title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/50/EL, 16. aprill 2014 , mis käsitleb miinimumnõudeid liikmesriikidevahelise töötajate liikuvuse suurendamiseks täiendavate pensioniõiguste omandamise ja säilitamise parandamise teel  EMPs kohaldatav tekst

text:
               30.4.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 128/1

         EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2014/50/EL,
   16. aprill 2014,
   mis käsitleb miinimumnõudeid liikmesriikidevahelise töötajate liikuvuse suurendamiseks täiendavate pensioniõiguste omandamise ja säilitamise parandamise teel
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 46,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
   toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Inimeste vaba liikumine on üks liidu põhivabadustest. Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 46 on sätestatud, et Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad seadusandliku tavamenetluse kohaselt ning pärast Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega konsulteerimist vastu direktiive, milles nähakse ette ELi toimimise lepingu artiklis 45 sätestatud töötajate liikumisvabaduse saavutamiseks vajalikud meetmed. ELi toimimise lepingu artiklis 45 on sätestatud, et töötajate liikumisvabadus hõlmab muu hulgas õigust võtta vastu tehtud tööpakkumisi ja liikuda sel eesmärgil vabalt liikmesriikide territooriumil. Käesolev direktiiv edendab töötajate liikuvust, vähendades liikuvust tõkestavaid takistusi, mida tekitavad teatavad eeskirjad töösuhtega seotud täiendavate pensioniskeemide kohta.

               (2)

               Töötajate sotsiaalkaitse pensionide valdkonnas tagatakse seadusjärgsete sotsiaalkindlustusskeemidega, millele lisanduvad töölepinguga seotud täiendavad pensioniskeemid, mille osatähtsus liikmesriikides kasvab.

               (3)

               Euroopa Parlamendil ja nõukogul on laialdased volitused ELi toimimise lepingu artikli 46 eesmärgi saavutamiseks sobivaimate vahendite valikul. Nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1408/71 (3) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 883/2004 (4) ettenähtud koordineerimise süsteem ning eelkõige perioodide liitmise suhtes kehtivad eeskirjad ei käsitle täiendavaid pensioniskeeme, välja arvatud skeemid, mis on kõnealustes määrustes määratletud õigusaktidena, või skeemid, mille kohta mõni liikmesriik on vastavalt nendele määrustele teinud vastava avalduse.

               (4)

               Nõukogu direktiiv 98/49/EÜ (5) on esimene konkreetne meede, mille eesmärk on parandada töötajate vaba liikumise õiguse kasutamist seoses täiendavate pensioniskeemidega.

               (5)

               Käesoleva direktiivi eesmärk on veelgi hõlbustada liikmesriikidevahelist töötajate liikuvust täiendavate pensioniskeemide liikmete täiendavate pensioniõiguste omandamise ja säilitamise parandamise teel.

               (6)

               Käesolevat direktiivi ei kohaldata selliste töötajate täiendavate pensioniõiguste omandamisele ja säilitamisele, kes liiguvad üheainsa liikmesriigi piires. Liikmesriigid võivad kaaluda oma pädevuse kasutamist, et laiendada käesolevast direktiivist tulenevaid eeskirju skeemi liikmetele, kes vahetavad töökohta üheainsa liikmesriigi piires.

               (7)

               Liikmesriik võib nõuda, et teise liikmesriiki lahkuvad töötajad teavitaksid vastavalt oma täiendavaid pensioniskeeme.

               (8)

               Tuleks arvesse võtta täiendavate pensioniskeemide laadi ja eripära ning nende mitmekesisust ühe liikmesriigi piires ja liikmesriikide vahel. Uute skeemide loomine, olemasolevate skeemide elujõulisus ning pensioniskeemide praeguste liikmete ootused ja õigused peaksid olema piisavalt kaitstud. Samuti on eriti tähtis, et käesolevas direktiivis võetaks arvesse tööturu osapoolte rolli täiendavate pensioniskeemide väljatöötamisel ja rakendamisel.

               (9)

               Käesolevas direktiivis ei seata kahtluse alla liikmesriikide õigust korraldada oma pensionisüsteeme. Liikmesriigid vastutavad täielikult selliste süsteemide korraldamise eest ning käesoleva direktiivi ülevõtmisel riigisisesesse õigusesse ei ole nad kohustatud vastu võtma õigusakte, milles nähakse ette täiendavate pensioniskeemide loomine.

               (10)

               Käesolev direktiiv ei piira tööturu osapoolte autonoomiat juhtudel, kus nad vastutavad pensioniskeemide loomise ja haldamise eest, tingimusel et nad suudavad tagada käesoleva direktiivi tulemuste saavutamise.

               (11)

               Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada riigisisese õiguse ja tava kohaselt loodud kõigi täiendavate pensioniskeemide suhtes, mis kindlustavad töötajatele täiendava pensioni, näiteks grupikindlustuslepingud või ühe või mitme tegevusala või sektori raames kokkulepitud jooksval finantseerimisel põhinevad skeemid, kogumisskeemid või pensionilubadused ettevõtte reservfondist või kollektiivsed või mis tahes muud võrreldavad skeemid.

               (12)

               Käesolevat direktiivi ei tuleks kohaldada täiendavate pensioniskeemide või, kui see on asjakohane, kõnealuste skeemide osade suhtes, mis on juba suletud, nii et nendega ei saa enam liituda, kuna uute eeskirjade kehtestamine koormaks põhjendamatult kõnealuseid skeeme.

               (13)

               Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada mis tahes makseraskustesse sattunud skeemide tagatisskeeme ega kompensatsiooniskeeme, mis ei moodusta osa töösuhtega seotud täiendavast pensioniskeemist ning mille eesmärk on kaitsta töötajat ettevõtte või pensioniskeemi maksejõuetuse korral. Samuti ei tohiks käesolev direktiiv mõjutada riikliku pensioni reservfonde.

               (14)

               Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada ainult selliste täiendavate pensioniskeemide suhtes, mille puhul pensioni saamise õigus tuleneb töösuhtest ja on seotud pensioniikka jõudmise või skeemi eeskirjades või riigisisestes õigusaktides kehtestatud muude nõuete täitmisega. Käesolevat direktiivi ei kohaldata muude kui töösuhtest tulenevate individuaalsete pensionikorralduste suhtes. Kui täiendavate pensioniskeemidega on seotud invaliidsus- või toitjakaotuspensionid, võivad selliste pensionide määramisel kehtida erieeskirjad. Käesolev direktiiv ei mõjuta kehtivat riigisisest õigust ega täiendavate pensioniskeemide eeskirju seoses kõnealuste erieeskirjadega.

               (15)

               Ühekordset makset, mis ei ole seotud täiendava pensioni kogumise eesmärgil tehtavate sissemaksetega, ning mis tehakse vahetult või kaudselt töösuhte lõppemisel ja mida rahastab üksnes tööandja, ei tuleks lugeda täiendavaks pensioniks käesoleva direktiivi tähenduses.

               (16)

               Kuna täiendava pensioni kogumine muutub paljudes liikmesriikides vanemaealiste inimeste elatustaseme tagamise vahendina üha olulisemaks, tuleb pensioniõiguste omandamise ja säilitamise tingimusi parandada, et vähendada liikmesriikidevahelist töötajate vaba liikumist takistavaid tõkkeid.

               (17)

               Asjaolu, et mõnede täiendavate pensioniskeemide puhul võib pensioniõiguse jätta andmata, kui töötaja töösuhe lõpeb enne, kui ta on olnud skeemi liikmeks teatava miinimumperioodi (edaspidi „õiguste omandamise eelperiood”), või enne, kui ta on jõudnud miinimumikka (edaspidi „õiguste omandamise iga”), võib liikmesriikide vahel liikuvatel töötajatel takistada piisavate pensioniõiguste omandamist. Pensioniskeemi liikmeks saamiseks nõutavatel pikkadel ooteperioodidel võib olla samalaadne mõju. Sellised tingimused on seetõttu takistusteks töötajate vabale liikumisele. Erinevalt sellest ei ole miinimumea nõue liikmeks saamisel takistuseks töötajate vabale liikumisele ning seetõttu seda käesolevas direktiivis ei käsitleta.

               (18)

               Õiguste omandamisega seotud nõudeid ei tuleks sarnastada muude tingimustega, mis on pensionõiguste omandamiseks sätestatud väljamakseteetapi suhtes riigisisese õiguse kohaselt või teatavate täiendavate pensioniskeemide, eelkõige määratud sissemaksetega skeemide eeskirjade kohaselt. Näiteks perioodi, mille jooksul peab isik pärast täiendava pensioniõiguse omandamist olema skeemi aktiivne liige, et saada pensioni annuiteedi või kapitalimakse kujul, ei käsitata õiguste omandamise eelperioodina.

               (19)

               Kui töösuhe lõpeb enne, kui lahkuv töötaja on jõudnud koguda omandatud pensioniõigusi või kui skeem või tööandja kannavad investeerimisriski, eelkõige määratud väljamaksega pensioniskeemide puhul, peaks skeem alati hüvitama lahkuva töötaja tehtud sissemaksed. Kui töösuhe lõpeb enne, kui lahkuv töötaja on jõudnud koguda omandatud pensioniõigusi, või kui lahkuv töötaja kannab investeerimisriski, eelkõige määratud sissemaksega pensioniskeemide puhul, võib skeem hüvitada nende sissemaksete abil tehtud investeeringute väärtuse. Kõnealune väärtus võib olla lahkuva töötaja sissemaksetest suurem või väiksem. Teine võimalus on see, et skeem hüvitab tehtud sissemaksete summa.

               (20)

               Lahkuvatel töötajatel peaks olema õigus jätta enda omandatud pensioniõigused säilitatud pensioniõiguste kujul alles selles täiendavas pensioniskeemis, milles nad oma õigused omandasid. Säilitatud õiguste puhul võib kaitset pidada samaväärseks, kui eriti määratud sissemaksega pensioniskeemi raames pakutakse lahkuvatele töötajatele võimalust kanda enda omandatud pensioniõigused või nende väärtus tervikuna üle täiendavasse pensioniskeemi, mis annab käesolevas direktiivis sätestatud õiglase kaitse.

               (21)

               Kooskõlas riigisisese õiguse ja tavaga tuleks võtta meetmeid säilitatud pensioniõiguste või nende väärtuse püsimise tagamiseks. Kõnealuste õiguste väärtus hetkel, mil liige skeemist lahkub, tuleks kindlaks määrata vastavalt riigisisesele õigusele ja tavale. Kõneluste õiguste väärtuse kohandamise puhul tuleks väärtuse arvutamisel arvesse võtta skeemi eripära ning tulevaste pensionile õigustatud isikute ja skeemi jäävate aktiivsete liikmete huve ning pensionile jäänud liikmete huve.

               (22)

               Käesoleva direktiiviga ei kohustata ühelgi juhul looma säilitatud pensioniõigustele soodsamaid tingimusi kui aktiivsete skeemide liikmete õigustele.

               (23)

               Kui lahkuva töötaja omandatud pensioniõigused või omandatud pensioniõiguste väärtus ei ületa asjaomase liikmesriigi kindlaksmääratud kohaldatavat ülempiiri ning et vältida suure hulga väikese väärtusega säilitatud pensioniõiguste haldamisest tulenevaid liiga suuri halduskulusid, võib pensioniskeemidele anda võimaluse neid omandatud õigusi mitte säilitada, vaid maksta need lahkuvatele töötajatele välja kapitalina, mis vastab tagatud pensioniõiguste väärtusele. Asjakohasel juhul tuleks ülekandeväärtus või kapitalimakse suurus määrata kindlaks vastavalt riigisisesele õigusele ja tavale. Liikmesriigid peaksid vajaduse korral kehtestama sellistele maksetele piirmäära, võttes arvesse, et töötaja tulevase pensionipõlve sissetulek oleks piisav.

               (24)

               Käesolevas direktiivis ei ole ette nähtud sätteid omandatud pensioniõiguste ülekandmiseks. Töötajate liikmesriikidevahelise liikuvuse hõlbustamiseks peaksid liikmesriigid võimaluste piires ja eelkõige uusi täiendavaid pensioniskeeme kasutusele võttes püüdma siiski parandada omandatud pensioniõiguste ülekantavust.

               (25)

               Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/41/EÜ (6) kohaldamist, tuleks skeemide aktiivseid liikmeid ja tulevasi pensionile õigustatud isikuid, kes kasutavad või kavatsevad kasutada vaba liikumise õigust, taotluse korral asjakohaselt teavitada nende täiendavatest pensioniõigustest. Kui skeemiga on seotud toitjakaotuspension, peaks vastavatel soodustatud isikutel olema samasugune teabe saamise õigus kui tulevastel pensionile õigustatud isikutel. Liikmesriikidel peaks olema võimalik sätestada, et kõnealust teavet ei tule esitada sagedamini kui kord aastas.

               (26)

               Täiendavate pensioniskeemide mitmekesisuse tõttu peaks liit piirduma selliste eesmärkide kindlaksmääramisega, mis tuleb saavutada üldises plaanis, mistõttu direktiiv on asjakohane õigusakt.

               (27)

               Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, milleks on hõlbustada töötajate liikmesriikidevahelise vaba liikumise õiguse kasutamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda direktiivi ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               (28)

               Käesoleva direktiiviga kehtestatakse miinimumnõuded ja jäetakse seega liikmesriikidele võimalus võtta vastu või säilitada soodsamaid sätteid. Käesoleva direktiivi rakendamisega ei saa üheski liikmesriigis õigustada tagasiminekut praeguse olukorraga võrreldes.

               (29)

               Komisjon peaks koostama käesoleva direktiivi kohaldamist käsitleva aruande hiljemalt kuue aasta möödumisel selle jõustumise kuupäevast.

               (30)

               Kooskõlas täiendavate pensioniskeemide korraldamist reguleerivate riigisiseste sätetega võivad liikmesriigid tööturu osapoolte ühise taotluse korral usaldada neile käesoleva direktiivi kollektiivlepinguid käsitlevate sätete rakendamise, tingimusel et liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et nad suudavad igal ajal tagada käesoleva direktiivi tulemuste saavutamise,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Reguleerimisese
   Käesolevas direktiivis sätestatakse eeskirjad, mille eesmärk on hõlbustada töötajate liikmesriikidevahelise vaba liikumise õiguse kasutamist, vähendades töösuhtega seotud täiendavaid pensioniskeeme käsitlevate teatavate eeskirjadega loodud takistusi.
   Artikkel 2
   Reguleerimisala
   1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse täiendavate pensioniskeemide suhtes, välja arvatud skeemid, mis on hõlmatud määrusega (EÜ) nr 883/2004.
   2.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata järgmise suhtes:

               a)

               täiendavad pensioniskeemid, mis on käesoleva direktiivi jõustumise ajaks lõpetanud uute aktiivsete liikmete vastuvõtmise ja jäävad neile suletuks;

               b)

               täiendavad pensioniskeemid, mille suhtes kohaldatakse meetmeid, mis hõlmavad riigisiseste õigusaktidega asutatud haldusasutuste või õigusasutuste sekkumist skeemide finantsolukorra säilitamiseks või taastamiseks, sealhulgas likvideerimismenetlust. Selline reguleerimisalast väljajätmine ei jätku pärast sekkumise lõppu;

               c)

               makseraskustesse sattunud skeemide tagatisskeemid, kompensatsiooniskeemid ja riikliku pensioni reservfondid ning

               d)

               tööandja poolt töötajale töösuhte lõpus tehtud ühekordne makse, mis ei ole seotud vanaduspensioniga.

         3.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata täiendavate pensioniskeemide osaks olevate invaliidsus- ja/või toitjakaotuspensionide suhtes, välja arvatud artiklite 5 ja 6 toitjakaotuspensioniga seotud erisätted.
   4.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse üksnes pärast artikli 8 kohast direktiivi ülevõtmist töötatud perioodide suhtes.
   5.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata selliste töötajate täiendavate pensioniõiguste omandamisele ja säilitamisele, kes liiguvad üheainsa liikmesriigi piires.
   Artikkel 3
   Mõisted
   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)

               „täiendav pension” — vanaduspension, mis on ette nähtud riigisisese õiguse ja tava kohaselt kehtestatud täiendava pensioniskeemi eeskirjadega;

               b)

               „täiendav pensioniskeem” — riigisisese õiguse ja tava kohaselt kehtestatud ning töösuhtega seotud tööandja vanaduspensioniskeem, mille eesmärk on pakkuda töötajatele täiendavat pensioni;

               c)

               „aktiivne skeemi liige” — töötaja, kellele tema kehtiv töösuhe annab või tõenäoliselt annab pärast omandamistingimuste täitmist õiguse täiendavale pensionile mõne täiendava pensioniskeemi sätete kohaselt;

               d)

               „ooteperiood” — periood, mille jooksul töötamine on riigisisese õiguse või täiendava pensioniskeemi eeskirjade kohaselt nõutav, et töötaja vastaks skeemi liikmeks saamise tingimustele;

               e)

               „õiguste omandamise eelperiood” — ajavahemik, mis on riigisisese õiguse või täiendava pensioniskeemi eeskirjade kohaselt vajalik selleks, et aktiivne skeemi liige omandaks õiguse kogunenud täiendavatele pensioniõigustele;

               f)

               „omandatud pensioniõigused” — õigus kogunenud täiendavatele pensioniõigustele, mis on omandatud pärast täiendava pensioniskeemi eeskirjade või, kui see on asjakohane, riigisisese õigusega ette nähtud pensioniõiguste omandamise tingimuste täitmist;

               g)

               „lahkuv töötaja” — aktiivne skeemi liige, kelle kehtiv töösuhe lõpeb muudel põhjustel kui see, et ta vastab täiendava pensioni saamise tingimustele, ja kes liigub liikmesriikide vahel;

               h)

               „tulevane pensionile õigustatud isik” — endine aktiivne skeemi liige, kes on omandanud pensioniõigused täiendavas pensioniskeemis ning kellele ei ole veel täiendavat pensioni selle skeemi alusel määratud;

               i)

               „säilitatud pensioniõigused” — omandatud pensioniõigused, mida hoitakse alles selles skeemis, kus need kogus tulevane pensionile õigustatud isik;

               j)

               „säilitatud pensioniõiguste väärtus” — riigisisese õiguse ja tava kohaselt arvutatud pensioniõiguste kapitaliväärtus.

         Artikkel 4
   Täiendavate pensioniskeemide alusel õiguste omandamise tingimused
   1.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, mis tagavad, et

               a)

               õiguste omandamise eelperioodi või ooteperioodi või mõlema perioodi kohaldamisel ei ole nende perioodide kogupikkus lahkuvate töötajate puhul mingil juhul pikem kui kolm aastat;

               b)

               kui pensioniõiguste omandamiseks on ette nähtud miinimumvanus, ei tohi see lahkuvate töötajate puhul olla suurem kui 21 eluaastat, ja

               c)

               kui lahkuval töötajal ei ole töösuhte lõppemise ajaks veel omandatud tagatud pensioniõigusi, maksab täiendav pensioniskeem tagasi lahkuva töötaja tehtud sissemaksed või lahkuva töötaja nimel vastavalt asjaomastele õigusaktidele või kollektiivkokkulepetele või -lepingutele tehtud sissemaksed või, kui lahkuv töötaja kannab investeerimisriski, kas nende sissemaksete summa või neist sissemaksetest tuleneva investeeringute väärtuse.

         2.   Liikmesriikidel on võimalus lubada tööturu osapooltel näha kollektiivlepinguga ette erinevad sätted, kui nendega tagatakse vähemalt samaväärne kaitse ja need ei loo takistusi töötajate vabale liikumisele.
   Artikkel 5
   Säilitatud pensioniõiguste säilitamine
   1.   Tingimusel et järgitakse lõigete 3 ja 4 sätteid, võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed, et tagada lahkuvate töötajate omandatud pensioniõiguste säilitamine selles täiendavas pensioniskeemis, kus õigused omandati. Kõnealuste õiguste algne väärtus lõike 2 tähenduses arvutatakse välja lahkuva töötaja töösuhte lõppemise ajal.
   2.   Liikmesriigid võtavad pensioniskeemi eeskirjade ning tava laadi arvestades vajalikud meetmed tagamaks, et lahkuvate töötajate ja nende ülalpidamisel olnud isikute säilitatud pensioniõigusi või nende väärtusi koheldakse kooskõlas skeemi aktiivsete liikmete õiguste väärtustega või juba makstavate pensionihüvitiste arendamisega, või tagavad selle muudel õiglase kohtlemisena käsitatavatel viisidel, mis võivad olla näiteks järgmised:

               a)

               kui täiendavas pensioniskeemis säilitatud pensioniõigused on kogunenud kui õigus nimisummale, tagatakse säilitatud pensioniõiguste nimiväärtus;

               b)

               kui omandatud õiguste väärtus ajas muutub, kohandatakse säilitatud pensioniõiguste väärtust

                           i)

                           vastavalt täiendava pensioniskeemi integreeritud intressimäärale või

                           ii)

                           vastavalt täiendava pensioniskeemi pakkuja saadud investeerimistulule

                     või

               c)

               kui omandatud pensioniõigusi kohandatakse näiteks vastavalt inflatsioonimäärale või palgatasemetele, kohandatakse säilitatud pensioniõiguste väärtust sellele vastavalt, kohaldades riigisisese õigusega või tööturu osapooltega kokkulepitud proportsionaalseid piirmäärasid.

         3.   Liikmesriigid võivad täiendavatel pensioniskeemidel lubada mitte säilitada lahkuvate töötajate omandatud pensioniõigusi, vaid teha lahkuvatele töötajatele nende teadlikul nõusolekul, sealhulgas kõikide kohaldatavate tasude suhtes, kapitalimakse, mis vastab omandatud pensioniõiguste väärtusele, kui omandatud pensioniõiguste väärtus ei ületa asjaomase liikmesriigi kehtestatud ülempiiri. Liikmesriik teavitab komisjoni kohaldatavast ülempiirist.
   4.   Liikmesriikidel on võimalus lubada tööturu osapooltel näha kollektiivlepinguga ette teistsugused sätted, kui nendega tagatakse vähemalt samaväärne kaitse ja need ei loo takistusi töötajate vabale liikumisele.
   Artikkel 6
   Teavitamine
   1.   Liikmesriigid tagavad, et aktiivsed skeemi liikmed saavad taotluse korral teavet selle kohta, kuidas töösuhte lõppemine mõjutab nende täiendavaid pensioniõigusi.
   Eelkõige antakse teavet seoses järgmisega:

               a)

               täiendavate pensioniõiguste omandamise tingimused ning töösuhte lõppemise tagajärjed nende kohaldamisele;

               b)

               nende omandatud pensioniõiguste väärtus või omandatud pensioniõiguste hinnang, mis on tehtud kuni 12 kuud enne taotluse kuupäeva;

               c)

               säilitatud pensioniõiguste suhtes edaspidi kehtivad tingimused.

         Kui skeem võimaldab varast juurdepääsu omandatud pensioniõigustele kapitalimakse tegemisena, peaks edastatav teave sisaldama kirjalikku avaldust, et skeemi liige peaks kaaluma soovitust investeerida kõnealune kogusumma vanaduspensioniks.
   2.   Liikmesriigid tagavad, et tulevased pensionile õigustatud isikud saavad taotluse korral teavet järgmise kohta:

               a)

               nende säilitatud pensioniõiguste väärtus või säilitatud pensioniõiguste hinnang, mis on koostatud kuni 12 kuud enne taotluse kuupäeva, ning

               b)

               säilitatud pensioniõiguste suhtes kehtivad tingimused.

         3.   Pensioniskeemide osaks olevate toitjakaotuspensionide puhul kohaldatakse lõiget 2 soodustatud isikute suhtes seoses toitjakaotushüvitise maksmisega.
   4.   Teave antakse selgelt, kirjalikult ja mõistliku aja jooksul. Liikmesriigid võivad ette näha, et teavet ei ole vaja anda sagedamini kui kord aastas.
   5.   Käesolevast artiklist tulenevad kohustused ei piira, vaid täiendavad direktiivi 2003/41/EÜ artiklist 11 tulenevate tööandjapensioni kogumisasutuste kohustuste kohaldamist.
   Artikkel 7
   Miinimumnõuded ja kaitse taseme säilitamine
   1.   Liikmesriigid võivad töötajate täiendavate pensioniõiguste omandamise, lahkuvate töötajate täiendavate pensioniõiguste säilitamise ning aktiivsete skeemi liikmete ja tulevaste pensionile õigustatud isikute teavitamise õiguse kohta võtta vastu või säilitada soodsamaid sätteid kui käesoleva direktiivi sätted.
   2.   Käesoleva direktiivi ülevõtmist ei või mingil juhul kasutada õigustusena olemasolevate täiendavate pensioniõiguste omandamise ja säilitamise õiguste või aktiivsete skeemi liikmete või tulevaste pensionile õigustatud isikute teavitamise õiguse vähendamiseks liikmesriikides.
   Artikkel 8
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu hiljemalt 21. maiks 2018 või tagavad, et tööturu osapooled kehtestavad nõutud sätted selleks kuupäevaks kokkuleppe teel. Liikmesriigid on kohustatud võtma vajalikud meetmed selleks, et nad oleksid võimelised tagama käesoleva direktiiviga nõutavad tulemused. Nad teavitavad nendest viivitamata komisjoni.
   2.   Kui liikmesriigid võtavad vastu lõikes 1 osutatud meetmed, lisavad nad meetmete ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 9
   Aruandlus
   1.   Liikmesriigid edastavad komisjonile kogu olemasoleva teabe käesoleva direktiivi kohaldamise kohta hiljemalt 21. maiks 2019.
   2.   Komisjon koostab hiljemalt 21. maiks 2020 aruande direktiivi kohaldamise kohta ning esitab selle Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele.
   Artikkel 10
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 11
   Adressaadid
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 16. aprill 2014

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         M. SCHULZ

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         D. KOURKOULAS

      (1)  ELT C 185, 8.8.2006, lk 37.

      (2)  Euroopa Parlamendi 20. juuni 2007. aasta seisukoht (ELT C 146E, 12.6.2008, lk 216) ja nõukogu 17. veebruari 2014. aasta esimese lugemise seisukoht (ELT C 77E, 15.3.2014, lk 1). Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2014. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (3)  Nõukogu 14. juuni 1971. aasta määrus (EMÜ) nr 1408/71 sotsiaalkindlustusskeemide kohaldamise kohta ühenduse piires liikuvate töötajate ja nende pereliikmete suhtes (EÜT L 149, 5.7.1971, lk 2).

      (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta (ELT L 166, 30.4.2004, lk 1).

      (5)  Nõukogu 29. juuni 1998. aasta direktiiv 98/49/EÜ ühenduse piires liikuvate töötajate ja füüsilisest isikust ettevõtjate täiendavate pensioniõiguste kaitse kohta (EÜT L 209, 25.7.1998, lk 46).

      (6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/41/EÜ tööandjapensioni kogumisasutuste tegevuse ja järelevalve kohta (ELT L 235, 23.9.2003, lk 10).


title: Nõukogu direktiiv 2001/114/EÜ, 20. detsember 2001, teatavate inimtoiduks ettenähtud täielikult või osaliselt veetustatud piimakonservide kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32001L0114

Euroopa Liidu Teataja L 015 , 17/01/2002 Lk 0019 - 0023

		Nõukogu direktiiv 2001/114/EÜ,20. detsember 2001,teatavate inimtoiduks ettenähtud täielikult või osaliselt veetustatud piimakonservide kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades järgmist:(1) Teatavaid toiduaineid käsitlevaid vertikaaldirektiive tuleks lihtsustada, et vastavalt Euroopa Nõukogu 11. ja 12. detsembril 1992 Edinburghis tehtud ning 10. ja 11. detsembril 1993 Brüsselis kinnitatud järeldustele arvesse võtta ainult neid olulisi nõudeid, millele nimetatud direktiividega hõlmatud tooted peavad vastama, et oleks võimalik nende vaba liikumine siseturul.(2) Nõukogu 18. detsembri 1975. aasta direktiivi 76/118/EMÜ (teatavaid inimtoiduks ettenähtud täielikult või osaliselt veetustatud piimakonserve käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) [4] vastuvõtmist on põhjendatud asjaoluga, et erinevused piimakonserve käsitlevates siseriiklikes õigusaktides võisid tekitada ebaausat konkurentsi ja eksitada tarbijaid ning avaldada sellega otsest mõju ühisturu kujunemisele ja toimimisele.(3) Direktiiv 76/118/EMÜ on välja töötatud selleks, et kehtestada teatavate piimakonservide koostist, tootmisnõudeid ja märgistamist reguleerivad määratlused ja ühiseeskirjad, et tagada nende toodete vaba liikumine ühenduses.(4) Direktiiv 76/118/EMÜ tuleks viia vastavusse toiduaineid käsitlevate ühenduse üldiste õigusaktidega, eelkõige märgistamist, lubatud lisaaineid ning hügieeni- ja tervishoiueeskirju sätestava nõukogu direktiiviga 92/46/EMÜ. [5](5) Selguse huvides tuleks direktiiv 76/118/EMÜ uuesti sõnastada, et muuta inimtoiduks ettenähtud täielikult või osaliselt veetustatud piimakonservide tootmis- ja turustamistingimuste eeskirjad kättesaadavamaks.(6) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2000/13/EÜ [6] sätestatud toiduainete märgistamise üldeeskirju tuleks kohaldada teatavatel tingimustel.(7) Vastavalt nõukogu 24. septembri 1990. aasta direktiivile 90/496/EMÜ toidu toitumisalase teabega märgistuse kohta [7] on teatavates liikmesriikides lubatud lisada nimetatud direktiivis määratletud toodetele vitamiine. Siiski ei ole vastu võetud otsust laiendada seda luba kogu ühendusele. Seetõttu on liikmesriikidel vabadus lubada või keelata lisada vitamiine oma siseriiklikele toodetele, kuigi kaupade vaba liikumine ühenduse piires tuleb asutamislepingust tulenevate eeskirjade ja põhimõtete kohaselt alati tagada.(8) Imikutele ja väikelastele ettenähtud toodete suhtes kohaldatakse komisjoni 14. mai 1991. aasta direktiivi imiku piimasegude ja jätkupiimasegude kohta. [8](9) Asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaselt ei ole liikmesriikide tasandil võimalik piisaval määral saavutada käesoleva direktiivi eesmärki kehtestada asjaomaste toodete kohta ühised määratlused ja eeskirjad ning viia sätted kooskõlla ühenduse üldiste õigusaktidega ning seega on nimetatud eesmärk käesoleva direktiivi laadi tõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil. Käesolev direktiiv kehtib üksnes ulatuses, mis on vajalik kõnealuse eesmärgi saavutamiseks.(10) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivile 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise kord. [9](11) Vaba liikumise uute tõkete vältimiseks peaksid liikmesriigid kõnealuste toodete puhul hoiduma käesoleva direktiiviga sätestamata siseriiklike sätete vastuvõtmisest,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevat direktiivi kohaldatakse I lisas määratletud osaliselt või täielikult veetustatud piimakonservide suhtes.Artikkel 2Direktiivi 90/496/EMÜ kohaselt võivad liikmesriigid lubada lisada vitamiine käesoleva direktiivi I lisas määratletud toodetele.Artikkel 3Direktiivi 2000/13/EÜ kohaldatakse I lisas määratletud toodete suhtes järgmistel tingimustel:1. a) I lisas loetletud tootenimetusi kasutatakse ainult kõnealuses lisas märgitud toodete puhul ja, ilma et see piiraks punkti b kohaldamist, tuleb neid kauplemisel nende toodete määratlemiseks kasutada;b) alternatiivina punktis a osutatud tootenimetustele sätestatakse II lisas erinimetuste loetelu; neid nimetusi võib kasutada II lisas sätestatud keeles ja tingimustel.2. Märgistusel tuleb märkida valmistoote suhtes massiprotsendina väljendatud piimarasva sisaldus, välja arvatud I lisa 1. jao punktides d ja g ning I lisa 2. jao punktis d määratletud toodete puhul, ja rasvata piima kuivekstrakti sisaldus protsendimäärana I lisa 1. jaos määratletud toodete puhul. Need andmed esitatakse kaubanime läheduses.3. I lisa 2. jaos määratletud toodete puhul peab märgistusel esitama soovitused lahjendamis- või taastamisviisi kohta, sealhulgas üksikasjad selliselt lahjendatud või taastatud toote rasvasisalduse kohta.4. Kui tooted, mille ühik kaalub alla 20 g, on pakitud välispakendisse, tuleb käesolevas artiklis nõutavad andmed esitada üksnes välispakendil, välja arvatud punkti 1 alapunktis a nõutav nimetus.5. I lisa 2. jaos määratletud toodete märgistusel näidatakse, et toode "ei ole ette nähtud alla 12 kuu vanuste imikute toiduks".Artikkel 4I ja II lisas määratletud toodete puhul ei võta liikmesriigid vastu käesoleva direktiiviga sätestamata siseriiklikke norme.Artikkel 5Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed, mis on seotud allpool loetletud küsimustega, võetakse vastu artikli 6 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt:- käesoleva direktiivi vastavusse viimine toiduaineid käsitlevate ühenduse üldiste õigusaktidega,- kohandamine tehnika arenguga.Artikkel 61. Komisjoni abistab nõukogu otsuse 69/414/EMÜ [10] artikliga 1 asutatud alaline toidukomitee (edaspidi "komitee").2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 kohaseks tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.3. Komitee võtab vastu oma töökorra.Artikkel 7Direktiiv 76/118/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates 17. juulist 2003.Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile tõlgendatakse viidetena käesolevale direktiivile.Artikkel 8Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid enne 17. juulit 2003. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Kõnealuseid õigusnorme tuleb kohaldada nii, et see võimaldaks:- lubada alates 17. juulist 2003 I lisas määratletud toodete turustamist, kui need vastavad käesolevas direktiivis sätestatud määratlustele ja eeskirjadele,- keelata alates 17. juulist 2004 nende toodete turustamine, mis ei vasta käesolevale direktiivile.Tooteid, mis ei vasta käesolevale direktiivile, kuid mis on märgistatud vastavalt direktiivile 76/118/EMÜ enne 17. juulit 2004, võib siiski turustada nende varude ammendumiseni.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 9Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 10Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 20. detsember 2001Nõukogu nimeleesistujaC. Picqué[1] EÜT C 231, 9.8.1996, lk 20.[2] EÜT C 279, 1.10.1999, lk 95.[3] EÜT C 56, 24.2.1997, lk 20.[4] EÜT L 24, 30.1.1976, lk 49. Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.[5] EÜT L 268, 14.9.1992, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 94/71/EÜ (EÜT L 368, 31.12.1994, lk 33).[6] EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29.[7] EÜT L 276, 6.10.1990, lk 40.[8] EÜT L 175, 4.7.1991, lk 35. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 1999/50/EÜ (EÜT L 139, 2.6.1999, lk 29).[9] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[10] EÜT L 291, 19.11.1969, lk 9.--------------------------------------------------I LISATOODETE MÄÄRATLUSED JA TOOTENIMETUSED1. Osaliselt veetustatud piimSee on magustatud või magustamata vedel toode, mis on saadud vahetult vee osalise eemaldamise teel piimast, lõssist või väherasvasest piimast või nende toodete segust, ja millele võib olla lisatud koort või täielikult veetustatud piima või mõlemaid, seejuures ei ületa täielikult veetustatud piima kogus valmistootes 25 % kogu piima kuivainest.- Magustamata kondenspiima liigida) Kõrge rasvasusega kondenspiimOsaliselt veetustatud piim, mis sisaldab rasva vähemalt 15 % ja piimakuivainet vähemalt 26,5 % massist.b) KondenspiimOsaliselt veetustatud piim, mis sisaldab rasva vähemalt 7,5 % ja piimakuivainet vähemalt 25 % massist.c) Väherasvane kondenspiimOsaliselt veetustatud piim, mis sisaldab rasva vähemalt 1 %, kuid alla 7,5 %, ja piimakuivainet vähemalt 20 % massist.d) Rasvata kondenspiimOsaliselt veetustatud piim, mis sisaldab rasva vähemalt 1 % ja piimakuivainet vähemalt 20 % massist.- Magustatud kondenspiima liigide) Magustatud kondenspiimOsaliselt veetustatud ja sahharoosilisandiga (poolvalge suhkur, valge suhkur või ekstra valge suhkur) piim, mis sisaldab rasva vähemalt 8 % ja piimakuivainet vähemalt 28 % massist.f) Magustatud väherasvane kondenspiimOsaliselt veetustatud ja sahharoosilisandiga (poolvalge suhkur, valge suhkur või ekstra valge suhkur) piim, mis sisaldab rasva vähemalt 1 %, kuid alla 8 %, ja piimakuivainet vähemalt 24 % massist.g) Magustatud rasvata kondenspiimOsaliselt veetustatud sahharoosilisandiga (poolvalge suhkur, valge suhkur või ekstra valge suhkur) piim, mis sisaldab rasva vähemalt 1 % ja piimakuivainet vähemalt 24 % massist.2. Täielikult veetustatud piimSee on tahke toode, mille veesisaldus ei ületa 5 % valmistoote massist ja mis on saadud vahetult vee eemaldamise teel piimast, täielikult või osaliselt kooritud piimast, rõõsast koorest või nende toodete segust.a) Kõrge rasvasusega piimapulberVeetustatud piim, mis sisaldab rasva vähemalt 42 % massist.b) TäispiimapulberVeetustatud piim, mis sisaldab rasva vähemalt 26 %, kuid alla 42 % massist.c) Väherasvane piimapulberVeetustatud piim, mis sisaldab rasva üle 1,5 %, kuid alla 26 % massist.d) LõssipulberVeetustatud piim, mis sisaldab rasva mitte üle 1,5 % massist.3. Töötlemisviisida) 1. jao punktides e–g määratletud toodete valmistamisel on lubatud lisakogus laktoosi, mis ei ületa 0,03 % valmistoote massist.b) Ilma et see piiraks 16. juuni 1992. aasta direktiivi 92/46/EMÜ (millega sätestatakse toorpiima, kuumtöödeldud piima ja piimapõhiste toodete tootmise ja turuleviimise tervishoiueeskirjad) kohaldamist, säilitatakse 1. ja 2. jaos osutatud tooteid järgmiselt:- kuumtöötluse teel (steriliseerimine, kõrgkuumutamine jne) 1. jao punktides a–d osutatud toodete puhul,- sahharoosi lisamise teel 1. jao punktides e–g osutatud toodete puhul,- dehüdraatimise teel 2. jaos osutatud toodete puhul.4. Lubatud lisandidArtikli 2 kohaselt võib käesolevas lisas osutatud toodete puhul lubada vitamiinide lisamist vastavalt direktiivile 90/496/EMÜ.--------------------------------------------------II LISATEATAVATE I LISAS LOETLETUD TOODETE ERIMÄRGISTUSa) Ingliskeelne mõiste "evaporated milk" tähendab I lisa 1. jao punktis b määratletud toodet, mis sisaldab rasva vähemalt 9 % ja piimakuivainet vähemalt 31 % massist.b) Prantsuskeelsed mõisted "lait demi-écrémé concentré" ja "lait demi-écrémé concentré non sucré", hispaaniakeelne mõiste "leche evaporada semidesnatada", hollandikeelsed mõisted "geëvaporeerde halfvolle melk" või "halfvolle koffiemelk" ja ingliskeelne mõiste "evaporated semi-skimmed milk" tähendavad I lisa 1. jao punktis c määratletud toodet, mis sisaldab rasva 4–4,5 % ja kuivainet vähemalt 24 % massist.c) Taanikeelne mõiste "kondenseret kaffefløde" ja saksakeelne mõiste "kondensierte Kaffeesahne" tähendavad I lisa 1. jao punktis a määratletud toodet.d) Taanikeelne mõiste "flødepulver", saksakeelsed mõisted "Rahmpulver" ja "Sahnepulver", prantsuskeelne mõiste "crème en poudre", hollandikeelne mõiste "roompoeder", rootsikeelne mõiste "gräddpulver" ja soomekeelne mõiste "kermajauhe" tähendavad I lisa 2. jao punktis a määratletud toodet.e) Prantsuskeelne mõiste "lait demi-écrémé concentré sucré", hispaaniakeelne mõiste "leche condensada semidesnatada" ja hollandikeelne mõiste "gecondenseerde halfvolle melk met suiker" tähendavad I lisa 1. jao punktis f määratletud toodet, mis sisaldab rasva 4–4,5 % ja piimakuivainet vähemalt 28 % massist.f) Prantsuskeelne mõiste "lait demi-écrémé en poudre", hollandikeelne mõiste "halfvolle melkpoeder" ja ingliskeelsed mõisted "semi-skimmed milk powder" või "dried semi-skimmed milk" tähendavad I lisa 2. jao punktis c määratletud toodet rasvasisaldusega 14–16 %.g) Portugalikeelne mõiste "leite em pó meio gordo" tähendab I lisa 2. jao punktis c määratletud toodet rasvasisaldusega 13–26 %.h) Hollandikeelne mõiste "koffiemelk" tähendab I lisa 1. jao punktis b määratletud toodet.i) Soomekeelne mõiste "rasvaton maitojauhe" tähendab I lisa 2. jao punktis d määratletud toodet.j) Hispaaniakeelne mõiste "leche en polvo semidesnatada" tähendab I lisa 2. jao punktis c määratletud toodet rasvasisaldusega 10–16 %.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 2013/13/EL, 13. mai 2013 , millega kohandatakse teatavaid direktiive maksustamise valdkonnas seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega

text:
               28.5.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 141/30

         NÕUKOGU DIREKTIIV 2013/13/EL,
   13. mai 2013,
   millega kohandatakse teatavaid direktiive maksustamise valdkonnas seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Horvaatia ühinemislepingut, eriti selle artikli 3 lõiget 4,
   võttes arvesse Horvaatia ühinemisakti, eriti selle artiklit 50,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Horvaatia ühinemisakti artiklis 50 on sätestatud, et kui institutsioonide ühinemiseelseid õigusakte on ühinemise tõttu vaja kohandada ja neid vajalikke kohandusi ei ole kõnealuse ühinemisakti ega selle lisadega ette nähtud, võtab nõukogu komisjoni ettepaneku alusel kvalifitseeritud häälteenamusega vastu selleks vajalikud õigusaktid, kui esialgset õigusakti ei võtnud vastu komisjon.

               (2)

               Horvaatia ühinemislepingu koostanud ja vastu võtnud konverentsi lõppaktis oli kirjas, et kõrged lepinguosalised jõudsid poliitilisele kokkuleppele institutsioonide vastu võetud õigusaktide kohandustes, mis on vajalikud seoses ühinemisega, ning nad kutsusid nõukogu ja komisjoni üles nimetatud kohandusi vastu võtma enne ühinemist ning neid vajaduse korral täiendama ja ajakohastama, et võtta arvesse liidu õiguse arengut.

               (3)

               Seetõttu tuleks vastavalt muuta direktiive 83/182/EMÜ, (1) 2003/49/EÜ, (2) 2008/7/EÜ, (3) 2009/133/EÜ (4) ja 2011/96/EL (5),

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiive 83/182/EMÜ, 2003/49/EÜ, 2008/7/EÜ, 2009/133/EÜ ja 2011/96/EL muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt Horvaatia liiduga ühinemise kuupäevaks. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad kõnealuseid sätteid alates Horvaatia liiduga ühinemise kuupäevast.
   Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub Horvaatia ühinemislepingu jõustumise korral ning nimetatud lepingu jõustumise kuupäeval.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 13. mai 2013

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         S. COVENEY

      (1)  Nõukogu 28. märtsi 1983. aasta direktiiv 83/182/EMÜ ühest liikmesriigist teise ajutiselt imporditud teatavate transpordivahendite maksuvabastuse kohta ühenduses (EÜT L 105, 23.4.1983, lk 59).

      (2)  Nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/49/EÜ eri liikmesriikide sidusühingute vaheliste intressimaksete ja litsentsitasude suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta (ELT L 157, 26.6.2003, lk 49).

      (3)  Nõukogu 12. veebruari 2008. aasta direktiiv 2008/7/EÜ kapitali suurendamise kaudse maksustamise kohta (ELT L 46, 21.2.2008, lk 11).

      (4)  Nõukogu 19. oktoobri 2009. aasta direktiiv 2009/133/EÜ eri liikmesriikide äriühingute ühinemise, jaotumise, eraldumise, varade üleandmise ja osade või aktsiate vahetamise ning Euroopa äriühingute (SE) või Euroopa ühistute (SCE) registrijärgse asukoha teise liikmesriiki üleviimise puhul rakendatava ühise maksustamissüsteemi kohta (ELT L 310, 25.11.2009, lk 34).

      (5)  Nõukogu 30. novembri 2011. aasta direktiiv 2011/96/EL eri liikmesriikide ema- ja tütarettevõtjate suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta (ELT L 345, 29.12.2011, lk 8).

      LISA

                  1.

                  Direktiivi 83/182/EMÜ lisasse lisatakse järgmine tekst:
                  „HORVAATIA

                              —

                              poseban porez na motorna vozila (Zakon o posebnom porezu na motorna vozila (Narodne novine broj 15/13))”.

                  2.

                  Direktiivi 2003/49/EÜ muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              artikli 3 punkti a alapunktis iii lisatakse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne:

                                          „—

                                             porez na dobit Horvaatias,”

                              b)

                              lisasse lisatakse järgmine punkt:

                                          „z)

                                          Horvaatia õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „dioničko društvo” ja „društvo s ograničenom odgovornošću”, ning muud Horvaatia õiguse alusel asutatud ja Horvaatia äriühingu tulumaksuga maksustatavad äriühingud”.

                  3.

                  Direktiivi 2008/7/EÜ I lisasse lisatakse järgmine punkt:

                              „11a)

                              Horvaatia õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse

                                          i)

                                          dioničko društvo;

                                          ii)

                                          društvo s ograničenom odgovornošću”.

                  4.

                  Direktiivi 2009/133/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              A osasse lisatakse järgmine punkt:

                                          „ka)

                                          Horvaatia õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „dioničko društvo” ja „društvo s ograničenom odgovornošću”, ning muud Horvaatia õiguse alusel asutatud ja Horvaatia äriühingu tulumaksuga maksustatavad äriühingud;”;

                              b)

                              B osas lisatakse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne:

                                          „—

                                             porez na dobit Horvaatias;”.

                  5.

                  Direktiivi 2011/96/EL I lisa muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              A osasse lisatakse järgmine punkt:

                                          „ka)

                                          Horvaatia õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „dioničko društvo” ja „društvo s ograničenom odgovornošću”, ning muud Horvaatia õiguse alusel asutatud ja Horvaatia äriühingu tulumaksuga maksustatavad äriühingud;”

                              b)

                              B osas lisatakse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne:

                                          „—

                                             porez na dobit Horvaatias,”.


title: Komisjoni direktiiv 2013/44/EL, 30. juuli 2013 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda selle I ja IA lisasse toimeaine maisitõlvikupulber  EMPs kohaldatav tekst

text:
               31.7.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 204/49

         KOMISJONI DIREKTIIV 2013/44/EL,
   30. juuli 2013,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda selle I ja IA lisasse toimeaine maisitõlvikupulber
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, (1) eriti selle artikli 16 lõike 2 teist lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 4. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1451/2007 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta) (2) on kehtestatud selliste toimeainete loetelu, mida on vaja hinnata nende kandmiseks direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse. See loetelu hõlmab maisitõlvikupulbrit.

               (2)

               Määruse (EÜ) nr 1451/2007 kohaselt on maisitõlvikupulbrit hinnatud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2 kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad kõnealuse direktiivi V lisas kindlaksmääratud tooteliiki 14 (näriliste tõrjevahendid).

               (3)

               Referentliikmesriigiks määrati Kreeka, kes esitas 22. oktoobril 2009 komisjonile pädeva asutuse aruande ja soovituse vastavalt määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 14 lõigetele 4 ja 6.

               (4)

               Komisjon ja liikmesriigid on koostöös taotlejaga pädeva asutuse aruande läbi vaadanud. Määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 15 lõike 4 kohaselt lisati läbivaatuse tulemused 21. septembril 2012 alalises biotsiidide komitees hindamisaruandesse.

               (5)

               Hindamisaruanne näitab, et maisitõlvikupulbrit sisaldavate biotsiidide kasutamisel näriliste tõrjevahendina võib eeldada, et need vastavad direktiivi 98/8/EÜ artiklis 5 sätestatud nõuetele, ja seepärast soovitatakse kanda maisitõlvikupulber kasutamiseks tooteliiki 14 kuuluva toimeainena kõnealuse direktiivi I lisasse. Seda soovitust on asjakohane järgida.

               (6)

               Hindamisaruanne näitab ka seda, et maisitõlvikupulbrit sisaldavate biotsiidide kasutamisel näriliste tõrjevahendina võib eeldada, et need on üksnes vähesel määral ohtlikud inimestele, muusse kui sihtliiki kuuluvatele loomadele ja keskkonnale, eelkõige uuritud ja hindamisaruandes üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviisi korral, st graanulitena kuivas kohas. Seepärast soovitatakse aruandes kanda maisitõlvikupulber eespool nimetatud kasutamiseks direktiivi 98/8/EÜ lisasse IA. Seda soovitust on asjakohane järgida.

               (7)

               Kooskõlas praeguse tavaga ja vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 10 lõikele 1 on asjakohane kanda maisitõlvikupulber lisasse vaid kümneks aastaks.

               (8)

               ELi tasandil ei ole hinnatud kõiki võimalikke kasutusalasid ega kokkupuutestsenaariume. Seepärast on asjakohane nõuda, et liikmesriigid hindavad selliseid kasutusalasid või kokkupuutestsenaariume ning selliseid riske inimestele ja keskkonnaosadele, mida ei ole riskide hindamisel ELi tasandil piisava põhjalikkusega uuritud, ning tagavad tootele turustusloa andmisel, et võetakse sobivad meetmed või kehtestatakse eritingimused kindlakstehtud riskide vähendamiseks lubatava tasemeni.

               (9)

               Käesoleva direktiivi kohaselt vastu võetud sätteid tuleks kohaldada samaaegselt kõikides liikmesriikides, et tagada maisitõlvikupulbrit toimeainena sisaldavate tooteliiki 14 kuuluvate biotsiidide võrdne kohtlemine ELi turul ja hõlbustada kogu biotsiidituru nõuetekohast toimimist.

               (10)

               Toimeaine direktiivi 98/8/EÜ I ja IA lisasse kandmisele peaks eelnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda uute nõuete täitmiseks ning toimiku koostanud taotlejad saaksid kasutada kogu kümneaastast andmekaitseaega, mis direktiivi 98/8/EÜ artikli 12 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt algab toimeaine lisasse kandmise kuupäevast.

               (11)

               Lisasse kandmisele peaks järgnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid saaksid rakendada direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõiget 3.

               (12)

               Seepärast tuleks direktiivi 98/8/EÜ vastavalt muuta.

               (13)

               Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (3) kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi komponentide ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel.

               (14)

               Direktiivi 98/8/EÜ artikli 28 lõike 1 kohaselt loodud komitee ei ole käesolevas direktiivis sätestatud meetmete kohta oma arvamust avaldanud ning seepärast esitas komisjon kõnealuseid meetmeid käsitleva ettepaneku nõukogule ja saatis selle Euroopa Parlamendile. Nõukogu ei teinud otsust kahekuulise ajavahemiku jooksul, mis on ette nähtud nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (4) artikliga 5a, ning seepärast esitas komisjon ettepaneku viivitamata Euroopa Parlamendile. Euroopa Parlament ei avaldanud ettepaneku edastamisest möödunud nelja kuu jooksul meetmele vastuseisu,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 98/8/EÜ I ja IA lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. jaanuariks 2014. Nad edastavad nimetatud normide teksti viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. veebruarist 2015.
   Kui liikmesriigid võtavad kõnealused normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 30. juuli 2013

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

      (2)  ELT L 325, 11.12.2007, lk 3.

      (3)  ELT C 369, 17.12.2011, lk 14.

      (4)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

      LISA

                  1)

                  Direktiivi 98/8/EÜ I lisasse lisatakse järgmine kanne:

                              Nr

                              Tavanimetus

                              IUPACi nimetus
                              Identifitseerimisnumbrid

                              Toimeaine minimaalne puhtusaste (1)

                              Lisamise kuupäev

                              Artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse ühte joonealuses märkuses osutatud eranditest (2)

                              Lisasse kuulumise lõppkuupäev

                              Toote liik

                              Erisätted (3)

                              „67

                              Maisitõlvikupulber

                              Ei ole määratud

                              1 000 g/kg

                              1. veebruar 2015

                              31. jaanuar 2017

                              31. jaanuar 2025

                              14

                              Tootele loa andmise taotluse hindamisel vastavalt artiklile 5 ja VI lisale hindavad liikmesriigid teatava toote puhul, kui see on asjakohane, kasutusviise või kokkupuutestsenaariume ning selliseid ohtusid inimestele ja keskkonnaosadele, mida ei ole liidu tasandil riskide hindamisel piisavalt põhjalikult uuritud.”

                  2)

                  Direktiivi 98/8/EÜ IA lisasse lisatakse järgmine kanne:

                              Nr

                              Tavanimetus

                              IUPACi nimetus
                              Identifitseerimisnumbrid

                              Toimeaine miinimumpuhtus turustatavas biotsiidis

                              Lisamise kuupäev

                              Artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg (v.a rohkem kui ühte toimeainet sisaldavad tooted, mille puhul artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg on viimases asjaomase toimeaine lisamise otsuses sätestatud tähtaeg)

                              Lisasse kuulumise lõppkuupäev

                              Toote liik

                              Erisätted (4)

                              „3

                              Maisitõlvikupulber

                              Ei ole määratud

                              1 000 g/kg

                              1. veebruar 2015

                              31. jaanuar 2017

                              31. jaanuar 2025

                              14

                              Liikmesriigid tagavad, et registreerimisel täidetakse järgmisi tingimusi:

                                          —

                                          kasutamiseks ainult graanulitena kuivas kohas.”

         (1)  Selles veerus viidatud puhtusaste oli selle toimeaine minimaalne puhtusaste, mida kasutati direktiivi artikli 11 kohasel hindamisel. Turule viidud tootes võib toimeaine puhtusaste olla kas sama või erinev, kui on tõestatud, et toimeaine on hinnatud ainega tehniliselt samaväärne.

         (2)  Selliste toodete puhul, mis sisaldavad mitut artikli 16 lõikega 2 hõlmatud toimeainet, on artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg käesolevasse lisasse viimasena kantavat toimeainet käsitlev tähtaeg. Selliste toodete puhul, millele on esmakordne luba antud vähem kui 120 päeva enne artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaega ning mille loa vastastikuse tunnustamise täielik taotlus on artikli 4 lõike 1 kohaselt esitatud 60 päeva jooksul alates tootele esmakordse loa saamisest, pikendatakse kõnealuse taotlusega seotud tähtaega, mis on ette nähtud artikli 16 lõike 3 järgimiseks, esmakordse loa vastastikuse tunnustamise teel 120 päeva võrra alates kuupäevast, mil loa vastastikuse tunnustamise täielik taotlus vastu võeti. Selliste toodete puhul, mille suhtes liikmesriik on teinud ettepaneku teha erand vastastikuse tunnustamise põhimõttest kooskõlas artikli 4 lõikega 4, pikendatakse artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaega 30 päeva võrra alates kuupäevast, mil komisjon võttis vastu artikli 4 lõike 4 teise lõigu kohase otsuse.

         (3)  VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamiseks vajalike hindamisaruannete sisu ja järeldused on kättesaadavad komisjoni veebilehel http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm

         (4)  VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamiseks vajalike hindamisaruannete sisu ja järeldused on kättesaadavad komisjoni veebilehel http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm


title: Nõukogu direktiiv, 15. juuli 1980, suure lämmastikusisaldusega ammooniumnitraat-lihtväetisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Avis juridique important

|

31980L0876

Official Journal L 250 , 23/09/1980 P. 0007 - 0011 Finnish special edition: Chapter 13 Volume 11 P. 0003  Spanish special edition: Chapter 13 Volume 11 P. 0071  Swedish special edition: Chapter 13 Volume 11 P. 0003  Portuguese special edition Chapter 13 Volume 11 P. 0071

NÕUKOGU DIREKTIIV,15. juuli 1980,suure lämmastikusisaldusega ammooniumnitraat-lihtväetisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(80/876/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,1võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,2võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust3ning arvestades, et:väetisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitlevas nõukogu 18. detsembri 1975. aasta direktiivis 76/116/EMÜ4 on juba sätestatud ühenduse eeskirjad ühenduses kõige olulisemate liht- ja kompleksväetiste tähistamise, koostise, märgistamise ja pakendamise kohta; nimetatud direktiivis käsitletakse eelkõige ammooniumnitraatväetisi; võttes arvesse seda liiki väetiste eripära ja sellest tulenevaid nõudeid seoses avaliku julgeoleku ning töötajate tervise ja kaitsega, peetakse vajalikuks kehtestada täiendavad ühenduse eeskirjad nende väetiste kohta;ammooniumnitraat on oluline koostisaine mitmesugustes toodetes, millest mõned on mõeldud kasutamiseks väetisena ja mõned lõhkeainena; lahknevuste tõttu siseriiklikes sätetes, milles käsitletakse väetisena kasutatavate toodete muudest ammooniumnitraadi baasil valmistatud toodetest erinevat liigitamist, erinevad ammooniumnitraatväetiste turustamist reguleerivad eeskirjad liikmesriigiti üksteisest; kõnesolevate lahknevuste tõttu takistavad need eeskirjad kõrge lämmastikusisaldusega ammooniumnitraat-lihtväetistega kauplemist Euroopa Majandusühenduses;neid ühisturu rajamise takistusi saab vähendada või koguni kõrvaldada, kui samad nõuded võetakse vastu kõigis liikmesriikides kas lisaks olemasolevatele õigusaktidele või nende asemel;teatavaid käesoleva direktiiviga hõlmatud tooteid saab teatavatel juhtudel kasutada ka muul otstarbel kui need, milleks nad on mõeldud, see võib ohustada inimeste ja vara turvalisust; järelikult ei tohi liikmesriike takistada astumast vajalikke samme sellise kasutamise vältimiseks;seetõttu ja avaliku julgeoleku huvides on vaja eelkõige ühenduses kindlaks määrata iseloomulikud omadused, mille põhjal eristatakse kõrge lämmastikusisaldusega ammooniumnitraat-lihtväetisi seda liiki ammooniumnitraadist, mida kasutatakse lõhkeaineks mõeldud toodete valmistamiseks;ohutuse tagamiseks peavad kõrge lämmastikusisaldusega ammooniumnitraat-lihtväetised vastama teatavatele omadustele; lisaks sellele soovivad mitmed liikmesriigid oma äranägemisel kehtestada nõude nende väetiste detonatsioonikindluse katsetamiseks kas enne või pärast turustamist;analüüsi- ja järelevalvemeetodite kindlaksmääramine, samuti tehnika arengut arvestades nende muutmine ja täiendamine kujutavad endast tehnilisi meetmeid, mille vastuvõtmise kohustus tuleks panna komisjonile, nii et protseduuri saaks lihtsustada ja kiirendada;tehnika areng teeb vajalikuks käesoleva direktiivi tehniliste nõuete kiire vastuvõtmise; asjakohane kord on direktiivi 76/116/EMÜ artiklite 10 ja 11 alusel väetisi käsitlevate direktiivide kohandamiseks tehnika arenguga juba kehtestatud,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11: Ilma et see piiraks direktiivi 76/116/EMÜ kohaldamist, kohaldatakse käesolevat direktiivi ühenduse liikmesriikides turule viidud suure lämmastikusisaldusega ammooniumnitraat-lihtväetiste suhtes.2. Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab mõiste "väetised" keemiliselt ammooniumnitraadi baasil valmistatud ja väetisena kasutamiseks mõeldud tooteid, mis sisaldavad üle 28 massiprotsendi lämmastikku ja võivad sisaldada anorgaanilisi lisandeid või inertseid aineid, nagu peenestatud lubjakivi, dolomiit, kaltsiumsulfaat, magneesiumsulfaat või kiseriit.3. Lõikes 2 nimetamata anorgaanilised lisandid ja inertsed ained, mida kasutatakse väetiste kokkusegamisel, ei tohi suurendada nende kuumustundlikkust ja detonatsioonikalduvust.Artikkel 2Märget "EMÜ väetis" võib kanda väetis, mis vastab I lisas ettenähtud omadustele ja piirangutele. Väetise nõuetele vastavuse tõendamiseks kasutab väetise turustamise eest vastutav ühenduses asuv isik märget "EMÜ väetis".Artikkel 3Lõpptarbijale võib tarnida üksnes pakendatud väetist.Väetiste veole kohaldatakse edaspidigi rahvusvahelisi ohtlike ainete veo eeskirju.Artikkel 4Liikmesriigid ei või käesolevas direktiivis sätestatud nõuetega seotud põhjustel keelata, piirata ega takistada "EMÜ väetise" märget kandva ja käesoleva direktiivi nõuetele vastava väetise turustamist.Artikkel 5Käesoleva direktiivi sätted ei välista avaliku julgeoleku seisukohalt põhjendatud meetmete võtmist, millega keelatakse, piiratakse või takistatakse väetiste turustamist.Artikkel 6Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et "EMÜ väetise" märkega turuleviidavad väetised vastaksid käesoleva direktiivi sätetele ja selle I lisale.Artikkel 71. Ilma et see piiraks artiklis 6 nimetatud meetmeid, võivad liikmesriigid oma äranägemisel täiendavalt kontrollida "EMÜ väetise" märkega väetisi. Neid kontrollimisi võib teha kas enne või pärast väetiste turuleviimist või samal ajal mõlemas etapis.2. Sellise kontrollimise korral võib teha ainult II lisas kirjeldatud katse.3. Käesoleva direktiivi nõuetele vastava "EMÜ väetise" ja liikmesriikide äranägemisel tehtava II lisas kirjeldatud detonatsioonikindluse katse suhtes ei kohaldata niisuguseid siseriiklikke õigusnorme - eriti ladustamise suhtes -, mis on sama ranged nagu nendele nõuetele mittevastavate toodete puhul kohaldatavad õigusnormid.Artikkel 81. Direktiivi 76/116/EMÜ artiklis 11 sätestatud korras kehtestatakse järgmised sätted:- I lisa punktidele 1, 2 ja 6 vastavuse kontrollimise meetod ning II lisas kirjeldatud katse tegemise meetod,- II lisas ettenähtud termotsüklite arv, mis väetis peab läbima. Nähakse ette vähemalt kaks termotsüklit,- analüüsi- ja proovivõtumeetodid,- raskmetallide lubatud piirsisaldus.2. Väetiste koostise ja omaduste määramise meetodite ning detonatsioonikindluse katse tegemise meetodi tehnika arenguga kohandamiseks vajalikud võimalikud muudatused võetakse vastu samas korras.3. Kolm aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist võetakse samas korras vastu otsus selle kohta, kas I lisa 1. jaos nimetatud katse puhul säilitatakse kahe termotsükli tegemise nõue.Artikkel 91. Kui liikmesriigil on alust arvata, et teatav käesoleva direktiivi nõuetele vastav väetis kujutab siiski ohtu julgeolekule või tervisele, võib ta ajutiselt keelata selle väetise turustamise oma territooriumil või kohaldada selle suhtes eritingimusi. Asjaomane liikmesriik teatab sellest viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile ning põhjendab oma otsust.2. Komisjon konsulteerib kuue nädala jooksul asjaomaste liikmesriikidega ning esitab seejärel viivitamata oma arvamuse ja võtab asjakohased meetmed.3. Kui komisjon arvab, et käesolevas direktiivis on vaja teha tehnilisi muudatusi, võtab kas komisjon või nõukogu need muudatused vastu artiklis 8 sätestatud korras. Sellisel juhul võib kaitsemeetmeid võtnud liikmesriik need muudatuste jõustumiseni kehtima jätta.Artikkel 101. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud normid kaheksateistkümne kuu jooksul pärast direktiivi teatavakstegemist ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 1. jaanuarist 1984.2. Liikmesriigid tagavad, et komisjonile tehakse teatavaks käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide tekst.Artikkel 11Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 15. juuli 1980Nõukogu nimeleesistujaJ. SANTER1 EÜT C 16, 23.1.1976, lk 4.2 EÜT C 125, 8.6.1976, lk 43.3 EÜT C 204, 30.8.1976, lk 10.4 EÜT L 24, 30.1.1976, lk 21.I LISASUURE LÄMMASTIKUSISALDUSEGA AMMOONIUMNITRAAT-LIHTVÄETISTE OMADUSED JA PIIRNORMID1. Poorsus (õliretensioon)Eelnevalt temperatuurivahemikus 25-50 °C kaks termotsüklit läbinud väetise õliretensioon ei tohi ületada 4 massiprotsendi.2. Põlevad komponendidSüsinikule arvestatud põleva materjali protsent ei tohi olla üle 0,2 vähemalt 31,5 massiprotsendise lämmastikusisaldusega väetiste puhul ja ei tohi olla üle 0,4, kui väetise lämmastikusisaldus on vähemalt 28, kuid alla 31,5 massiprotsendi.3. pH10 g väetise lahustamisel 100 ml vees saadud lahuse pH peab olema vähemalt 4,5.4. Osakeste suuruse määramine1 mm avadega sõela ei tohi läbida üle 5 % osakestest ning 0,5 mm avadega sõela ei tohi läbida üle 3 % osakestest.5. KloorKloori suurimaks sisalduseks kehtestatakse 0,02 massiprotsenti.6. RaskmetallidRaskmetalle ei tohi tahtlikult lisada ja tootmise käigus juhuslikult lisanduvad raskmetallide jäljed ei tohi ületada komitee kehtestatud piirnorme.II LISAARTIKLIS 7 NIMETATUD DETONATSIOONIKATSE KIRJELDUSDetonatsioonikatse tehakse representatiivse väetiseprooviga. Enne detonatsioonikatset läbib kogu proovimass kuni viis termotsüklit.Väetisega tehakse detonatsioonikatse rõhtsalt asetsevas terastorus järgmistes tingimustes:Õmblusteta terastoruToru pikkus: vähemalt 1 000 mmNominaalne välisläbimõõt: vähemalt 114 mmNominaalne seina paksus: vähemalt 5 mmVõimenduslaeng: selleks et määrata proovi tundlikkust detonatsiooni edasikandumisele, valitakse võimenduslaengu liik ja mass nii, et proovile avaldatav detonatsioonisurve oleks maksimaalneKatsetemperatuur: 15-25 °CPliist indikaatorsilindrid detonatsiooni määramiseks: läbimõõt 50 mm kõrgus 100 mmPliisilindrid asetatakse 150 mm intervallidega nii, et nad kannaksid terastoru rõhtasendis. Katset tehakse kaks korda. Katse loetakse lõplikuks, kui kummaski katses ühe või mitme kandva silindri muljutuse määr on alla 5 %.


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/61/EÜ, 19. juuli 2002, millega üheksateistkümnendat korda muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe (asovärvained) turustamise ja kasutamise piirangutega

text:
Avis juridique important

|

32002L0061

Official Journal L 243 , 11/09/2002 P. 0015 - 0018

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2002/61/EÜ,19. juuli 2002,millega üheksateistkümnendat korda muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe (asovärvained) turustamise ja kasutamise piirangutegaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[2]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras[3]ning arvestades järgmist:(1) Siseturu suhtes tehtav töö peaks järk-järgult parandama elu kvaliteeti, tervisekaitset ja tarbijaohutust. Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed tagavad heal tasemel tervise- ja tarbijakaitse.(2) Teatavaid asovärvaineid sisaldavatel tekstiili- ja nahatoodetel on omadus eraldada keskkonda teatavaid arüülamiine, mis võivad põhjustada vähktõveohtu.(3) Teatavates liikmesriikides juba vastu võetud või kavandatavad piirangud asovärvitud tekstiili- ja nahatoodete kasutamise suhtes puudutavad siseturu väljakujundamist ja toimimist. Sellepärast on vaja ühtlustada liikmesriikide õigusakte selles valdkonnas ning sellest tulenevalt muuta I lisa nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivis 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega[4].(4) Toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee on komisjoni päringu peale kinnitanud, et teatavate asovärvainetega värvitud tekstiili- ja nahatoodetest tulenev vähktõveoht annab põhjust muret tunda.(5) Inimese tervise kaitseks tuleks keelata ohtlike asovärvainete kasutamine ja selliste värvainetega värvitud mõningate toodete turustamine.(6) Ringlusse võetud kiududest valmistatud tekstiilitoodete suhtes tuleks kohaldada direktiivi 76/769/EMÜ liite punktis 43 loetletud amiinide kontsentratsiooni ülempiiri 70 miljondikku. Seda tuleks teha üleminekuajal kuni 1. jaanuarini 2005, kui amiinid satuvad keskkonda jääkidest, mis on pärit samade kiudude eelmisest värvimisest. See võimaldab tekstiilide ringlussevõttu, mis on üldiselt kasulik keskkonnale.(7) Käesoleva direktiivi kohaldamiseks on tarvis ühtlustatud katsemeetodeid. Need meetodid peaks kehtestama komisjon vastavalt direktiivi 76/769/EMÜ artiklile 2a. Katsemeetodid tuleks eelistatavalt välja arendada Euroopa tasandil ning võimaluse korral peaks seda tegema Euroopa Standardikomitee (CEN).(8) Katsemeetodid, sealhulgas 4-amino-asobenseeni analüüsimiseks kasutatavad katsemeetodid tuleks uuesti läbi vaadata uute teaduslike teadmiste taustal.(9) Teatavaid asovärvaineid käsitlevad sätted tuleks uuesti läbi vaadata uute teaduslike teadmiste taustal, eriti seoses vajadusega hõlmata muid aineid, mida käesolev direktiiv ei käsitle, ja muid aromaatseid amiine. Erilist tähelepanu tuleks pöörata võimalikele ohtudele, mis ähvardavad lapsi.(10) Käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira nende ühenduse õigusaktide kohaldamist, milles on sätestatud töötajate kaitse miinimumnõuded, mis sisalduvad nõukogu direktiivis 89/391/EMÜ[5] ning sellel põhinevates üksikdirektiivides, eriti nõukogu direktiivis 90/394/EMÜ[6] ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 98/24/EÜ[7],ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 76/769/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 2Katsemeetodid direktiivi 76/769/EMÜ I lisa punkti 43 kohaldamiseks võtab vastu komisjon vastavalt kõnealuse direktiivi artiklis 2a osutatud korrale.Artikkel 31. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 11. septembril 2003. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 11. septembrist 2003.2. Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 4Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 19. juuli 2002Euroopa Parlamendi nimelpresidentP. COXNõukogu nimeleesistujaT. PEDERSENLISADirektiivi 76/769/EMÜ I lisa muudetakse järgmiselt.1. Lisatakse järgmine punkt:"43. Asovärvained 1. Asovärvaineid, mis ühe või mitme asorühma reduktiivse jagunemise teel võivad keskkonda eraldada ühte või mitut liites loetletud aromaatset amiini tuvastatavates kontsentratsioonides, st üle 30 miljondiku valmistoodetes või nende värvitud osades, vastavalt käesoleva direktiivi artikliga 2a ette nähtud katsemeetodile, ei tohi kasutada tekstiili- ega nahatoodetes, mis võivad otse ja kestvalt kokku puutuda inimese naha või suuõõnega, näiteks järgmistes toodetes: - rõivad, voodipesu, käterätid, juuksekaunistused, parukad, kübarad, rätid ja muud hügieenitooted, magamiskotid, - jalatsid, kindad, käekellarihmad, käekotid, rahakotid, mapid, toolikatted, kaelas kantavad rahakotid, - tekstiil- ja nahkmänguasjad ning mänguasjad, millel on tekstiilist või nahast rõivastus, - lõpptarbijale kasutamiseks ette nähtud lõngad ja kangad. 2. Lisaks sellele ei tohi eespool punktis 1 osutatud tekstiili- ja nahatooteid turustada, kui need ei vasta kõnealuses punktis esitatud nõuetele. Erandina ei kohaldata seda sätet kuni 1. jaanuarini 2005 tekstiilitoodete kohta, mis on valmistatud ringlusse võetud kiududest, kui amiinid satuvad keskkonda jääkidest, mis on pärit samade kiudude eelmisest värvimisest, ning loetletud amiinid eralduvad keskkonda kontsentratsioonis alla 70 miljondiku. 3. Hiljemalt 11. septembril 2005 vaatab komisjon asovärvaineid käsitlevad sätted uuesti läbi uute teaduslike teadmiste taustal."2. Liitesse lisatakse järgmine punkt:"Punkt 43 - AsovärvainedAromaatsete amiinide loendCAS nr Indeksinumber EC nr Ained1 92-67-1 612-072-00-6 202-177-1 bifenüül-4-üülamiin-4-aminobifenüülksenüülamiin2 92-87-5 612-042-00-2 202-199-1 bensidiin3 95-69-2 202-441-6 4-kloro-o-toluidiin4 91-59-8 612-022-00-3 202-080-4 2-naftüülamiin5 97-56-3 611-006-00-3 202-591-2 o-aminoasotolueen 4-amino-2',3-dimetüülasobenseen 4-o-tolüül-aso-o-toluidiin6 99-55-8 202-765-8 5-nitro-o-toluidiin7 106-47-8 612-137-00-9 203-401-0 4-kloroaniliin8 615-05-4 210-406-1 4-metoksü-m-fenüleendiamiin9 101-77-9 612-051-00-1 202-974-4 4,4'-metüleendianiliin 4,4'-diaminodifenüülmetaan10 91-94-1 612-068-00-4 202-109-0 3,3'-diklorobensidiin 3,3'-diklorobifenüül-4,4'-üleendiamiin11 119-90-4 612-036-00-X 204-355-4 3,3'-dimetoksübensidiin-o-dianisidiin12 119-93-7 612-041-00-7 204-358-0 3,3'-dimetüülbensidiin 4,4'-bi-o-toluidiin13 838-88-0 612-085-00-7 212-658-8 4,4'-metüleendi-o-toluidiin14 120-71-8 204-419-1 6-metoksü-m-toluidiin p-kresidiin15 101-14-4 612-078-00-9 202-918-9 4,4'-metüleen-bis-(2-kloro-aniliin) 2,2'-dikloro-4,4'-metüleen-dianiliin16 101-80-4 202-977-0 4,4'-oksüdianiliin17 139-65-1 205-370-9 4,4'-tiodianiliin18 95-53-4 612-091-00-X 202-429-0 o-toluidiin 2-aminotolueen19 95-80-7 612-099-00-3 202-453-1 4-metüül-m-fenüleendiamiin20 137-17-7 205-282-0 2,4,5-trimetüülaniliin21 90-04-0 612-035-00-4 201-963-1 o-anisidiin 2-metoksüaniliin22 60-09-3 611-008-00-4 200-453-6 4-amino-asobenseen"[1] EÜT C 89 E, 28.3.2000, lk 67 ja EÜT C 96 E, 27.3.2001, lk 269.[2] EÜT C 204, 18.7.2000, lk 90.[3] Euroopa Parlamendi 7. septembri 2000. aasta arvamus (EÜT C 135, 7.5.2001, lk 257), nõukogu 18. veebruari 2002. aasta ühine seisukoht (EÜT C 119 E, 22.5.2002, lk 7) ning Euroopa Parlamendi 11. juuni 2002. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[4] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 201. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2001/91/EÜ (EÜT L 286, 30.10.2001, lk 27).[5] EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.[6] EÜT L 196, 26.7.1990, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 1999/38/EÜ (EÜT L 138, 1.6.1999, lk 66).[7] EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11.


title: Nõukogu direktiiv, 22. november 1973, pesuaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31973L0404

Euroopa Liidu Teataja L 347 , 17/12/1973 Lk 0051 - 0052 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 1 Lk 0162  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 1 Lk 0013  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 1 Lk 0162  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 3 Lk 0106  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 3 Lk 0106

		Nõukogu direktiiv,22. november 1973,pesuaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(73/404/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:liikmesriikides kehtivad seadused pindaktiivsete ainete biolagunduvuse tagamiseks erinevad liikmesriigiti, mis takistab kaubavahetust;pesuainete üha suurenev kasutamine on üheks looduskeskkonna reostuse põhjuseks üldiselt ja eriti vete reostuse põhjuseks;üks pesuainete reostav mõju vetele, nimelt vahu teke suurtes kogustes piirab vee ja õhu vahelist kontakti, muudab hapnikuga rikastamise raskeks, põhjustab ebamugavust navigeerimisel, raskendab veetaimestiku eluks vajalikku fotosünteesi, avaldab ebasoodsat mõju reovete puhastusprotsesside erinevates staadiumides, põhjustab kahjustusi reovee puhastusseadmetele ning kujutab endast kaudset mikrobioloogilist ohtu bakterite ja viiruste võimaliku edasikande tõttu;on soovitav hoida pesuainete 90 %-list keskmist biolagunduvuse taset; tehnoloogia ja tööstuse tegelik olukord muudavad selle võimalikuks, kuid sellele vaatamata on soovitav tagada kaitse katsemeetodite ebakindluse vastu, mis võiks viia olulisi majanduslikke tagajärgi omavate tagasilükkamisotsusteni,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevas direktiivis tähendab pesuaine ükskõik millist toodet, mille koostist on spetsiaalselt uuritud selle puhastusomaduste arendamiseks, ja mis koosneb olulistest komponentidest (pindaktiivsetest ainetest) ja, üldiselt, lisakomponentidest (abiainetest, tugevdavatest toimeainetest, täiteaineteks olevatest lisanditest ja muudest abikomponentidest).Artikkel 2Liikmesriigid keelavad niisuguste pesuainete turule toomise ja kasutamise, milles sisalduvate pindaktiivsete ainete biolagunduvuse keskmine tase on madalam kui 90 % iga järgmise kategooria puhul: anioonsed, katioonsed, mitteioonsed ja amfolüütsed pindaktiivsed ained.Niisuguste pindaktiivsete ainete kasutamine, mille keskmine biolagunduvuse tase ei ole alla 90 %, ei tohi normaalsete kasutustingimuste puhul olla kahjulik inimeste või loomade tervisele.Artikkel 3Ükski liikmesriik ei või pindaktiivsete ainete biolagunduvuse või mürgisuse alusel keelata või piirata või takistada niisuguste pesuainete turule toomist ja kasutamist, mis vastavad käesoleva direktiivi sätetele.Artikkel 4Vastavus artikli 2 nõuetele tuvastatakse katsemeetoditega, mis on ette nähtud nõukogu muude direktiividega, mis arvestavad kohaselt niisuguste meetodite ebausaldusväärsusega ja kehtestavad asjakohased lubatavad hälbed.Artikkel 51. Kui liikmesriik tuvastab artiklis 4 nimetatud direktiivide alusel teostatud katseprotseduuride tulemusel, et pesuaine ei vasta artikliga 2 kehtestatud nõuetele, siis keelab liikmesriik selle pesuaine turule toomise ja oma territooriumil kasutamise.2. Kui antud liikmesriik otsustab pesuaine keelustada, siis peab ta sellest koheselt informeerima liikmesriiki, kust toode pärit on, ja komisjoni, tuues ära oma otsuse põhjused ja detailse informatsiooni lõikes 1 nimetatud katsete kohta.Kui liikmesriik, millest toode pärit on, esitab otsusele vastuväiteid, konsulteerib komisjon viivitamatult mõlema asjaomase liikmesriigiga, vajadusel ka muude liikmesriikidega.Kui kokkulepet ei ole võimalik saavutada, hangib komisjon kolme kuu jooksul alates esimeses lõigus nimetatud informatsiooni saamise kuupäevast ühe artiklis 6 osutatud laboratooriumi arvamuse, mis ei ole kummagi asjaomase liikmesriigi teatatud laboratoorium.Arvamus esitatakse artiklis 4 nimetatud direktiividega kehtestatud standardmeetodeid kasutades.Komisjon edastab laboratooriumi arvamuse asjaomastele liikmesriikidele, kes võivad ühe kuu jooksul esitada komisjonile oma kommentaarid. Samal ajal võib komisjon asjast huvitatud osapooltelt kuulda võtta kommentaare nimetatud arvamuse kohta.Pärast nende kommentaaridega arvestamist annab komisjon vajalikud soovitused.Artikkel 6Iga liikmesriik annab teistele liikmesriikidele ja komisjonile teada, milline laboratoorium või millised laboratooriumid on vastavalt artikli 5 lõikes 2 nimetatud standardmeetoditele volitatud katseid teostama.Artikkel 71. Pakendile, millesse pesuaine tarbijale müümiseks pakendatakse, tuleb loetavate, nähtavate ja kustutamatute kirjatähtedega kanda alltoodud informatsioon:a) toote nimetus,b) toote turule toomise eest vastutaja nimi või ärinimi ja aadress või kaubamärk.Sama informatsioon peab olema toodud ära kõikidel partiidena transporditavate pesuainetega kaasnevatel dokumentidel.2. Liikmesriigid võivad muuta pesuainete turule toomise oma territooriumil sõltuvaks nende riigikeelte kasutamisest lõikes 1 täpsustatud informatsiooni puhul.Artikkel 81. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid kaheksateistkümne kuu jooksul alates käesoleva direktiivi teatavaks tegemisest ja teatavad sellest viivitamatult komisjonile.2. Liikmesriigid tagavad, et komisjonile edastatakse põhiliste siseriiklike õigusnormide tekst käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas.Artikkel 9Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. november 1973Nõukogu nimeleesistujaJ. Kampmann[1] EÜT C 10, 5.2.1972, lk 29.[2] EÜT C 89, 23.8.1972, lk 13.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2009/129/EÜ, 9. oktoober 2009 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ kosmeetikatoodete kohta nimetatud direktiivi III lisa kohandamiseks tehnika arenguga (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               10.10.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 267/18

      KOMISJONI DIREKTIIV 2009/129/EÜ,
   9. oktoober 2009,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ kosmeetikatoodete kohta nimetatud direktiivi III lisa kohandamiseks tehnika arenguga
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/768/EMÜ liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,
   olles konsulteerinud tarbekaupade teaduskomiteega
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Fluori sisaldavate ühendite kasutamist reguleeritakse praegu direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 1. osa viitenumbritega 26–43, 47 ja 56. Nende ühendite maksimaalne lubatud sisaldus hambapastades tähendab fluori sisaldust algainena (0,15 %, arvutatud fluorina, s.o 1 500 ppm (miljondikku)).

               (2)

               Tarbekaupade teaduskomitee, praegu tarbijaohutuse komitee (edaspidi „SCCS”) (2) määras oma arvamuses SCCP/0882/08, et maksimaalselt lubatud 0,15 % fluoriidisisaldus (1 500 F- ppm) alla kuueaastaseid lapsi olemasolevate teaduslike tõendite kohaselt ei ohusta. Kasutatud andmed saadi peamiselt naatriumfluoriidi käsitlevate uuringute käigus.

               (3)

               Toetudes SCCSi teaduslikele järeldustele, kehtestati komisjoni 29. augusti 2007. aasta direktiiviga 2007/53/EÜ (millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ kosmeetikatoodete kohta nimetatud direktiivi III lisa kohandamiseks tehnika arenguga) (3) nõue trükkida fluoriidi sisaldavate hambapastade siltidele hoiatus fluori sisaldavate ühendite kohta, mille kasutamist reguleeritakse. See nõue käib fluoriidi, mitte fluori kohta algainena. Seetõttu ei hõlmanud kehtestatud tähistamisnõue kõiki fluori sisaldavaid ühendeid, mis on loetletud direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 1. osas.

               (4)

               SCCS selgitas komisjoni palvel, et arvamustes SCCNFP/0653/03 ja SCCP/0882/05 on märgitud, et nõuet võib laiendada muudele direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 1. osas loetletud fluori sisaldavatele ühenditele ainult fluoroosi eest hoiatamiseks. Kuid direktiiviga 2007/53/EÜ kehtestatud viitamisnõudega direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 1. osas loetletud fluori sisaldavatele ühenditele, arvas SCCS, et terminid „fluor” ja „fluoriid” on samaväärsed ja teineteisega asendatavad.

               (5)

               Õiguskindluse tagamiseks on vaja selgitada, et tähistamisnõuet kohaldatakse kõigi 20 direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 1. osas loetletud fluori sisaldava ühendi suhtes, mitte ainult fluoriidi sisaldavate ühendite suhtes.

               (6)

               Seepärast peaks nõue trükkida direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 1. osas loetletud fluoriühendeid sisaldavate hambapastade siltidele hoiatus viitama mitte fluoriidi-, vaid fluorisisaldusele. Seepärast tuleks direktiivi 76/768/EMÜ vastavalt muuta.

               (7)

               Sujuva ülemineku tagamiseks ei tohiks liikmesriigid keelata käesoleva direktiivi nõuetele vastavate kaupade turustamist enne direktiivi kohaldamiskuupäeva.

               (8)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise kosmeetikatoodete komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 76/768/EMÜ III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 15. aprilliks 2010. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 15. oktoobrist 2010.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Liikmesriigid ei tohi keelata käesoleva direktiivi ülevõtmissätete kohaselt märgistatud hambapasta artikli 2 lõike 1 teises lõigus sätestatud kuupäevast varasemat turustamist.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 9. oktoober 2009

            Komisjoni nimel

            asepresident

         Günter VERHEUGEN

      (1)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169.

      (2)  Komitee nime muudeti komisjoni otsusega 2008/721/EÜ (ELT L 241, 10.9.2008, lk 21).

      (3)  ELT L 226, 30.8.2007, lk 19.

      LISA
      Direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 1. osa viitenumbritele 26–43, 47 ja 56 vastavas veerus f asendatakse esimese lause järel olev tekst järgmiste lausetega:

         „Hambapasta, mis sisaldab fluoriühendeid, milles on 0,1–0,15 % fluori (arvutatud fluorina) ja mis ei ole märgistatud kui lastele sobimatu (näiteks „ainult täiskasvanutele”), peab kandma kohustuslikku märgistust:
         „Kuni kuueaastastele lastele: võtta herneterasuurune kogus ning puhastada hambad täiskasvanu juhendamisel, et vältida allaneelamist. Kui te manustate fluoriide mõnel muul moel, konsulteerige hambaarsti või arstiga.” ”


title: Komisjoni direktiiv 2004/99/EÜ, 1. oktoober 2004, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ toimeainete atseetamipriidi ja tiaklopriidi lisamisega(EMPs kohaldatav tekst)

text:
               6.10.2004

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 309/6

      KOMISJONI DIREKTIIV 2004/99/EÜ,
   1. oktoober 2004,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ toimeainete atseetamipriidi ja tiaklopriidi lisamisega
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 esitas Nisso Chemical Europe GmbH 22. oktoobril 1999 Kreekale taotluse toimeaine atseetamipriidi kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni otsusega 2000/390/EÜ (2) kinnitati, et esitatud toimik on täielik ja vastab põhimõtteliselt direktiivi 91/414/EMÜ lisades II ja III esitatud nõuetele andmete ja teabe suhtes.

               (2)

               Vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 esitas Bayer Plc. (nüüd Bayer CropScience AG) 11. septembril 1998 Ühendkuningriigile tiaklopriidi käsitleva taotluse. Komisjoni otsusega 2000/181/EÜ (3) kinnitati, et esitatud toimik on täielik ja vastab põhimõtteliselt direktiivi 91/414/EMÜ lisades II ja III esitatud nõuetele andmete ja teabe suhtes.

               (3)

               Nimetatud toimeainete toimet inimeste tervisele ja keskkonnale taotlejate esitatud kasutusviiside puhul on hinnatud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigete 2 ja 4 sätetele. Määratud referentliikmesriigid esitasid toimeainete hindamisaruannete projektid komisjonile 19. märtsil 2001 (atseetamipriid) ja 22. novembril 2000 (tiaklopriid).

               (4)

               Liikmesriigid ja komisjon on hindamisaruannete projektid toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees läbi vaadanud. Kõnealune läbivaatamine lõpetati 29. juunil 2004 ning vormistati komisjoni aruandena atseetamipriidi ja tiaklopriidi kohta.

               (5)

               Atseetamipriidi ja tiaklopriidi läbivaatamise käigus ei ilmnenud ühtegi lahtist küsimust ega probleemi, mis oleksid tinginud vajaduse konsulteerida taimede teaduskomiteega.

               (6)

               Hindamiste käigus on ilmnenud, et kõnealuseid toimeaineid sisaldavaid taimekaitsevahendeid võib põhimõtteliselt käsitada direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b ning artikli 5 lõikes 3 sätestatud nõuetele vastavana, eelkõige uuritud ja komisjoni aruandes üksikasjaliselt kirjeldatud kasutusviiside puhul. Seepärast on asjakohane kanda atseetamipriid ja tiaklopriid kõnealuse direktiivi I lisasse, et tagada, et kõnealuseid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamise lube võib välja anda kõikides liikmesriikides kooskõlas kõnealuse direktiivi sätetega.

               (7)

               Pärast atseetamipriidi ja tiaklopriidi kandmist direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse tuleks liikmesriikidele ette näha mõistlik ajavahemik kõnealuse direktiivi sätete rakendamiseks kõnealuseid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite puhul ning eelkõige selleks, et vaadata läbi olemasolevad ajutised load ja hiljemalt asjaomase ajavahemiku lõpuks muuta ajutised load täielikeks lubadeks, muuta ajutisi lube või tühistada need vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ sätetele.

               (8)

               Seepärast on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

               (9)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. juuniks 2005. Nad edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. juulist 2005.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   1.   Liikmesriigid vaatavad läbi kõikide atseetamipriidi või tiaklopriidi sisaldavate taimekaitsevahendite load, et tagada, et direktiivi 91/414/EMÜ I lisas kõnealuste toimeainete suhtes kehtestatud tingimused on täidetud. Vajaduse korral muudavad nad lubasid või tühistavad need kooskõlas direktiiviga 91/414/EMÜ hiljemalt 30. juuniks 2005.
   2.   Liikmesriigid hindavad direktiivi 91/414/EMÜ VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete alusel ja kõnealuse direktiivi III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal uuesti kõiki lubatud taimekaitsevahendeid, mis sisaldavad atseetamipriidi või tiaklopriidi kas ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik olid hiljemalt 31. detsembril 2004 loetletud direktiivi 91/414/EMÜ I lisas. Selle hindamise põhjal otsustavad liikmesriigid, kas taimekaitsevahend vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.
   Pärast otsuse tegemist:

               a)

               muudavad liikmesriigid luba või tühistavad selle hiljemalt 30. juuniks 2006, juhul kui taimekaitsevahend sisaldab atseetamipriidi või tiaklopriidi ainsa toimeainena, või

               b)

               juhul, kui vahend sisaldab atseetamipriidi või tiaklopriidi ühena mitmest toimeainest, muudavad liikmesriigid luba või tühistavad selle hiljemalt 30. juuniks 2006 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained kanti direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

         Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub 1. jaanuaril 2005.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 1. oktoober 2004

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         David BYRNE

      (1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/71/EÜ (ELT L 127, 29.4.2004, lk 104).

      (2)  EÜT L 145, 20.6.2000, lk 36.

      (3)  EÜT L 57, 2.3.2000, lk 35.

      LISA
      Direktiivi 91/414/EMÜ I lisas lisatakse tabeli lõppu järgmised read:

                     Nr

                     Üldnimetus, tunnuskood

                     IUPACi nimetus

                     Puhtus (1)

                     Jõustumine

                     Lisamise aegumine

                     Erisätted

                     “92

                     Atseetamipriid
                     CASi nr 160430-64-8
                     CIPACi nr Ei ole veel määratud

                     (E)-N1-[(6-kloro-3-pyridyyli)metyyli]-N2-syano-N1-metyyliasetamidiini

                     ≥ 990 g/kg

                     1. jaanuar 2005

                     31. detsember 2014

                     Lubatakse kasutada üksnes insektitsiidina.
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 29. juunil 2004 lõpetatud atseetamipriidi käsitleva aruande järeldusi, eriti selle I ja II lisa.
                     Selles üldhinnangus peaksid liikmesriigid:

                                 —

                                 pöörama erilist tähelepanu töötajate kokkupuutele toimeainega,

                                 —

                                 pöörama erilist tähelepanu veeorganismide kaitsmisele.

                           Vajaduse korral tuleks kohaldada asjakohaseid meetmeid riski vähendamiseks.

                     93

                     Tiaklopriid
                     CASi nr 111988-49-9
                     CIPACi nr 631

                     (Z)-N-{3-[(6-kloro-3-pyridyyli)metyyli]-1,3-tiatsolaani-2-ylideeni}syanamidi

                     ≥ 975 g/kg

                     1. jaanuar 2005

                     31. detsember 2014

                     Lubatakse kasutada üksnes insektitsiidina.
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 29. juunil 2004 lõpetatud tiaklopriidi käsitleva aruande järeldusi, eriti selle I ja II lisa.
                     Selles üldhinnangus peaksid liikmesriigid:

                                 —

                                 pöörama erilist tähelepanu muudele kui sihtrühma lülijalgsetele,

                                 —

                                 pöörama erilist tähelepanu veeorganismide kaitsele,

                                 —

                                 pöörama erilist tähelepanu põhjavee saastumise võimalikkusele, kui toimeainet kasutatakse tundliku pinnase- ja kliimatingimustega piirkonnas.

                           Vajaduse korral tuleks kohaldada asjakohaseid meetmeid riski vähendamiseks.

         (1)  Täiendavad andmed toimeainete identifitseerimiseks ja määratlemiseks on esitatud aruandes.”