Tähtis õiguslik teade

|

31978L0629

Nõukogu direktiiv, 19. juuni 1978, millega kohandatakse materiaalseid pikkusmõõte käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitlevat direktiivi 73/362/EMÜ tehnika arengut arvestades

Euroopa Liidu Teataja L 206 , 29/07/1978 Lk 0008 - 0011 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 8 Lk 0157  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 7 Lk 0138  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 8 Lk 0157  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 8 Lk 0207  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 8 Lk 0207  CS.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 103  - 106 ET.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 103  - 106 HU.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 103  - 106 LT.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 103  - 106 LV.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 103  - 106 MT.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 103  - 106 PL.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 103  - 106 SK.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 103  - 106 SL.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 103  - 106

		Nõukogu direktiiv,19. juuni 1978,millega kohandatakse materiaalseid pikkusmõõte käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitlevat direktiivi 73/362/EMÜ tehnika arengut arvestades(78/629/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi 71/316/EMÜ liikmesriikide õigusaktide mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamise kohta [1] (muudetud ühinemisaktiga), eriti selle artikleid 17, 18 ja 19,ning arvestades, et:materiaalseid pikkusmõõtusid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitleva nõukogu 19. novembri 1973. aasta direktiivi 73/362/EMÜ [2] koostamise ja vastuvõtmise järel on välja töötatud uusi materiaalseid pikkusmõõtusid; seetõttu tuleks nimetatud direktiivi muuta, et võtta arvesse tehnika arengut;19. jaanuaril 1978 esitas komisjon muutmisettepaneku mõõtevahendikaubanduses tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohandamise komiteele, et viimane esitaks oma arvamuse; arvamust ei ole esitatud, mistõttu tegi komisjon direktiivi 71/316/EMÜ artikli 19 lõike 3 punktis b sätestatud korras nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 73/362/EMÜ lisa punkte 3.6, 4.1, 5.1, 6.3, 7.1, 7.2, 7.3, 8, 9.1, 9.2, 9.4 ja 9.5 muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt.Artikkel 2Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu nii, et need normid jõustuksid üks aasta pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist, ja teatavad nendest viivitamata komisjonile.Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 19. juuni 1978Nõukogu nimeleesistujaP. Dalsager[1] EÜT L 202, 6.9.1971, lk 1.[2] EÜT L 335, 5.12.1973, lk 56.--------------------------------------------------LISA3.6. Mõõdulindid valmistatakse nii, et kui lint lamedal pinnal sirgeks tõmmata, on selle servad enam-vähem sirged ja rööpsed.4.1. Pikkusmõõtudel on kogu nimipikkuse ulatuses selged, korrapärased ja püsivad skaala ja numbrid, et mõõtu oleks võimalik lugeda kindlalt, lihtsalt ja üheseltmõistetavalt. Siiski võivad mõned nummerdamata skaalamärgid, mille arv ei ületa mõõdu kahe järjestikuse nummerdatud skaalamärgi vaheliste skaalamärkide arvu, ulatuda mõõdu lõpus ka üle skaala põhimärgi.5.1. Mõõtude nimipikkus on üks järgmistest väärtustest: 0,5; 1; 1,5; 2; 3; 4; 5; 6; 7; 8 või 9 m või 5 m täiskordne.6.3. Kõik need pealdised esitatakse nähtavalt ja loetavalt mõõdu alguses.Kokkuleppel asjaomase siseriikliku ametiasutusega võib teatavaid pealdisi siiski esitada mõnel mõõduga püsivalt ühendatud osal. Sel juhul sätestatakse EMÜ tüübikinnitustunnistuses nende pealdiste asukoht.Kui pikkusmõõdu laiusest ei piisa EMÜ tüübikinnitusmärgi esitamiseks loetavalt, võib selle märgise esitada kooskõlas käesoleva lisa punktiga 3.5, olenemata liikmesriikide õigusaktide mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamist käsitleva nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi I lisa punktist 3.1, järgmiste märkide kujul, mis on esitatud järgmises järjestuses:- stiliseeritud täht ε,- EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldustäht/eraldustähed,- EMÜ tüübikinnituse aasta kaks viimast numbrit,- EMÜ tüübikinnituse viitenumber (nt ε F 755345).7. LUBATUD PIIRVEAD7.1. Käesolevas direktiivis määratletud pikkusmõõdud jagatakse täpsusastme järgi kolme klassi, nimelt I, II ja III klassi.Pikkusmõõtude EMÜ esmataatlusel väljendatakse lubatud plussi või miinusega piirviga:a) nimipikkuse jab) kahe mittejärjestikuse skaalamärgi vahelise kauguse jaoksasjakohasest pikkusest sõltuva muutujana valemiga (a + bL) millimeetrites, kus:- L on asjakohane pikkus, mis on ümardatud järgmise täismeetrini,- a ja b on kordajad, mis on kinnitatud igale täpsusklassile järgmises tabelis:Täpsusklass | a | b |I | 0,1 | 0,1 |II | 0,3 | 0,2 |III | 0,6 | 0,4 |7.2. 7.2.1. Lubatud plussi või miinusega piirviga kõige rohkem 1 cm pikkuste skaalajaotiste pikkuse i jaoks kinnitatakse igale täpsusklassile järgmises tabelis:Asjakohase jaotise pikkus i | Lubatud piirviga millimeetrites iga täpsusklassi puhul |I | II | III |i ≤ 1 mm | 0,1 | 0,2 | 0,3 |1 mm < i ≤ 1 cm | 0,2 | 0,4 | 0,6 |Rohkem kui 1 cm pikkuste jaotiste puhul väljendatakse lubatud piirviga jaotise pikkusest sõltuva muutujana valemiga (a + bL) millimeetrites, kus suuruste a ja b väärtused on võrdsed punktis 7.1 esitatutega ja L on asjakohane pikkus, mis on ümardatud järgmise täismeetrini.7.2.2. Suurim lubatud erinevus kahe järjestikuse, kõige rohkem 1 cm pikkuse jaotise pikkuse i vahel kinnitatakse igale täpsusklassile järgmises tabelis:Asjakohase jaotise pikkus i | Suurim lubatud erinevus millimeetrites iga täpsusklassi puhul |I | II | III |i ≤ 1 mm | 0,1 | 0,2 | 0,3 |1 mm < i ≤ 1 cm | 0,2 | 0,4 | 0,6 |Rohkem kui 1 cm pikkuste jaotiste puhul väljendatakse suurim lubatud erinevus kahe järjestikuse jaotise pikkuse i vahel jaotise pikkusest sõltuva muutujana valemiga (a + bL) millimeetrites, nagu on määratletud punktis 7.2.1.7.3. Siiski suurendatakse ots- või ühendmõõdu puhul lubatud plussi või miinusega piirviga viimase, otspinnaga piirneva jaotise pikkuse puhul:- 0,1 mm võrra I klassi mõõtude puhul,- 0,2 mm võrra II klassi mõõtude puhul,- 0,3 mm võrra III klassi mõõtude puhul.Lisaks sellele ei kohaldata punktide 7.1 ja 7.2.2 sätteid:- kui üheks punkti 7.1 alapunktis b nimetatud mittejärjestikuseks skaalamärgiks on otspind ja- kui üheks punktis 7.2.2 nimetatud kahest järjestikusest jaotisest on viimane, otspinnaga piirnev jaotis.8. TAATLUSMÄRGISEDIga pikkusmõõt valmistatakse nii, et sellele saab kanda taatlusmärgised, mis on sätestatud nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivis liikmesriikide õigusaktide mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamise kohta. Selleks nähakse ette koht mõõdu alguses mõõdul endal või mõõdu külge püsivalt kinnitatud lisaseadisel.9.1. Klaaskiust ja plastist valmistatud ots-, joon- või ühendmõõdulindidNimipikkus: 0,5–100 meetrit.Tõmbejõud, mis on umbes 20 N, märgitakse mõõdule.Ots- ja ühendmõõtude vabad otsad varustatakse kulumiskindla liistu või otsikuga.Need mõõdud kuuluvad I, II või III täpsusklassi.9.2. Metallist või muust materjalist ühes tükis valmistatud jäigad või pooljäigad mõõdudNimipikkus: 0,5–5 meetrit.Võrdlustemperatuur võib teatavatel juhtudel olla muu kui 20 °C.Nende mõõtude hulka kuuluvad ka vedelike taseme mõõtmiseks kasutatavad tasememõõtevardad.Jäiga tasememõõtevarda ots varustatakse löögi- ja kulumiskindla kanna või otsikuga. Viimased ei tohi kokkupõrkel tekitada sädemeid.Need mõõdud kuuluvad I või II täpsusklassi.9.4. Terasmõõdulindid9.4.1. Kerimisseadmega ots-, joon- või ühendmõõdudNimipikkus: 0,5–10 meetrit; 5–10 m pikkuste mõõtude lint on kumera ristlõikega.Need mõõdud võivad olla kestas, mis võib olla liidetud mõõtmiseks kasutatavas osaga, eelkõige sisemõõtmete mõõtmiseks; selliste mõõtude vaba ots varustatakse liikumatu või libiseva konksu või keelega.Need mõõdud kuuluvad I või II täpsusklassi.9.4.2. Ots- või joonmõõdud, mis on mõeldud mõõdu nimipikkusest suuremate pikkuste mõõtmiseksNimipikkus: 5, 10, 20, 50, 100 või 200 m.Tõmbejõud, mis on umbes 50 N, märgitakse mõõdule.Nende mõõtude mõlemas otsas on pidemed või rõngad.Kui pidemed sisalduvad nimipikkuses, valmistatakse need nii, et nende ühenduskohad ei vähendaks mõõtmistäpsust.Need mõõdud kuuluvad I või II täpsusklassi.9.4.3. Kerimisseadmega joon- või ühendmõõdud, mis ei ole mõeldud mõõdu nimipikkusest suuremate pikkuste mõõtmiseksNimipikkus: 5–200 meetrit.Võrdlustemperatuur võib teatavatel juhtudel olla muu kui 20 °C.Tõmbejõud, mis on umbes 50 N, märgitakse mõõdule.Vabas otsas on pide, rõngas või konks, mis ei sisaldu nimipikkuses.Need mõõdud kuuluvad I või II täpsusklassi.9.5. Raskusega metallist ühendmõõdulindid, mida kasutatakse vedelike taseme mõõtmiseksNimipikkus: 5–50 meetrit.Võrdlustemperatuur võib teatavatel juhtudel olla muu kui 20 °C.Tõmbejõud, mis on piisav, et lint korralikult sirgeks tõmmata, tuleb märkida mõõdule.Seda tõmbejõudu rakendatakse mõõdu suhtes raskuse abil, millele tuleb märkida selle mass.Skaala põhimärgiks, millest skaala algab, on sobiva kujuga raskuse põhi, kusjuures raskus on valmistatud materjalist, mis ei tekita kokkupõrkel sädemeid.Raskus kinnitatakse lindi külge äravõtmatult või äravõetavalt ja nii, et selle kinnitus- või ühenduskoht ei vähenda mõõtmistäpsust.Lint märgistatakse kogu pikkuses millimeetrites, kusjuures skaala jätkub raskuse ühel lamedal küljel.Mõõdu teises otsas võib olla kerimisseade.Need mõõdud kuuluvad I või II täpsusklassi.Raskusega varustatud kasutusvalmis mõõdu lubatud piirviga ei ole siiski mingil juhul väiksem kui 0,6 mm.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 26. juuli 1971, muude vedelike kui vee arvesteid käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31971L0319

Euroopa Liidu Teataja L 202 , 06/09/1971 Lk 0032 - 0036 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 2 Lk 0033  Taanikeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1971(III) Lk 0662  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 2 Lk 0033  Ingliskeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1971(III) Lk 0740  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 1 Lk 0170  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 2 Lk 0048  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 2 Lk 0048

		Nõukogu direktiiv,26. juuli 1971,muude vedelike kui vee arvesteid käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta(71/319/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:liikmesriikides kehtivad vedelikuarvestite ehituse ja kontrollimeetodite suhtes kohustuslikud sätted erinevad liikmesriigiti ja takistavad seetõttu selliste seadmetega kauplemist; seetõttu on tarvis kõnealused sätted ühtlustada;nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiiv mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodite ühissätteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta [3] sätestas EMÜ tüübikinnituse ja EMÜ esmataatluse menetlused; kooskõlas kõnealuse direktiiviga tuleks sätestada tehnilised nõuded muude vedelike kui vee mahumõõturite konstruktsiooni ja töötamise kohta;tagamaks nende instrumentide kasutusvõimaluse otse vedelike mõõtesüsteemides, tuleks viivitamata ühtlustada siseriiklikud õigusnormid, mis käsitlevad selliste koostude lubatud piirvigu,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevat direktiivi kohaldatakse muude vedelike kui vee mahumõõturite suhtes, kus vedelik põhjustab mõõtekambrite liikuvate seinte liikumist ja mis võimaldavad mõõta mis tahes mahtu.Artikkel 21. "Vedelike mahumõõtur" on seade, mis koosneb vaid mõõtevahendist ja näidikust. Üldjuhul moodustab see mõõtesüsteemi osa.2. "Vedelike mõõtesüsteem" on mõõteseade, mis koosneb lisaks arvestile ja lisaseadmetele, mida võib sellega ühendada, ka kõigist seadmetest, mis on vajalikud korrektse mõõtmise tagamiseks, ja mis tahes seadmetest, mis on lisatud selleks, et eelkõige soodustada töötamist. Mõõtesüsteemide suhtes antakse välja eraldi direktiiv.Artikkel 3Mahumõõturid, mis võivad kanda EMÜ märgiseid ja tähiseid, on kirjeldatud lisa I peatükis. Need peavad läbima EMÜ tüübikinnituse ja need tuleb esitada EMÜ esmataatluseks tingimustel, mis on sätestatud direktiivi (liikmesriikide õigusaktide mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamise kohta) II lisa punktides 1 ja 2, ning tingimustel, mis sätestatakse mõõtekoostude eraldi direktiivis.Artikkel 4Ükski liikmesriik ei või keelata ega piirata EMÜ tüübikinnitusmärki ja EMÜ esmataatlusmärgist kandvate muude vedelike kui vee mahumõõturite turuleviimist ega kasutuselevõtmist ega sellest keelduda.Artikkel 5Kui tehakse nende vedelike mõõtekoostude esmataatlust, mis sisaldavad EMÜ märke ja märgiseid kandvaid vedelike mahumõõtureid, kohaldatakse lisa II peatükis sätestatud lubatud piirvigu.Artikkel 61. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 18 kuu jooksul alates käesoleva direktiivi teatavaks tegemisest ja teatavad nendest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide tekst edastatakse komisjonile.Artikkel 7Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 26. juuli 1971Nõukogu nimeleesistujaA. Moro[1] EÜT C 25, 28.2.1970, lk 76.[2] EÜT C 26, 4.3.1970, lk 2.[3] EÜT L 202, 6.9.1971, lk 1.--------------------------------------------------LISAI PEATÜKKMUUDE VEDELIKE KUI VEE ARVESTITE SPETSIFIKAADID1. Mõisted1.1. Vähim väljalaskemaht – väikseim vedeliku hulk, mida võib teataval viisil mõõta.1.2. Mõõtetsükli maht – võrdub vedeliku kogusega, mis vastab arvesti ühele talitluskäigule ehk kogu liikumisele, mille lõpuks lähevad kõik mõõturi sisemised liikuvad osad esimest korda tagasi oma algasendisse.1.3. Variatsioon – suurim erinevus liikuvate osade liigutatud koguse ja näidiku näidatud vastava koguse vahel ühe töötsükli jooksul, kusjuures näidik on mõõturiga ühendatud ilma lõtku ja liugumiseta ning nii, et see näitab tsükli lõpus ja selle tsükli osas kogust, mis võrdub mõõtetsükli mahuga. Erinevmust võib vähendada sobiva justeerimisseadmega.2. Näiduseadised2.1. Arvestites peab olema näiduseadis, mis näitab mõõdetud mahtu kuupsentimeetrites või milliliitrites, kuupdetsimeetrites või liitrites või kuupmeetrites.2.2. Ühest või mitmest elemendist koosneva näiduseadise väikseima skaalajaotisega tähistatud elementi nimetatakse esimeseks elemendiks.2.3. Näiduseadise ja mõõturi vaheline ülekanne peab olema töökindel, kestev ja töötama mehaanilise ühenduse või püsiva magnetseadme abil.2.4.1. Näitude lugemine peab olema usaldusväärne, lihtne ja üheselt mõistetav.2.4.2. Kui näiduseadis koosneb mitmest elemendist, peab näiduseadis kui tervik olema ehitatud nii, et näidu lugemine toimub erinevate elementide näitude lihtsa üksteise kõrvale asetamise teel.2.5. Näiduseadise suurim väärtus peab olema 1 × 10n, 2 × 10n või 5 × 10n lubatud mahuühikut, kusjuures n on positiivne või negatiivne täisarv või null.2.6. Elemendi liikumine võib olla pidev või tsükliline.2.7. Kui elemendi liikuv osa on pidevas liikumises, peab saama mõõteskaala ja mõõtemärgi abil kindlaks määrata mõõdetud koguse igas asendis, kus element võib seisma jääda.2.8. Esimese elemendi skaalajaotised peavad olema 1 × 10nv, 2 × 10n õi 5 × 10n lubatud mahuühikut.2.9. Välja arvatud selle elemendi puhul, mis vastab näiduseadise suurimale mahule, peab elemendi ühe pöörde väärtus olema kujul 10n lubatud ühikut, kui selle elemendi mõõteskaala on täiesti nähtav.2.10. Kui element koosneb fikseeritud ringskaalast ja pöörlevast osutist, peab osuti pöörlemissuund olema päripäeva.2.11. Mitme elemendiga näiduseadisel peab nende elementide liikuva osa iga pööre, mille skaala on täiesti nähtav, vastama järgmise elemendi skaalajaotise väärtusele.2.12. Mitme elemendiga näiduseadisel peab tsüklilise liikumisega elemendi näit, välja arvatud esimese elemendi näit, liikuma ühe numbri võrra edasi, kui eelmine element liigub edasi kuni ühe kümnendiku oma pöördest. Edasiliikumine peab lõppema, kui eelmine element näitab nulli.2.13. Kui näiduseadisel on mitu elementi ja kui teise ja järgmiste elementide skaalast on aknas nähtav ainult osa, peab viimati nimetatud elementide liikumine olema tsükliline. Esimese elemendi liikumine võib olla pidev või tsükliline.2.14. Kui näit moodustub kõrvuti asetsevatest numbritest ja kui esimese elemendi liikumine on tsükliline, võib sellest elemendist paremal olla üks või mitu liikumatut nulli.2.15. Kui esimese elemendi skaalast on aknas nähtav vaid osa ja kui see liigub pidevalt, võib see põhjustada lugemisel ebaselgust, mida tuleks võimalikult suures osas vältida. Selleks ja võimaldamaks lugemist interpolatsiooni teel peab vastav aken olema skaala liikumise suunas vähemalt 1,5 korda suurem kahe järjestikuliselt nummerdatud skaalamärgi keskjoonte vahelisest vahemaast, nii et kaks skaalamärki, millest ühel on number, oleksid alati nähtavad. Aken võib andmemärgi suhtes olla ebasümmeetriline.2.16. Gradueeritud skaaladel peavad märgid olema ühtlase paksusega kogu märgi ulatuses, kusjuures paksus peab olema kuni veerand kahe järjestikuse märgi keskjoonte vahelisest vahemaast.Märke, mis vastavad 1 × 10n, 2 × 10n või 5 × 10n lubatud ühikule, eristatakse ainult nende pikkuse järgi.2.17. Kahe järjestikuse skaalamärgi tegelik või näiv vahemaa peab olema vähemalt 2 mm.2.18. Numbrite tegelik või näiv kõrgus peab olema vähemalt 4 mm.3. Justeerimisseadmed3.1. Arvestites peab olema justeerimisseade, millega saab muuta arvestit läbiva vedeliku näidatud ja tegeliku mahu suhet.3.2. Kui seade muudab suhet tsükliliselt, ei tohi suhte järjestikuse juurdekasvu erinevus olla kunagi suurem kui 0,002.3.3. Reguleerimine möödaviigu abil arvestil on keelatud.4. Vähimat väljalaskemahtu käsitlevad eritingimused4.1. Vähim väljalaskemaht peab olema selline, et iga järgmine väärtus ei ole suurem kui II peatüki punktides 2 ja 3 määratletud väljalaskemahu lubatud piirviga:1. maht, mis vastab esimese elemendi näiduseadme skaala 2 mm liikumisele ja skaalaühiku ühe viiendiku väärtusele, kui esimene element liigub pidevalt;2. maht, mis vastab numbrite kahele järjestikusele liikumisele, kui esimene element liigub tsükliliselt;3. viga, mille tavalistes töötingimustes tekitab mõõteseadme ja näiduseadme esimese elemendi vahelise ülekande lõtk või liugumine;4. kahekordne variatsioon.4.2. Vähima väljalaskemahu kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta vajaduse korral ka mõõteseadmel olevate lisakomponentide toimet vastavalt neid seadmeid käsitlevates direktiivides kehtestatud nõuetele.4.3. Vähim väljalaskemaht peab olema 1 × 10n, 2 × 10n või 5 × 10n lubatud ühikut, kusjuures n on positiivne või negatiivne täisarv või null.5. Maksimaalne ja minimaalne voolukulu5.1. Maksimaalne ja minimaalne voolukulu on määratletud tüübikinnitustunnistuses kooskõlas hindamise käigus saadud tulemustega. Arvesti peab suutma töötada tüübikinnitustunnistuses määratletud aja jooksul umbes maksimaalse voolukulu juures, ilma et tema mõõteomadused märkimisväärselt muutuksid.5.2. Maksimaalse ja minimaalse voolukulu suhe peab olema vähemalt 10 üldarvestite puhul ja 5 veeldatud gaaside arvestite puhul.6. Vedeliku olemuse, temperatuuri ja rõhu toime6.1. Arvesti tüübikinnitustunnistuses peavad olema määratletud vedelik või vedelikud, mille jaoks arvesti on mõeldud, mõõdetava vedeliku temperatuuripiirid, kui need jäävad alla –10 °C või üle +50 °C, ja maksimaalne töörõhk.6.2. Arvestimudeli tüübikinnituse jaoks läbiviidud hindamine peab näitama, et vea varieerumine seoses vedelike omaduste, rõhu ja vedeliku temperatuuri maksimaalse varieerumisega jääb tüübikinnitustunnistusel määratletavatesse piiridesse, mis iga teguri puhul ei ületa II peatüki punktides 1, 2 ja 3 kehtestatud poolt väärtust.7. Ainult arvesti lubatud piirviga7.1. Kui enne mõõtesüsteemi esmataatlust viiakse läbi ainult arvesti metroloogiline kontroll artikli 3 tähenduses, võrduvad selle hindamise ajal lubatud piirvead poolega II peatüki punktides 1, 2 ja 3 määratletud lubatud piirvigadest, kuid need ei ole alla 0,3 % mõõdetud kogusest, kasutades sama vedelikku, mille jaoks arvesti on mõeldud.7.2. Kui mõõtetäpsus ei ole siiski piisav selle nõude kohaldamiseks, võib tüübikinnitustunnistuses suurendada lubatud piirvigu II peatüki punktides 1, 2 ja 3 määratletud piirvigade ulatuses.7.3. Lisaks sellele võib tüübikinnitustunnistuses vähendada ja/või muuta lubatud piirvigu siis, kui eespool osutatud taatlemine viiakse läbi ainult ühe ettenähtud vedelikuga või erineva vedelikuga.Viimasel juhul (kui taatlemisel kasutatud vedelik erineb vedelikust, mille jaoks arvesti on mõeldud) võib tüübikinnitustunnistuses määratleda katsete tarvis teistsuguse voolukulu, mis ei jää maksimaalse ja minimaalse voolukulu vahemikku.8. Eksplikatsioonid8.1. Iga arvesti näiduseadme näidikul või eriplaadil peab olema järgmine loetav ja kustumatu teave:a) EMÜ tüübikinnitusmärkb) tootja tunnusmärk või nimic) vajaduse korral tootjapoolne kirjeldusd) arvesti seerianumber ja valmistamisaastae) mõõtetsükli mahtf) maksimaalne ja minimaalne voolukulug) maksimaalne töörõhkh) temperatuurivahemik, juhul kui vedelikku saab mõõta temperatuuril alla –10 °C või üle +50 °Ci) mõõdetava vedeliku või mõõdetavate vedelike olemus ja kinemaatilise või dünaamilise viskoossuse määrad, kui märge vedelike olemuse kohta ei ole viskoossuse määramiseks piisav.8.2. Näiduseadme näidikul peavad olema nähtavalt tähistatud järgmised andmed:a) ühik, milles väljendatakse mõõdetud mahtu, või selle ühiku sümbol;b) vähim väljalaskemaht.8.3. Kui eksimine on võimalik, tuleb vedeliku liikumissuund tähistada noolega arvesti korpusel.8.4. Arvestitel, millega mõõdetakse joogivedelikke ja mida saab koost lahti võtta, tuleb tähistada seerianumber või selle kolm viimast numbrit kõigil osadel, mille asendamine võib mõjutada mõõtmistulemusi.8.5. Näiduseadmel võib olla erikirjeldus või identifitseerimisnumber.9. Plommide ja taatlusmärgiste paigutus9.1. Plommid peavad takistama juurdepääsu osadele, mis võivad muuta justeerimist, ja takistama arvesti isegi osalist koost lahti võtmist, kui selline lahtivõtmine ei ole tüübikinnitustunnistuses lubatud (joogivedelikke mõõtvad ja lahtivõetavad arvestid).9.2. Mõõteseadme peamisel osal, mis on nähtav lahti võtmata, näiduseadisel või nende korpustel peab olema kindel koht EMÜ taatlusmärgise kinnitamiseks.9.3. Tüübikinnitustunnistuses võidakse nõuda asukohta lahtivõetavate arvestite vahetatavatele osadele kinnitava templi ja käesoleva peatüki punktis 8.4 osutatud seerianumbri tarvis.II PEATÜKKMÕÕTESÜSTEEMIDE LUBATUD PIIRVEAD1. Kui arvesti kuulub mõõtesüsteemi, on lubatud alam- ja ülempiirvead süsteemi esmataatlemisel tavalistes töötingimustes ja tüübikinnitustunnistuses määratletud tööpiires sätestatud mõõdetud kogustena järgmises tabelis:Mõõdetud kogused | Lubatud piirvead |0,02–0,1 liitrit | 2 ml |0,1–0,2 liitrit | 2 % mõõdetud kogusest |0,2–0,4 liitrit | 4 ml |0,4–1 liitrit | 1 % mõõdetud kogusest |1–2 liitrit | 10 ml |2 liitrit ja rohkem | 0,5 % mõõdetud kogusest |2. Kuid kui vähima väljalaskemahu lubatud piirviga on mõõdetud kogusest olenemata kaks korda suurem II peatüki punktis 1 sätestatud väärtusest, ei ole lubatud piirviga kunagi väiksem vähima väljalaskemahu lubatud piirveast.3. Seoses katserajatistes esinevate raskustega on lubatud piirvead II peatüki punktides 1 ja 2 esitatud piirvigadest kaks korda suuremad, kui neid kohaldatakse veeldatud gaaside või muude vedelike mõõtmisel temperatuuril alla –10 °C või üle +50 °C ning seadmete puhul, mille minimaalne voolukulu ei ületa 1 liitrit tunnis.4. Kui esmataatlemisel on kõik vead samamärgilised, peab vähemalt üks neist jääma I peatüki punktis 7.1 sätestatud piiridesse.--------------------------------------------------


Tähtis õiguslik teade

|

31975L0324

Nõukogu direktiiv, 20. mai 1975, aerosoole käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

Euroopa Liidu Teataja L 147 , 09/06/1975 Lk 0040 - 0047 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 4 Lk 0125  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 3 Lk 0092  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 4 Lk 0125  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 4 Lk 0119  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 4 Lk 0119  CS.ES Peatükk 13 Köide 002 Lk 192  - 199 ET.ES Peatükk 13 Köide 002 Lk 192  - 199 HU.ES Peatükk 13 Köide 002 Lk 192  - 199 LT.ES Peatükk 13 Köide 002 Lk 192  - 199 LV.ES Peatükk 13 Köide 002 Lk 192  - 199 MT.ES Peatükk 13 Köide 002 Lk 192  - 199 PL.ES Peatükk 13 Köide 002 Lk 192  - 199 SK.ES Peatükk 13 Köide 002 Lk 192  - 199 SL.ES Peatükk 13 Köide 002 Lk 192  - 199

		Nõukogu direktiiv,20. mai 1975,aerosoole käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(75/324/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:teatavates liikmesriikides peavad aerosoolid olema kooskõlas teatavate kohustuslike tehniliste näitajatega, kusjuures nimetatud näitajad on liikmesriigiti erinevad ning takistavad seetõttu kaubandust ühenduse piires;niisuguseid ühisturu rajamist ja toimimist takistavaid asjaolusid saab kõrvaldada, kui kõik liikmesriigid võtavad vastu samad näitajad, täiendades või asendades praegu kehtivates seadustes ette nähtud näitajaid, kusjuures kõnealused näitajad peavad olema seotud eelkõige aerosoolide valmistamise, täitmise ja nominaalmahuga;tehnika arengu praeguses etapis tuleks käesolevat direktiivi kohaldada ainult metallist, klaasist ja plastist aerosoolidele;käesoleva direktiivi lisas loetletud tehnilised näitajad tuleb viivitamatult kohandada tehnika arenguga; vajalike asjakohaste meetmete rakendamise hõlbustamiseks tuleks ette näha menetlus, millega aerosoole käsitleva direktiivi tehnika arengule kohandamise komitees seatakse sisse tihe koostöö liikmesriikide ja komisjoni vahel;mõned aerosoolid võivad turule viimise korral olla ohtlikud isegi juhul, kui need vastavad käesoleva direktiivi ja selle lisa nõuetele; seetõttu tuleks ette näha menetlus niisuguse ohu ärahoidmiseks,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevat direktiivi kohaldatakse artiklis 2 määratletud aerosoolide suhtes, välja arvatud aerosoolid, mille mahuti kogumaht on väiksem kui 50 ml ja aerosoolid, mille mahuti kogumaht on suurem kui käesoleva direktiivi lisa punktides 3.1, 4.1.1, 4.2.1, 5.1 ja 5.2 märgitud maht.Artikkel 2Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab mõiste aerosool mis tahes ühekordselt kasutatavat metallist, klaasist või plastist mahutit, mis sisaldab kokkusurutud, veeldatud või rõhu all lahustatud gaasi ja võib sisaldada ka vedelikku, pastat või pulbrit ning on varustatud väljalaskeseadmega, mille kaudu saab aerosoolmahuti sisu väljastada tahkete või vedelate osakestena gaasi suspensioonis vahu, pasta või pulbri kujul või vedelas olekus.Artikkel 3Aerosoolmahutite turustamise eest vastutav isik kinnitab aerosoolidele sümboli "3" (tagurpidi epsilon), mis tõendab, et aerosoolid vastavad käesoleva direktiivi ja selle lisa nõuetele.Artikkel 4Liikmesriigid ei tohi käesolevas direktiivis ja selle lisas sätestatud nõuetega seotud põhjustel takistada, keelata ega piirata käesoleva direktiivi ja selle lisa nõuetele vastavate aerosoolide turustamist.Artikkel 5Käesoleva direktiivi lisa tehnika arenguga kohandamiseks vajalikud muudatused võetakse vastu artiklis 7 sätestatud korras.Artikkel 61. Käesolevaga moodustatakse aerosoole käsitleva direktiivi tehnika arengule kohandamise komitee (edaspidi "komitee"), mis koosneb liikmesriikide esindajatest ja mille eesistujaks on komisjoni esindaja.2. Komitee võtab vastu oma töökorra.Artikkel 71. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab komitee eesistuja kõnealuse küsimuse omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotluse korral komiteele.2. Komisjoni esindaja esitab komiteele võetavate meetmete eelnõu. Komitee esitab eelnõu kohta oma arvamuse kahe kuu jooksul. Arvamused võetakse vastu 41 poolthäälega, liikmesriikide hääli arvestatakse asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 sätestatud korras. Eesistuja ei hääleta.3. a) Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu.b) Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon nõukogule viivitamatult ettepaneku kõnealuste meetmete vastuvõtmise kohta. Nõukogu võtab otsuse vastu kvalifitseeritud häälteenamusega.c) Kui nõukogu ei ole otsust vastu võtnud kolme kuu jooksul alates ettepaneku nõukogule esitamisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu.Artikkel 81. Ilma et see piiraks teiste ühenduse direktiivide, eriti ohtlikke aineid ja preparaate käsitlevate direktiivide kohaldamist, peavad igal aerosoolil või juhul, kui üksikasju pole võimalik märkida aerosoolile selle väikeste mõõtmete tõttu (maksimaalne maht 150 ml või vähem), siis aerosoolile kinnitatud etiketil olema nähtava, loetava ja kustutamatu kirjaga järgmised üksikasjad:a) kõnealuse aerosooli turustamise eest vastutava isiku nimi ja aadress või kaubamärk;b) sümbol "3" (tagurpidi epsilon), mis tõendab vastavust käesoleva direktiivi nõuetele;c) koodmärgistused, mis võimaldavad identifitseerida täitepartii;d) lisa punktis 2.2 viidatud üksikasjad;e) sisu netokogus massi- ja mahuühikutes.2. Liikmesriigid võivad seada tingimuseks, et aerosoolide turustamisel nende territooriumil kasutatakse etikettidel nende ametlikku keelt või ametlikke keeli.Artikkel 9Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et välistada aerosoolidel niisuguste märgistuste või pealdiste kasutamist, mida võib ajada segamini sümboliga "3" (tagurpidi epsiloniga).Artikkel 101. Kui liikmesriik märgib kaalukatele põhjendustele tuginedes, et mõni aerosool on ohtlik või tervistkahjustav, kuigi vastab selle direktiivi nõuetele, võib ta ajutiselt keelata nimetatud aerosooli või aerosoolide müügi oma territooriumil või kehtestada selle suhtes eritingimused. Ta teavitab oma otsusest viivitamatult teisi liikmesriike ja komisjoni ning põhjendab seda.2. Komisjon konsulteerib kuue nädala jooksul asjaomaste liikmesriikidega ning esitab seejärel viivitamatult oma arvamuse ja võtab vajalikud meetmed.3. Kui komisjon on arvamusel, et direktiivi tehnilised muudatused on vajalikud, võtab kas komisjon või nõukogu need muudatused vastu artiklis 7 sätestatud korras. Niisugusel juhul võib kaitsemeetmed vastu võtnud riik need säilitada kuni kõnealuste muudatuste jõustumiseni.Artikkel 111. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud sätted 18 kuu jooksul alates direktiivi teatavakstegemisest ning teavitavad sellest viivitamatult komisjoni.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 12Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 20. mai 1975Nõukogu nimeleesistujaR. Ryan[1] EÜT C 83, 11.10.1973, lk 24.[2] EÜT C 101, 23.11.1973, lk 28.--------------------------------------------------LISA1. MÕISTED1.1. RõhkRõhk – siserõhk baarides (suhteline rõhk).1.2. ProovirõhkProovirõhk – rõhk, millega võib mõjutada täitmata aerosooli 25 sekundi jooksul ilma, et see põhjustaks lekkeid ega metallist või plastist mahutite puhul nähtavaid või püsivaid moonutusi, välja arvatud punktis 6.1.1.2 lubatud deformatsioonid.1.3. LõhkemisrõhkLõhkemisrõhk – madalaim rõhk, mis põhjustab aerosooli mahuti lõhkemise või purunemise.1.4. Mahuti kogumahtMahuti kogumaht – lahtise mahuti mahtuvust milliliitrites mõõdetuna kuni avause servani.1.5. NetomahtNetomaht – täidetud ja suletud aerosooli maht milliliitrites.1.6. Vedelfaasi ruumalaVedelfaasi ruumala – mittegaasiliste faaside maht täidetud ja suletud aerosoolis.1.7. Katsetingimused:Katsetingimused – proovi- ja lõhkemisrõhu väärtused, mis on saavutatud hüdrauliliselt temperatuuril 20 ºC (±5 ºC).1.8. Tuleohtlik sisuTuleohtlik sisu on:a) gaasid, mis on tavapärase rõhu all õhu käes tuleohtlikud;b) ained ja preparaadid, mille leekpunkt on vedelas olekus 100 ºC või madalam.Leekpunkti kindlaks määramise meetod on määratletud nõukogu 27. juuni 1967 direktiivi 67/548/EMÜ [1] (ohtlike ainete klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta, viimati muudetud direktiiviga 73/146/EMÜ [2] V lisas.2. ÜLDSÄTTED2.1. Konstruktsioon ja seadmed2.1.1. Täidetud aerosool peab tavapäraste kasutamis- ja ladustamistingimuste puhul olema kooskõlas käesoleva lisa sätetega.2.1.2. Ventiil peab võimaldama aerosooli tavapäraste ladustamis- ja transporditingimuste korral praktiliselt hermeetiliselt sulgeda ning olema kaitstud (näiteks kaitsekorgi abil) tahtmatu avanemise ja mistahes kulumise eest.2.1.3. Aerosoolis sisalduvad ained ei tohi nõrgendada aerosooli mehaanilist vastupanu ka pikemaajalise ladustamise korral.2.2. PealdisedIlma seejuures ohtlike ainete ja preparaatidega seotud direktiivide kohaldamist piiramata märgitakse igale aerosoolile või selle pakendile selgesti ja loetavalt järgmine teave:a) "Mahuti on rõhu all. Mitte hoida päikesepaistel ja temperatuuril üle 50 ºC. Mitte purustada ega põletada isegi pärast kasutamist.";b) "Mitte pihustada lahtisesse tulle ega hõõguvatele materjalidele", välja arvatud juhul, kui aerosool on selleks otstarbeks mõeldud;c) "Tuleohtlik" või tuleleeki kujutav sümbol, kui täidis sisaldab tuleohtlikke komponente enam kui 45 % täidise kaalust või rohkem kui 250 g.3. ERISÄTTED METALLIST AEROSOOLIDE KOHTA3.1. MahtKõnealuste mahutite kogumaht ei tohi olla suurem kui 1000 ml.3.1.1. Mahuti proovirõhka) Mahutite puhul, mis täidetakse temperatuuril 50 ºC madalama rõhu all kui 6,7 baari, peab proovirõhk olema vähemalt 10 baari.b) Mahutite puhul, mis täidetakse temperatuuril 50 ºC 6,7-baarise või kõrgema rõhu all peab proovirõhk temperatuuril 50 ºC olema 50 % siserõhust kõrgem.3.1.2. TäitmineAerosooli rõhk ei tohi temperatuuril 50 ºC ületada 12 baari olenemata sellest, millist gaasi täitmisel kasutatakse.3.1.3. Vedelfaasi ruumalaVedelfaasi ruumala ei tohi temperatuuril 50 ºC olla suurem kui 87 % aerosooli netomahust. Nõgusapõhjaliste mahutite puhul, mille põhi enne lõhkemist kumerdub, võib vedelfaasi ruumala siiski olla kuni 95 % netomahust.4. ERISÄTTED KLAASIST AEROSOOLIDE KOHTA4.1. Plastkattega või püsivalt kaitstud mahutidNiisuguste mahutite täitmiseks võib kasutada kokkusurutud, veeldatud või rõhu all lahustatud gaasi.4.1.1. MahtNiisuguste mahutite kogumaht ei tohi olla suurem kui 220 ml.4.1.2. KattekihtKattekiht peab olema plastist või mõnest muust sobivast materjalist kaitsev ümbris, mille eesmärgiks on välistada klaasiosakeste lendumise oht mahuti juhusliku purunemise korral ja mis peab olema kujundatud selliselt, et kui 20 ºC temperatuuril olev täidetud aerosool kukutatakse 1,8 m kõrguselt tsementpõrandale, ei teki lenduvaid klaasiosakesi.4.1.3. Mahuti proovirõhka) Kokkusurutud või lahustatud gaasiga täitmiseks kasutatavad mahutid peavad taluma vähemalt 12-baarist rõhku.b) Veeldatud gaasiga täitmiseks kasutatavad mahutid peavad taluma vähemalt 10-baarist rõhku.4.1.4. Täitminea) Kokkusurutud gaasiga täidetud aerosoolide puhul ei nõuta temperatuuril 50 ºC enam kui 9-baarise rõhu taluvust.b) Lahustatud gaasiga täidetud aerosoolide puhul ei nõuta temperatuuril 50 ºC enam kui 8-baarise rõhu taluvust.c) Veeldatud gaasi või veeldatud gaasi segusid sisaldavate aerosoolide puhul ei nõuta temperatuuril 20 ºC järgmises tabelis esitatud rõhkudest kõrgemate rõhkude taluvust.Kogumaht | Veeldunud gaasi kaaluprotsent kogusegus |20 % | 50 % | 80 % |50 kuni 80 ml | 3,5 bar | 2,8 bar | 2,5 bar |< 80 kuni 160 ml | 3,2 bar | 2,5 bar | 2,2 bar |< 160 kuni 220 ml | 2,8 bar | 2,1 bar | 1,8 bar |Käesolev tabel näitab lubatud rõhu piirmäärasid gaasi protsendi suhtes temperatuuril 20 ºC.Käesolevast tabelist puuduvate gaasiprotsentide puhul ekstrapoleeritakse rõhu piirmäärad käesoleva tabeli põhjal.4.1.5. Vedelfaasi ruumalaTäidetud aerosooli vedelfaasi ruumala ei tohi temperatuuril 50 ºC olla suurem kui 90 % aerosooli netomahust.4.2. Kaitsekatteta klaasist mahutidKaitsekatteta klaasist mahuteid täidetakse ainult veeldatud või lahustatud gaasidega.4.2.1. MahtNiisuguste mahutite kogumaht ei tohi olla suurem kui 150 ml.4.2.2. Mahuti proovirõhkMahuti proovirõhk peab olema vähemalt 12 baari.4.2.3. Täitminea) Lahustatud gaasiga täidetud aerosoolide puhul ei nõuta temperatuuril 50 ºC enam kui 8-baarise rõhu taluvust.b) Veeldatud gaasi sisaldavate aerosoolide puhul ei nõuta temperatuuril 20 ºC järgmises tabelis esitatud rõhkudest kõrgemate rõhkude taluvust.Kogumaht | Veeldunud gaasi kaaluprotsent kogusegus |20 % | 50 % | 80 % |50 kuni 70 ml | 1,5 bar | 1,5 bar | 1,25 bar |< 70 kuni 150 ml | 1,5 bar | 1,5 bar | 1 bar |Käesolev tabel näitab lubatud rõhu piirmäärasid veeldatud gaasi protsendi suhtes temperatuuril 20 ºC.Käesolevast tabelist puuduvate gaasi protsentide puhul ekstrapoleeritakse rõhu piirmäärad käesoleva tabeli põhjal.4.2.4. Vedelfaasi ruumalaVeeldatud või lahustatud gaasiga täidetud aerosooli vedelfaasi ruumala ei tohi temperatuuril 50 ºC olla suurem kui 90 % netomahust.5. PLASTIST AEROSOOLIDE SUHTES KOHALDATAVAD ERISÄTTED5.1. Plastist aerosoole, mille lõhkemisel võib tekkida kilde, käsitletakse samal viisil kui kaitsmata pinnaga klaasist aerosoole.5.2. Plastist aerosoole, mille lõhkemisel ei teki kilde, käsitletakse samal viisil kui kaitstud pinnaga klaasist aerosoole.6. KATSED6.1. Katsetingimused, mille tagab turustamise eest vastutav isik6.1.1. Tühjade mahutite hüdrauliline katse6.1.1.1. Metallist, klaasist ja plastist aerosoolid peavad pidama vastu hüdraulilisele katsele nagu on sätestatud punktides 3.1.1, 4.1.3 ja 4.2.2.6.1.1.2. Metallist mahutid, millel esineb asümmeetrilisi või ulatuslikke deformatsioone või muid samalaadseid vigu, lükatakse tagasi. Mahuti põhja või ülaosa profiili väiksemad sümmeetrilised deformatsioonid on lubatud tingimusel, et mahuti läbib lõhkemiseni survestamise katse.6.1.2. Tühjade metallmahutite lõhkemiseni survestamineTurustamise eest vastutav isik peab tagama, et mahutite lõhkemisrõhk on ette nähtud proovirõhust vähemalt 20 % suurem.6.1.3. Kaitstud pinnaga klaasmahutite kukutamiskatseTootja peab tagama, et mahutid vastavad punktis 4.1.2 sätestatud nõetele.6.1.4. Täidetud aerosoolide individuaalne kontroll6.1.4.1. a) Kõik täidetud aerosoolid tuleb sukeldada veevanni. Vee temperatuur ja sukeldamise kestus peavad võimaldama:- aerosooli sisul saavutada ühtlane temperatuur 50 ºC, või- aerosooli rõhul saavutada sama tase, mis on aerosooli sisul ühtlase 50 ºC temperatuuri korral.b) Kõik aerosoolid, millel esineb nähtavaid püsivaid kahjustusi või lekkeid, tuleb tagasi lükata.6.1.4.2. Turustamise eest vastutav isik võib siiski omal vastutusel ja kokkuleppel käesoleva direktiivi artiklis 6 märgitud komiteega kasutada mistahes katsetamissüsteemi, mis võimaldab saavutada samasuguseid tulemusi kui veevanni meetod.6.2. Näiteid liikmesriikide läbiviidud kontrollkatsetest6.2.1. Täitmata mahutite katse25 sekundi jooksul mõjutatakse proovirõhuga viit mahutit, mis on juhuslikult valitud 2500 täitmata mahutist koosneva homogeense partii hulgast, s.o partii katkematu tootmisprotsessi käigus samast materjalist valmistatud või ühe tunni jooksul toodetud partiisse kuuluvate mahutite hulgast.Kui mõni mahuti katset ei läbi, valitakse samast partiist pisteliselt veel kümme mahutit, millega korratakse sama katset.Kui mõni kõnealustest aerosooli mahutitest katset ei läbi, on kogu partii kasutamiskõlbmatu.6.2.2. Täidetud aerosoolide katseÕhu- ja veekindluse kontrolltest viiakse läbi, sukeldades esindava arvu täidetud aerosoole veevanni. Vee temperatuur ja sukeldamise kestus peavad võimaldama aerosoolil saavutada lõhkemise ja purunemise vältimise tagamiseks nõutud aja jooksul ühtlase temperatuuri 50 ºC.Mistahes aerosoolide partiid, mis kõnealuseid katseid ei läbi, tuleb käsitleda kasutamiskõlbmatuna.[1] EÜT 196, 16.8.1967, lk 1.[2] EÜT L 167, 25.6.1973, lk 1.--------------------------------------------------


Tähtis õiguslik teade

|

31986L0415

Nõukogu direktiiv, 24. juuli 1986, põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite juhtseadiste paigaldamise, asukoha, käsitsemise ja tähistamise kohta

Euroopa Liidu Teataja L 240 , 26/08/1986 Lk 0001 - 0018 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 15 Lk 0238  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 15 Lk 0238  CS.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 197  - 214 ET.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 197  - 214 HU.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 197  - 214 LT.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 197  - 214 LV.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 197  - 214 MT.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 197  - 214 PL.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 197  - 214 SK.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 197  - 214 SL.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 197  - 214

		Nõukogu direktiiv,24. juuli 1986,põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite juhtseadiste paigaldamise, asukoha, käsitsemise ja tähistamise kohta(86/415/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]ning arvestades, et:tehnilised nõuded, millele põllu- või metsamajanduslikud ratastraktorid peavad siseriiklike õigusaktide kohaselt vastama, kehtivad muu hulgas ka juhtseadiste paigaldamise, asukoha, käsitsemise ja tähistamise kohta;nimetatud nõuded on liikmesriigiti erinevad ning seetõttu on vaja, et kõik liikmesriigid võtaksid lisaks olemasolevatele eeskirjadele või nende asemel vastu ühesugused nõuded, et eelkõige oleks võimalik rakendada iga traktoritüübi puhul EMÜ tüübikinnitusmenetlust, mida käsitletakse nõukogu 4. märtsi 1974. aasta direktiivis 74/150/EMÜ põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [3] viimati muudetud Hispaania ja Portugali ühinemisaktiga;nende nõuete kooskõlastamine on ilmne ohutustegur ja teeb võimalikuks erinevates keeltes kasutatavate tähistamisega seotud probleemi lahendamise seoses juhtseadiste asukoha ja tähistega;põllu- või metsamajanduslikke traktoreid käsitlevate siseriiklike õigusaktide ühtlustamine eeldab iga liikmesriigi territooriumil ühiste nõuete kohaselt tehtud kontrollimiste vastastikust tunnustamist,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Põllumajandus- või metsatraktor – rataste või roomikutega varustatud mis tahes mootorsõiduk, millel on vähemalt kaks telge ja mille tähtsaim omadus on veojõud ning mis on mõeldud teatavate põllu- või metsamajanduses kasutatavate tööriistade, masinate või haagiste tõmbamiseks, lükkamiseks, vedamiseks või käitamiseks. See võib olla ette nähtud nii koormate kui ka kaassõitjate vedamiseks.2. Käesolevat direktiivi kohaldatakse üksnes selliste lõikes 1 määratletud traktorite suhtes, mis on varustatud õhkrehvidega ja millel on vähemalt kaks telge ning mille maksimaalne valmistajakiirus on 6–30 km/h.Artikkel 2Ükski liikmesriik ei tohi keelduda traktorile EMÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest ega keelata traktori müüki, registreerimist, kasutuselevõtmist või kasutamist juhtseadiste paigaldamise, asukoha, käsitsemise ja tähistamisega seotud põhjustel, kui need vastavad I, II, III ja IV lisas ettenähtud nõuetele.Artikkel 3Käesolev direktiiv ei mõjuta asutamislepingu järgmisest tulenevat liikmesriikide õigust täpsustada nõudeid, mida nad peavad vajalikeks, et tagada töötajate ohutus kõnealuste traktorite kasutamisel, eeldusel, et sellega seoses ei muudeta traktoreid käesolevas direktiivis määratlemata viisil.Artikkel 4Kõik muudatused, mis on vajalikud lisades esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu direktiivi 74/150/EMÜ artiklis 13 sätestatud korras.Artikkel 51. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. oktoobriks 1987 ja teatavad nendest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate oluliste siseriiklike õigusaktide teksti.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 24. juuli 1986Nõukogu nimeleesistujaA. Clark[1] EÜT C 172, 13.7.1981, lk 108.[2] EÜT C 189, 30.7.1981, lk 15.[3] EÜT L 84, 28.3.1974, lk 10.--------------------------------------------------I LISAMÕISTED, EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE, EMÜ TÜÜBIKINNITUS1. MÕISTED1.1. Traktori tüüpTraktori tüüp juhtseadiste paigaldamise, asukoha, käsitsemise ja tähistamise osas – traktorid, mis ei erine üksteisest sellistes olulistes sisustuselementidega seotud aspektides, mis võivad mõjutada juhtseadiste asukohta ja tähistamist.1.2. JuhtseadisJuhtseadis – mis tahes seadis, mille otsese käitamise korral on võimalik muuta traktori või sellega ühendatud seadmete seisundit või töötamist.2. EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE2.1. Traktoritüübi tüübikinnituse taotluse juhtseadiste paigaldamise, asukoha, käsitsemise ja tähistamise osas peab esitama traktori tootja või tema volitatud esindaja.2.2. Taotlusele peab olema lisatud traktori käesoleva direktiivi nõuetes nimetatud osade kirjeldus (fotod ja joonised) kolmes eksemplaris.2.3. Kinnitatavat tüüpi esindav traktor või selle osa/osad, mis on vajalikud käesolevas direktiivis sätestatud kontrollimiste läbiviimiseks, esitatakse tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavale tehnilisele teenistusele.3. EMÜ TÜÜBIKINNITUSEMÜ tüübikinnitustunnistusele lisatakse V lisa näidisele vastav tõend.--------------------------------------------------II LISATEHNILISED NÕUDED1. ÜLDNÕUDED1.1. Juhtseadised peavad olema kergesti ligipääsetavad ega tohi kujutada ohtu nende kasutajale, kellel peab olema võimalik käitada juhtseadised raskusteta ja ohutult. Need peavad olema konstrueeritud ja paigutatud või kaitstud nii, et oleks välistatud tahtmatud lülitused, liigutused või muud toimingud, mis võiksid olla ohtlikud.1.2. Juhtseadiste tuvastamiseks kasutatavad tähised peavad vastama III lisas näidatuile.1.3. Tähiseid, mida ei ole näidatud III lisas, võib kasutada muudel otstarvetel, eeldusel, et puudub oht neid nimetatud lisas näidatutega segamini ajada.1.4. Tähised loetakse nõuetele vastavaks, kui nende mõõtmete proportsionaalsus vastab IV lisas näidatule.1.5. Tähised peavad asuma juhtseadistel või nende vahetus läheduses.1.6. Tähised peavad taustast selgelt eristuma.1.7. Juhtseadised peavad vastama kõigile jaos 2 esitatud paigaldamise, asukoha, käsitsemise ja tähistamisega seotud spetsiifilistele nõuetele, kuivõrd need on kohaldatavad. Muud meetmed on lubatud juhul, kui tootja tõestab, et neil on käesolevas direktiivis esitatud nõuete täitmisega samaväärne tulemus.2. SPETSIIFILISED NÕUDED2.1. Käiviti juhtseadisMootori käivitamine peab olema välistatud juhul, kui sellega kaasneb oht traktori kontrollimatuks liikumahakkamiseks.See nõue loetakse täidetuks, kui mootorit saab käivitada vaid järgmistel juhtudel:- käigukang on neutraalasendis või vabakäigu asendis või- ülekandesuhte valikukang on neutraalasendis või vabakäigu asendis või- sidurimehhanism on lahutatud või- hüdrostaatiline üksus on neutraalasendis või rõhuta või- hüdraulilise jõuülekande korral naaseb lülitusseadis automaatselt neutraalasendisse.2.2. Mootori seiskamise juhtseadisSelle seadise rakendamine peab mootori seiskama ilma juhipoolse füüsilise pingutuseta; mootori automaatne uuesti käivitumine peab olema välistatud.Kui mootori seiskamise juhtseadis ei ole ühitatud käiviti juhtseadisega, peab mootori seiskamise juhtseadise värv olema selgelt eristuv taustast ja ülejäänud juhtseadistest. Kui seiskamisseadiseks on nupp, peab see olema punast värvi.2.3. DIFERENTSIAALILUKUSTUSE JUHTSEADISJuhtseadise tähistamine on kohustuslik. Diferentsiaalilukustuse funktsioneerimist tuleb selgesti näidata, kui see ei ole arusaadav juhtseadise asendist.2.4. Kolmepunktilise tõstemehhanismi juhtseadis2.4.1. Kolmepunktilise tõstemehhanismi juhtseadised peavad olema paigaldatud kas nii, et oleks tagatud tõstmis- ja langetamismanöövrite ohutu sooritamine või, lisaks eelnevale, peavad automaathaakeseadised olema tõsteseadmete ühendusseadistele paigaldatud nii, et juhtseadise kasutaja viibimine traktori ja seadmete vahel ei oleks vajalik. Sellise juhtseadise olemasolu peab olema näidatud.2.4.2. Ohutusnõuded veetavate tööriistade tõstmise ja langetamise kohta loetakse täidetuks, kui on täidetud järgmised tingimused:2.4.2.1. PõhijuhtseadisedPõhijuhtseadised ja hoovastik peavad olema paigutatud või kaitstud nii, et seistes traktori ja tõstetud seadme vahel maapinnal, ei ulatu seadiste või hoovastiku kasutaja nendeni, või peavad olema paigaldatud välised juhtseadised.2.4.2.2. Välised juhtseadised2.4.2.2.1. Juhtseadised peavad olema paigaldatud nii, et nende kasutaja saab neid käitada ohtust kohast, näiteks kui tõstemehhanismi kolmepunktilised hüdraulilised juhtseadised või lisajuhtseadised asuvad väljaspool poritiibade siseseinte poolt moodustatud vertikaaltasandeidja2.4.2.2.2. kolmepunktilist hüdraulilist tõstemehhanismi käitatakse juhtseadistega, mis võimaldavad igakordsel käitamisel maksimaalset liikumisulatust kuni 100 mm. Mõõtepunktid moodustuvad sellisel juhul kolmepunktilise haakeseadme alumiste hoobade haakepunktidestvõi2.4.2.2.3. kolmepunktilist hüdraulilist tõstemehhanismi käitatakse juhtseadistega, mis lülituvad sisse ainult allavajutatuna hoidmise ajaks.2.4.2.3. Kitsad traktoridTraktorite korral, mille ühe vedava telje fikseeritud või reguleeritav minimaalne rööbe on kuni 1150 mm, peavad põhijuhtseadised asuma vertikaaltasandi ees, mis läbib istme toetuspunkti, kui iste on keskmises asendis.2.4.2.4. Muud meetmed on lubatud juhul, kui tootja tõestab, et neil on punktides 2.4.2.1., 2.4.2.2. ja 2.4.2.3. esitatud nõuete täitmisega samaväärne tulemus.--------------------------------------------------III LISATÄHISED1. Käiviti juhtseadis+++++ TIFF +++++2. Mootori pöörlemiskiiruse juhtseadis+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Tähendus: astmeteta muutmine pöörava liigutamisega | astmeteta muutmine sirgjoonelise liigutamisega |3. Mootori seiskamise juhtseadis+++++ TIFF +++++(Ottomootorid ja diiselmootorid)4. Seisupiduri juhtseadis+++++ TIFF +++++5. Diferentsiaalilukustuse juhtseadis+++++ TIFF +++++6. Jõuvõtuüksuse siduri juhtseadis+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Tähendus: sisselülitatud asend | väljalülitatud asend |7. Jõuvõtuvõlli rakendamisseadis ja/või pöörlemiskiiruse valikuseadis+++++ TIFF +++++Tähendus: üksus lahti ühendatud ega ole rakendatud+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Tähendus: üksus rakendatud aga lahti ühendatud | üksus ühendatud ja rakendatud |NB:Need tähised on seotud kahekäigulise jõuvõtuüksuse rakendamisseadise ja pöörete arvu valikuseadisega. Tähisel nr 1 on valikuseadis näidatud neutraalasendis ja lahti ühendatud; tähisel nr 2 pöörleb jõuvõtuüksus 1000 p/min, kuid on lahti ühendatud; tähisel nr 3 on see ühendatud ja rakendatud pöörlemiskiirusel 1000 p/min.8. Tõstemehhanismi juhtseadis+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Tähendus: tõstetud asend | langetatud asend |9. Lülitada väliste tegevuste kaugjuhtimisele+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Tähendus: sisselülitatud asend | väljalülitatud asend |10. Lähitulede juhtseadis+++++ TIFF +++++11. Suunatule juhtseadis+++++ TIFF +++++12. Ohutule juhtseadis+++++ TIFF +++++13. Tulede pealüliti+++++ TIFF +++++14. Esigabariiditulede juhtseadis+++++ TIFF +++++15. Kaugtulede juhtseadis+++++ TIFF +++++16. Eesmise udutule juhtseadis+++++ TIFF +++++17. Tagumis(t)e udutule(de) juhtseadis+++++ TIFF +++++18. Seisutule(de) juhtseadis+++++ TIFF +++++19. Töövalgustuse juhtseadis+++++ TIFF +++++20. Klaasipuhasti juhtseadis+++++ TIFF +++++21. Helisignaali juhtseadis+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------IV LISAIII LISAS ESITATUD TÄHISTE PÕHIMUDELI KONSTRUKTSIOON+++++ TIFF +++++PõhimudelPõhimudel koosneb:1. põhiruudust mõõtmetega 50 × 50 mm, kusjuures mõõde a on võrdne originaali nimimõõtmega a;2. põhiringist diameetriga 56 mm ja ligikaudu sama pindalaga kui põhiruut (1);3. põhiruudu (1) sisse joonestatud teisest, 50 mm diameetriga ringist;4. teisest ruudust, mille täisnurgad asuvad põhiringil (2) ja mille küljed on paralleelsed põhiruudu (1) külgedega;5. ja 6. kahest põhiruuduga (1) võrdse pindalaga ristkülikust, mille vastavad küljed on risti ja mis mõlemad lõikavad põhiruudu vastaskülgi sümmeetrilistes punktides;7. kolmandast ruudust, mille küljed läbivad põhiruudu (1) ja põhiringi (2) lõikepunkte ja mis on kaldu 45° nurga all, moodustades seega põhimudeli suurimad horisontaalsed ja vertikaalsed mõõtmed;8. ebakorrapärasest kaheksanurgast, mis on moodustatud ruudu (7) külgede suhtes 30° nurga all asetsevatest joontest.Põhimudel asub 12,5 mm jaotistega ruudustikul, mis langeb kokku põhiruuduga (1).--------------------------------------------------V LISANÄIDISSuurim formaat: A4 (210 × 297 mm)+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


Tähtis õiguslik teade

|

31973L0362

Nõukogu direktiiv, 19. november 1973, materiaalseid pikkusmõõte käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta

Euroopa Liidu Teataja L 335 , 05/12/1973 Lk 0056 - 0063 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 3 Lk 0173  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 2 Lk 0146  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 3 Lk 0173  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 3 Lk 0098  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 3 Lk 0098  CS.ES Peatükk 13 Köide 002 Lk 19  - 26 ET.ES Peatükk 13 Köide 002 Lk 19  - 26 HU.ES Peatükk 13 Köide 002 Lk 19  - 26 LT.ES Peatükk 13 Köide 002 Lk 19  - 26 LV.ES Peatükk 13 Köide 002 Lk 19  - 26 MT.ES Peatükk 13 Köide 002 Lk 19  - 26 PL.ES Peatükk 13 Köide 002 Lk 19  - 26 SK.ES Peatükk 13 Köide 002 Lk 19  - 26 SL.ES Peatükk 13 Köide 002 Lk 19  - 26

		Nõukogu direktiiv,19. november 1973,materiaalseid pikkusmõõte käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta(73/362/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamustning arvestades, et:liikmesriikides kehtivad materiaalsete pikkusmõõtude ehituse ja kontrollimeetodite suhtes kohustuslikud sätted erinevad liikmesriigiti ja takistavad seetõttu selliste mõõtudega kauplemist; seepärast on tarvis kõnealused sätted ühtlustada;nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivis liikmesriikide õigusaktide mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamise kohta [1] on sätestatud mõõtevahendite suhtes kohaldatav EMÜ tüübikinnituse ja EMÜ esmataatluse kord; kõnealuse direktiivi kohaselt tuleks kehtestada tehnilised nõuded, millele materiaalsed pikkusmõõdud peavad vastama, et neid võiks importida, turustada ja vabalt kasutada pärast nende kontrollimist ja nendele ettenähtud märgiste ja märkide kinnitamist,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevat direktiivi kohaldatakse lisas piiritletud materiaalsete pikkusmõõtude suhtes.Artikkel 2Pikkusmõõte, mis võivad kanda EMÜ märgiseid ja märke, on kirjeldatud lisas. Need pikkusmõõdud peavad läbima EMÜ tüübikinnituse ja need tuleb esitada EMÜ esmataatluseks.Artikkel 3Ükski liikmesriik ei või keelata ega piirata EMÜ tüübikinnitusmärki ja EMÜ esmataatlusmärgist kandvate materiaalsete pikkusmõõtude turuleviimist ega kasutuselevõtmist ega sellest keelduda.Artikkel 41. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 18 kuu jooksul alates käesoleva direktiivi teatavakstegemisest ja teatavad nendest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide tekst edastatakse komisjonile.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 19. november 1973Nõukogu nimeleesistujaIb Frederiksen[1] EÜT L 202, 6.9.1971, lk 1.--------------------------------------------------LISA1. Mõisted1.1. Materiaalsed pikkusmõõdud, edaspidi "pikkusmõõdud", on mõõdud, mille märkide vahelised kaugused on esitatud ametlikes pikkusühikutes.1.2. Pikkusmõõdu "nimipikkus" on pikkus, mille järgi seda mõõtu nimetatakse.1.3. Skaala põhimärgid on kaks märki, mille vaheline kaugus on mõõdu "nimipikkuseks".1.4. Pikkusmõõdu skaala moodustavad skaala põhimärgid ja muud märgid.1.5. Pikkusmõõt on:1.5.1. – otsmõõt, kui skaala põhimärkideks on kaks pinda;1.5.2. – joonmõõt, kui skaala põhimärkideks on kaks joont, auku või muud märki;1.5.3. – ühendmõõt, kui üheks skaala põhimärgiks on pind ja teiseks joon, auk või muu märk.2. MaterjalidPikkusmõõdud ja nende lisaseadmed tehakse materjalidest, mis on tavalistes kasutustingimustes piisavalt kulumiskindlad, püsivad ja vastupidavad keskkonna mõjudele.Kasutatavate ainete omadused peavad olema sellised, et:2.1. tavalisel kasutamisel temperatuuril, mis ei ole võrdlustemperatuurist rohkem kui 8 °C kõrgem ega madalam, ei ületaks pikkuse muutumine lubatud piirvigu;2.2. mõõtude puhul, mille suhtes rakendatakse kindlat tõmbejõudu, ei põhjusta selle jõu 10 % suurune muutumine lubatud piirvigu ületavat pikkuse muutumist.3. Ehitus3.1. Pikkusmõõdud ja nende lisaseadmed peavad olemas hea ja tugeva ehitusega ja hoolikalt viimistletud.3.2. Pikkusmõõtude läbilõige on mõõtmetelt ja kujult selline, et tavalistes kasutustingimustes on võimalik mõõta sellise täpsusega, mida eeldab täpsusklass, kuhu asjakohane mõõt kuulub.3.3. Otsmõõtude otspinnad on lamedad. Need otspinnad ja skaala jooned peavad olema mõõdu pikiteljega risti.3.4. Ots- või ühendmõõtude otspindadeks, mis on valmistatud puidust või muust materjalist, mille kulumiskindlus on sama suur kui puidul või väiksem, on liistud või otsikud, mis on kulumis- ja löögikindlad ning sobivalt mõõdu külge kinnitatud.3.5. Sellised lisaseadmed nagu liikumatud või liikuvad konksud, rõngad, pidemed, plaadid, tihvtid, keelnäiturid, kerimisseadmed või nooniused, mis hõlbustavad mõõdu kasutamist ja suurendavad selle kasutusvõimalusi, on lubatud tingimusel, et need ei põhjusta segadust. Need kavandatakse ja kinnitatakse mõõdu külge nii, et tavalistes kasutustingimustes need mõõtmistäpsust ei vähenda.3.6. Mõõdulindid valmistatakse nii, et kui lint lamedal pinnal sirgeks tõmmata, on selle servad sirged ja rööpsed.3.7. Mõõdulintide kerimisseadmed valmistatakse nii, et need ei moonuta linti jäävalt.4. Skaalajaotised ja nummerdus4.1. Skaala ja numbrid on selged, korrapärased ja püsivad ning võimaldavad mõõtu lugeda kindlalt, lihtsalt ja üheseltmõistetavalt.4.2. Skaalajaotiste väärtus on kujul 1 × 10n, 2 × 10n või 5 × 10n meetrit, kusjuures n on positiivne või negatiivne täisarv või null.Skaalajaotise väärtus ei või ületada:- 1 cm, kui mõõdu nimipikkus on kuni 2 m;- 10 cm, kui mõõdu nimipikkus on rohkem kui 2 m, kuid vähem kui 10 m;- 20 cm, kui mõõdu nimipikkus on vähemalt 10 m, kuid vähem kui 50 m;- 50 cm, kui mõõdu nimipikkus on vähemalt 50 m.Neid väärtusi võib siiski ületada eriotstarvete puhul, kui seda põhjendatakse tüübikinnitust taotledes ja see eriotstarve märgitakse mõõdule.4.3. Kui skaala märkideks on jooned, on need sirged, risti pikkusmõõdu pikiteljega ja kõik ühesuguse paksusega, kusjuures paksus on kogu joone ulatuses sama. Joonte pikkus on sobivas suhtes vastava mõõtühikuga. Jooned moodustavad hästi eristatava ja selge skaala ja nende paksus ei vähenda mõõtmistäpsust.4.4. Teatavad skaala osad, eriti otste läheduses olevad osad, võib jaotada kogu mõõdu puhul kasutatava skaalajaotise kümnendosaühikuteks. Sel juhul võib joonte paksus väiksemate skaalajaotistega piirkondades olla väiksem kui mõõdu ülejäänud osas.4.5. Skaala märkideks võivad olla ka augud, kui skaalajaotise väärtus on vähemalt üks sentimeeter, või muud märgid, kui skaalajaotise väärtus on vähemalt üks detsimeeter, tingimusel et need märgid võimaldavad mõõtu piisavalt täpselt lugeda, võttes arvesse mõõdu täpsusklassi.4.6. Nummerdus võib olla jätkuv või korduv. Punktis 4.4 kirjeldatud juhul võib nummerdus väiksemate skaalajaotistega piirkondades erineda mõõdu ülejäänud osa nummerdusest. Numbrite paigutus, suurus, kuju, värvus ja eristuvus kohandatakse skaalale ja skaalamärkidele, millele need viitavad.Olenemata punktis 4.2 sätestatud skaalajaotise väärtusest nummerdatakse skaala märgid meetrites, detsimeetrites, sentimeetrites või millimeetrites, vastavat tähist märkimata.Nummerdatud skaalamärkide arv on selline, et mõõtu ei saaks lugeda mitmetimõistetavalt.Kui nummerdusühik on muu kui meeter, võib meetrimärgid siiski nummerdada meetrites. Meetreid tähistavatele numbritele järgneb sel juhul tähis "m".Lisaks sellele võib eelnevate meetrite arvu samamoodi korrata muude nummerdatud skaalamärkide ees.Kui joonskaala jaotiste väärtus on kujul 2 × 10n ja vähemalt 2 sentimeetrit, nummerdatakse kõik skaalamärgid.4.7. Kui mõõdul on rohkem kui üks skaala, võivad skaalajaotised olla erinevad ja numbrid võivad suureneda samas või vastupidises suunas.5. Nimipikkus5.1. Mõõtude nimipikkus on üks järgmistest väärtustest: 0,5; 1; 1,5; 2; 3; 4 või 5 m või 5 m täiskordne.5.2. Siiski võib eriotstarvete puhul lubada muid väärtusi, tingimusel et vajadust sellist nimipikkust kasutada põhjendatakse tüübikinnitust taotledes ja see eriotstarve märgitakse mõõdule.5.3. Osa punktis 5.1 sätestatud nimipikkustest ei ole punktis 9.4.2 osutatud mõõdu puhul lubatud.6. Pealdised6.1. Pikkusmõõtudele kirjutatakse järgmist:6.1.1. kõikidel juhtudel kohustuslikud pealdised:6.1.1.1. nimipikkus,6.1.1.2. tootja tunnusmärk või ärinimi,6.1.1.3. täpsusklass: I, II või III,6.1.1.4. EMÜ tüübikinnitusmärk;6.1.2. teatavatel juhtudel kohustuslikud pealdised:6.1.2.1. võrdlustemperatuur, kui see ei ole 20 °C,6.1.2.2. tõmbejõud,6.1.2.3. mõõdu eriotstarve punktides 4.2 ja 5.2 sätestatud juhtudel.6.2. Nimipikkus, tõmbejõud ja temperatuur väljendatakse mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitleva nõukogu 18. oktoobri 1971. aasta direktiiviga [1] lubatud mõõtühikutes või mõnes nende kümnendkord- või -osaühikus, millele järgneb vastav ametlik tähis.6.3. Kõik need pealdised esitatakse nähtavalt ja loetavalt mõõdu alguses.6.4. Tootja ainuvastutusel võib selle materjali joonpaisumisteguri, millest mõõt on valmistatud, märkida kujul α =….6.5. Lisaks sellele võib mõõtudel olla muid mõõtmisega mitte seotud andmeid, mis on ette nähtud muude õigusnormidega või mille kohta on loa andnud pädev siseriiklik asutus.6.6. Kui pealdised ei ole kodeeritud, esitatakse need sihtliikmesriikide riigikeeltes.6.7. Reklaamkirjutised võivad pikkusmõõtudel olla tingimusel, et nende asukoht vastab punkti 6.8 sätetele.6.8. Pealdised, sealhulgas reklaamkirjutised, esitatakse nii, et need mingil juhul ei segaks mõõdu kasutamist mõõtmiseks. Kohustuslikud pealdised, välja arvatud EMÜ tüübikinnitusmärk, ja reklaamkirjutiste asukoht esitatakse mudelil, millele antakse EMÜ tüübikinnitus.7. Lubatud piirvead7.1. Käesolevas direktiivis määratletud pikkusmõõdud jagatakse täpsusastme järgi kolme klassi, nimelt I, II ja III klassi.Pikkusmõõtude EMÜ esmataatlusel väljendatakse lubatud plussi või miinusega piirviga pikkusmõõdu nimipikkuse jaoks või mis tahes kahe skaalamärgi vahelise kauguse jaoks asjakohasest pikkusest sõltuva muutujana valemiga (a + bL) millimeetrites, kus:- L on asjakohane pikkus, mis on ümardatud järgmise täismeetrini,- a ja b on kordajad, mis on kinnitatud igale täpsusklassile järgmises tabelis:Täpsusklass | a | b |I | 0,1 | 0,1 |II | 0,3 | 0,2 |III | 0,6 | 0,4 |7.2. Lubatud plussi või miinusega piirvead kahe järjestikuse skaalamärgi vahelise jaotise pikkuse jaoks ja suurim lubatud erinevus kahe järjestikuse jaotise pikkuste i jaoks kinnitatakse igale täpsusklassile järgmises tabelis:Asjakohase jaotise pikkus i | Lubatud piirviga ehk erinevus millimeetrites iga täpsusklassi puhul |I | II | III |i ≤ 1 mm | 0,1 | 0,2 | 0,3 |1 mm < i ≤ 1 cm | 0,2 | 0,4 | 0,6 |1 cm < i ≤ 1 dm | 0,3 | 0,5 | 0,9 |7.3. Lisaks sellele suurendatakse ots- või ühendmõõdu puhul lubatud plussi või miinusega piirviga viimase, otspinnaga piirneva jaotise pikkuse jaoks:- 0,1 mm võrra I klassi mõõtude puhul,- 0,2 mm võrra II klassi mõõtude puhul,- 0,3 mm võrra III klassi mõõtude puhul.7.4. Kasutuses olevate mõõtude lubatud piirviga on kaks korda suurem kui punktis 7.1 esmataatluseks kehtestatud lubatud piirviga.7.5. Lubatud piirvigade puhul kohaldatakse järgmisi võrdlustingimusi.7.5.1. Võrdlustemperatuur on tavaliselt 20 °C. Teatavatele punktis 9 piiritletud mõõtudele võib erandlikult kehtestada erineva võrdlustemperatuuri.7.5.2. Pikkusmõõte, mille kohta on punktis 9 sätestatud tõmbejõud, katsetatakse nii, et need tõmmatakse mõõdul osutatud tõmbejõudu rakendades kogu pikkuses rõhttasapinnale, kus hõõrdumine peaaegu puudub.8. TaatlusmärgisedIga pikkusmõõt valmistatakse nii, et sellele saab kanda taatlusmärgised, mis on sätestatud nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivis liikmesriikide õigusaktide mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamise kohta. Selleks nähakse ette koht mõõdu alguses.9. Mitmesugused pikkusmõõdud, mida direktiiv hõlmab9.1. Klaaskiust ja plastist ots-, joon- või ühendmõõdud, mõõdulindidNimipikkus 0,5–50 meetrit.Tõmbejõud, mis on umbes 20 N, märgitakse mõõdule.Ots- ja ühendmõõtude vabad otsad varustatakse kulumiskindla liistu või otsikuga.Need mõõdud kuuluvad I, II või III täpsusklassi.9.2. Metallist või muust materjalist ühes tükis valmistatud jäigad või pooljäigad mõõdud (erilist täpsust mitte nõudvaks mõõtmiseks)Nimipikkus 0,5–5 meetrit.Need mõõdud kuuluvad II täpsusklassi.9.3. Metallist või muust materjalist valmistatud lülilised mõõdudNimipikkus 0,5–5 meetrit.Kõikide lülide ühenduskohtade vaheline pikkus on sama.Lülide ühenduskohad ja suund on sellised, et lahtitõmbamisel ei tekiks ühenduskohas I ja II täpsusklassi mõõtude puhul suuremat lisaviga kui 0,3 mm ja III täpsusklassi mõõtude puhul 0,5 mm.Need mõõdud kuuluvad I, II või III täpsusklassi.9.4. Terasmõõdulindid9.4.1. Väikesed kerimisseadmega ots-, joon või ühendmõõdudNimipikkus 0,5–5 meetrit.Need mõõdud võivad olla kestas, mis võib olla liidetud mõõtmiseks kasutatavas osaga, eelkõige sisemõõtmete mõõtmiseks.Selliste mõõtude vaba ots varustatakse liikumatu või libiseva konksu või keelega.Need mõõdud kuuluvad I või II täpsusklassi.9.4.2. Suured ots- või joonmõõdud, mis on mõeldud mõõdu nimipikkusest suuremate pikkuste mõõtmiseksNimipikkus: 5, 10, 20, 50, 100 või 200 meetrit.Tõmbejõud, mis on umbes 50 N, märgitakse mõõdule.Nende mõõtude mõlemas otsas on pidemed või rõngad.Kui pidemed sisalduvad nimipikkuses, valmistatakse need nii, et nende ühenduskohad ei vähendaks mõõtmistäpsust.Need mõõdud kuuluvad I või II täpsusklassi.9.4.3. Suured kerimisseadmega joon- või ühendmõõdud, mis ei ole mõeldud mõõdu nimipikkusest suuremate pikkuste mõõtmiseksNimipikkus 5–100 meetrit.Tõmbejõud, mis on umbes 50 N, märgitakse mõõdule.Vabas otsas on pide või rõngas, mis ei sisaldu nimipikkuses.Need mõõdud kuuluvad I või II täpsusklassi.9.4.4. Raskusega ühendmõõdulindid, mida kasutatakse vedelike taseme mõõtmiseksNimipikkus 5–50 meetrit.Võrdlustemperatuur võib teatavatel juhtudel olla muu kui 20 °C.Tõmbejõud peab olema märgitud mõõdule. See tõmbejõud võrdub raskuse massiga. Raskusele tuleb märkida selle mass.Skaala põhimärgiks, millest skaala algab, on sobiva kujuga raskuse põhi, kusjuures raskus on piisav, et lint korralikult sirgeks tõmmata, ja valmistatud materjalist, mis ei tekita kokkupõrkel sädemeid.Raskus kinnitatakse lindi külge äravõtmatult või äravõetavalt ja nii, et selle kinnitus- või ühenduskoht ei vähenda mõõtmistäpsust.Lint märgistatakse kogu pikkuses millimeetrites, kusjuures skaala jätkub raskuse ühel lamedal küljel.Mõõdu teises otsas võib olla kerimisseade.Need mõõdud kuuluvad I või II täpsusklassi.Raskusega varustatud kasutusvalmis mõõdu lubatud piirviga ei ole siiski mingil juhul väiksem kui 0,6 mm.9.5. Metallist ühes tükis valmistatud pikkusmõõdud, mis on mõeldud täpseks mõõtmiseks:- jäigad või pooljäigad (nimipikkus 0,5–5 m), mida kasutatakse eelkõige tasememõõtevarrastena,- painduvad (nimipikkus 1–200 m).Võrdlustemperatuur võib teatavatel juhtudel olla muu kui 20 °C.Jäikade mõõtejoonlaudade ots varustatakse löögi- ja kulumiskindla kanna või otsikuga.Painduvate mõõtude vaba ots varustatakse rõnga, pideme või konksuga, mis ei sisaldu nimipikkuses.Painduvatele mõõtudele märgitakse tõmbejõud, mis on umbes 50 N.Need mõõdud kuuluvad I või II täpsusklassi.[1] EÜT L 243, 29.10.1971, lk 29.--------------------------------------------------