title: Nõukogu direktiiv (EL) 2015/2376, 8. detsember 2015, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas

text:
               18.12.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 332/1

         NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2015/2376,
   8. detsember 2015,
   millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 115,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
   olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),
   võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (3),
   toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Piiriülese maksustamise vältimisega, agressiivse maksuplaneerimisega ja kahjustava maksukonkurentsiga seotud probleemid on märgatavalt suurenenud ning need on muutunud suureks mureküsimuseks liidus ja kogu maailmas. Maksubaasi kahanemise tõttu vähenevad liikmesriikide maksutulud märgatavalt ja see takistab neil majanduskasvu soodustava maksupoliitika kohaldamist. Maksualaste eelotsuste tegemine, mis hõlbustab õigusaktide järjepidevat ja läbipaistvat kohaldamist, on levinud praktika, sealhulgas liidus. Maksumaksjatele maksuseaduste selgitamine, millega luuakse äritegevuse jaoks kindlus, võib aidata kaasa investeeringute tegemisele ja seaduste järgimisele ning seeläbi aidata arendada edasi ühisturgu liidus, tuginedes aluslepingute aluseks olevatele põhimõtetele ja vabadustele. Maksustamisest lähtuvaid struktuure käsitlevate otsuste tulemuseks on olnud teatud juhtudel siiski see, et eelotsuse teinud, seda muutnud või uuendanud riigis maksustatakse madalalt kunstlikult suur osa sissetulekust ja muudes asjaomastes riikides maksustatakse kunstlikult väike osa sissetulekust. Seepärast on hädavajalik suurendada läbipaistvust. Selleks tuleb tõhustada nõukogu direktiiviga 2011/16/EL (4) loodud vahendeid ja mehhanisme.

               (2)

               Euroopa Ülemkogu rõhutas oma 18. detsembri 2014. aasta järeldustes pakilist vajadust suurendada maailmas ja liidus jõupingutusi võitluses maksustamise vältimisega ja agressiivse maksuplaneerimisega. Läbipaistvuse tähtsust rõhutades tervitas Euroopa Ülemkogu komisjoni kavatsust teha ettepanek maksuotsuste alase automaatse teabevahetuse kohta liidus.

               (3)

               Direktiiviga 2011/16/EL on ette nähtud kohustuslik omaalgatuslik teabevahetus liikmesriikide vahel viiel konkreetsel juhul ja teatavate tähtaegade jooksul., Juba praegu kohaldub omaalgatuslik teabevahetus selliste piiriülese mõjuga maksuotsuste puhul, mille liikmesriik teeb või mida ta muudab või uuendab mõne konkreetse maksumaksja suhtes seoses maksusätete edasise tõlgendamise või kohaldamisega juhul, kui ühe liikmesriigi pädeval asutusel on alust oletada, et mõnes teises liikmesriigis võib jääda maksutulu saamata.

               (4)

               Samas takistavad piiriüleste eelotsuste ja siirdehinna eelkokkulepete alast tõhusat omaalgatuslikku teabevahetust mitmed suured praktilised raskused, näiteks otsuse teinud või kokkuleppe sõlminud liikmesriigi kaalutlusõigus otsustada, missuguseid teisi liikmesriike tuleks teavitada. Seetõttu peaks kõigil teistel liikmesriikidel olema asjakohastel juhtudel juurdepääs vahetatud teabele.

               (5)

               Konkreetse isiku või isikute grupi suhtes tehtud või sõlmitud või muudetud või uuendatud piiriüleste eelotsuste ja siirdehinna eelkokkulepete, millele sellel isikul või isikute grupil on õigus tugineda, alane automaatne teabevahetus peaks hõlmama kõiki materiaalseid vorme (olenemata sellest, kas need on siduvad või mitte, ja sõltumata nende tegemise või sõlmimise viisist).

               (6)

               Õiguskindluse huvides tuleks direktiivi 2011/16/EL muuta, lisades sellesse piiriülese eelotsuse ja siirdehinna eelkokkuleppe mõiste asjakohase määratluse. Need määratlused peaksid olema piisavalt laiad, et hõlmata mitmesuguseid erinevaid olukordi, sealhulgas, kuid mitte ainult, järgmist liiki piiriülesed eelotsused ja siirdehinna eelkokkulepped:

                           —

                           ühepoolsed siirdehinna eelkokkulepped ja/või -otsused;

                           —

                           kahe- või mitmepoolsed siirdehinna eelkokkulepped ja -otsused;

                           —

                           kokkulepped või otsused, millega määratakse kindlaks püsiva tegevuskoha olemasolu või puudumine;

                           —

                           kokkulepped või otsused, millega määratakse kindlaks selliste asjaolude olemasolu või puudumine, mis võivad mõjutada püsiva tegevuskoha maksubaasi;

                           —

                           kokkulepped või otsused, millega ühes liikmesriigis määratakse maksustaatus hübriidüksusele, mis on seotud teise jurisdiktsiooni residendiga;

                           —

                           ning kokkulepped või otsused, mis käsitlevad alust, mille põhjal arvestatakse ühes liikmesriigis teise jurisdiktsiooni ettevõtete grupilt saadud vara amortisatsiooni.

               (7)

               Maksumaksjatel on õigus tugineda piiriülesele eelotsusele või siirdehinna eelkokkuleppele näiteks maksustamismenetluse või maksukontrollide käigus, tingimusel et asjaolud, mille alusel piiriülene eelotsus tehti või siirdehinna eelkokkulepe sõlmiti, on õigesti esitatud ja maksumaksjad peavad kinni piiriülese eelotsuse või siirdehinna eelkokkuleppe tingimustest.

               (8)

               Liikmesriigid vahetavad teavet olenemata sellest, kas maksumaksja peab piiriülese eelotsuse või siirdehinna eelkokkuleppe tingimustest kinni.

               (9)

               Teabe esitamine ei tohiks tuua kaasa äri-, tööstus- või ametisaladuse või ärivõtte avalikustamist või teabe sellist avalikustamist, mis oleks vastuolus avaliku korraga.

               (10)

               Selleks et saada piiriüleste eelotsuste ja siirdehinna eelkokkulepete alasest kohustuslikust automaatsest teabevahetusest suurimat kasu, tuleks teave edastada kohe pärast kõnealuste otsuste tegemist ja kokkulepete sõlmimist või pärast nende muutmist või uuendamist, mistõttu tuleks kehtestada teabeedastuse korrapärased ajavahemikud. Samadel kaalutlustel on samuti asjakohane näha ette selliste piiriüleste eelotsuste ja siirdehinna eelkokkulepete alane kohustuslik automaatne teabevahetus, mis tehti või sõlmiti või mida muudeti või uuendati viie aasta jooksul enne käesoleva direktiivi kohaldamise alguskuupäeva ja mis olid 1. jaanuaril 2014 endiselt kehtivad. Samas võiks isikud või isikute grupid, kelle kogu gruppi hõlmav aastane netokäive on väiksem kui 40 000 000 eurot, teatud tingimustel sellisest kohustuslikust automaatsest teabevahetusest välja jätta.

               (11)

               Õiguskindluse huvides ning väga rangetel tingimustel on asjakohane jätta kohustuslikust automaatsest teabevahetusest välja kolmandate riikidega sõlmitud kahe- või mitmepoolsed siirdehinna eelkokkulepped, lähtudes kõnealuste riikidega sõlmitud kehtivatest rahvusvahelistest lepingutest, kui kõnealuste rahvusvaheliste lepingute sätted ei luba kõnealuse rahvusvahelise lepingu alusel saadud teabe avalikustamist lepingupooleks mitteolevale riigile. Sellistel juhtudel tuleks selle asemel vahetada artikli 8a lõikes 6 osutatud teavet hoopis taotluste kohta, mille tulemusel sellised kahe- või mitmepoolsed siirdehinna eelkokkulepped sõlmiti. Seetõttu peaks sellistel juhtudel edastatav teave sisaldama viidet, et teavet edastatakse sellise taotluse põhjal.

               (12)

               Piiriüleste eelotsuste ja siirdehinna eelkokkulepete alane kohustuslik automaatne teabevahetus peaks igal juhul hõlmama sellise kindlaks määratud põhiteabe edastamist, mis oleks kättesaadav kõikidele liikmesriikidele. Komisjonile tuleks anda õigus võtta teabevahetuse tüüpvormi kehtestamiseks vastu praktiline korraldus, mis on vajalik, et standardida sellise teabe edastamist direktiivis 2011/16/EL sätestatud korra alusel (kuhu on kaasatud maksustamisalase halduskoostöö komitee). Nimetatud korda tuleks samuti kasutada teabevahetuse suhtes kohaldatavate edasiste praktiliste korralduste vastuvõtmisel, näiteks nende keelenõuete täpsustamine, mis on kohaldatavad kõnealust tüüpvormi kasutades toimuva teabevahetuse suhtes.

               (13)

               Sellise kohustusliku automaatse teabevahetuse tüüpvormi väljatöötamisel on asjakohane võtta arvesse tööd, mida on tehtud OECD kahjulike maksutavade foorumi raames, kus teabevahetuse tüüpvorm on maksubaasi kahanemist ja kasumi ümberpaigutamist käsitleva tegevuskavaga seoses väljatöötamisel. OECDga on asjakohane teha tihedalt ja kooskõlastatult koostööd ning seda ka muudes küsimustes kui sellise kohustusliku automaatse teabevahetuse tüüpvormi väljatöötamisel. Lõppeesmärk peaks olema ülemaailmselt võrdsete võimaluste tagamine, milles liit peaks võtma eestvedaja rolli, edendades seda, et automaatselt vahetatava piiriüleseid eelotsuseid ja siirdehinna eelkokkuleppeid käsitleva teabe ulatus oleks suhteliselt lai.

               (14)

               Liikmesriigid peaksid vahetama põhiteavet ja piiratud osa põhiteabest tuleks edastada ka komisjonile. See peaks võimaldama komisjonil igal ajal jälgida ja hinnata piiriüleste eelotsuste ja siirdehinna eelkokkulepete alase kohustusliku automaatse teabevahetuse tõhusust. Komisjon ei peaks siiski kasutama saadud teavet muudel eesmärkidel. Selline teabe edastamine ei peaks vabastama liikmesriiki kohustusest teatada komisjonile mis tahes riigiabist.

               (15)

               Teabe saanud liikmesriigi tagasiside teabe edastanud liikmesriigile on vajalik automaatse teabevahetussüsteemi tulemuslikuks toimimiseks. Seetõttu on asjakohane toonitada, et liikmesriikide pädevad asutused peaksid andma automaatse teabevahetuse kohta teistele asjaomastele liikmesriikidele kord aastas tagasisidet. Praktikas peaks sellist kohustuslikku tagasisidet andma kahepoolselt kokku lepitud korras.

               (16)

               Pärast käesoleva direktiivi kohaselt toimuva kohustusliku automaatse teabevahetuse etappi peaks liikmesriigil olema võimalik vajaduse korral tugineda direktiivi 2011/16/EL artiklile 5 seoses taotluse alusel toimuva teabevahetusega, selleks et saada piiriüleseid eelotsuseid teinud või siirdehinna eelkokkuleppeid sõlminud liikmesriigilt lisateavet, sealhulgas kõnealuste otsuste või kokkulepete kogu teksti.

               (17)

               Asjakohane on meelde tuletada, et direktiivi 2011/16/EL artikli 21 lõikes 4 on sätestatud koostöötaotlustele, sealhulgas teatamistaotlustele, ja lisatavatele dokumentidele kohaldatavad keele- ja tõlkimisnõuded. Kõnealuseid nõudeid tuleks kohaldada ka juhtudel, mil liikmesriik taotleb lisateavet pärast piiriüleseid eelotsuseid ja siirdehinna eelkokkuleppeid käsitleva põhiteabe kohustusliku automaatse vahetamise etappi.

               (18)

               Liikmesriigid peaksid võtma kõik mõistlikud meetmed, mis on vajalikud selleks, et kõrvaldada tõkked, mis võiksid takistada tõhusat ja võimalikult ulatuslikku piiriüleste eelotsuste ja siirdehinna eelkokkulepete alast kohustuslikku automaatset teabevahetust.

               (19)

               Selleks et ressursse võimalikult tõhusalt kasutada, teabevahetust hõlbustada ja vältida vajadust, et iga liikmesriik peab välja töötama samalaadse andmesalvestussüsteemi, tuleks selgelt sätestada, et luuakse kõikidele liikmesriikidele ja komisjonile juurdepääsetav keskregister, kuhu liikmesriigid saaksid laadida üles ja salvestada teavet, selle asemel et kõnealust teavet turvalise e-kirja teel vahetada. Komisjon peaks võtma vastu keskregistri loomiseks vajaliku praktilise korralduse kooskõlas direktiivi 2011/16/EL artikli 26 lõikes 2 osutatud menetlusega.

               (20)

               Võttes arvesse nõukogu direktiiviga 2014/107/EL (5) ja käesoleva direktiiviga tehtud muudatuste laadi ja ulatust, tuleks pikendada direktiiviga 2011/16/EL ette nähtud teabe, statistika ja aruannete esitamise tähtaegu. Tähtaegade pikendamisega peaks tagatama, et esitatavas teabes on võimalik arvesse võtta nendest muudatustest tulenevaid kogemusi. Esitamistähtaegu tuleks pikendada nii sellise statistika ja muu teabe puhul, mille liikmesriigid peavad esitama enne 1. jaanuari 2018, kui ka aruande ja vajaduse korral ettepaneku suhtes, mille komisjon peab esitama enne 1. jaanuari 2019.

               (21)

               Tuleks muuta kehtivaid konfidentsiaalsussätteid, et need hõlmaksid ka piiriüleste eelotsuste ja siirdehinna eelkokkulepete alast kohustuslikku automaatset teabevahetust.

               (22)

               Käesoleva direktiiviga austatakse põhiõigusi ja järgitakse põhimõtteid, mis on eelkõige tunnustatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas. Eelkõige püütakse käesoleva direktiiviga igakülgselt tagada õigus isikuandmete kaitsele ja ettevõtlusvabadus.

               (23)

               Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt tõhus liikmesriikidevaheline halduskoostöö siseturu nõuetekohase toimimisega kooskõlas olevatel tingimustel, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda nõutava ühetaolisuse ja tõhususe tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               (24)

               Seepärast tuleks direktiivi 2011/16/EL vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2011/16/EL muudetakse järgmiselt.

               1)

               Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

                           a)

                           punkt 9 asendatakse järgmisega:
                           „9)   „automaatne teabevahetus”–

                                       a)

                                       artikli 8 lõike 1 ja artikli 8a kohaldamisel eelnevalt määratletud teabe korrapärane edastamine varem kindlaksmääratud korrapäraste ajavahemike tagant teisele liikmesriigile ilma tema eelneva taotluseta. Artikli 8 lõike 1 kohaldamisel on viide kättesaadavale teabele seotud teavet edastava liikmesriigi maksutoimikus oleva teabega, mis on kättesaadav vastavalt kõnealuses liikmesriigis teabe kogumist ja töötlemist käsitlevatele menetlustele;

                                       b)

                                       artikli 8 lõike 3a kohaldamisel teiste liikmesriikide residente käsitleva eelnevalt määratletud teabe korrapärane edastamine varem kindlaksmääratud korrapäraste ajavahemike tagant asjaomasele elu- või asukohaliikmesriigile ilma tema eelneva taotluseta. Artikli 8 lõigete 3a ja 7a, artikli 21 lõike 2 ning artikli 25 lõigete 2 ja 3 kontekstis on mõistetel I lisas vastava määratluse kohta esitatud tähendus;

                                       c)

                                       kõikide käesoleva direktiivi sätete (välja arvatud artikli 8 lõiked 1 ja 3a ning artikkel 8a) kohaldamisel käesoleva punkti alapunktide a ja b kohase eelnevalt määratletud teabe korrapärane edastamine;”

                           b)

                           lisatakse järgmised punktid:

                                       „14)

                                       „piiriülene eelotsus” – kokkulepe, teatis või mõni muu samaväärse toimega vahend või meede, sealhulgas see, mis on tehtud või mida on muudetud või uuendatud maksukontrolli käigus ja mis vastab järgmistele tingimustele:

                                                   a)

                                                   selle on teinud või seda on muutnud või uuendanud liikmesriigi valitsus või maksuhaldur või liikmesriigi territoriaalne või halduslik allüksus, sealhulgas kohalik omavalitsus, või see on tehtud nende nimel, olenemata sellest, kas seda tegelikult kasutatakse;

                                                   b)

                                                   see on tehtud või seda on muudetud või uuendatud teatud isiku või isikute grupi suhtes ning kõnealusel isikul või isikute grupil on õigus sellele tugineda;

                                                   c)

                                                   selles käsitletakse selliste õigus- või haldusnormide tõlgendamist või kohaldamist, mis puudutavad liikmesriigi või tema territoriaalse või haldusliku allüksuse, sealhulgas kohaliku omavalitsuse maksualaste õigusaktide kohaldamist või jõustamist;

                                                   d)

                                                   see on seotud piiriüleste tehingutega või küsimusega, kas isiku tegevusega mõnes teises jurisdiktsioonis luuakse püsiv tegevuskoht või mitte, ning

                                                   e)

                                                   see tehakse enne tehingute sooritamist või tegutsemise alustamist mõnes teises jurisdiktsioonis, millega luuakse potentsiaalselt püsiv tegevuskoht, või enne tehingut või tehingute kogumit või tegevust hõlmava ajavahemiku kohta maksudeklaratsiooni esitamist.
                                                   Piiriülene tehing võib olla seotud (kuid mitte ainult) investeeringute tegemisega, kaupade, teenuste või rahastamise pakkumisega või materiaalse või immateriaalse vara kasutamisega ega pea olema otseselt seotud isikuga, kellele piiriülene eelotsus on suunatud;

                                       15)

                                       „siirdehinna eelkokkulepe” – kokkulepe, teatis või mõni muu samaväärse toimega vahend või meede, sealhulgas see, mis on sõlmitud või mida on muudetud või uuendatud maksukontrolli käigus ja mis vastab järgmistele tingimustele:

                                                   a)

                                                   selle on sõlminud või seda on muutnud või uuendanud ühe või enama liikmesriigi valitsus või maksuhaldur, sealhulgas liikmesriigi territoriaalne või halduslik allüksus, sealhulgas kohalik omavalitsus, või see on tehtud nende nimel, olenemata sellest, kas seda tegelikult kasutatakse;

                                                   b)

                                                   see on sõlmitud või seda on muudetud või uuendatud teatud isiku või isikute grupi suhtes ning kõnealusel isikul või isikute grupil on õigus sellele tugineda ning

                                                   c)

                                                   sellega määratakse enne seotud ettevõtete vaheliste piiriüleste tehingute tegemist kindlaks asjakohased kriteeriumid kõnealuste tehingute siirdehindade kindlaksmääramiseks või sellega määratakse kindlaks kasumi omistamine püsivale tegevuskohale.
                                                   Ettevõtted on seotud ettevõtted juhul, kui üks ettevõte osaleb otse või kaudselt mõne teise ettevõtte juhtimises, kontrollimises või kapitalis või kui ühed ja samad isikud osalevad otse või kaudselt ettevõtete juhtimises, kontrollimises või kapitalis.
                                                   Siirdehinnad on hinnad, millega ettevõte annab seotud ettevõtetele üle materiaalset ja immateriaalset vara või osutab neile teenuseid, ning sellele vastavalt tuleb tõlgendada ka mõistet „siirdehinna määramine”;

                                       16)

                                       punkti 14 kohaldamisel on „piiriülene tehing” tehing või tehingute kogum:

                                                   a)

                                                   mille puhul mitte kõik tehingu või tehingute kogumi osalised ei ole piiriülese eelotsuse teinud või seda muutnud või uuendanud liikmesriigi maksuresidendid;

                                                   b)

                                                   mille puhul mõni tehingu või tehingute kogumi osaline on samaaegselt rohkem kui ühe jurisdiktsiooni maksuresident;

                                                   c)

                                                   mille puhul üks tehingu või tehingute kogumi osaline tegeleb püsiva tegevuskoha kaudu äritegevusega mõnes teises jurisdiktsioonis ning tehingu või tehingute kogumi puhul on tegemist kõnealuse püsiva tegevuskoha kogu äritegevusega või osaga sellest. Piiriülene tehing või tehingute kogum hõlmab ka kokkuleppeid, mille isik teeb seoses mõnes teises jurisdiktsioonis püsiva tegevuskoha kaudu teostatava äritegevusega, või

                                                   d)

                                                   millel on piiriülene mõju.

                                             Punkti 15 kohaldamisel on „piiriülene tehing” tehing või tehingute kogum, milles osalevad seotud ettevõtted, kes kõik ei ole ühe ja sama jurisdiktsiooni territooriumi maksuresidendid, või tehing või tehingute kogum, millel on piiriülene mõju;

                                       17)

                                       punktide 15 ja 16 kohaldamisel on „ettevõte” äritegevusega mis tahes kujul tegelemise vorm.”

               2)

               Artikli 8 lõiked 4 ja 5 jäetakse välja.

               3)

               Lisatakse järgmised artiklid:
               „Artikkel 8a
               Piiriüleste eelotsuste ja siirdehinna eelkokkulepete alase kohustusliku automaatse teabevahetuse ulatus ja tingimused
               1.   Selle liikmesriigi pädev asutus, kus piiriülene eelotsus tehti või siirdehinna eelkokkulepe sõlmiti või kus sellist otsust või kokkulepet muudeti või uuendati pärast 31. detsembrit 2016, edastab automaatse teabevahetuse teel asjakohase teabe kooskõlas artikli 21 kohaselt vastu võetud kohaldatava praktilise korraldusega kõikide teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ja käesoleva artikli lõikes 8 osutatud piiranguid arvesse võttes Euroopa Komisjonile.
               2.   Kooskõlas artikli 21 kohaselt vastu võetud kohaldatava praktilise korraldusega edastab liikmesriigi pädev asutus kõikide teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ja käesoleva artikli lõikes 8 osutatud piiranguid arvesse võttes ka Euroopa Komisjonile teabe piiriüleste eelotsuste ja siirdehinna eelkokkulepete kohta, mis tehti või sõlmiti või mida muudeti või uuendati viie aasta jooksul enne 1. jaanuari 2017.
               Kui piiriülesed eelotsused tehti või siirdehinna eelkokkulepped sõlmiti või kui neid muudeti või uuendati ajavahemikul 1. jaanuarist 2012 kuni 31. detsembrini 2013, edastatakse selline teave tingimusel, et need olid 1. jaanuaril 2014 endiselt kehtivad.
               Kui piiriülesed eelotsused tehti või siirdehinna eelkokkulepped sõlmiti või kui neid muudeti või uuendati ajavahemikul 1. jaanuarist 2014 kuni 31. detsembrini 2016, edastatakse selline teave sõltumata sellest, kas need on endiselt kehtivad.
               Liikmesriigid võivad käesolevas lõikes osutatud teabe edastamisest välja jätta teabe piiriüleste eelotsuste ja siirdehinna eelkokkulepete kohta, mis tehti või sõlmiti või mida muudeti või uuendati enne 1. aprilli 2016 isiku või isikute grupi suhtes, kelle kogu gruppi hõlmav aastane netokäive, nagu see on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (6) artikli 2 punktis 5, on kõnealuse piiriülese eelotsuse tegemisele või siirdehinna eelkokkuleppe sõlmimisele või nende muutmisele või uuendamisele eelneval majandusaastal väiksem kui 40 000 000 eurot (või samaväärne summa muus vääringus), välja arvatud peamiselt finants- või investeerimistegevusega tegelevate isikute suhtes.
               3.   Kolmandate riikidega sõlmitud kahe- või mitmepoolsed siirdehinna eelkokkulepped jäetakse käesoleva artikli alusel toimuvast automaatsest teabevahetusest välja juhul, kui rahvusvaheline maksuleping, mille alusel asjaomase siirdehinna eelkokkuleppe üle läbirääkimisi peeti, ei luba selle avaldamist kolmandatele isikutele. Sellist kahe- või mitmepoolseid siirdehinna eelkokkuleppeid käsitlevat teavet vahetatakse artikli 9 alusel juhul, kui rahvusvaheline maksuleping, mille alusel asjaomase siirdehinna eelkokkuleppe üle läbirääkimisi peeti, lubab selle avaldamist ja kolmanda riigi pädev asutus annab loa teabe avaldamiseks.
               Kui kahe- või mitmepoolsed siirdehinna eelkokkulepped jäetakse käesoleva lõike esimese lõigu esimese lause alusel automaatsest teabevahetusest välja, vahetatakse selle asemel hoopis käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 alusel käesoleva artikli lõikes 6 kindlaks määratud teavet, millele on osutatud taotluses, mille tulemusel selline kahe- või mitmepoolne siirdehinna eelkokkulepe sõlmiti.
               4.   Lõikeid 1 ja 2 ei kohaldata juhul, kui piiriülene eelotsus on seotud üksnes ühe või mitme füüsilise isiku maksuasjadega.
               5.   Teavet vahetatakse järgmiselt:

                           a)

                           lõike 1 kohaselt vahetatava teabe puhul – kolme kuu jooksul pärast selle poolaasta lõppu, mil piiriülesed eelotsused tehti või siirdehinna eelkokkulepped sõlmiti või millal neid muudeti või uuendati;

                           b)

                           lõike 2 kohaselt vahetatava teabe puhul – enne 1. jaanuari 2018.

                     6.   Teave, mida liikmesriik peab käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 kohaselt edastama, sisaldab järgmist:

                           a)

                           andmed isiku (v.a füüsiline isik) ja vajaduse korral sellise isikute grupi kohta, kuhu isik kuulub;

                           b)

                           piiriülese eelotsuse või siirdehinna eelkokkuleppe sisu kokkuvõte, sealhulgas asjakohase äritegevuse või tehingu või tehingute kogumi üldistav kirjeldus, millega ei kaasne äri-, tööstus- või ametisaladuse või ärivõtte avalikustamist või teabe sellist avalikustamist, mis oleks vastuolus avaliku korraga;

                           c)

                           piiriülese eelotsuse tegemise või siirdehinna eelkokkuleppe sõlmimise või nende muutmise või uuendamise kuupäevad;

                           d)

                           piiriülese eelotsuse või siirdehinna eelkokkuleppe kehtivusperioodi alguskuupäev, kui see on märgitud;

                           e)

                           piiriülese eelotsuse või siirdehinna eelkokkuleppe kehtivusperioodi lõppkuupäev, kui see on märgitud;

                           f)

                           piiriülese eelotsuse või siirdehinna eelkokkuleppe liik;

                           g)

                           piiriülese eelotsuse või siirdehinna eelkokkuleppe tehingu või tehingute kogumi summa, kui sellisele summale on piiriüleses eelotsuses või siirdehinna eelkokkuleppes osutatud;

                           h)

                           siirdehinna eelkokkuleppe puhul siirdehinna kindlaksmääramise kriteeriumide kirjeldus või siirdehind ise;

                           i)

                           siirdehinna eelkokkuleppe puhul siirdehinna kindlaksmääramise meetod või siirdehind ise;

                           j)

                           viide teistele liikmesriikidele (kui neid on), keda piiriülene eelotsus või siirdehinna eelkokkulepe tõenäoliselt puudutab;

                           k)

                           viide muude liikmesriikide isikutele (v.a füüsiline isik) (kui neid on), keda piiriülene eelotsus või siirdehinna eelkokkulepe tõenäoliselt mõjutab (märkides liikmesriigid, millega mõjutatud isikud on seotud), ning

                           l)

                           viide sellele, kas edastatav teave tuleneb piiriülesest eelotsusest või siirdehinna eelkokkuleppest endast või käesoleva artikli lõike 3 teises lõigus osutatud taotlusest.

                     7.   Käesoleva artikli lõikes 6 osutatud teabevahetuse hõlbustamiseks võtab komisjon artikli 20 lõikes 5 sätestatud tüüpvormi kehtestamise korra osana vastu käesoleva artikli rakendamiseks vajaliku praktilise korralduse, sealhulgas käesoleva artikli lõikes 6 sätestatud teabe edastamise standardimise meetmed.
               8.   Käesoleva artikli lõike 6 punktides a, b, h ja k kindlaks määratud teavet ei edastata Euroopa Komisjonile.
               9.   Lõike 6 punkti j alusel kindlaks määratud asjaomase liikmesriigi pädev asutus saadab võimaluse korral elektrooniliselt ja viivitamata ning igal juhul hiljemalt seitsme tööpäeva jooksul teabe edastanud pädevale asutusele kinnituse teabe kättesaamise kohta. Käesolevat meedet kohaldatakse kuni artikli 21 lõikes 5 osutatud registri töövalmiduse saavutamiseni.
               10.   Liikmesriigid võivad kooskõlas artikliga 5 ja artikli 21 lõiget 4 arvesse võttes taotleda lisateavet, sealhulgas piiriülese eelotsuse või siirdehinna eelkokkuleppe kogu teksti.
               Artikkel 8b
               Automaatse teabevahetuse statistika
               1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile enne 1. jaanuari 2018 igal aastal statistika artiklite 8 ja 8a alusel toimunud automaatse teabevahetuse mahu kohta ja niivõrd, kuivõrd see on võimalik, teabe toimunud teabevahetusega seotud haldus- ja muu asjakohase kulu ja kasu kohta ning kõik võimalikud muudatused nii maksuasutuste kui ka kolmandate isikute jaoks.
               2.   Komisjon esitab enne 1. jaanuari 2019 aruande, milles esitatakse ülevaade ja hinnang käesoleva artikli lõike 1 alusel saadud statistika ja teabe kohta, mis on seotud selliste küsimustega nagu automaatse teabevahetusega seotud haldus- ja muu asjakohane kulu ja kasu ning sellega seotud praktilised aspektid. Kui see on asjakohane, esitab komisjon nõukogule ettepaneku artikli 8 lõikes 1 sätestatud kategooriate ja tingimuste kohta, sealhulgas tingimuse kohta, et teiste liikmesriikide residente käsitlev teave peab olema kättesaadav, või artikli 8 lõikes 3a osutatud andmete kohta või mõlema kohta.
               Komisjoni esitatud ettepaneku läbivaatamisel hindab nõukogu automaatse teabevahetuse tõhususe ja toimimise edasise täiustamise ning selle taseme tõstmise vajadust, eesmärgiga tagada, et

                           a)

                           iga liikmesriigi pädev asutus edastab automaatse teabevahetuse teel mis tahes teise liikmesriigi pädevale asutusele teabe maksustamisperioodide kohta alates 1. jaanuarist 2019 seoses kõnealuse teise liikmesriigi residentidega kõigi artikli 8 lõikes 1 loetletud tulu ja kapitali kategooriate kohta, nagu neid mõistetakse teavet edastava liikmesriigi siseriiklike õigusnormide alusel, ning

                           b)

                           artikli 8 lõigetes 1 ja 3a sätestatud kategooriate ja andmete loetelu laiendatakse nii, et see hõlmaks ka muid kategooriaid ja andmeid, sealhulgas litsentsitasusid.

                  (6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/34/EL, teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ (ELT L 182, 29.6.2013, lk 19).”"

               4)

               Artiklisse 20 lisatakse järgmine lõige:
               „5.   Komisjon võtab tüüpvormi, sealhulgas keelenõudeid käsitleva korralduse vastu artikli 26 lõikes 2 osutatud korras enne 1. jaanuari 2017. Kõnealust tüüpvormi kasutatakse piiriüleste eelotsuste ja siirdehinna eelkokkulepete alaseks automaatseks teabevahetuseks vastavalt artiklile 8a. See tüüpvorm sisaldab üksnes artikli 8a lõikes 6 loetletud vahetatava teabe elemente ja muid kõnealuste elementidega seotud andmevälju, mis on vajalikud artikli 8a eesmärkide saavutamiseks.
               Esimeses lõigus osutatud keelenõudeid käsitlev korraldus ei takista liikmesriike edastamast artiklis 8a osutatud teavet liidu mis tahes ametlikus ja töökeeles. Kõnealuse korraldusega võib siiski ette näha, et sellise teabe põhielemendid tuleb saata ka mõnes muus liidu ametlikus ja töökeeles.”

               5)

               Artiklit 21 muudetakse järgmiselt:

                           a)

                           lõige 3 asendatakse järgmisega:
                           „3.   Komisjoni turvalisuse akrediteerimise asutuse poolt nõuetekohaselt akrediteeritud isikutel on juurdepääs kõnealusele teabele üksnes sel määral, mil see on vajalik lõikes 5 osutatud registri ja CNN-võrgu hooldamiseks, käitamiseks ja arendamiseks.”;

                           b)

                           lisatakse järgmine lõige:
                           „5.   Komisjon töötab 31. detsembriks 2017 välja liikmesriikide maksustamisalase halduskoostöö turvalise keskregistri, kuhu kantakse artikli 8a lõigete 1 ja 2 alusel edastatav teave, et täita nimetatud lõigetes sätestatud automaatse teabevahetuse nõuet. Registrisse kantud teabele on juurdepääs kõigi liikmesriikide pädevatel asutustel. Registrisse kantud teabele on juurdepääs ka komisjonil, võttes arvesse artikli 8a lõikes 8 sätestatud piiranguid. Komisjon võtab vastu vajaliku praktilise korralduse kooskõlas artikli 26 lõikes 2 osutatud menetlusega.
                           Enne sellise turvalise keskregistri töövalmiduse saavutamist toimub artikli 8a lõigetes 1 ja 2 sätestatud automaatne teabevahetus vastavalt käesoleva artikli lõikele 1 ja kooskõlas kohaldatava praktilise korraldusega.”

               6)

               Artiklit 23 muudetakse järgmiselt:

                           a)

                           lõige 3 asendatakse järgmisega:
                           „3.   Liikmesriigid edastavad igal aastal komisjonile hinnangu artiklites 8 ja 8a osutatud automaatse teabevahetuse tõhususe kohta ja saavutatud praktilised tulemused. Kõnealuse iga-aastase hinnangu vormi ja edastamistingimused võtab komisjon vastu kooskõlas artikli 26 lõikes 2 osutatud menetlusega.”;

                           b)

                           lõiked 5 ja 6 jäetakse välja.

               7)

               Lisatakse järgmine artikkel:
               „Artikkel 23a
               Teabe konfidentsiaalsus
               1.   Komisjon hoiab talle käesoleva direktiivi kohaselt edastatud teabe konfidentsiaalsena kooskõlas liidu asutuste suhtes kohaldatavate sätetega ning seda teavet ei või kasutada muudel eesmärkidel kui selle kindlaks tegemiseks, kas ja mil määral liikmesriigid täidavad käesolevat direktiivi.
               2.   Liikmesriigi poolt komisjonile artikli 23 alusel edastatud teabe ja komisjonis sellist teavet kasutades koostatud mis tahes aruande või dokumendi võib edastada teistele liikmesriikidele. Sellise edastatud teabe suhtes kehtib ametisaladuse hoidmise kohustus ja kaitse, mis laieneb samalaadsele teabele seda saava liikmesriigi õiguse alusel.
               Liikmesriigid võivad kasutada esimeses lõigus osutatud komisjoni koostatud aruandeid ja dokumente üksnes analüüsimiseks ning neid ei või avaldada ega teha kättesaadavaks ühelegi muule isikule ega asutusele ilma komisjoni sõnaselge nõusolekuta.”

               8)

               Artiklile 25 lisatakse järgmine lõige:
               „1a.   Käesoleva direktiivi alusel liidu institutsioonides ja asutustes toimuva isikuandmete töötlemise suhtes kohaldatakse määrust (EÜ) nr 45/2001. Käesoleva direktiivi nõuetekohaseks kohaldamiseks piiratakse määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklis 11, artikli 12 lõikes 1 ning artiklites 13–17 sätestatud kohustuste ja õiguste ulatust siiski niivõrd, kuivõrd see on vajalik kõnealuse määruse artikli 20 lõike 1 punktis b osutatud huvide kaitsmiseks.”

         Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu ning avaldavad need hiljemalt 31. detsembriks 2016. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
   Nad kohaldavad kõnealuseid sätteid alates 1. jaanuarist 2017.
   Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 8. detsember 2015

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         P. GRAMEGNA

      (1)  27. oktoobri 2015. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (2)  ELT C 332, 8.10.2015, lk 64.

      (3)  14. oktoobri 2015. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (4)  Nõukogu 15. veebruari 2011. aasta direktiiv 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta ja direktiivi 77/799/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 64, 11.3.2011, lk 1).

      (5)  Nõukogu 9. detsembri 2014. aasta direktiiv 2014/107/EL, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas (ELT L 359, 16.12.2014, lk 1).


title: Komisjoni direktiiv (EL) 2016/774, 18. mai 2016, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/53/EÜ (kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta) II lisa (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  19.5.2016

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 128/4

            KOMISJONI DIREKTIIV (EL) 2016/774,
      18. mai 2016,
      millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/53/EÜ (kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta) II lisa
      (EMPs kohaldatav tekst)
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivi 2000/53/EÜ kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõike 2 punkti b,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Direktiivi 2000/53/EÜ artikli 4 lõike 2 punktiga a on pärast 1. juulit 2003 turule lastavate sõidukite materjalides ja osades keelatud kasutada pliid, elavhõbedat, kaadmiumi või kuuevalentset kroomi.

                  (2)

                  Direktiivi 2000/53/EÜ II lisas on loetletud sõidukite materjalid ja osad, mille puhul on tehtud erand kõnealuse direktiivi artikli 4 lõike 2 punktis a sätestatud keelust. On nõutud, et II lisa punktides 8(e), 8(f), 8(g), 8(h), 8(j) ja 10(d) sätestatud erandid vaadatakse läbi 2014. aastal.

                  (3)

                  Tehnika ja teaduse arengu põhjal tehtud hindamine on näidanud, et plii kasutamist punktides 8(h), 8(j) ja 10(d) sätestatud eranditele vastavates rakendustes ei tuleks enam pikendada, sest plii kasutamist asjaomastes rakendustes on võimalik vältida.

                  (4)

                  Teaduse ja tehnika arengu põhjal tehtud hindamine on näidanud ka seda, et plii kasutamine punktides 8(e), 8(f) ja 8(g) sätestatud eranditele vastavates rakendustes on vältimatu, kuna asendusmaterjalid ei ole veel kättesaadavad. Kuna on teada, et tulevikus on võimalik neis rakendustes kasutada pliiasendajaid, on asjakohane määrata läbivaatamistähtaeg. See võimaldab sätestada, et plii kasutamist neis rakendustes ei peaks jätkama.

                  (5)

                  Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (2) artikli 39 alusel loodud komitee arvamusega,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
      Artikkel 1
      Direktiivi 2000/53/EÜ II lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisas esitatud tekstiga.
      Artikkel 2
      1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva direktiivi avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
      Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisatakse meetmetesse või meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viide käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
      2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
      Artikkel 3
      Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
      Artikkel 4
      Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

         Brüssel, 18. mai 2016

               Komisjoni nimel

               president

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  EÜT L 269, 21.10.2000, lk 34.

         (2)  ELT L 312, 22.11.2008, lk 3.

         LISA

               „II LISA

                  Materjalid ja osad, mille suhtes kehtib erand artikli 4 lõike 2 punktist a

                           Materjalid ja osad

                           Erandi ulatus ja kehtivusaeg

                           Märgistada või tähistada vastavalt artikli 4 lõike 2 punkti b alapunktile iv

                              Plii legeeriva elemendina

                                       1(a).

                                       Masinaehitusteras ja kuumsukeldusgalvaanitud terasosad pliisisaldusega kuni 0,35 massiprotsenti

                                       1(b).

                                       Pidevrežiimil galvaanitud terasleht pliisisaldusega kuni 0,35 massiprotsenti

                           Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2016 ja nende sõidukite varuosad

                                       2(a).

                                       Masinaehitusalumiinium pliisisaldusega kuni 2 massiprotsenti

                           Varuosadena sõidukitele, mis on lastud turule enne 1. juulit 2005

                                       2(b).

                                       Alumiinium pliisisaldusega kuni 1,5 massiprotsenti

                           Varuosadena sõidukitele, mis on lastud turule enne 1. juulit 2008

                                       2(c).

                                       Alumiinium pliisisaldusega kuni 0,4 massiprotsenti

                               (1)

                                       3.

                                       Vasesulam pliisisaldusega kuni 4 massiprotsenti

                               (1)

                                       4(a).

                                       Laagriliuad ja puksid

                           Varuosadena sõidukitele, mis on lastud turule enne 1. juulit 2008

                                       4(b).

                                       Laagriliuad ja puksid mootorites, jõuülekannetes ja õhukonditsioneeride kompressorites

                           Varuosadena sõidukitele, mis on lastud turule enne 1. juulit 2011

                              Plii ja pliiühendid osades

                                       5.

                                       Akud

                               (1)

                           X

                                       6.

                                       Vibratsioonisummutid

                           Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2016 ja nende sõidukite varuosad

                           X

                                       7(a).

                                       Elastomeeride vulkaniseerivad ained ja stabilisaatorid pidurivoolikutes, kütusevoolikutes, ventilatsioonivoolikutes, elastomeer-/metallosad šassiirakendustes ja mootori montaažiosades

                           Varuosadena sõidukitele, mis on lastud turule enne 1. juulit 2005

                                       7(b).

                                       Vulkaniseerimisvahendid ja elastomeeride stabilisaatorid pidurivoolikutes, kütusevoolikutes, ventilatsioonivoolikutes, elastomeer-/metallosad šassiirakendustes ja mootori montaažiosades, mis sisaldavad kuni 0,5 massiprotsenti pliid

                           Varuosadena sõidukitele, mis on lastud turule enne 1. juulit 2006

                                       7(c).

                                       Ülekandeseadmetes kasutatavate elastomeeride sidumisvahendid pliisisaldusega kuni 0,5 massiprotsenti

                           Varuosadena sõidukitele, mis on lastud turule enne 1. juulit 2009

                                       8(a).

                                       Plii joodistes, millega kinnitatakse elektrilised ja elektroonilised osad elektroonikaplaatidele ning plii osade (välja arvatud alumiinium-elektrolüütkondensaatorid) lõpp-punktide, osade tihvtide ja elektroonikaplaatide viimistluses

                           Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2016 ja nende sõidukite varuosad

                           X (3)

                                       8(b).

                                       Plii elektriseadmete joodistes, väljaarvatud pehmejoodis elektroonikaplaatidel või klaasil

                           Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2011 ja nende sõidukite varuosad

                           X (3)

                                       8(c).

                                       Plii alumiinium-elektrolüütkondensaatorite lõpp-punktide viimistluses

                           Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2013 ja nende sõidukite varuosad

                           X (3)

                                       8(d).

                                       Plii, mida kasutatakse pehmejoodisega jootmisel klaasile õhukuluandurites

                           Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2015 ja nende sõidukite varuosad

                           X (3)

                                       8(e).

                                       Plii kõrge sulamistemperatuuriga joodises (nt pliisulamid, mis sisaldavad pliid 85 massiprotsenti või rohkem)

                               (2)

                           X (3)

                                       8(f)(a).

                                       Plii erinevate otsikute ühendamiseks kasutatavate süsteemides

                           Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2017 ja nende sõidukite varuosad

                           X (3)

                                       8(f)(b).

                                       Plii erinevate otsikute ühendamiseks kasutatavates süsteemides, v.a sõiduki põhijuhtmestiku ühenduste kontaktpinnal

                               (2)

                           X (3)

                                       8(g).

                                       Plii sellise joodise koostises, millega luuakse stabiilne elektriühendus pooljuhtkiibi ja aluse vahel pöördkiibi (Flip Chip) integraallülitustes

                               (2)

                           X (3)

                                       8(h).

                                       Plii joodises, millega kinnitatakse soojuse hajutajad soojuseemaldile jõupooljuhtseadistes, mille kiibi suurus on vähemalt 1 cm2 projektsioonipindala ja voolutihedus vähemalt 1 A/mm2 ränikiibi pindala

                           Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2016 ja nende sõidukite varuosad

                           X (3)

                                       8(i).

                                       Klaasil paiknevates elektrirakendustes kasutatavates joodistes sisalduv plii (välja arvatud pehmejoodis lamineeritud klaasil)

                           Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2016 ja nende sõidukite varuosad

                           X (3)

                                       8(j).

                                       Plii lamineeritud klaasi jootmiseks kasutatavates pehmejoodistes

                           Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2020 ja nende sõidukite varuosad

                           X (3)

                                       9.

                                       Klapipesad

                           Varuosadena mootoritüüpidele, mis on välja töötatud enne 1. juulit 2003

                                       10(a).

                                       Elektrilised ja elektroonilised osad, mis sisaldavad pliid klaasis või keraamilises materjalis, klaasi või keraamilise materjali koostises, klaaskeraamilises materjalis või klaaskeraamilise materjali koostises.
                                       See erand ei hõlma plii kasutamist järgmistel juhtudel:

                                                   —

                                                   pirnides ja süüteküünalde glasuuris kasutatav klaas;

                                                   —

                                                   punktides 10(b), 10(c) ja 10(d) loetletud dielektrilised keraamilised materjalid

                           X (4) (välja arvatud mootorite piesoelektrilised osad)

                                       10(b).

                                       Plii PZT-põhistes kondensaatorite dielektrilistes keraamilistes materjalides, mis on osa integraallülitustest või eraldiseisvatest pooljuhtidest

                                       10(c).

                                       Plii kondensaatorite dielektrilistes keraamilistes materjalides, mille nimipinge on väiksem kui 125 V vahelduvvoolu või 250 V alalisvoolu puhul

                           Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2016 ja nende sõidukite varuosad

                                       10(d).

                                       Plii kondensaatorite dielektrilistes keraamilistes materjalides, mis kompenseerivad ultrahelisonarites sensorite temperatuuri kõikumisi

                           Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2017 ja nende sõidukite varuosad

                                       11.

                                       Pürotehnilised sütikud

                           Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. juulit 2006 ja nende sõidukite varuosad

                                       12.

                                       Pliid sisaldavad termoelektrilised materjalid sõidukite elektriseadmetes, et vähendada eralduva soojuse rekuperatsiooni teel CO2-heidet

                           Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2019 ja nende sõidukite varuosad

                           X

                              Kuuevalentne kroom

                                       13(a).

                                       Korrosioonivastased katted

                           Varuosadena sõidukitele, mis on lastud turule enne 1. juulit 2007

                                       13(b).

                                       Korrosioonivastased katted polt-mutter-ühendustele šassiirakendustes

                           Varuosadena sõidukitele, mis on lastud turule enne 1. juulit 2008

                                       14.

                                       Autoelamutes kasutatavate absorptsioonkülmikute süsinikterasest jahutussüsteemi korrosioonitõrjevahend sisaldusega jahutuslahuses kuni 0,75 massiprotsenti, välja arvatud juhul, kui muud jahutustehnoloogiad on kättesaadavad (st turul kättesaadavad autoelamutes kasutamiseks) ja see ei kahjusta keskkonda ega kasutajate tervist ja/või ohutust

                           X

                              Elavhõbe

                                       15(a).

                                       Lahenduslambid esilaternates

                           Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. juulit 2012 ja nende sõidukite varuosad

                           X

                                       15(b).

                                       Fluorestsentslambid armatuurlaua ekraanides

                           Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. juulit 2012 ja nende sõidukite varuosad

                           X

                              Kaadmium

                                       16.

                                       Elektrisõidukite akud

                           Varuosadena sõidukitele, mis on lastud turule enne 31. detsembrit 2008

                  Märkused

               Homogeenses materjalis võib plii, kuuevalentse kroomi ja elavhõbeda maksimumkontsentratsioon olla kuni 0,1 massiprotsenti ja kaadmiumi maksimumkontsentratsioon kuni 0,01 massiprotsenti.
               Erandi kehtivusaja lõppemise ajal turul olevate sõidukite osade taaskasutamine on lubatud piiranguteta, kuna artikli 4 lõike 2 punkt a seda ei hõlma.
               Artikli 4 lõike 2 punkti a sätteid ei kohaldata pärast 1. juulit 2003 turule lastud varuosade suhtes, mida kasutatakse enne 1. juulit 2003 turule lastud sõidukite puhul (*).

            (1)  See erand vaadatakse läbi 2015. aastal.

            (2)  See erand vaadatakse läbi 2019. aastal.

            (3)  Demonteeritakse, kui seoses punktiga 10(a) ületatakse keskmiseks künniseks määratud 60 grammi sõiduki kohta. Selle tingimuse kohaldamisel ei arvestata elektroonilisi seadmeid, mida valmistaja ei ole paigaldanud tootmisliinil.

            (4)  Demonteeritakse, kui seoses punktidega 8(a)–8(j) ületatakse keskmiseks künniseks määratud 60 grammi sõiduki kohta. Selle tingimuse kohaldamisel ei arvestata elektroonilisi seadmeid, mida valmistaja ei ole paigaldanud tootmisliinil.

            (*)  Seda tingimust ei kohaldata rataste tasakaalustusvihtide, elektrimootorite süsiharjade ja pidurite hõõrdkatete suhtes.“


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/28/EL, 25. oktoober 2012 , orbteoste teatavate lubatud kasutusviiside kohta  EMPs kohaldatav tekst

text:
               27.10.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 299/5

         EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2012/28/EL,
   25. oktoober 2012,
   orbteoste teatavate lubatud kasutusviiside kohta
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 53 lõiget 1 ning artikleid 62 ja 114,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
   olles edastanud õigusakti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
   toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Liikmesriikides asuvad avalikud raamatukogud, haridusasutused, muuseumid, arhiivid, filmi- või audiopärandi säilitamisega tegelevad asutused ja avalikkust teenindavad ringhäälinguorganisatsioonid tegelevad Euroopa digitaalraamatukogude loomiseks oma kogude või arhiivide ulatusliku digiteerimisega. Nad aitavad kaasa Euroopa kultuuripärandi säilitamisele ja levitamisele, mis on samuti oluline Euroopa digitaalraamatukogude, näiteks Europeana loomiseks. Trükimaterjalide massilise digiteerimise ning otsingu- ja indekseerimise tehnilised võimalused suurendavad raamatukogude kogude väärtust teadusuuringute jaoks. Suurte veebipõhiste raamatukogude loomine hõlbustab elektrooniliste otsingu- ja uuringuvahendite kasutamist ning avab uue uuringuallika teadlastele ja akadeemikutele, kes muidu peaksid piirduma tavapärasemate ja mittedigitaalsete otsingumeetoditega.

               (2)

               Teadmiste ja uuenduste vaba liikumise edendamise vajalikkus on strateegia „Euroopa 2020” oluline osa, nagu on kindlaks määratud komisjoni teatises „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia”, mis ühe juhtalgatusena hõlmab ka Euroopa digitaalarengu tegevuskava väljatöötamist.

               (3)

               Vastavalt komisjoni teatises „Euroopa digitaalarengu tegevuskava” sätestatule on Euroopa digitaalarengu tegevuskava üks põhimeede luua õigusraamistik, mis hõlbustaks selliste teoste ja muude objektide digiteerimist ja levitamist, mis on kaitstud autoriõigusega või autoriõigusega kaasnevate õigustega ning millele õigusi omavat isikut ei ole tuvastatud või ei ole teda tuvastamisest hoolimata leitud (nn orbteosed). Käesolev direktiiv on suunatud orbteoste staatuse õigusliku määratlemise eriomase probleemi lahendamisele ja sellest orbteosena käsitatava teose või fonogrammi õigustatud kasutajatele ja lubatud kasutusviisidele tulenevatele tagajärgedele.

               (4)

               Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikides välja töötatavaid erilahendusi, mille eesmärk on tegeleda ulatuslikumate massilise digiteerimise küsimustega, näiteks läbimüüdud teoste puhul. Kõnealustes lahendustes võetakse arvesse eri liiki sisu ja eri kasutajate eripära ning tuginetakse asjaomaste sidusrühmade vahelisele konsensusele. Seda lähenemisviisi on järgitud ka komisjoni egiidi all koostatud vastastikuse mõistmise memorandumis läbimüüdud teoste digiteerimise ja kättesaadavaks tegemise peamiste põhimõtete kohta, mille Euroopa raamatukogude, autorite, kirjastajate ja kollektiivse esindamise organisatsioonide esindajad allkirjastasid 20. septembril 2011. Käesolev direktiiv ei piira kõnealuse memorandumi kohaldamist, milles kutsutakse liikmesriike ja komisjoni üles tagama, et kasutajate, õiguste omajate ja õiguste kollektiivse haldamise organisatsioonide vahel sõlmitud vabatahtlikud kokkulepped litsentseerida läbimüüdud teoste kasutamist vastastikuse mõistmise memorandumi põhimõtete alusel järgiksid nii riiklikus kui ka piiriüleses kontekstis õiguskindluse nõuet.

               (5)

               Autoriõigus on loomesektori majanduslik alus, kuna see stimuleerib innovatsiooni, loomingut, investeeringuid ja toodangut. Teoste massilise digiteerimise ja levitamisega kaitstakse seetõttu Euroopa kultuuripärandit. Autoriõigus on oluline vahend loomesektori töö tasustamise tagamiseks.

               (6)

               Õiguste omajatel on ainuõigus oma teoseid ja muid kaitstud objekte reprodutseerida ja üldsusele kättesaadavaks teha. Ainuõigus ühtlustati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiiviga 2001/29/EÜ (autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas) (3) ning sellest tulenevalt on nõutav, et enne teose või muu kaitstud objekti digiteerimist ja üldsusele kättesaadavaks tegemist saadakse õiguste omaja nõusolek.

               (7)

               Orbteoste puhul ei ole võimalik saada eelnevat nõusolekut reprodutseerimiseks ega üldsusele kättesaadavaks tegemiseks.

               (8)

               Liikmesriikide erinevad lähenemisviisid orbteose staatuse tunnustamisele võivad kujutada endast takistust siseturu toimimisele, orbteoste kasutamisele ja piiriülese juurdepääsu tagamisele orbteostele. Erinevad strateegiad võivad kaasa tuua ka piirangud kultuurisisu hõlmavate teenuste ja toodete vabale liikumisele. Seetõttu on vaja tagada orbteose staatuse vastastikune tunnustamine, kuna see võimaldab juurdepääsu orbteostele kõikides liikmesriikides.

               (9)

               Õiguskindluse tagamiseks siseturul seoses orbteoste kasutamisega avalikes raamatukogudes, haridusasutustes, muuseumides, arhiivides, filmi- või audiopärandi säilitamisega tegelevates asutustes ja avalikkust teenindavates ringhäälinguorganisatsioonides on eelkõige vaja ühist lähenemisviisi orbteose staatuse määratlemisel ja orbteoste lubatud kasutusviiside kindlaksmääramisel.

               (10)

               Orbteoseid sisaldavad ka avalikkust teenindavate ringhäälinguorganisatsioonide arhiivides talletatavad ja nende toodetud kinematograafilised või audiovisuaalsed teosed ja fonogrammid. Võttes arvesse ringhäälinguorganisatsioonide kui fonogrammide ja audiovisuaalse materjali tootjate eriseisundit ning vajadust piirata tulevikus orbteoste hulka, on asjakohane sätestada ringhäälinguorganisatsioonide arhiivides talletatavate teoste ja fonogrammide suhtes käesoleva direktiivi kohaldamise tähtpäev.

               (11)

               Avalikkust teenindavate ringhäälinguorganisatsioonide arhiivides talletatavad kinematograafilised ja audiovisuaalsed teosed ning fonogrammid peaksid käesoleva direktiivi tähenduses hõlmama kinematograafilisi ja audiovisuaalseid teoseid ja fonogramme, mis on kõnealuste organisatsioonide või teiste ühistootmises osalevate avalikkust teenindavate ringhäälinguorganisatsioonide poolt tellitud nende ainukasutuseks. Avalikkust teenindavate ringhäälinguorganisatsioonide arhiivides talletatavad kinematograafilised ja audiovisuaalsed teosed ning fonogrammid, mis ei ole toodetud või tellitud kõnealuste organisatsioonide poolt, kuid mille kasutamine on neile lubatud litsentsilepingu alusel, ei peaks kuuluma käesoleva direktiivi reguleerimisalasse.

               (12)

               Rahvusvahelise tava kohaselt tuleks käesolevat direktiivi kohaldada üksnes teoste ja fonogrammide suhtes, mis avaldati esmakordselt mõne liikmesriigi territooriumil või, kui avaldamist ei toimunud, mis anti esmakordselt eetrisse mõne liikmesriigi territooriumil või, kui avaldamist ega eetrisse andmist ei toimunud, mis tehti üldsusele kättesaadavaks käesoleva direktiivi kohaselt õigustatud isikute poolt õiguste omajate nõusolekul. Viimasel juhul tuleks käesolevat direktiivi kohaldada üksnes tingimusel, et on põhjust eeldada, et õiguste omajad ei ole vastu käesoleva direktiivi kohaselt lubatud kasutamisele.

               (13)

               Enne teose või fonogrammi käsitamist orbteosena tuleks heas usus viia läbi hoolikas otsing teosele või fonogrammile õigusi omavate isikute, sealhulgas teoses või fonogrammis sisalduvatele teostele ja muudele kaitstud objektidele õigusi omavate isikute leidmiseks. Liikmesriikidel peaks olema lubatud ette näha, et hoolika otsingu võivad läbi viia kas käesolevas direktiivis osutatud või muud organisatsioonid. Muud organisatsioonid võivad nõuda hoolika otsingu läbiviimise teenuse eest tasu.

               (14)

               Autoriõiguste ja autoriõigusega kaasnevate õiguste kaitse kõrge taseme tagamiseks liidus on asjakohane näha ette ühtlustatud lähenemisviis hoolika otsingu läbiviimiseks. Hoolikas otsing peaks hõlmama teoste ja muude kaitstud objektide kohta teavet pakkuvate selliste allikate kasutamist, mis on käesoleva direktiivi kohaselt määratud selle liikmesriigi poolt, kus hoolikas otsing läbi tuleb viia. Seejuures võiksid liikmesriigid juhinduda hoolika otsimise suunistest, milles lepiti kokku i2010 digitaalraamatukogu algatuse raames ühe osana loodud digitaalsete raamatukogude alases kõrgetasemelises eksperdirühmas.

               (15)

               Kattuvate otsingute vältimiseks tuleks hoolikas otsing viia läbi liikmesriigis, kus teos või fonogramm esmakordselt avaldati või, kui avaldamist ei toimunud, toimus selle esituse esmakordne eetrisse andmine. Kinematograafiliste või audiovisuaalsete teoste puhul, mille tootja peakorter või peamine elukoht asub liikmesriigis, tuleks hoolikas otsing läbi viia selles liikmesriigis. Kinematograafiliste või audiovisuaalsete teoste puhul, mis on valminud ühistoodanguna ja mille tootjate asukoht on eri liikmesriikides, tuleks hoolikas otsing läbi viia igas vastavas liikmesriigis. Teoste ja fonogrammide suhtes, mida ei ole avaldatud või mida ei ole eetrisse antud, kuid mis on tehtud üldsusele kättesaadavaks käesoleva direktiivi kohaselt õigustatud isikute poolt õiguste omajate nõusolekul, tuleks hoolikas otsing läbi viia liikmesriigis, kus asub organisatsioon, kes tegi teose või fonogrammi üldsusele õiguste omaja nõusolekul kättesaadavaks. Teoses või fonogrammis sisalduvatele teostele ja muudele kaitstud objektidele õigusi omavate isikute hoolikas otsing tuleks läbi viia liikmesriigis, kus viiakse läbi teost või muud kaitstud objekti sisaldavale teosele või fonogrammile õigusi omavate isikute hoolikas otsing. Ühtlasi tuleks kontrollida muudes riikides kättesaadavaid teabeallikaid, kui tõendid viitavad sellele, et muudes riikides leidub asjakohast teavet õiguste omajate kohta. Hoolikate otsingute tagajärjel võib koguneda mitmesugust teavet, näiteks otsingu dokumentatsioon ja otsingu tulemus. Otsingu dokumentatsioon tuleks arhiveerida, et asjaomastel organisatsioonidel oleks võimalik tõendada, et otsing oli hoolikas.

               (16)

               Liikmesriigid peaksid tagama, et asjaomased organisatsioonid dokumenteerivad oma hoolikad otsingud ning et otsingute tulemused, mis koosnevad eelkõige mis tahes leiust, mille kohaselt teost või fonogrammi tuleb käsitada orbteosena käesoleva direktiivi tähenduses, ning teabest staatuse muutuse ja orbteoste kasutamise kohta kõnealuste organisatsioonide poolt, kogutakse ja tehakse laiemale üldsusele kättesaadavaks eelkõige seeläbi, et asjaomane teave säilitatakse sidusandmebaasis. Eelkõige üleeuroopalist mõõdet arvesse võttes ja kattuva tegevuse vältimiseks on asjakohane näha ette eespool nimetatud teavet sisaldava ühtse liidu sidusandmebaasi loomine ning selle läbipaistval viisil laiemale üldsusele kättesaadavaks tegemine. See võimaldab nii organisatsioonidel, kes viivad läbi hoolikaid otsinguid, kui ka õiguste omajatel kõnealusele teabele hõlpsasti juurde pääseda. Sellisena võib andmebaas aidata oluliselt kaasa autoriõiguste võimalike rikkumiste ärahoidmisele ja lõpetamisele eelkõige teoste ja fonogrammide orbteose staatuse muutuste korral. Määrusega (EL) nr 386/2012 (4) määratakse Siseturu Ühtlustamise Ametile („amet”) teatavad ülesanded ja tegevused, mida rahastatakse tema enda eelarvevahenditest ning mille eesmärk on hõlbustada ja toetada liikmesriikide ametiasutuste, erasektori ja liidu institutsioonide tegevust intellektuaalomandiõiguste rikkumiste vastases võitluses, sealhulgas rikkumiste ärahoidmises.
               Eelkõige kõnealuse määruse artikli 2 lõike 1 punkti g kohaselt hõlmavad kõnealused ülesanded niisuguste süsteemide tagamist, mis aitavad parandada liikmesriikide asjaomaste ametiasutuste vahelist teabevahetust interneti teel asjaomastes küsimustes, ning koostöö edendamist nimetatud ametiasutuste vahel. Seetõttu on asjakohane usaldada ametile niisuguse Euroopa andmebaasi loomine ja haldamine, mis sisaldab käesolevas direktiivis osutatud orbteostega seotud teavet.

               (17)

               Teostel ja fonogrammidel võib olla mitu õiguste omajat või need võivad hõlmata muid teoseid või kaitstud objekti. Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada tuvastatud ja leitud õiguste omajate õigusi. Kui vähemalt üks õiguste omaja on tuvastatud ja leitud, ei tohiks teost või fonogrammi käsitada orbteosena. Käesoleva direktiivi kohaselt õigustatud isikutel peaks olema lubatud kasutada teost või fonogrammi, millele õigusi omavat isikut ei ole tuvastatud või leitud, üksnes siis, kui nad on saanud loa tegeleda reprodutseerimisega ja üldsusele kättesaadavaks tegemisega, mis on hõlmatud vastavalt direktiivi 2001/29/EÜ artiklitega 2 ja 3, õiguste omajatelt, kes on tuvastatud ja leitud, sealhulgas teostes või fonogrammides sisalduvate teoste ja muude kaitstud objektide õiguste omajad. Õiguste omajad, kes on tuvastatud ja leitud, saavad anda kõnealuse loa üksnes õiguste suhtes, mis kuuluvad neile kas seetõttu, et õigused on nende endi õigused, või seetõttu, et õigused on neile üle läinud, ning nad ei saa käesoleva direktiivi alusel lubada ühtki kasutusviisi õiguste omajate nimel, keda ei ole tuvastatud ega leitud. Sellele vastavalt saavad õigustatud isikud juhul, kui eelnevalt tuvastamata või leidmata õiguste omajad nõuavad oma õiguste tunnustamist teosele või fonogrammile, jätkata teose või fonogrammi kasutamist üksnes siis, kui kõnealused õiguste omajad annavad selleks loa direktiivi 2001/29/EÜ alusel õiguste suhtes, mis neile kuuluvad.

               (18)

               Õiguste omajatel, kes nõuavad oma õiguste tunnustamist teosele või muule kaitstud objektile, peaks olema õigus orbteose staatus tühistada. Õiguste omajad, kes tühistavad teose või muu kaitstud objekti orbteose staatuse, peaksid saama nende teoste või muu kaitstud objekti kasutamise eest käesoleva direktiivi kohaselt õiglast hüvitist, mille määrab kindlaks liikmesriik, kus on asutatud orbteost kasutav organisatsioon. Liikmesriikidel peaks olema vabadus määrata kindlaks, millistel asjaoludel võib niisuguse hüvitise maksmine toimuda, sealhulgas makse sooritamise tähtaeg. Õiglase hüvitise võimaliku taseme kindlaksmääramisel tuleks muu hulgas võtta nõuetekohaselt arvesse liikmesriikide kultuuri edendamisega seotud eesmärke, asjaomaste organisatsioonide poolse kasutamise mitteärilist olemust, mis aitab neil organisatsioonidel täita selliseid avalikke huvisid teenivaid ülesandeid nagu õppimise edendamine ja kultuuri levitamine, ning õiguste omajatele tekkida võivat kahju.

               (19)

               Kui teos või fonogramm on ekslikult tunnistatud orbteoseks ja sellele on eelnenud otsing, mis ei olnud hoolikas, on jätkuvalt võimalik kasutada liikmesriikide õigusaktides sätestatud autoriõiguste rikkumise alaseid õiguskaitsevahendeid vastavalt asjaomastele siseriiklikele õigusnormidele ja liidu õigusele.

               (20)

               Õppimise edendamiseks ja kultuuri levitamiseks peaksid liikmesriigid nägema ette erandi või piirangu lisaks neile, mis on sätestatud direktiivi 2001/29/EÜ artiklis 5. Need erandid ja piirangud peaksid lubama teatavatel organisatsioonidel, eelkõige direktiivi 2001/29/EÜ artikli 5 lõike 2 punktis c osutatud organisatsioonidel, ning filmi- või audiopärandi säilitamisega tegelevatel asutustel, mis tegutsevad mittetulunduslikul alusel, samuti avalikkust teenindavatel ringhäälinguorganisatsioonidel orbteoseid reprodutseerida ja üldsusele kättesaadavaks teha direktiivi 2001/29/EÜ tähenduses, kui selline kasutusviis täidab nende asutuste avalikke huvisid teenivaid ülesandeid, milleks on eelkõige nende kogude, sealhulgas digitaalkogude säilitamine, taastamine ning kättesaadavaks tegemine kultuurilistel ja hariduslikel eesmärkidel. Käesoleva direktiivi kohaldamisel peaksid filmi- või audiopärandi säilitamisega tegelevad asutused hõlmama organisatsioone, kelle liikmesriigid on määranud oma kultuuripärandisse kuuluvate filmide ja muude audiovisuaalsete teoste või fonogrammide kogumiseks, kataloogimiseks, säilitamiseks ja taastamiseks. Käesoleva direktiivi kohaldamisel peaksid avalikkust teenindavad ringhäälinguorganisatsioonid hõlmama ringhäälinguorganisatsioone, kes osutavad avalikku teenust, nagu selle teeb ülesandeks, määratleb ja korraldab iga liikmesriik. Käesoleva direktiiviga orbteoste kasutamise lubamiseks kehtestatud erand või piirang ei piira direktiivi 2001/29/EÜ artiklis 5 sätestatud erandite ja piirangute kohaldamist. Seda saab kohaldada üksnes teatavatel erijuhtudel, mis ei ole vastuolus kaitstud teose või muu materjali tavapärase kasutamisega ning ei mõjuta põhjendamatult õiguste omaja õiguspäraseid huve.

               (21)

               Digiteerimise ergutamiseks tuleks käesoleva direktiivi kohaselt õigustatud isikutel lubada tulu teenida seoses nendepoolse orbteoste kasutamisega käesoleva direktiivi alusel nende avalikke huvisid teenivate ülesannete täitmisega seotud eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas avaliku ja erasektori partnerluslepingute raames.

               (22)

               Lepingulised suhted võivad kaasa aidata Euroopa kultuuripärandi digiteerimisele, kusjuures avalikel raamatukogudel, haridusasutustel, muuseumidel, arhiividel, filmi- või audiopärandi säilitamisega tegelevatel asutustel ja avalikkust teenindavatel ringhäälinguorganisatsioonidel peaks olema lubatud sõlmida äripartneritega lepinguid orbteoste digiteerimiseks ja üldsusele kättesaadavaks tegemiseks, et teoseid käesoleva direktiiviga lubatud viisil kasutada. Kõnealused lepingud võivad hõlmata selliste partnerite rahalist toetust. Lepingutega ei tohiks käesoleva direktiivi kohaselt õigustatud isikutele kehtestada mingeid piiranguid orbteoste nendepoolse kasutamise suhtes ega tohiks äripartneritele anda mingeid õigusi orbteoseid kasutada või nende kasutamist kontrollida.

               (23)

               Selleks et teha Euroopa kultuuripärand liidu kodanikele kättesaadavamaks, on vaja ka tagada, et ühes liikmesriigis digiteeritud ja üldsusele kättesaadavaks tehtud orbteosed võib teha üldsusele kättesaadavaks ka teistes liikmesriikides. Avalikke huvisid teeniva ülesande täitmise eesmärgil orbteost kasutavad avalikud raamatukogud, haridusasutused, muuseumid, arhiivid, filmi- või audiopärandi säilitamisega tegelevad asutused ja avalikkust teenindavad ringhäälinguorganisatsioonid peaksid suutma teha orbteose teistes liikmesriikides üldsusele kättesaadavaks.

               (24)

               Käesoleva direktiivi kohaldamine ei mõjuta õiguste haldamise korraldust liikmesriikides, sealhulgas laiendatud kollektiivlitsentse, õiguslikke eeldusi esindamise või ülemineku osas, kollektiivset haldamist või samalaadseid korraldusi või nende kombinatsiooni, sealhulgas massilise digiteerimise jaoks.

               (25)

               Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt õiguskindluse tagamist seoses orbteoste kasutamisega, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning orbteoste kasutamise eeskirjade ühtsuse vajaduse tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Sisu ja reguleerimisala
   1.   Käesolevas direktiivis käsitletakse orbteoste teatavaid kasutusviise liikmesriikides asuvates avalikes raamatukogudes, haridusasutustes, muuseumides, arhiivides, filmi- või audiopärandi säilitamisega tegelevates asutustes ja avalikkust teenindavates ringhäälinguorganisatsioonides avalikke huvisid teenivate ülesannete täitmisega seotud eesmärkide saavutamiseks.
   2.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse järgmiste teoste suhtes:

               a)

               raamatu, ajakirja, ajalehe või muu kirjutisena avaldatud teosed, mida talletatakse avalike raamatukogude, haridusasutuste, muuseumide, arhiivide ja filmi- või audiopärandi säilitamisega tegelevate asutuste kogudes,

               b)

               avalike raamatukogude, haridusasutuste, muuseumide, arhiivide ja filmi- või audiopärandi säilitamisega tegelevate asutuste kogudes talletatavad kinematograafilised ja audiovisuaalsed teosed ning fonogrammid ning

               c)

               avalikkust teenindavate ringhäälinguorganisatsioonide poolt kuni 31. detsembrini 2002 (kaasa arvatud) toodetud ja nende arhiivides talletatavad kinematograafilised või audiovisuaalsed teosed ning fonogrammid,

         mis on kaitstud autoriõigusega või autoriõigusega kaasnevate õigustega ja mis esmakordselt avaldati liikmesriigis või, kui avaldamist ei toimunud, mille eetrisse andmine toimus esmakordselt liikmesriigis.
   3.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse lõikes 2 osutatud teoste ja fonogrammide suhtes, mida ei ole kunagi avaldatud või mida ei ole kunagi eetrisse antud, kuid mis on tehtud üldsusele kättesaadavaks lõikes 1 osutatud organisatsioonide poolt autoriõiguste omaja nõusolekul tingimusel, et on põhjust eeldada, et õiguste omajad ei ole vastu artiklis 6 osutatud kasutusviisidele. Liikmesriigid võivad käesoleva lõike reguleerimisala piirata, hõlmates üksnes teosed ja fonogrammid, mis on talletatud nimetatud organisatsioonides enne 29. oktoobrit 2014.
   4.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse samuti teostele ja muule kaitstud objektile, mis sisalduvad lõigetes 2 ja 3 osutatud teostes või fonogrammides või moodustavad nende lahutamatu osa.
   5.   Käesolev direktiiv ei mõjuta õiguste haldamise korraldust liikmesriigi tasandil.
   Artikkel 2
   Orbteosed
   1.   Teos või fonogramm on orbteos, kui ei ole tuvastatud ühtegi teosele või fonogrammile õigusi omavat isikut või kui tuvastamisest hoolimata ei ole ühtegi õiguste omajat leitud vaatamata sellele, et vastavalt artiklile 3 on läbi viidud ja dokumenteeritud õiguste omajate hoolikas otsing.
   2.   Kui mitmel isikul on õigus teosele või fonogrammile ja neist ühtegi ei ole tuvastatud või tuvastamisest hoolimata leitud pärast vastavalt artiklile 3 läbiviidud ja registreeritud hoolikat otsingut, võib teost või fonogrammi kasutada käesoleva direktiivi kohaselt tingimusel, et õiguste omajad, kes on tuvastatud ja leitud, on neile kuuluvate õiguste suhtes andnud artikli 1 lõikes 1 osutatud organisatsioonidele loa direktiivi 2001/29/EÜ artikliga 2 hõlmatud reprodutseerimiseks ja artikliga 3 hõlmatud üldsusele kättesaadavaks tegemiseks.
   3.   Lõige 2 ei piira tuvastatud ja leitud isikute õigusi teosele või fonogrammile.
   4.   Artiklit 5 kohaldatakse vajalike muudatustega lõikes 2 osutatud tuvastamata või leidmata isikutele, kellel on õigused teostele.
   5.   Käesolev direktiiv ei piira anonüümselt või pseudonüümi all loodud teoseid reguleerivate siseriiklike sätete kohaldamist.
   Artikkel 3
   Hoolikas otsing
   1.   Selleks et teha kindlaks, kas teos või fonogramm on orbteos, tagavad artikli 1 lõikes 1 osutatud organisatsioonid, et iga teose või muu kaitstud objekti puhul viiakse heas usus läbi hoolikas otsing, milleks kasutatakse kõnealuse teose ja muu kaitstud objekti kategooriale vastavaid kohaseid allikaid. Otsing viiakse läbi enne teose või fonogrammi kasutamist.
   2.   Teose- või fonogrammikategooriale vastavad kohased allikad määrab liikmesriik, pidades nõu õiguste omajate ja kasutajatega ning hõlmates vähemalt lisas loetletud asjakohaseid allikaid.
   3.   Hoolikas otsing viiakse läbi liikmesriigis, kus teos esmakordselt avaldati või, kui avaldamist ei toimunud, eetrisse anti, välja arvatud kinematograafilise või audiovisuaalse teose puhul, mille tootja peakorter või peamine elukoht asub liikmesriigis; viimasel juhul viiakse hoolikas otsing läbi liikmesriigis, kus asub tema peakorter või peamine elukoht.
   Artikli 1 lõikes 3 osutatud juhul viiakse hoolikas otsing läbi liikmesriigis, kus on õiguste omaja nõusolekul teose või fonogrammi üldsusele kättesaadavaks teinud organisatsiooni asukoht.
   4.   Kui tõendite põhjal on alust arvata, et muudes riikides leidub olulist teavet õiguste omajate kohta, kontrollitakse samuti nendes riikides kättesaadavaid teabeallikaid.
   5.   Liikmesriigid tagavad, et artikli 1 lõikes 1 osutatud organisatsioonid dokumenteerivad oma hoolikad otsingud ning annavad liikmesriigi pädevatele asutustele järgmist teavet:

               a)

               organisatsioonide läbiviidud hoolikate otsingute tulemused, mille alusel on tehtud järeldus käsitada teost või fonogrammi orbteosena;

               b)

               viis, kuidas organisatsioonid orbteost käesoleva direktiivi kohaselt kasutavad;

               c)

               organisatsioonide kasutatavate teoste ja fonogrammide orbteose staatuse mis tahes muutus vastavalt artiklile 5;

               d)

               asjaomase organisatsiooni asjakohane kontaktteave.

         6.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et lõikes 5 osutatud teave registreeritakse ühtses avalikus sidusandmebaasis, mille loob ja mida haldab vastavalt määrusele (EL) nr 386/2012 Siseturu Ühtlustamise Amet („amet”). Selleks edastavad liikmesriigid ametile viivitamata kõnealuse teabe pärast selle esitamist artikli 1 lõikes 1 osutatud organisatsioonide poolt.
   Artikkel 4
   Orbteose staatuse vastastikune tunnustamine
   Teost või fonogrammi, mida ühes liikmesriigis käsitatakse artikli 2 kohaselt orbteosena, käsitatakse orbteosena kõikides liikmesriikides. Kõnealust teost või fonogrammi võib kõigis liikmesriikides käesoleva direktiivi kohaselt kasutada ja sellele juurde pääseda. See kehtib ka artikli 2 lõikes 2 osutatud teoste ja fonogrammide kohta tuvastamata ja leidmata õiguste omajate õiguste osas.
   Artikkel 5
   Orbteose staatuse tühistamine
   Liikmesriigid tagavad, et orbteosena käsitatavale teosele või fonogrammile õigusi omaval isikul oleks igal ajal võimalus oma õiguste ulatuses orbteose staatus tühistada.
   Artikkel 6
   Orbteoste lubatud kasutusviisid
   1.   Liikmesriigid teevad direktiivi 2001/29/EÜ artiklis 2 sätestatud reprodutseerimise ja artiklis 3 sätestatud üldsusele kättesaadavaks tegemise õigusest erandi või piiravad kõnealuseid õigusi, tagamaks et artikli 1 lõikes 1 osutatud organisatsioonidel lubataks nende kogudes talletatavaid orbteoseid kasutada järgmistel viisidel:

               a)

               teha orbteos direktiivi 2001/29/EÜ artikli 3 tähenduses üldsusele kättesaadavaks;

               b)

               reprodutseerida orbteost direktiivi 2001/29/EÜ artikli 2 tähenduses digiteerimise, kättesaadavaks tegemise, indekseerimise, kataloogimise, säilitamise või taastamise eesmärgil.

         2.   Artikli 1 lõikes 1 osutatud organisatsioonid kasutavad orbteost vastavalt käesoleva artikli lõikele 1 üksnes avalikke huvisid teenivate ülesannete täitmisega seotud eesmärkidel, eelkõige nende kogudes talletatavate teoste ja fonogrammide säilitamiseks, taastamiseks ning kultuurilistel ja hariduslikel eesmärkidel kättesaadavaks tegemiseks. Organisatsioonid võivad kõnealuse kasutamise käigus teenida tulu üksnes orbteoste digiteerimise ja üldsusele kättesaadavaks tegemise kulude katmise eesmärgil.
   3.   Liikmesriigid tagavad, et artikli 1 lõikes 1 osutatud organisatsioonid märgivad orbteose iga kasutuse puhul tuvastatud autorite ja teiste õiguste omajate nimed.
   4.   Käesolev direktiiv ei piira kõnealuste organisatsioonide vabadust sõlmida avalikest huvidest lähtuvate ülesannete täitmisel lepinguid, eriti avaliku ja erasektori partnerluskokkuleppeid.
   5.   Liikmesriigid näevad ette, et õiguste omajad, kes tühistavad oma teose või muu kaitstud objekti orbteose staatuse, saavad õiglase hüvitise teose ja muu kaitstud objekti kasutamise eest artikli 1 lõikes 1 osutatud organisatsioonide poolt vastavalt käesoleva artikli lõikele 1. Liikmesriikidel on vabadus määrata, millistel asjaoludel hüvitist makstakse. Nimetatud hüvitise tase määratakse kindlaks liidu õiguses kehtestatud piirmäärasid arvestades selle liikmesriigi õigusaktidega, kus asub kõnealust orbteost kasutav organisatsioon.
   Artikkel 7
   Muude sätete jätkuv kohaldamine
   Käesolev direktiiv ei piira sätete kohaldamist, mis käsitlevad eelkõige patendiõigusi, kaubamärke, disainilahendusi, kasulikke mudeleid, mikrolülituse topograafiat, kirjatüüpe, tingimusjuurdepääsu, ringhäälinguteenuste kaablile juurdepääsu, rahvusliku rikkuse kaitset, sundeksemplari loovutamise kohustusega seonduvaid nõudeid, konkurentsi piiravat tegevust ja kõlvatut konkurentsi käsitlevaid seadusi, ärisaladusi, julgeolekut, konfidentsiaalsust, andmekaitset ja eraelu puutumatust, avalikele dokumentidele juurdepääsu ja lepinguõigusega seonduvat ning eeskirju ajakirjandusvabaduse ja sõnavabaduse kohta meedias.
   Artikkel 8
   Ajaline kohaldatavus
   1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõikide artiklis 1 osutatud teoste ja fonogrammide suhtes, mis on 29. oktoobril 2014 või pärast seda kaitstud liikmesriikide autoriõigusealaste õigusaktidega.
   2.   Käesoleva direktiivi kohaldamine ei mõjuta enne 29. oktoobrit 2014 sooritatud toiminguid ega omandatud õigusi.
   Artikkel 9
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 29. oktoobriks 2014. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 10
   Läbivaatamisklausel
   Komisjon jälgib pidevalt õigusi käsitlevate teabeallikate arengut ning esitab hiljemalt 29. oktoobriks 2015 ja seejärel igal aastal aruande võimaluse kohta lisada käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kirjastajaid ja teoseid või muid kaitstud objekte, eelkõige üksikuid fotosid ja muid kujutisi, mis praegu ei kuulu selle reguleerimisalasse.
   Komisjon esitab hiljemalt 29. oktoobriks 2015 Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta, võttes arvesse digitaalraamatukogude arengut.
   Vajaduse korral ning eelkõige siseturu toimimise tagamiseks esitab komisjon ettepanekuid käesoleva direktiivi muutmise kohta.
   Liikmesriik, kellel on mõjuvad põhjused arvata, et käesoleva direktiivi rakendamine mõjutab negatiivselt mõnda artikli 1 lõikes 5 osutatud õiguste haldamise siseriiklikku sätet, võib juhtida sellele komisjoni tähelepanu, esitades kogu asjakohase tõendusmaterjali. Komisjon võtab tõendusmaterjali arvesse käesoleva artikli teises lõigus osutatud aruande koostamisel ja direktiivi muudatusettepanekute esitamise vajalikkuse hindamisel.
   Artikkel 11
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 12
   Adressaadid
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 25. oktoober 2012

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         M. SCHULZ

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         A. D. MAVROYIANNIS

      (1)  ELT C 376, 22.12.2011, lk 66.

      (2)  Euroopa Parlamendi 13. septembri 2012. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 4. oktoobri 2012. aasta otsus.

      (3)  EÜT L 167, 22.6.2001, lk 10.

      (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. aprilli 2012. aasta määrus (EL) nr 386/2012, millega antakse Siseturu Ühtlustamise Ametile (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) intellektuaalomandi õiguskaitsega seotud ülesannete täitmine, sealhulgas avaliku ja erasektori esindajatest koosneva intellektuaalomandiga seotud õigusrikkumiste Euroopa vaatluskeskuse moodustamine (ELT L 129, 16.5.2012, lk 1).

      LISA
      Artikli 3 lõikes 2 osutatud allikate hulka kuuluvad:

                  1)

                  avaldatud raamatute puhul:

                              a)

                              sundeksemplarid, raamatukogude kataloogid ning raamatukogude ja muude asutuste peetavad normandmestikud;

                              b)

                              vastava riigi kirjastajate ja autorite ühendused;

                              c)

                              olemasolevad andmebaasid ja registrid, WATCH (kirjanikud, kunstnikud ja nende teoste autoriõiguste omajad (Writers, Artists and their Copyright Holders)), ISBN (raamatu rahvusvaheline standardnumber (International Standard Book Number)) ning trükiste andmebaasis olevad raamatud;

                              d)

                              asjaomaste kollektiivse esindamise organisatsioonide, eelkõige reprodutseerimisõiguste omajate organisatsioonide andmebaasid;

                              e)

                              mitmeid andmebaase ja registreid hõlmavad allikad, sealhulgas VIAF (virtuaalne rahvusvaheline normandmestik (Virtual International Authority Files)) ja ARROW (juurdepääsetavad autoriõigusteabe ja orbteoste registrid (Accessible Registries of Rights Information and Orphan Works));

                  2)

                  ajalehtede, ajakirjade ja perioodikaväljaannete puhul:

                              a)

                              perioodiliste väljaannete ISSN (rahvusvaheline jadaväljaande standardnumber (International Standard Serial Number));

                              b)

                              raamatukogude ja muude kogude kartoteegid ja kataloogid;

                              c)

                              sundeksemplar;

                              d)

                              vastava riigi kirjastajate, autorite ja ajakirjanike ühendused;

                              e)

                              asjaomaste kollektiivse esindamise organisatsioonide, sealhulgas reprodutseerimisõiguste organisatsioonide andmebaasid;

                  3)

                  visuaalteoste, sealhulgas kujutava kunsti, fotograafia, illustreerimise, disaini ja arhitektuuri valdkonda kuuluvate teoste, viimati nimetatud teoste visandite ning muude raamatutes, ajakirjades ja ajalehtedes või muudes teostes sisalduvate teoste puhul:

                              a)

                              punktides 1 ja 2 osutatud allikad;

                              b)

                              eelkõige kujutava kunsti asjaomaste kollektiivse esindamise organisatsioonide, sealhulgas reprodutseerimisõiguste omajate organisatsioonide andmebaasid;

                              c)

                              fotoagentuuride andmebaasid, kui see on kohaldatav;

                  4)

                  audiovisuaalsete teoste ja fonogrammide puhul:

                              a)

                              sundeksemplarid;

                              b)

                              vastava riigi tootjate ühendused;

                              c)

                              filmi- või audiopärandi säilitamisega tegelevate asutuste ja riiklike raamatukogude andmebaasid;

                              d)

                              andmebaasid, kus kasutatakse asjakohaseid standardeid ja tunnuseid, näiteks ISAN (audiovisuaalteose rahvusvaheline standardnumber (International Standard Audiovisual Number)) audiovisuaalse materjali puhul, ISWC (muusikateose rahvusvaheline standardnumber (International Standard Music Work Code)) muusikateoste puhul ning ISRC (helisalvestise rahvusvaheline standardnumber (International Standard Recording Code)) fonogrammide puhul;

                              e)

                              eelkõige autorite, esitajate, fonogrammitootjate ja audiovisuaalsektori tootjate asjaomaste kollektiivse esindamise organisatsioonide andmebaasid;

                              f)

                              andmed tegijate kohta ja muu teose pakendil olev teave;

                              g)

                              teatavat õiguste omajate kategooriat esindavate muude asjakohaste ühenduste andmebaasid.


title: Komisjoni direktiiv, 6. september 1979, seestöötlemise protseduurile allutatud kaupade kohta, mille suhtes saaks nende vabasse ringlusse lubamiseks importimise korral nende eesmärgipärase kasutuse alusel kohaldada tariifset sooduskohtlemist

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31979L0802

Euroopa Liidu Teataja L 237 , 21/09/1979 Lk 0029 - 0030 Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 02 Köide 7 Lk 0285  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 02 Köide 6 Lk 0070  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 02 Köide 6 Lk 0070

		Komisjoni direktiiv,6. september 1979,seestöötlemise protseduurile allutatud kaupade kohta, mille suhtes saaks nende vabasse ringlusse lubamiseks importimise korral nende eesmärgipärase kasutuse alusel kohaldada tariifset sooduskohtlemist(79/802/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 4. märtsi 1969. aasta direktiivi 69/73/EMÜ seestöötlemise eeskirju käsitlevate õigusnormide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud direktiiviga 76/119/EMÜ, [2] eriti selle artiklit 28,ning arvestades, et:direktiivi 69/73/EMÜ artikli 16 kohaselt on kompensatsioonitoodetelt, vahesaadustelt või muutmata kujul kaubalt tasumisele kuuluvad tollimaksud need, mida kohaldatakse seestöötlemise protseduurile allutatud kaupade suhtes vastavalt sellele määrale või summale, mida kohaldatakse kuupäeval, kui pädevad ametiasutused asjaomase tollidokumendi aktsepteerivad;teatavate kaupade suhtes võib juhul, kui need lubatakse vabasse ringlusse, kohaldada nende impordil asjaomaste ühenduse sätete kohaselt tariifset sooduskohtlemist eesmärgipärase kasutuse alusel, mis tähendab vähendatud tollimaksumäärade kohaldamist;tuleks teha selgeks, et kui samad kaubad allutatakse seestöötlemise protseduurile selleks, et saada kompensatsioonitooteid, millel on eespool nimetatud eesmärgipärane kasutus, on direktiivi 69/73/EMÜ artikli 16 kohaselt tasumisele kuuluvad tollimaksumäärad tariifsele sooduskohtlemisele vastavad määrad, kui kõnealust kaupa kasutatakse tõepoolest eesmärgil, mille alusel võib kooskõlas asjaomaste ühenduse sätetega kohaldada sooduskohtlemist, või kui kõnealune kaup vastab tingimusele, mille ühendus on kõnealuse sooduskohtlemise kohaldamiseks ette näinud;kõnealust vähendatud määra peab olema võimalik kohaldada ka juhul, kui kauba seestöötlemise protseduurile allutamisel ei deklareeritud seda selle tariifistiku alamrubriigi all, millega nähakse ette tariifne sooduskohtlemine eesmärgipärase kasutuse alusel;teatavatel asjaoludel võib juhtuda, et seestöötlemise protseduurile allutatud kaupa ei kasutata eesmärgil, mille alusel tariifne sooduskohtlemine on ette nähtud; ametiasutused võivad seetõttu nõuda tagatise esitamist tavaliselt tasumisele kuuluvate tollimaksude kogusumma suhtes, kui nad on andnud loa kompensatsioonitoodete, vahesaaduste või muutmata kujul kaupade vabasse ringlusse lubamiseks;ajavahemik, mille jooksul tuleb kaupu tariifse sooduskohtlemise raames eesmärgipäraselt kasutada, algab kuupäevast, kui pädevad ametiasutused vabasse ringlusse lubamise deklaratsiooni aktsepteerivad; sellest tulenevalt peab see ajavahemik seestöötlemise protseduuri puhul algama ajast, kui pädevad ametiasutused kaupade seestöötlemise protseduurile allutamisega seotud tollidokumendi aktsepteerivad;käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas tollikorralduse komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Nende kaupade puhul, millel oli seestöötlemise protseduurile allutamise ajal nende eesmärgipärase kasutuse alusel õigus tariifsele sooduskohtlemisele, võetakse direktiivi 69/73/EMÜ artikli 16 kohaselt tasumisele kuuluvate tollimaksude arvutamisel aluseks määr, mis vastab kõnealusele tariifsele sooduskohtlemisele juhul, kui:a) neid kaupu kasutatakse tõepoolest eesmärgil, mis võimaldab sooduskohtlemise kohaldamist kooskõlas asjaomaste ühenduse sätetega;võib) need kaubad vastavad tingimustele, mille ühendus on ette näinud kõnealuse sooduskohtlemise kohaldamiseks.2. Lõike 1 sätteid kohaldatakse ka juhul, kui kauba seestöötlemise protseduurile allutamisel ei deklareeritud seda selle tariifistiku alamrubriigi all, millega nähakse ette tariifne sooduskohtlemine eesmärgipärase kasutuse alusel, tingimusel et nõutavad kontrollimeetmed seda võimaldavad.3. Kui kaubad deklareeritakse nende seestöötlemise protseduurile allutamise ajal tariifistiku sellise alamrubriigi all, millega nähakse ette tariifne sooduskohtlemine eesmärgipärase kasutuse alusel, võivad pädevad asutused nõuda tagatise esitamist tavaliselt tasumisele kuuluvate tollimaksude kogusumma suhtes, mis kuuluksid tasumisele, kui kompensatsioonitooted, vahesaadused või muutmata kujul kaubad lubataks vabasse ringlusse, ilma et neid oleks kasutatud eesmärgil, mille alusel tariifne sooduskohtlemine on ette nähtud.Artikkel 21. Artikli 1 lõiget 1 kohaldatakse ainult juhul, kui kaupu kasutatakse eesmärgil, mis on ette nähtud tariifse soodustuskohtlemise kohaldamiseks enne selle ajavahemiku lõppemist, mis on sätestatud määrustes, millega nähakse ette tingimused, mille alusel võib nimetatud sooduskohtlemist kõnealuste kaupade suhtes kohaldada. Kõnealune ajavahemik algab ajast, kui pädevad asutused kaupade seestöötlemise protseduurile allutamisega seotud tollidokumendi aktsepteerivad.2. Pädevad asutused võivad lõikes 1 nimetatud ajavahemikku siiski pikendada, kui kaupu ei ole eesmärgipäraselt kasutatud vältimatu õnnetuse või vääramatu jõu tõttu või kaupade valmistamisele või töötlemisele kehtestatud tehnilistest nõuetest tulenevatel põhjustel.Artikkel 31. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. jaanuariks 1980. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Komisjon edastab selle teabe teistele liikmesriikidele.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 6. september 1979Komisjoni nimelkomisjoni liigeÉtienne Davignon[1] EÜT L 58, 8.3.1969, lk 1.[2] EÜT L 24, 30.1.1976, lk 58.--------------------------------------------------