — | L-lüsiin: vähemalt 98 % | Kõik loomaliigid | Toote etiketile või pakendile peab olema märgitud: toote 3.3 puhul nimetus "L-lüsiin", toote 3.4 puhul "L-lüsiini monovesinikkloriid" ning toote 3.5 puhul "L-lüsiini sulfaat ja selle kõrvalsaadused fermenteerimisel",L-lüsiini ja niiskuse sisaldus. || 3.4.Tehniliselt puhas L-lüsiini monovesinikkloriid | NH2(CH2)4-CH(NH2)-COOH · HCL | — | L-lüsiin: vähemalt78 % || 3.5.L-lüsiini sulfaat, mis on saadud fermentatsioonil Corynebacterium glutamicum 'iga | (NH 2 -(CH 2) 4 -CH(NH 2)-COOH) 2 · H 2 SO 4 | Suhkrusiirup, melass, teravili, tärklisetooted ja nende hüdrolüsaadid | L-lüsiin: vähemalt40 % || 3.6.Tehniliselt puhas L-treoniin | CH 3 -CH(OH)-CH(NH 2)-COOH | — | L-treoniin: vähemalt 98 % | Kõik loomaliigid | Toote etiketile või pakendile peab olema märgitud: nimetus "L-treoniin",L-treoniini ja niiskuse sisaldus. |4.Aminohapete hüdroksüanaloogid | 4.1.DL-2-hüdroksü-4-metüülmer-kaptovõihape | (CH 3 S-(CH 2) 2 -CH(OH)-COOH | — | Monomeerne hape: vähemalt 65 % | Kõik loomaliigid, välja arvatud mäletsejalised | Toote etiketile või pakendile peab olema märgitud: nimetus (veerg 2),monomeerhappe ja niiskuse sisaldus,loomaliigid või kategooriad. || 4.2.DL-2-hüdroksü-4-metüülmer-kaptovõihappe kaltsiumisool | (CH 3 S-(CH 2) 2 -CH(OH)-COO) 2 Ca | — | Monomeerne hape: vähemalt 83 % Kaltsium: vähemalt 12 % |--------------------------------------------------