title: Komisjoni direktiiv 2010/42/EL, 1. juuli 2010 , millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ seoses fondide ühinemisi, investor- ja ühiseurofondi struktuure ja teatamise korda käsitlevate sätetega  (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               10.7.2010

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 176/28

         KOMISJONI DIREKTIIV 2010/42/EL,
   1. juuli 2010,
   millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ seoses fondide ühinemisi, investor- ja ühiseurofondi struktuure ja teatamise korda käsitlevate sätetega
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta, (1) eriti selle artikli 43 lõiget 5, artikli 60 lõike 6 punkte a ja c, artikli 61 lõiget 3, artikli 62 lõiget 4, artikli 64 lõike 4 punkti a ja artikli 95 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiivi 2009/65/EÜ artikli 43 lõike 1 kohaselt eurofondide ühinemise korral osakuomanikele esitatav teave peaks kajastama ühineva ja ühendava eurofondi osakuomanike erinevaid vajadusi ning aitama osakuomanikel olukorda paremini mõista.

               (2)

               Ühinevalt eurofondilt või ühendavalt eurofondilt ei tuleks nõuda muu teabe esitamist teabedokumendis, kui see, millele osutatakse direktiivi 2009/65/EÜ artikli 43 lõikes 3 ja käesoleva direktiivi artiklites 3–5. Ühinev eurofond või ühendav eurofond võivad siiski lisada muud teavet, mis on kavandatud ühinemist arvestades oluline.

               (3)

               Kui direktiivi 2009/65/EÜ artikli 43 lõike 1 kohasele teabedokumendile on lisatud kokkuvõte, ei peaks see vabastama eurofondi kohustusest vältida pikki või tehnilisi selgitusi teabedokumendi muudes osades.

               (4)

               Ühendava eurofondi osakuomanikele direktiivi 2009/65/EÜ artikli 43 lõike 1 kohaselt esitatava teabe puhul tuleks eeldada, et kõnealused osakuomanikud on juba piisavalt teadlikud ühendava eurofondi tunnustest, sellega seotud õigustest ning selle toimimise põhimõtetest. Seepärast tuleks teabes käsitleda eelkõige ühinemise läbiviimist ja selle võimalikku mõju ühendavale eurofondile.

               (5)

               Direktiivi 2009/65/EÜ artiklite 43 ja 64 kohaselt osakuomanikele esitatava teabe esitamise viis peaks olema ühtlustatud. Kõnealuse teabe eesmärk on võimaldada osakuomanikel teadlikult hinnata, kas nad soovivad investeerimist jätkata või nõuda osakute tagasivõtmist, kui eurofond kas osaleb ühinemises, kujundatakse ümber investor-eurofondiks või vahetab ühiseurofondi. Osakuomanikud peaksid olema teadlikud eespool osutatud suurest muudatusest, mis toimub eurofondiga, ning neil peaks olema võimalus lugeda kõnealust teavet. Sel põhjusel peaks teave olema osakuomanikele isiklikult adresseeritud kas paberil või muul püsival andmekandjal, näiteks elektronposti teel. Elektrooniliste vahendite kasutamine peaks eurofondil võimaldama edastada teavet kulutõhusal viisil. Käesoleva direktiiviga ei tohiks nõuda, et eurofond teavitab oma osakuomanikke otse, kuid tuleks võtta igati arvesse eripärasid teatavates liikmesriikides, kus eurofondid või nende fondivalitsejad ei saa kas õiguslikel või praktilistel põhjustel osakuomanikega otse kontakteeruda. Lisaks peaks eurofondidel olema võimalik anda teavet depositooriumi või vahendajate kaudu tingimusel, et on tagatud, et kõik osakuomanikud saavad teabe õigel ajal. Käesoleva direktiiviga peaks ühtlustama ainult selle, mil viisil direktiivi 2009/65/EÜ artiklite 43 ja 64 kohane teave esitatakse osakuomanikele. Liikmesriigid võivad siseriiklike eeskirjadega reguleerida muud liiki teabe esitamist osakuomanikele.

               (6)

               Ühiseurofondi ja investor-eurofondi vahelises lepingus tuleks arvesse võtta erivajadusi, mis on investor-eurofondil, kes investeerib vähemalt 85 % oma varast ühiseurofondi ning kelle suhtes samal ajal kehtivad kõik eurofondi kohustused. Seepärast tuleks lepinguga tagada, et ühiseurofond esitab investor-eurofondile kogu vajaliku teabe õigel ajal, et investor-eurofond saaks täita oma kohustusi. Lepinguga tuleks kindlaks määrata ka mõlema poole muud õigused ja kohustused.

               (7)

               Liikmesriigid ei peaks nõudma, et direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 1 kohane ühiseurofondi ja investor-eurofondi vaheline leping hõlmaks muid elemente kui need, millele on osutatud direktiivi 2009/65/EÜ VIII peatükis ning käesoleva direktiivi artiklites 8–14. Leping võib siiski hõlmata muid elemente, kui ühiseurofond ja investor-eurofond nii otsustavad.

               (8)

               Kui ühiseurofondi ja investor-eurofondi vaheline kauplemiskord ei erine sellest, mida kohaldatakse kõigi ühiseurofondi osakuomanike puhul, kes ei ole investor-eurofondi osakuomanikud ning kui see kord on sätestatud ühiseurofondi prospektis, siis ühiseurofondi ja investor-eurofondi vahelises lepingus ei tuleks seda kauplemise standardkorda dubleerida, kuid võib viidata ühiseurofondi prospekti asjakohastele osadele, et aidata sektoril kulusid kokku hoida ning vähendada halduskoormust.

               (9)

               Ühiseurofondi ja investor-eurofondi vaheline leping peaks sisaldama asjakohaseid menetlusi osakuomanike päringute ja kaebuste käsitlemiseks, pidades silmas kirjavahetuse käsitlemist, mis on ekslikult saadetud investor-eurofondi asemel ühiseurofondile või vastupidi.

               (10)

               Selleks et kokku hoida tehingukulusid ning vältida negatiivset maksumõju, võivad ühiseurofond ja investor-eurofond soovida leppida kokku varade ülekandmises, kui see ei ole siseriikliku õiguse alusel keelatud või ei ole vastuolus kas ühiseurofondi või investor-eurofondi fonditingimuste või põhikirjaga. Võimalus kanda varad ühiseurofondile üle peaks eelkõige aitama neid investor-eurofonde, kes on juba tegutsenud eurofondina, sealhulgas olnud mõne muu ühiseurofondi investor-eurofond, et vältida tehingukulusid, mis tekivad nende varade müügist, millesse on investeerinud nii investor-eurofond kui ka ühiseurofond. Investor-eurofondil peaks soovi korral olema samuti võimalus vastu võtta ühiseurofondilt varasid, sest see võib aidata vähendada tehingukulusid ning vältida negatiivset maksumõju. Varade ülekandmine investor-eurofondile ei peaks olema piiratud üksnes ühiseurofondi likvideerimise, ühinemise või jagunemise juhtudega, vaid peaks olema võimalik ka muudes olukordades.

               (11)

               Selleks et säilitada vajalik paindlikkus ja samal ajal arvestada investorite huvisid, peaks investor-eurofondil, kes on saanud teatavaid varasid ülekandmise teel, olema võimalik üle kanda kas osa või kõik kõnealustest varadest oma ühiseurofondile, kui ühiseurofond sellega nõus on, või muuta kõnealused varad rahaks, et investeerida raha ühiseurofondi.

               (12)

               Investor- ja ühiseurofondi struktuuri eripärade tõttu on vajalik, et ühiseurofondi ja investor-eurofondi vaheline leping sisaldab kollisiooninorme, mis kalduvad kõrvale Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta määruse (EÜ) nr 593/2008 (lepinguliste võlasuhete suhtes kohaldatava õiguse kohta (Rooma I)) (2)artiklitest 3 ja 4 viisil, et kõnealuse lepingu suhtes kohaldatav õigus peaks olema kas selle liikmesriigi õigus, kus on asutatud investor-eurofond, või selle liikmesriigi õigus, kus on asutatud ühiseurofond. Pooled peaksid olema vabad hindama selle valiku eeliseid ja puuduseid ning võtma arvesse, kas ühiseurofondil on mitu investor-eurofondi ning kas need investor-eurofondid on asutatud ainult ühes või mitmes liikmesriigis.

               (13)

               Ühiseurofondi likvideerimise, ühinemise või jagunemise korral, mille puhul on investor-eurofondi osakuomanikele antud direktiiviga 2009/65/EÜ õigus nõuda osakute tagasivõtmist, ei tohiks investor-eurofond piirata seda õigust peatades ajutiselt tagasiostmise või tagasivõtmise, välja arvatud kui erandlikud asjaolud seda nõuavad, et kaitsta osakuomanike huve või kui sellise korralduse on andnud pädevad asutused.

               (14)

               Kuna ühiseurofondi ühinemine või jagunemine võib jõustuda 60 päeva jooksul, siis tähtaeg, mille jooksul investor-eurofond peab taotlema ja saama nõusoleku oma uutele investeerimisplaanidele ning tagama investor-eurofondi osakuomanike õiguse nõuda osakute tagasiostu või tagasivõtmist 30 päeva jooksul, võib erandlike asjaolude korral olla liiga lühike, et investor-eurofond saaks kindlalt teada, kui palju tema osakuomanikest nõuab osakute tagasivõtmist. Sellises olukorras peaks investor-eurofond olema põhimõtteliselt kohustatud taotlema oma kõigi ühiseurofondis olevate osakute tagasivõtmist. Ebavajalike tehingukulude vältimiseks peaks investor-eurofondil siiski olema võimalik kasutada muid vahendeid tagamaks, et tema osakuomanikud võivad kasutada õigust nõuda osakude tagasivõtmist ning samal ajal oleks tal võimalus vähendada tehingukulusid või vältida muud negatiivset mõju. Eelkõige peaks investor-eurofond taotlema nõusolekut niipea kui võimalik. Lisaks sellele ei peaks investor-eurofond olema näiteks kohustatud nõudma osakute tagasivõtmist, kui tema oma osakuomanikud ei soovi seda võimalust kasutada. Kui investor-eurofond nõuab ühiseurofondilt tagasivõtmist, peaks ta kaaluma, kas tagasivõtmine varana võiks vähendada tehingukulusid ning vältida muud negatiivset mõju.

               (15)

               Ühiseurofondi ja investor-eurofondi depositooriumide vahelise teabevahetuslepinguga tuleks võimaldada investor-eurofondi depositooriumil saada kogu asjakohane teave ning dokumendid, mida ta vajab oma ülesannete täitmiseks. Arvestades selle lepingu eripära, tuleks sellega ette näha samad Rooma I määruse artiklitest 3 ja 4 kõrvalekaldumist käsitlevad kollisiooninormid nagu ühiseurofondi ja investor-eurofondi vahelises lepingus. Teabevahetuslepinguga ei tuleks siiski nõuda ühiseurofondilt või investor-eurofondilt ülesannete täitmist, mis on keelatud või mida ei ole sätestatud nende päritoluliikmesriigi õiguses.

               (16)

               Rikkumistest, mille ühiseurofondi depositoorium tuvastab oma päritoluliikmesriigi õiguse alusel oma depositooriumi funktsiooni täitmise käigus, teavitamise eesmärk on kaitsta investor-eurofondi. Sel põhjusel ei tuleks nõuda teavitamist juhul, kui kõnealused rikkumised ei mõjuta investor-eurofondi negatiivselt. Kui ühiseurofondiga seotud rikkumistel on negatiivne mõju investor-eurofondile, tuleks viimast teavitada ka sellest, kas ja kuidas on rikkumised lahendatud. Seepärast peaks ühiseurofondi depositoorium teavitama investor-eurofondi depositooriumit sellest, kuidas ühiseurofond on rikkumise lahendanud või soovib lahendada. Kui investor-eurofondi depositoorium ei ole veendunud, et lahendus on investor-eurofondi osakuomanike huvides, peaks ta koheselt teavitama investor-eurofondi oma seisukohast.

               (17)

               Ühiseurofondi ja investor-eurofondi audiitorite vahelise teabevahetuslepinguga tuleks võimaldada investor-eurofondi audiitoril saada kogu asjakohane teave ning dokumendid, mida ta vajab oma ülesannete täitmiseks. Arvestades selle lepingu eripära, tuleks sellega ette näha samad Rooma I määruse artiklitest 3 ja 4 kõrvalekaldumist käsitlevad kollisiooninormid nagu ühiseurofondi ja investor-eurofondi vahelises lepingus.

               (18)

               Selle teabe ulatus, mis tuleb muuta elektrooniliselt kättesaadavaks vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 91 lõikele 3, tuleks õiguskindluse huvides täpsustada, millised teabekategooriad peaksid olema hõlmatud.

               (19)

               Selleks et näha ette ühtne lähenemisviis selle kohta, kuidas direktiivi 2009/65/EÜ artikli 93 lõikes 2 osutatud dokumendid tuleks teha elektrooniliselt kättesaadavaks eurofondi vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele, on vaja nõuda, et iga eurofond või selle fondivalitseja määrab kindlaks veebilehe, kus sellised dokumendid on muudetud kättesaadavaks üldlevinud elektroonilises vormingus. Samuti on vaja sätestada menetlus, kuidas eurofondi vastuvõtva liikmesriigi pädevaid asutusi elektrooniliselt teavitada asjaomaste dokumentide muudatustest vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 93 lõikele 7.

               (20)

               Selleks et eurofondid ja nende fondivalitsejad saaksid kohaneda uute nõuetega, mis käsitlevad osakuomanikele teabe edastamise meetodit ja viisi artiklites 7 ja 29 osutatud juhtudel, tuleks liikmesriikidele anda pikem tähtaeg kõnealuste nõuete ülevõtmiseks oma õigussüsteemi. See on eriti oluline neil juhtudel, kus eurofondid või nende fondivalitsejad ei saa õiguslikel või praktilistel põhjustel teavitada osakuomanikke otse. Elektrooniliste esitajaaktsiatega eurofondidel peaks olema võimalik välja töötada kord, mis on vajalik tagamaks, et osakuomanikud saavad teabe artiklites 8 ja 32 osutatud juhtudel. Paberkandjal esitajaaktsiatega eurofondidel peaks olema võimalik vahetada need nimelisteks aktsiateks või elektroonilisteks esitajaaktsiateks juhul, kui nad tahavad, et neil oleks võimalik ühineda, ümber kujuneda investor-eurofondiks või vahetada ühiseurofondi.

               (21)

               Tehniliste nõuannete saamiseks on konsulteeritud Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komiteega, mis on asutatud komisjoni otsusega nr 2009/77/EÜ (3).

               (22)

               Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   I PEATÜKK
   ÜLDOSA
   Artikkel 1
   Sisu
   Käesolevas direktiivis sätestatakse direktiivi 2009/65/EÜ artikli 43 lõike 5, artikli 60 lõike 6 punktide a ja c, artikli 61 lõike 3, artikli 62 lõike 4, artikli 64 lõike 4 ja artikli 95 lõike 1 üksikasjalikud rakenduseeskirjad.
   Artikkel 2
   Mõisted
   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               1)

               „portfelli tasakaalustamine” – eurofondi portfelli koosseisu oluline muutmine;

               2)

               „riski ja tootluse sünteetilised näitajad” – sünteetilised näitajad komisjoni 1. juuli 2010. aasta määruse (EÜ) nr 583/2010 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ seoses investorile esitatava põhiteabega ja tingimustega, mida tuleb täita investorile esitatava põhiteabe või prospekti esitamisel veebilehel või muul püsival andmekandjal kui paberil) (4) artikli 8 tähenduses.

         II PEATÜKK
   EUROFONDIDE ÜHINEMINE
   1. JAGU
   Ühinemist käsitleva teabe sisu
   Artikkel 3
   Osakuomanikele esitatava teabe sisu käsitlevad üldeeskirjad
   1.   Liikmesriigid nõuavad, et direktiivi 2009/65/EÜ artikli 43 lõike 1 kohaselt osakuomanikele esitatav teave on esitatud lühidalt ja mittetehnilises keeles, mis võimaldab osakuomanikel teadlikult hinnata kavandatud ühinemise mõju nende investeeringule.
   Kavandatud piiriülese ühinemise korral selgitavad vastavalt ühinev eurofond ja ühendav eurofond lihtsas keeles teise eurofondiga seotud mis tahes tingimusi või menetlusi, mis erinevad teises liikmesriigis üldkasutatavatest tingimustest ja menetlustest.
   2.   Ühineva eurofondi osakuomanikele esitatav teave vastab selliste investorite vajadustele, kellel puuduvad eelteadmised ühendava eurofondi tunnustest või tegevuse põhimõtetest. Teabes viidatakse ühendava eurofondi investorile esitatavale põhiteabele ja rõhutatakse, et selle lugemine on soovitatav.
   3.   Ühendava eurofondi osakuomanikele esitatav teave käsitleb eelkõige ühinemise läbiviimist ja selle võimalikku mõju ühendavale eurofondile.
   Artikkel 4
   Osakuomanikele esitatava teabe sisu käsitlevad erieeskirjad
   1.   Liikmesriigid nõuavad, et ühineva eurofondi osakuomanikele direktiivi 2009/65/EÜ artikli 43 lõike 3 punkti b kohaselt esitatav teave hõlmab ka järgmist:

               a)

               üksikasjad mis tahes erinevuste kohta ühineva eurofondi osakuomanike õigustes enne ja pärast kavandatud ühinemise jõustumist;

               b)

               kui ühineva eurofondi ja ühendava eurofondi investorile esitatavast põhiteabest nähtuvad riski ja tootluse sünteetilised näitajad erinevates kategooriates või lisatud selgituses on tuvastatud erinevad olulised riskid, siis nende erinevuste võrdlus;

               c)

               mõlema eurofondi kõigi tasude ja kulude võrdlus, mis põhineb nende investorile esitatavas põhiteabes avaldatud summadel;

               d)

               kui ühinev eurofond rakendab tulemusel põhinevat tasu, siis selgitus selle kohta, kuidas seda rakendatakse kuni ühinemise jõustumise hetkeni;

               e)

               kui ühendav eurofond rakendab tulemusel põhinevat tasu, siis kuidas seda edaspidi rakendatakse, et tagada nende osakuomanike õiglane kohtlemine, kes eelnevalt omasid osakuid ühinevas eurofondis;

               f)

               juhtudel, kui direktiivi 2009/65/EÜ artikli 46 kohaselt lubatakse ühinemise ettevalmistamise ja läbiviimisega seotud kulud kanda kas ühineval või ühendaval eurofondil või mõnel nende osanikuomanikul, siis üksikasjad selle kohta, kuidas need kulud jaotatakse;

               g)

               selgitus, kas ühineva eurofondi fondivalitseja või äriühinguna asutatud fond kavatseb enne ühinemise jõustumist portfelli tasakaalustada.

         2.   Liikmesriigid nõuavad, et ühendava eurofondi osakuomanikele direktiivi 2009/65/EÜ artikli 43 lõike 3 punkti b kohaselt esitatav teave hõlmab ka selgitust selle kohta, kas ühendava eurofondi fondivalitseja või äriühinguna asutatud fond eeldab, et ühinemisel on mis tahes oluline mõju ühendava fondi portfellile, ning kas ta kavatseb enne või pärast ühinemise jõustumist tasakaalustada portfelli.
   3.   Liikmesriigid nõuavad, et direktiivi 2009/65/EÜ artikli 43 lõike 3 punkti c kohaselt esitatav teave hõlmab ka järgmist:

               a)

               üksikasjad selle kohta, kuidas asjaomases eurofondis käsitletakse mis tahes viitlaekumisi;

               b)

               teave selle kohta, kuidas on direktiivi 2009/65/EÜ artikli 42 lõikes 3 osutatud sõltumatu audiitori või depositooriumi aruanne kättesaadav.

         4.   Liikmesriigid nõuavad, et kui kavandatud ühinemise tingimused hõlmavad rahalisi väljamakseid käsitlevaid sätteid vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti p alapunktidele i ja ii, siis ühineva eurofondi osakuomanikele esitatav teave sisaldab selle kavandatud väljamakse üksikasju, sealhulgas seda, millal ja kuidas ühineva eurofondi osakuomanikud saavad rahalise väljamakse.
   5.   Liikmesriigid nõuavad, et artikli 43 lõike 3 punkti d kohaselt esitatav teave hõlmab järgmist:

               a)

               kui see on siseriikliku õiguse alusel konkreetse eurofondi puhul asjakohane, siis teave menetluse kohta, millega osakuomanikel palutakse heaks kiita ühinemise ettepanek, ja korra kohta, mille alusel teavitatakse neid tulemusest;

               b)

               üksikasjad osakutega tehtavate tehingute mis tahes kavandatud peatamise kohta, mille eesmärk on ühinemise tõhus elluviimine;

               c)

               millal ühinemine jõustub vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 47 lõikele 1.

         6.   Liikmesriigid tagavad, et juhul kui siseriikliku õiguse alusel tuleb konkreetse eurofondi puhul ühinemise ettepanek osakuomanikel heaks kiita, võib teave sisaldada asjaomase fondivalitseja või äriühinguna asutatud fondi juhatuse soovitust.
   7.   Liikmesriigid nõuavad, et ühineva eurofondi osakuomanikele esitatav teave sisaldab järgmist:

               a)

               ajavahemik, mille jooksul osakuomanikud saavad jätkata ühinevas eurofondis osakute märkimist ja taotleda tagasivõtmist;

               b)

               ajavahemik, mille jooksul osakuomanikud, kes ei kasuta direktiivi 2009/65/EÜ artikli 45 lõikega 1 antud õigust asjakohase ajaperioodi jooksul, võivad kasutada oma õigusi ühendava eurofondi osakuomanikena;

               c)

               selgitus, et juhtudel, kui siseriikliku õiguse alusel tuleb ühinemise ettepanek ühineva eurofondi osakuomanikel heaks kiita ning ettepanek kiidetakse heaks nõutava häälteenamusega, siis nendest osakuomanikest, kes hääletavad ettepaneku vastu või ei hääleta üldse, ning kes ei kasuta oma direktiivi 2009/65/EÜ artikli 45 lõike 1 alusel tagatud õigusi asjakohase ajaperioodi jooksul, saavad ühendava eurofondi osakuomanikud.

         8.   Kui teabedokumendi alguses on esitatud ühinemise ettepaneku peamiste punktide kokkuvõte, siis tuleb seal viidata teabedokumendi osadele, kus on esitatud täiendav teave.
   Artikkel 5
   Investorile esitatav põhiteave
   1.   Liikmesriigid tagavad, et ühineva eurofondi olemasolevatele osakuomanikele esitatakse ühendava eurofondi investorile esitatava põhiteabe ajakohastatud versioon.
   2.   Ühendava eurofondi olemasolevatele osakuomanikele esitatakse ühendava eurofondi investorile esitatav põhiteave, kui seda on muudetud kavandatud ühinemise tõttu.
   Artikkel 6
   Uued osakuomanikud
   Ajavahemikul, mis kestab alates päevast, kui osakuomanikele esitatakse vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 43 lõikele 1 teabedokument, kuni ühinemise jõustumise päevani, esitatakse teabedokument ja ühendava eurofondi investorile esitatav ajakohastatud põhiteave igale isikule, kes ostab või märgib osakuid kas ühinevas eurofondis või ühendavas eurofondis või soovib saada ükskõik kumma eurofondi fonditingimuste või põhikirja, prospekti või investorile esitatava põhiteabe koopiat.
   2. JAGU
   Teabe esitamise viis
   Artikkel 7
   Osakuomanikele teabe esitamise viis
   1.   Liikmesriigid tagavad, et ühinev ja ühendav eurofond esitavad osakuomanikele direktiivi 2009/65/EÜ artikli 43 lõike 1 kohase teabe paberil või muul püsival andmekandjal.
   2.   Kui kõigile või teatavatele osakuomanikele esitatakse teave muul püsival andmekandjal kui paberil, peavad olema täidetud järgmised tingimused:

               a)

               teabe esitamine vastab kontekstile, milles osakuomaniku ja ühineva või ühendava eurofondi, või vajaduse korral vastava fondivalitseja, vahel äritegevust läbi viiakse või hakatakse läbi viima;

               b)

               kui osakuomanikule, kellele teave esitatakse, antakse valida paberil või asjaomasel muul püsival andmekandjal esitatava teabe vahel, valib see osakuomanik muu püsiva andmekandja kui paberi.

         3.   Lõigete 1 ja 2 kohaldamisel käsitletakse teabe esitamist elektrooniliselt sellistes tingimustes, milles ühineva ja ühendava eurofondi või nende vastava fondivalitseja ja osakuomaniku vaheline äritegevus toimub või hakkab toimuma, asjakohasena, kui on tõendeid, et osakuomanikul on pidev juurdepääs Internetile. Sellise tõendina käsitletakse seda, kui osakuomanik annab kõnealuse äritegevuse läbiviimiseks oma e-posti aadressi.
   III PEATÜKK
   INVESTOR- JA ÜHISEUROFONDI STRUKTUUR
   1. JAGU
   Investor-eurofondi ja ühiseurofondi vaheline leping ning äritegevuse sise-eeskirjad
   1. Alajagu
   Ühiseurofondi ja investor-eurofondi vahelise lepingu sisu
   Artikkel 8
   Juurdepääs teabele
   Liikmesriigid nõuavad, et direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 1 esimeses lõigus osutatud ühiseurofondi ja investor-eurofondi vaheline leping hõlmab teabele juurdepääsu kohta järgmist:

               a)

               kuidas ja millal ühiseurofond esitab investor-eurofondile koopia oma fonditingimustest või põhikirjast, prospektist ja investorile esitatavast põhiteabest või nende mis tahes muudatustest;

               b)

               kuidas ja millal teavitab ühiseurofond investor-eurofondi investeeringute valitsemise ja riskijuhtimise ülesannete edasiandmisest kolmandatele isikutele vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artiklile 13;

               c)

               vajaduse korral seda, kuidas ja millal esitab ühiseurofond investor-eurofondile ettevõttesisesed tegevust kajastavad dokumendid, nagu näiteks riskijuhtimise protseduuri ning vastavusaruanded;

               d)

               millised üksikasjad ühiseurofondi poolt seaduste, fonditingimuste või põhikirja ning ühiseurofondi ja investor-eurofondi vahelise lepingu rikkumiste kohta teatab ühiseurofond investor-eurofondile ning mil viisil ja millal;

               e)

               kui investor-eurofond kasutab riskide maandamise eesmärgil tuletisinstrumente, siis kuidas ja millal esitab ühiseurofond investor-eurofondile teabe oma tegeliku tuletisinstrumentidega seotud riski kohta, et investor-eurofond saaks arvutada oma enda üldriski, nagu on ette nähtud direktiivi 2009/65/EÜ artikli 58 lõike 2 teise lõigu punktiga a;

               f)

               märkus, et ühiseurofond teavitab investor-eurofondi mis tahes muust kolmandate isikutega kokkulepitud teabevahetuse korrast ning vajaduse korral sellest, kuidas ja millal teeb ühiseurofond kõnealuse muu teabevahetuse korra investor-eurofondile kättesaadavaks.

         Artikkel 9
   Investor-eurofondi investeerimise ja investeeringust väljumise alused
   Liikmesriigid nõuavad, et direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 1 esimeses lõigus osutatud ühiseurofondi ja investor-eurofondi vaheline leping hõlmab investor-eurofondi investeerimise ja investeeringust väljumise aluste kohta järgmist:

               a)

               märkus selle kohta, millised ühiseurofondi aktsiaklassid on investor-eurofondile investeerimiseks kättesaadavad;

               b)

               investor-eurofondi kantavad kulud ning üksikasjad ühiseurofondi poolt tasude või kulude mis tahes vähendamise või tagastamise kohta;

               c)

               vajaduse korral tingimused, mille alusel võib teha varade esmase või hilisema ülekande investor-eurofondilt ühiseurofondile.

         Artikkel 10
   Kauplemise standardkord
   Liikmesriigid nõuavad, et direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 1 esimeses lõigus osutatud ühiseurofondi ja investor-eurofondi vaheline leping hõlmab kauplemise standardkorra puhul järgmist:

               a)

               varade puhasväärtuse arvutamise sageduse ja aja ning osakute hinna avaldamise koordineerimine;

               b)

               investor-eurofondi tehingukorralduste edastamise, sealhulgas vajaduse korral eurofondi tehingute administreerijate või mis tahes muu kolmanda isiku rolli koordineerimine;

               c)

               vajaduse korral mis tahes kord, mida on vaja arvestamaks, et üks või mõlemad eurofondid on järelturul noteeritud või kaubeldavad;

               d)

               vajaduse korral muud asjakohased meetmed, et tagada direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 2 nõuete järgimine;

               e)

               kui investor-eurofondi ja ühiseurofondi osakud on nomineeritud erinevas vääringus, siis tehingukorralduste konverteerimise alus;

               f)

               ühiseurofondi osakute ostmise või märkimise ja tagasiostmise või tagasivõtmise arveldustsüklid ja makse üksikasjad, sealhulgas tingimused (kui poolte vahel on kokku lepitud), mille alusel ühiseurofond võib tagasivõtmise taotlused arveldada varade investor-eurofondile ülekandmise teel, eelkõige direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõigetes 4 ja 5 osutatud juhtudel;

               g)

               menetlused, millega tagatakse, et osakuomanike esitatud päringute ja kaebustega tegeletakse asjakohaselt;

               h)

               kui ühiseurofondi fonditingimustest või põhikirjast ja prospektist tuleneb talle teatavaid õigusi või volitusi osakuomanike suhtes ning ühiseurofond otsustab neid piirata või neist loobuda seoses investor-eurofondiga, siis märkus tingimuste kohta, mille alusel ta seda teeb.

         Artikkel 11
   Kauplemiskorda mõjutavad sündmused
   Liikmesriigid nõuavad, et direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 1 esimeses lõigus osutatud ühiseurofondi ja investor-eurofondi vaheline leping hõlmab kauplemiskorda mõjutavate sündmuste puhul järgmist:

               a)

               kuidas ja millal kumbki eurofond teatab oma osakute tagasiostmise, tagasivõtmise, ostmise või märkimise ajutisest peatamisest ja jätkamisest;

               b)

               kord, mille alusel teatatakse ühiseurofondis esinevatest hinna määramise vigadest ja neid vigu parandatakse.

         Artikkel 12
   Auditi aruande standardkord
   Liikmesriigid nõuavad, et direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 1 esimeses lõigus osutatud ühiseurofondi ja investor-eurofondi vaheline leping hõlmab auditi aruande standardkorra puhul järgmist:

               a)

               kui investor-eurofondi ja ühiseurofondi aruandlusaastad kattuvad, siis nende perioodiliste aruannete koostamise koordineerimine;

               b)

               kui investor-eurofondil ja ühiseurofondil on erinevad aruandlusaastad, siis kord, mille alusel investor-eurofond saab ühiseurofondilt mis tahes vajaliku teabe, et ta saaks koostada oma perioodilised aruanded õigel ajal ja millega tagatakse, et ühiseurofondi audiitoril on võimalik koostada ad hoc aruanne investor-eurofondi aruandlusaasta lõppkuupäeva seisuga vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 62 lõike 2 esimesele lõigule.

         Artikkel 13
   Alalise korra muudatused
   Liikmesriigid nõuavad, et direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 1 esimeses lõigus osutatud ühiseurofondi ja investor-eurofondi vaheline leping hõlmab alalise korra muudatuste puhul järgmist:

               a)

               kuidas ja millal ühiseurofond teatab oma fonditingimuste või põhikirja, prospekti või investorile esitatava põhiteabe kavandatud ja jõustunud muudatustest, kui need üksikasjad erinevad ühiseurofondi fonditingimustes, põhikirjas või prospektis sätestatud osakuomanike teavitamise standardkorrast;

               b)

               kuidas ja millal teatab ühiseurofond likvideerimisest, ühinemisest või jagunemisest, mis on kavas või mille ettepanek on tehtud;

               c)

               kuidas ja millal ühiseurofond või investor-eurofond teatab, et ta enam ei täida või ei hakka täitma vastavalt ühiseurofondina või investor-eurofondina tegutsemise tingimusi;

               d)

               kuidas ja millal kumbki eurofond teatab, et ta kavatseb asendada oma fondivalitseja, depositooriumi, audiitori või mis tahes kolmandad isikud, kes on volitatud teostama investeeringute valitsemise või riskijuhtimise funktsioone;

               e)

               kuidas ja millal esitab ühiseurofond teate alalise korra muude muudatuste kohta.

         Artikkel 14
   Kohaldatava õiguse valik
   1.   Liikmesriigid tagavad, et juhul kui investor-eurofond ja ühiseurofond on asutatud samas liikmesriigis, siis direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 1 esimeses lõigus osutatud ühiseurofondi ja investor-eurofondi vahelises lepingus sätestatakse, et lepingu suhtes kohaldatakse kõnealuse liikmesriigi õigust ning mõlemad pooled nõustuvad kõnealuse liikmesriigi kohtute ainupädevusega.
   2.   Liikmesriigid tagavad, et juhul kui investor-eurofond ja ühiseurofond on asutatud eri liikmesriikides, siis direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 1 esimeses lõigus osutatud ühiseurofondi ja investor-eurofondi vahelises lepingus sätestatakse, et lepingu suhtes kohaldatakse kas selle liikmesriigi õigust, kus on asutatud investor-eurofond, või selle liikmesriigi õigust, kus on asutatud ühiseurofond, ning et mõlemad pooled nõustuvad selle liikmesriigi kohtute ainupädevusega, kelle õiguse nad on määranud lepingu suhtes kohalduvaks.
   2. Alajagu
   Äritegevuse sise-eeskirjade sisu
   Artikkel 15
   Huvide konflikt
   Liikmesriigid tagavad, et direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 1 kolmandas lõigus osutatud fondivalitseja äritegevuse sise-eeskirjad hõlmavad asjakohaseid meetmeid, et vähendada selliseid huvide konflikte, mis võivad tekkida investor-eurofondi ja ühiseurofondi või investor-eurofondi ja ühiseurofondi teiste osakuomanike vahel ning millega tegelemiseks ei ole piisavad fondivalitseja võetud meetmed, mis peavad vastama nõuetele, mis on esitatud direktiivi 2009/65/EÜ artikli 12 lõike 1 punktis b ja artikli 14 lõike 1 punktis d ning komisjoni 1. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/43/EL (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ seoses organisatsiooniliste nõuete, huvide konfliktide, äritegevuse, riskijuhtimise ning depositooriumi ja fondivalitseja vahelise lepingu sisuga) (5) III peatükis.
   Artikkel 16
   Investor-eurofondi investeerimise ja investeeringust väljumise alused
   Liikmesriigid tagavad, et direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 1 kolmandas lõigus osutatud fondivalitseja äritegevuse sise-eeskirjad hõlmavad investor-eurofondi investeerimise ja investeeringust väljumise aluste puhul vähemalt järgmist:

               a)

               märkus selle kohta, millised ühiseurofondi aktsiaklassid on investor-eurofondile investeerimiseks kättesaadavad;

               b)

               investor-eurofondi tasutavad tasud ja kulud ning üksikasjad ühiseurofondi poolt tasude või kulude mis tahes vähendamise või tagastamise kohta;

               c)

               vajaduse korral tingimused, mille alusel võib teha varade esmase või hilisema ülekande investor-eurofondilt ühiseurofondile.

         Artikkel 17
   Kauplemise standardkord
   Liikmesriigid tagavad, et direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 1 kolmandas lõigus osutatud fondivalitseja äritegevuse sise-eeskirjad hõlmavad kauplemise standardkorra puhul vähemalt järgmist:

               a)

               varade puhasväärtuse arvutamise sageduse ja aja ning osakute hinna avaldamise koordineerimine;

               b)

               investor-eurofondi tehingukorralduste edastamise, sealhulgas vajaduse korral eurofondi tehingute administreerija või mis tahes muu kolmanda isiku rolli koordineerimine;

               c)

               vajaduse korral mis tahes kord, mida on vaja arvestamaks, et üks või mõlemad eurofondid on järelturul noteeritud või kaubeldavad;

               d)

               asjakohased meetmed, et tagada direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 2 nõuete järgimine;

               e)

               kui investor-eurofond ja ühiseurofond nomineeritud erinevas vääringus, siis tehingukorralduste konverteerimise alus;

               f)

               ühiseurofondi osakute ostmise või tagasivõtmise arveldustsüklid ja makse üksikasjad, sealhulgas tingimused (kui nendes on poolte vahel kokku lepitud), mille alusel ühiseurofond võib tagasivõtmise taotlused arveldada varade investor-eurofondile ülekandmise teel, eelkõige direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõigetes 4 ja 5 osutatud juhtudel;

               g)

               kui ühiseurofondi fonditingimustest või põhikirjast ja prospektist tuleneb talle teatavaid õigusi või volitusi osakuomanike suhtes ning ühiseurofond otsustab neid piirata või neist loobuda seoses investor-eurofondiga, siis märkus tingimuste kohta, mille alusel ta seda teeb.

         Artikkel 18
   Kauplemiskorda mõjutavad sündmused
   Liikmesriigid tagavad, et direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 1 kolmandas lõigus osutatud fondivalitseja äritegevuse sise-eeskirjad hõlmavad kauplemiskorda mõjutavate sündmuste puhul vähemalt järgmist:

               a)

               kuidas ja millal kumbki eurofond teatab oma osakute tagasiostmise, tagasivõtmise või märkimise ajutisest peatamisest ja jätkamisest;

               b)

               kord, mille alusel teatatakse ühiseurofondis esinevatest hinna määramise vigadest ja neid vigu parandatakse.

         Artikkel 19
   Auditi aruande standardkord
   Liikmesriigid tagavad, et direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 1 kolmandas lõigus osutatud fondivalitseja äritegevuse sise-eeskirjad hõlmavad auditi aruande standardkorra puhul vähemalt järgmist:

               a)

               kui investor-eurofondi ja ühiseurofondi aruandlusaastad kattuvad, siis nende perioodiliste aruannete koostamise koordineerimine;

               b)

               kui investor-eurofondil ja ühiseurofondil on erinevad aruandlusaastad, siis kord, mille alusel investor-eurofond saab ühiseurofondilt mis tahes vajaliku teabe, et ta saaks koostada oma perioodilised aruanded õigel ajal ja millega tagatakse, et ühiseurofondi audiitoril on võimalik koostada ad hoc aruanne investor-eurofondi aruandlusaasta lõppkuupäeva seisuga vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 62 lõike 2 esimesele lõigule.

         2. JAGU
   Ühiseurofondi likvideerimine, ühinemine või jagunemine
   1. Alajagu
   Menetlused likvideerimise korral
   Artikkel 20
   Nõusoleku taotlemine
   1.   Liikmesriigid nõuavad, et investor-eurofond esitab oma pädevatele asutustele mitte hiljem kui kaks kuud pärast tähtpäeva, kui ühiseurofond teavitas teda siduvast otsusest likvideerimise kohta, järgmise teabe:

               a)

               kui investor-eurofond kavatseb investeerida vähemalt 85 % oma varast teise ühiseurofondi osakutesse vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 4 punktile a:

                           i)

                           taotlus kõnealusele investeeringule nõusoleku saamiseks;

                           ii)

                           tema taotlus tema fonditingimuste või põhikirja kavandatud muudatuste heakskiitmiseks;

                           iii)

                           tema prospekti muudatused vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artiklile 74 ja investorile esitatava põhiteabe muudatused vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 82;

                           iv)

                           muud direktiivi 2009/65/EÜ artikli 59 lõike 3 alusel nõutavad dokumendid;

               b)

               kui investor-eurofond kavatsetakse vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 4 punktile b kujundada ümber eurofondiks, mis ei ole investor-eurofond:

                           i)

                           tema taotlus tema fonditingimuste või põhikirja kavandatud muudatuste heakskiitmiseks;

                           ii)

                           tema prospekti muudatused vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artiklile 74 ja investorile esitatava põhiteabe muudatused vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 82;

               c)

               kui investor-eurofond kavatsetakse likvideerida, siis teade selle kohta.

         2.   Erandina lõikest 1, kui ühiseurofond teavitas investor-eurofondi oma siduvast otsusest likvideerimise kohta rohkem kui viis kuud enne likvideerimise alguse kuupäeva, siis esitab investor-eurofond oma pädevatele asutustele oma taotluse või teate vastavalt ühele lõike 1 punktidest a, b või c vähemalt kolm kuud enne kõnealust kuupäeva.
   3.   Investor-eurofond teavitab oma osakuomanikke oma likvideerimise kavatsusest ilma liigse viivituseta.
   Artikkel 21
   Nõusolek
   1.   Investor-eurofondi teavitatakse 15 tööpäeva jooksul pärast artikli 20 lõike 1 vastavalt punktis a või b osutatud dokumentide täielikku esitamist sellest, kas pädevad asutused on andnud vajalikud nõusolekud.
   2.   Saades pädevate asutuste nõusoleku vastavalt lõikele 1, teavitab investor-eurofond sellest ühiseurofondi.
   3.   Pärast seda, kui pädevad asutused on andnud käesoleva direktiivi artikli 20 lõike 1 punkti a alusel vajalikud nõusolekud, võtab investor-eurofond direktiivi 2009/65/EÜ artikli 64 nõuete täitmiseks vajalikud meetmed niipea kui võimalik.
   4.   Kui ühiseurofondi likvideerimisega seotud maksed tuleb teha enne kuupäeva, millal investor-eurofond hakkab investeerima kas teise ühiseurofondi artikli 20 lõike 1 punkti a alusel või vastavalt oma uutele investeerimiseesmärkidele ja -poliitikale artikli 20 lõike 1 punkti b kohaselt, annavad investor-eurofondi pädevad asutused nõusoleku järgmiste tingimuste alusel:

               a)

               investor-eurofond saab likvideerimisega seotud maksed:

                           i)

                           rahas, või

                           ii)

                           osa või kogu likvideerimisega seotud maksed varade ülekandena, kui investor-eurofond seda soovib ning investor-eurofondi ja ühiseurofondi vahelises lepingus või äritegevuse sise-eeskirjades ja likvideerimise siduvas otsuses on nii sätestatud;

               b)

               vastavalt käesolevale lõikele omatud või saadud mis tahes raha võib reinvesteerida ainult rahavoogude tõhusa juhtimise eesmärgil enne kuupäeva, millal investor-eurofond hakkab investeerima kas teise ühiseurofondi või vastavalt oma uutele investeerimiseesmärkidele ja -poliitikale.

         Kui kohaldatakse esimese lõigu punkti a alapunkti ii, siis investor-eurofond võib igal ajal muuta ülekantud varadest mis tahes osa rahaks.
   2. Alajagu
   Menetlused ühinemise või jagunemise korral
   Artikkel 22
   Nõusoleku taotlemine
   1.   Liikmesriigid nõuavad, et investor-eurofond esitab oma pädevatele asutustele mitte hiljem kui üks kuu pärast tähtpäeva, millal investor-eurofond sai teabe kavandatud ühinemise või jagunemise kohta vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 5 teise lõigule, järgmise teabe:

               a)

               kui investor-eurofond kavatseb jätkata sama ühiseurofondi investor-eurofondina:

                           i)

                           tema taotlus selle heakskiitmiseks;

                           ii)

                           vajaduse korral tema taotlus tema fonditingimuste või põhikirja kavandatud muudatuste heakskiitmiseks;

                           iii)

                           vajaduse korral tema prospekti muudatused vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artiklile 74 ja investorile esitatava põhiteabe muudatused vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 82;

               b)

               kui investor-eurofond kavatseb jätkata mõne muu sellise ühiseurofondi investor-eurofondina, mis tekib ühiseurofondi ühinemise või jagunemise tulemusena, või kui investor-eurofond kavatseb investeerida vähemalt 85 % oma varast muu sellise ühiseurofondi osakutesse, mis ei ole seotud kõnealuse ühinemise või jagunemisega:

                           i)

                           tema taotlus kõnealuse investeeringu heakskiitmiseks;

                           ii)

                           tema taotlus tema fonditingimuste või põhikirja kavandatud muudatuste heakskiitmiseks;

                           iii)

                           tema prospekti muudatused vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artiklile 74 ja investorile esitatava põhiteabe muudatused vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 82;

                           iv)

                           muud direktiivi 2009/65/EÜ artikli 59 lõike 3 alusel nõutavad dokumendid;

               c)

               kui investor-eurofond kavatsetakse vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 4 punktile b kujundada ümber eurofondiks, mis ei ole investor-eurofond:

                           i)

                           tema taotlus tema fonditingimuste või põhikirja kavandatud muudatuste heakskiitmiseks;

                           ii)

                           tema prospekti muudatused vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artiklile 74 ja investorile esitatava põhiteabe muudatused vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 82;

               d)

               kui investor-eurofond kavatsetakse likvideerida, siis teade selle kohta.

         2.   Lõike 1 punktide a ja b kohaldamise eesmärgil tuleks arvesse võtta järgmist:
   Väljend „jätkab sama ühiseurofondi investor-eurofondina” viitab juhtudele, kui:

               a)

               ühiseurofond on kavandatud ühinemises ühendav eurofond;

               b)

               ühiseurofond jätkab oluliste muudatusteta kavandatud jagunemise tulemusena tekkiva ühe eurofondina.

         Väljend „muutub ühiseurofondi ühinemise või jagunemise tulemusena tekkiva teise ühiseurofondi investor-eurofondiks” viitab juhtudele, kui:

               a)

               ühiseurofond on ühinev eurofond ning ühinemise tõttu muutub investor-eurofond ühendava eurofondi osakuomanikuks;

               b)

               investor-eurofondist saab jagunemise tulemusena tekkiva sellise eurofondi osakuomanik, mis on oluliselt erinev ühiseurofondist.

         3.   Erandina lõikest 1, kui ühiseurofond esitas investor-eurofondile direktiivi 2009/65/EÜ artiklis 43 osutatud või sellega võrreldava teabe rohkem kui neli kuud enne kavandatud jõustumise tähtpäeva, esitab investor-eurofond oma pädevatele asutustele oma taotluse või teate vastavalt ühele käesoleva artikli lõike 1 punktidest a–d vähemalt kolm kuud enne ühiseurofondi ühinemise või jaotumise kavandatud jõustumise tähtpäeva.
   4.   Investor-eurofond teavitab oma osakuomanikke ja ühiseurofondi oma likvideerimise kavatsusest ilma liigse viivituseta.
   Artikkel 23
   Nõusolek
   1.   Investor-eurofondi teavitatakse 15 tööpäeva jooksul pärast artikli 22 lõike 1 vastavalt punktides a–c osutatud dokumentide täielikku esitamist sellest, kas pädevad asutused on andnud vajalikud nõusolekud.
   2.   Saades teabe, et pädevad asutused on andnud nõusoleku vastavalt lõikele 1, teavitab investor-eurofond sellest ühiseurofondi.
   3.   Pärast seda, kui investor-eurofond on teatanud, et pädevad asutused on andnud vajalikud nõusolekud vastavalt käesoleva direktiivi artikli 22 lõike 1 punktile b, võtab investor-eurofond direktiivi 2009/65/EÜ artikli 64 nõuete täitmiseks vajalikud meetmed ilma liigse viivituseta.
   4.   Käesoleva direktiivi artikli 22 lõike 1 punktides b ja c osutatud juhtudel kasutab investor-eurofond õigust nõuda oma osakute tagasiostmist või tagasivõtmist ühiseurofondis vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 5 kolmandale lõigule ja artikli 45 lõikele 1, kui investor-eurofondi pädevad asutused ei ole andnud käesoleva direktiivi artikli 22 lõike 1 alusel nõutud vajalikke nõusolekuid tööpäevaks, mis eelneb viimasele päevale, kui investor-eurofond saab taotleda oma osakute tagasiostmist või tagasivõtmist ühiseurofondis enne ühinemise või jagunemise jõustumist.
   Investor-eurofond kasutab kõnealust õigust ka tagamaks, et tema enda osakuomanike õigus nõuda investor-eurofondis oma osakute tagasiostmist või -võtmist vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 64 lõike 1 punktile d ei ole mõjutatud.
   Enne esimeses lõigus osutatud õiguse kasutamist kaalub investor-eurofond võimalikke alternatiivseid lahendusi, mis võivad aidata vältida või vähendada tehingukulusid või muud negatiivset mõju tema enda osakuomanike jaoks.
   5.   Kui investor-eurofond nõuab oma osakute tagasiostmist või -võtmist ühiseurofondis, saab ta ühe järgmisest:

               a)

               tagasiostust või -võtmisest saadava tulu rahana;

               b)

               osa või kogu tagasiostmise või -võtmise tulust varade ülekandena, kui investor-eurofond seda soovib ning investor-eurofondi ja ühiseurofondi vahelises lepingus on nii sätestatud.

         Kui kohaldatakse esimese lõigu punkti b, siis investor-eurofond võib igal ajal muuta ülekantud varadest mis tahes osa rahaks.
   6.   Investor-eurofondi pädevad asutused annavad nõusoleku tingimusel, et kooskõlas lõikega 5 omatud või saadud mis tahes raha võib reinvesteerida ainult rahavoogude tõhusa juhtimise eesmärgil enne kuupäeva, millal investor-eurofond hakkab investeerima kas uude ühiseurofondi või vastavalt oma uutele investeerimiseesmärkidele ja -poliitikale.
   3. JAGU
   Depositooriumid ja audiitorid
   1. Alajagu
   Depositooriumid
   Artikkel 24
   Depositooriumide vahelise teabevahetuslepingu sisu
   Ühiseurofondi depositooriumi ja investor-eurofondi depositooriumi vaheline direktiivi 2009/65/EÜ artikli 61 lõikes 1 osutatud teabevahetusleping hõlmab järgmist:

               a)

               selle kindlaksmääramine, milliseid dokumente ja teabekategooriaid tuleb tavapäraselt jagada mõlema depositooriumi vahel ning kas selline teave või dokumendid esitab üks depositoorium teisele või tehakse need kättesaadavaks taotluse korral;

               b)

               ühiseurofondi depositooriumilt investor-eurofondi depositooriumile teabe edastamise viis ja aeg, sealhulgas mis tahes kohaldatavad tähtajad;

               c)

               mõlema depositooriumi osalemise koordineerimine ulatuses, mis on asjakohane arvestades nende vastavaid ülesandeid vastavalt siseriiklikule õigusele seoses operatiivküsimustega, sealhulgas:

                           i)

                           kummagi eurofondi varade puhasväärtuse arvutamise menetlus, sealhulgas mis tahes asjakohaste meetmete võtmine, et hoida ära turu ajastamist oma osakute puhul vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõikele 2;

                           ii)

                           nende juhiste töötlemine, mis investor-eurofond annab ühiseurofondis osakute ostmise, märkimise või tagasiostmise või tagasivõtmise taotlemise kohta ning selliste tehingute arveldamine, sealhulgas varade ülekandmise mis tahes kord;

               d)

               aruandlusaasta lõpu menetluste koordineerimine;

               e)

               millised ühiseurofondi poolt seaduse ja fonditingimuste või põhikirja rikkumiste üksikasjad esitab ühiseurofondi depositoorium investor-eurofondi depositooriumile ning nende esitamise viis ja aeg;

               f)

               ühe depositooriumi poolt teisele esitatava ad hoc abistamise taotluste käitlemise menetlus;

               g)

               teatavate võimalike sündmuste kindlakstegemine, millest peaks üks depositoorium teist teavitama ad hoc põhimõttel ning sellise teavitamise viis ja aeg.

         Artikkel 25
   Kohaldatava õiguse valik
   1.   Liikmesriigid tagavad, et kui investor-eurofond ja ühiseurofond on sõlminud lepingu vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõikele 1, siis ühiseurofondi ja investor-eurofondi depositooriumide vahelises lepingus sätestatakse, et käesoleva direktiivi artikli 14 kohaselt selle lepingu suhtes kohaldatavat liikmesriigi õigust kohaldatakse ka mõlema depositooriumi vahelise teabevahetuslepingu suhtes ning mõlemad depositooriumid nõustuvad selle liikmesriigi kohtute ainupädevusega.
   2.   Liikmesriigid tagavad, et kui investor-eurofondi ja ühiseurofondi vaheline leping on asendatud äritegevuse sise-eeskirjadega vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 1 kolmanda lõigule, siis ühiseurofondi ja investor-eurofondi depositooriumide vahelises lepingus sätestatakse, et mõlema depositooriumi vahelise teabevahetuslepingu suhtes kohaldatakse kas selle liikmesriigi õigust, kus on asutatud investor-eurofond, või, kui on erinev, selle liikmesriigi õigust, kus on asutatud ühiseurofond, ning see, et mõlemad depositooriumid nõustuvad selle liikmesriigi kohtute ainupädevusega, mille õigust kohaldatakse teabevahetuslepingu suhtes.
   Artikkel 26
   Rikkumistest teavitamine ühiseurofondi depositooriumi poolt
   Direktiivi 2009/65/EÜ artikli 61 lõikes 2 osutatud rikkumised, mille ühiseurofondi depositoorium tuvastab siseriikliku õiguse alusel oma funktsiooni täitmise käigus ja millel võib olla investor-eurofondile negatiivne mõju, hõlmavad muu hulgas järgmist:

               a)

               vead ühiseurofondi varade puhasväärtuse arvutamisel;

               b)

               vead investor-eurofondi tehtavates ühiseurofondi osakute ostu, märkimise või tagasiostmise või tagasivõtmise taotlemise tehingutes või arveldustes;

               c)

               vead ühiseurofondist saadava tulu maksmisel või kapitaliseerimisel, või vead mis tahes seotud kinnipeetava maksu arvutamisel;

               d)

               ühiseurofondi fonditingimustes või põhikirjas, prospektis või investorile esitatavas põhiteabes kirjeldatud investeerimiseesmärkide, -poliitika või -strateegia rikkumised;

               e)

               siseriikliku õigusega või fonditingimustes, põhikirjas, prospektis või investorile esitatavas põhiteabes sätestatud investeerimise ja laenamise piirmäärade rikkumised.

         2. Alajagu
   Audiitorid
   Artikkel 27
   Audiitorite vaheline teabevahetusleping
   1.   Ühiseurofondi audiitori ja investor-eurofondi audiitori vaheline direktiivi 2009/65/EÜ artikli 62 lõikes 1 osutatud teabevahetusleping hõlmab järgmist:

               a)

               nende dokumentide ja teabekategooriate kindlaksmääramine, mida mõlemad audiitorid tavapäraselt jagavad;

               b)

               kas punktis a osutatud teabe või dokumendid esitab üks audiitor teisele või tehakse need kättesaadavaks taotluse korral;

               c)

               ühiseurofondi audiitorilt investor-eurofondi audiitorile teabe edastamise viis ja aeg, sealhulgas mis tahes kohaldatavad tähtajad;

               d)

               vastava eurofondi aruandlusaasta lõpu menetlustes kummagi audiitori osalemise koordineerimine;

               e)

               nende asjaolude kindlakstegemine, mida käsitatakse eeskirjade eiramistena, mis on avaldatud ühiseurofondi audiitori auditi aruandes direktiivi 2009/65/EÜ artikli 62 lõike 2 teise lõigu kohaldamisel;

               f)

               ühe audiitori poolt teisele esitatava ad hoc abistamise taotluste käsitlemise viis ja aeg, sealhulgas taotlus täiendava teabe saamiseks ühiseurofondi audiitori auditi aruandes avaldatud eeskirjade eiramiste kohta.

         2.   Lõikes 1 osutatud leping sisaldab sätteid direktiivi 2009/65/EÜ artikli 62 lõikes 2 ja artiklis 73 osutatud auditi aruannete koostamise kohta ning samuti investor-eurofondi audiitorile ühiseurofondi auditi aruande ja selle projektide esitamise viisi ja aja kohta.
   3.   Kui investor-eurofondil ja ühiseurofondil on aruandlusaasta lõppkuupäevad erinevad, siis lõikes 1 osutatud leping hõlmab seda, mil viisil ja millal tuleb ühiseurofondi audiitoril koostada direktiivi 2009/65/EÜ artikli 62 lõike 2 esimeses lõigus nõutud ad hoc aruanne ning esitada see ja selle projektid investor-eurofondi audiitorile.
   Artikkel 28
   Kohaldatava õiguse valik
   1.   Liikmesriik tagab, et kui investor-eurofond ja ühiseurofond on sõlminud lepingu vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõikele 1, siis ühiseurofondi ja investor-eurofondi audiitorite vahelises lepingus sätestatakse, et käesoleva direktiivi artikli 14 kohaselt selle lepingu suhtes kohaldatavat liikmesriigi õigust kohaldatakse ka mõlema audiitori vahelise teabevahetuslepingu suhtes ning mõlemad audiitorid nõustuvad selle liikmesriigi kohtute ainupädevusega.
   2.   Liikmesriigid tagavad, et kui investor-eurofondi ja ühiseurofondi vaheline leping on asendatud äritegevuse sise-eeskirjadega vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 60 lõike 1 kolmandale lõigule, siis ühiseurofondi ja investor-eurofondi audiitorite vahelises lepingus sätestatakse, et mõlema audiitori vahelise teabevahetuslepingu suhtes kohaldatakse kas selle liikmesriigi õigust, kus on asutatud investor-eurofond, või, kui on erinev, selle liikmesriigi õigust, kus on asutatud ühiseurofond, ning see, et mõlemad audiitorid nõustuvad selle liikmesriigi kohtute ainupädevusega, mille õigust kohaldatakse teabevahetuslepingu suhtes.
   4. JAGU
   Osakuomanikele teabe esitamise viis
   Artikkel 29
   Osakuomanikele teabe esitamise viis
   Liikmesriigid tagavad, et investor-eurofond esitab osakuomanikele direktiivi 2009/65/EÜ artikli 64 lõike 1 kohase teabe samal viisil, nagu on ette nähtud käesoleva direktiivi artikliga 7.
   IV PEATÜKK
   TEATAMISE KORD
   Artikkel 30
   Teave, mis tuleb teha liikmesriikidel kättesaadavaks vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 91 lõikele 3
   1.   Liikmesriigid tagavad, et asjakohaste õigus- ja haldusnormide kohta tehakse vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 91 lõikele 3 kättesaadavaks järgmised teabekategooriad:

               a)

               mõiste „eurofondide osakute turustamine” või võrdväärse õigusliku mõiste määratlus, mis on sätestatud siseriiklikes õigusaktides või praktikas välja kujunenud;

               b)

               nõuded reklaamteadete sisu, vormingu ning esitusviisi kohta, sealhulgas kõik kohustuslikud hoiatused ja piirangud teatavate sõnade või väljendite kasutamise kohta;

               c)

               ilma et see piiraks direktiivi 2009/65/EÜ IX peatüki kohaldamist, üksikasjad mis tahes täiendava teabe kohta, mille investoritele avaldamist nõutakse;

               d)

               teatavate eurofondide, teatavate eurofondi aktsiaklasside või investorite teatavate kategooriate suhtes selles liikmesriigis kohaldatavatest turustamise korda reguleerivatest eeskirjadest või nõuetest tehtavate mis tahes erandite üksikasjad;

               e)

               nõuded, mis käsitlevad mis tahes aruandlust või teabe edastamist selle liikmesriigi pädevatele asutustele ning nõutavate dokumentide ajakohastatud versioonide esitamise menetlus;

               f)

               nõuded nende tasude või muude summade kohta, mis tuleb maksta selle liikmesriigi pädevatele asutustele või mis tahes muule seadusjärgsele asutusele kas siis, kui turustamine algab või korrapäraselt pärast seda;

               g)

               nõuded seoses võimalustega, mis tuleb osakuomanikele luua vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artiklile 92;

               h)

               tingimused eurofondi osakute turustamise lõpetamiseks selles liikmesriigis teises liikmesriigis asuva eurofondi poolt;

               i)

               liikmesriigi nõutava teabe üksikasjalik sisu, mis esitatakse teate B osas nagu osutatud komisjoni 1. juuli 2010. aasta määruse (EL) nr 584/2010 (millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ seoses standardteate ja eurofondi tunnistuse vormi ja sisuga, elektroonilise side kasutamisega pädevate asutuste vaheliseks üksteise teavitamiseks, ning kohapealse kontrolli ja uurimise korra ja pädevate asutuste vahelise teabevahetusega) (6) artiklis 1;

               j)

               artikli 32 kohaldamise eesmärgil ettenähtud e-posti aadress.

         2.   Liikmesriigid esitavad lõikes 1 loetletud teabe jutustavas vormis või jutustava teksti ja algdokumentidele viidete või linkide jada kombinatsioonina.
   Artikkel 31
   Eurofondi vastuvõtva liikmesriigi juurdepääs dokumentidele
   1.   Liikmesriigid nõuavad, et eurofond tagab, et iga direktiivi 2009/65/EÜ artikli 93 lõikes 2 osutatud dokumendi elektrooniline koopia või selle mis tahes ajakohastatud versioon on tehtud kättesaadavaks eurofondi veebilehel või eurofondi fondivalitseja veebilehel või vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 93 lõikele 1 esitatud teates eurofondi poolt kindlaksmääratud muul veebilehel. Veebilehel kättesaadavaks tehtud mis tahes dokument esitatakse elektroonilises üldkasutatavas vormingus.
   2.   Liikmesriigid nõuavad, et eurofond tagab eurofondi vastuvõtvale liikmesriigile juurdepääsu lõikes 1 osutatud veebilehele.
   Artikkel 32
   Ajakohastatud dokumendid
   1.   Pädevad asutused määravad direktiivi 2009/65/EÜ artikli 93 lõikes 2 osutatud dokumentide ajakohastatud ja muudetud versioonide kohta teate saamise eesmärgil e-posti aadressi vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 93 lõikele 7.
   2.   Liikmesriigid võimaldavad eurofondil teavitada direktiivi 2009/65/EÜ artikli 93 lõikes 2 osutatud dokumentide mis tahes ajakohastamisest või muutmisest vastavalt direktiivi 2009/65/EÜ artikli 93 lõikele 7 e-posti teel, mis tuleb saata lõikes 1 osutatud e-posti aadressil.
   Sellisest ajakohastamisest või muudatusest teavitavas elektronpostis võib kas kirjeldada tehtud ajakohastamist või muudatust või esitada dokumendi uue versiooni manusena.
   3.   Liikmesriigid nõuavad, et lõikes 2 osutatud elektronpostile lisatud mis tahes dokumendi esitab eurofond elektroonilises üldkasutavas vormingus.
   Artikkel 33
   Ühiste andmetöötlussüsteemide väljatöötamine
   1.   Selleks et lihtsustada eurofondi vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste juurdepääsu direktiivi 2009/65/EÜ artikli 93 lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud teabele või dokumentidele kõnealuse direktiivi artikli 93 lõike 7 kohaldamise eesmärgil, võivad liikmesriikide pädevad asutused koordineerida kõigile liikmesriikidele ühtsete keerukate elektrooniliste andmetöötlussüsteemide ja kesksete säilitamissüsteemide loomist.
   2.   Liikmesriikide vaheline lõikes 1 osutatud koordineerimisega tegeleb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve Komitee.
   V PEATÜKK
   LÕPPSÄTTED
   Artikkel 34
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. juuniks 2011.
   Artiklite 7 ja 29 järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid jõustavad nad siiski hiljemalt 31. detsembriks 2013.
   Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 35
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 36
   Adressaadid
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 1. juuli 2010

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 302, 17.11.2009, lk 32.

      (2)  ELT L 177, 4.7.2008, lk 6.

      (3)  ELT L 25, 29.1.2009, lk 18.

      (4)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja nr 1.

      (5)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja nr 42.

      (6)  Vt käesoleva Europa Liidu Teataja nr 16.


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/89/EÜ,  18. jaanuar 2006 , elektrienergia varustuskindluse ja infrastruktuuriinvesteeringute kohta   (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               4.2.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 33/22

         EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2005/89/EÜ,
   18. jaanuar 2006,
   elektrienergia varustuskindluse ja infrastruktuuriinvesteeringute kohta
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 95,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (1)

   pärast konsulteerimist regioonide komiteega,
   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/54/EÜ, mis käsitleb elektrienergia siseturu ühiseeskirju, (3) on andnud elektrienergia siseturu loomisse väga olulise panuse. Siseturu eduka toimimise põhieesmärgiks on elektri varustuskindluse kõrge taseme tagamine ning käesolev direktiiv annab liikmesriikidele võimaluse kehtestada elektriettevõtjatele avalike teenuste osutamise kohustused, muu hulgas ka varustuskindluse tagamise kohustused. Need avalike teenuste osutamise kohustused tuleks määratleda nii täpselt ja rangelt kui võimalik ning need ei tohiks esile kutsuda selliste tootmisseadmete rajamist, mille võimsus ületab lõpptarbijatele põhjendamatu elektrikatkestuse vältimiseks vajalikku tootmisvõimsust.

               (2)

               Elektrienergia nõudlus on tavaliselt prognoositav keskpikaks ajavahemikuks liikmesriigi taotlusel koostatud põhivõrguettevõtjate või teiste selleks suuteliste organisatsioonide poolt välja töötatud stsenaariumite alusel.

               (3)

               EL konkurentsivõimelise ühtse elektrienergia turu tõttu on vaja turuga kokkusobivat elektrienergia varustuskindlust käsitlevat poliitikat. Sellise poliitika puudumine üksikutes liikmesriikides või liikmesriikide poliitikate olulised erinevused tooksid kaasa konkurentsi moonutamise. Seetõttu on pädevate asutuste ja liikmesriikide endi ja kõigi asjaomaste turul osalejate ülesannete ja kohustuste selge määratlemine elektrienergia varustuskindluse ja siseturu tõrgeteta toimimise tagamiseks äärmiselt oluline, vältides samal ajal uute turule tulijate nagu äriühingud, kes toodavad või tarnivad elektrit liikmesriigis ja on alustanud hiljuti tegevust selles liikmesriigis, tegevuse takistamist ja vältides elektrienergia siseturu moonutusi või märkimisväärseid raskusi turul osalejatele, sealhulgas väikese turuosaga äriühingutele, nagu tootja või tarnija, kellel on asjaomasel ühenduse turul väga väike turuosa.

               (4)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses nr 1229/2003/EÜ (4) sätestatakse rida suuniseid üleeuroopalisi energiavõrke käsitleva ühenduse poliitika kohta. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2003. aasta määruses (EÜ) nr 1228/2003, milles käsitletakse võrkudele juurdepääsu tingimusi piiriüleses elektrikaubanduses, (5) sätestatakse muu hulgas ülekoormuse juhtimise põhialused ja üksikasjalikud eeskirjad.

               (5)

               Taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kasutamise edendamisel on võrgu töökindluse ja ohutuse säilitamiseks vaja tagada seonduva reservvõimsuse olemasolu, kui see on tehniliselt vajalik.

               (6)

               Ühenduse keskkonnaalaste kohustuste täitmiseks ja imporditavast energiast sõltuvuse vähendamiseks on oluline võtta arvesse elektrienergia nõudluse kasvu pikaajalisi mõjusid.

               (7)

               Tõrgeteta toimiva siseturu väljatöötamiseks on äärmiselt oluline siseriiklike põhivõrguettevõtjate koostöö võrgu turvalisusega seotud küsimustes, sealhulgas läbilaskevõimsuse määratlemise, teabe edastamise ja võrgu modelleerimisega seotud küsimustes, ning seda võiks veelgi parandada. Võrgu turvalisusega seotud küsimuste puudulik kooskõlastamine kahjustab võrdsete konkurentsitingimuste arengut.

               (8)

               Asjaomaste tehniliste eeskirjade ja soovituste, näiteks “Union for the Co-ordination of Transmission of Electricity” (UCTE) tegevusjuhendis sisalduvate, ning NORDELi, Balti riikide võrgueeskirja ning Ühendkuningriigi ja Iirimaa võrgueeskirjade ja soovituste peamiseks eesmärgiks on toetada ühendatud võrgu tehnilist toimimist, aidates seega kaasa vajadusele tagada võrgu jätkuv toimimine süsteemi rikete korral nii võrgu üksikus punktis kui ka mitmes punktis, ning vähendades selliste varustushäirete leevendamisega seonduvaid kulutusi.

               (9)

               Põhi- ja jaotusvõrguettevõtjatelt tuleks nõuda voolukatkestuste sageduse ja kestuse osas kõrgetasemelise teenuse pakkumist lõpptarbijale.

               (10)

               Meetmed, mida võib elektritootmise reservvõimsuse asjakohase taseme säilimise tagamiseks kasutada, peaksid olema turupõhised ja mittediskrimineerivad ning võivad hõlmata meetmeid nagu näiteks lepingulised tagatised ja kokkulepped, võimsusoptsioonid või -kohustused. Nimetatud meetmeid võib samuti täiendada teiste selliste mittediskrimineerivate vahenditega nagu näiteks võimsustasu maksed.

               (11)

               Asjakohase eelneva teabe kättesaadavuse tagamiseks peaksid liikmesriigid teavitama olemasolevaid ja võimalikke elektritootmise investoreid ning elektritarbijaid pakkumise ja nõudluse vahelise tasakaalu säilitamiseks võetavatest meetmetest.

               (12)

               Ilma et see piiraks asutamislepingu artiklite 86, 87 ja 88 kohaldamist, on oluline, et liikmesriigid sätestavad üheselt mõistetava, asjakohase ja stabiilse raamistiku, mis tõstab elektrienergia varustuskindlust ning soodustab investeeringuid elektritootmisvõimsusesse ja koormuse juhtimismeetodite väljaarendamisse. Samuti on oluline, et võetakse asjakohaseid meetmeid reguleeriva raamistiku tagamiseks, mis soodustab investeeringuid uude võrkudevahelisse ühendusse, eelkõige liikmesriikide vahel.

               (13)

               Euroopa Ülemkogu Barcelona kohtumisel 15. ja 16. märtsil 2002 lepiti kokku liikmesriikide võrkudevaheliste ühenduste tase. Võrkudevaheliste ühenduste madal tase killustab turgu ja takistab konkurentsi arengut. Piisava vastastikuse ülekande ühendusvõimsuse, olgu tegemist piiriülese võimsusega või mitte, olemasolu on oluline, kuid mitte piisav tingimus konkurentsi täiel määral toimimiseks. Lõpptarbijate huvides peaks võrkudevaheliste uute ühenduste projektide potentsiaalsete tulude ja kulude vaheline suhe olema mõistlikus tasakaalus.

               (14)

               On oluline määrata kindlaks maksimaalsed olemasolevad edastamisvõimsused, mis on võimalikud võrgusüsteemi ohutusnõudeid rikkumata, kuid samas on oluline tagada ka põhivõrgus võimsuse arvestamise ja jaotamise menetluse täielik läbipaistvus. Sel viisil saaks olemasolevat võimsust paremini kasutada ja turule ei saadeta valesid signaale puuduse kohta, mis aitab kaasa direktiivis 2003/54/EÜ ette nähtud täielikult konkurentsivõimelise siseturu saavutamisele.

               (15)

               Põhi- ja jaotusvõrguettevõtjad vajavad asjakohast ja stabiilset investeeringuid ning võrkude hooldamist ja uuendamist reguleerivat raamistikku.

               (16)

               Direktiivi 2003/54/EÜ artiklis 4 nõutakse, et liikmesriigid teostaksid elektrienergia varustuskindluse järelevalvet ja esitaksid selle kohta aruande. Nimetatud aruanded peaksid hõlmama varustuskindluse seisukohalt olulisi lühiajalisi, keskpikki ja pikaajalisi tegureid, sealhulgas põhivõrguettevõtjate kavatsust võrku investeerida. Kõnealuste aruannete koostamisel peaksid liikmesriigid toetuma teabele ja hindamistele, mida põhivõrguettevõtjad juba individuaalselt ja kollektiivselt, sealhulgas Euroopa tasandil, korraldavad.

               (17)

               Liikmesriigid peaksid tagama käesoleva direktiivi tõhusa rakendamise.

               (18)

               Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt ausal konkurentsil põhineva elektrienergia varustuskindluse ja täies ulatuses toimiva elektrienergia siseturu loomist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Reguleerimisala
   1.   Käesolev direktiiv kehtestab meetmed, mille eesmärgiks on tagada elektrienergia varustuskindlus ja selle tulemusena elektrienergia siseturu tõrgeteta toimimine ja tagada:

               a)

               elektritootmisvõimsuse piisav tase;

               b)

               nõudluse ja pakkumise piisav tasakaal
               ning

               c)

               siseturu arenguks vajalik liikmesriikide võrkudevaheliste ühenduste asjakohane tase.

         2.   Direktiiv kehtestab raamistiku, mille piires liikmesriigid määratlevad läbipaistvad, stabiilsed ja mittediskrimineerivad elektrienergia varustuskindluse poliitikad, mis vastavad elektrienergia konkurentsivõimelise siseturu nõuetele.
   Artikkel 2
   Mõisted
   Käesolevas direktiivis kasutatakse mõisted, mis on esitatud direktiivi 2003/54/EÜ artiklis 2. Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)

                  reguleeriv asutus – vastavalt direktiivi 2003/54/EÜ artiklile 23 määratud reguleerivad asutused liikmesriikides;

               b)

                  elektrienergia varustuskindlus – elektrisüsteemi võime varustada lõppkasutajaid elektrienergiaga vastavalt käesolevale direktiivile;

               c)

                  võrgu talitluskindlus – põhivõrgu ja vajaduse korral jaotusvõrgu jätkuv talitlemine etteaimatavate asjaolude esinemisel;

               d)

                  pakkumise ja nõudluse tasakaal – tarbijate elektrienergia tarbimise prognoositava nõudluse rahuldamine ilma vajaduseta jõustada tarbimist piiravaid meetmeid.

         Artikkel 3
   Üldsätted
   1.   Liikmesriigid tagavad elektrienergia varustuskindluse kõrge taseme, võttes stabiilsete investeerimisolude loomiseks vajalikke meetmeid ning määratledes pädevate asutuste, sealhulgas vajaduse korral reguleerivate asutuste ja kõigi asjaomaste turul osalejate ülesanded ja kohustused ning avaldades selle kohta teavet. Asjaomased turul osalejad on muu hulgas: põhi- ja jaotusvõrguettevõtjad, tootjad, tarnijad ja lõpptarbijad.
   2.   Lõikes 1 osutatud meetmete rakendamisel võtavad liikmesriigid arvesse:

               a)

               elektrivarustuspidevuse tagamise tähtsust;

               b)

               läbipaistva ja stabiilse reguleeriva raamistiku tähtsust;

               c)

               siseturgu ja võimalusi piiriüleseks koostööks elektrienergia varustuskindluse osas;

               d)

               korrapärase hoolduse ja vajaduse korral uuendamise vajadust põhi- ja jaotusvõrgu toimivuse säilimiseks;

               e)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2001. aasta direktiivi 2001/77/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud elektrienergia kasutamise edendamise kohta elektrienergia siseturul (6) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta direktiivi 2004/8/EÜ soojus- ja elektrienergia koostootmise stimuleerimiseks siseturu kasuliku soojuse nõudluse alusel, (7) õige rakendamise tagamise tähtsust, kuivõrd nende sätted käsitlevad elektrienergia varustuskindlust;

               f)

               stabiilseks talitluseks piisava ülekande ja tootmise reservvõimsuse tagamise vajadust
               ning

               g)

               likviidse hulgituru loomise ergutamise tähtsust.

         3.   Lõikes 1 osutatud meetmete rakendamisel võivad liikmesriigid samuti arvesse võtta:

               a)

               elektritootmise mitmekesisuse astet riiklikul või asjakohasel piirkondlikul tasandil;

               b)

               elektrienergia nõudluse kasvu pikaajaliste mõjude vähendamise tähtsust;

               c)

               tõhusama energiakasutuse soodustamise ja uute tehnoloogiate, eelkõige koormuse juhtimise, taastuvate energiaallikate tehnoloogiate ja hajustootmise kasutuselevõtmise tähtsust,
               ning

               d)

               infrastruktuuri ja tootmisvõimsusesse investeerimist pidurdavate haldustõkete kõrvaldamise tähtsust.

         4.   Liikmesriigid tagavad, et vastavalt käesolevale direktiivile vastuvõetud meetmed on mittediskrimineerivad ning ei koorma põhjendamatult turul osalejaid, k.a turule tulijaid ega väikese turuosaga äriühinguid. Liikmesriigid võtavad enne meetmete vastuvõtmist samuti arvesse nende mõju lõpptarbijate poolt tasutavale elektrienergia hinnale.
   5.   Artikli 1 lõike 1 punktis c osutatud liikmesriikide võrkudevaheliste ühenduste asjakohase taseme tagamisel pööratakse erilist tähelepanu:

               a)

               iga liikmesriigi spetsiifilisele geograafilisele asukohale;

               b)

               uute võrkudevaheliste ühenduste rajamiskulude ja lõpptarbijate kasu vahelise mõistliku tasakaalu säilitamisele
               ja

               c)

               olemasolevate võrkudevaheliste ühenduste võimalikult tõhusa kasutamise tagamisele.

         Artikkel 4
   Võrgu talitluskindlus

               1.

                           a)

                           Liikmesriigid või pädevad asutused tagavad, et põhivõrguettevõtjad koostavad võrgu talitluskindluse miinimumnõuded.
                           Enne nimetatud nõuete koostamist konsulteerivad nad asjaomaste osapooltega nendest riikidest, millega neil on võrkudevaheline ühendus olemas;

                           b)

                           olenemata punkti a esimesest lõigust võivad liikmesriigid nõuda, et põhivõrguettevõtjad esitavad nimetatud nõuded pädevale asutusele heakskiitmiseks;

                           c)

                           liikmesriigid tagavad, et põhivõrguettevõtjad ja vajaduse korral ka jaotusvõrguettevõtjad täidavad võrgu talitluskindluse miinimumnõudeid;

                           d)

                           liikmesriigid nõuavad, et põhivõrguettevõtjad tagavad võrgu talitluskindluse asjakohase taseme.
                           Seepärast hoiavad põhivõrguettevõtjad võrgu talitluskindluse tagamiseks vajalikku tehnilist reservvõimsust ning teevad koostööd põhivõrguettevõtjatega, kellega neil on võrkudevaheline ühendus.
                           Etteaimatavad asjaolud, mille esinemisel tuleb talitluskindlus tagada, on määratletud võrgu talitluskindluse eeskirjades;

                           e)

                           liikmesriigid tagavad eelkõige, et põhivõrguettevõtjad ja vajaduse korral ka jaotusvõrguettevõtjad, kes omavad võrkudevahelisi ühendusi, vahetavad õigeaegselt ja tõhusalt võrkude talitlusega seotud teavet kooskõlas võrgu talitluskindluse miinimumnõuetega. Samad nõuded kehtivad vajaduse korral põhi- ja jaotusvõrguettevõtjate suhtes, kellel on võrkudevaheline ühendus väljaspool ühendust asuvate võrguettevõtjatega.

         2.   Liikmesriigid või pädevad asutused tagavad, et põhivõrguettevõtjad ja vajaduse korral ka jaotusvõrguettevõtjad sätestavad varustuskindluse kvaliteedi ja võrgu talitluskindluse eesmärgid ning saavutavad need. Liikmesriigid või pädevad asutused peavad nimetatud eesmärgid heaks kiitma ning teostama nende rakendamise järelevalvet. Eesmärgid peavad olema objektiivsed, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad ning nad tuleb avaldada.
   3.   Võttes direktiivi 2003/54/EÜ artiklis 24 ja määruse (EÜ) nr 1228/2003 artiklis 6 osutatud meetmeid, ei tee liikmesriigid vahet piiriülestel lepingutel ja riigisisestel lepingutel.
   4.   Liikmesriigid tagavad, et eriolukorras elektrivarustuse piirangute rakendamisel järgitakse eelnevalt kindlaksmääratud kriteeriume, mille alusel põhivõrguettevõtjad ebabilanssi haldavad. Kaitsemeetmed võetakse tihedas koostöös teiste asjaomaste põhivõrguettevõtjatega, kooskõlas vastavate kahepoolsete lepingutega, sealhulgas teabevahetuse lepingutega.
   Artikkel 5
   Pakkumise ja nõudluse tasakaalu säilitamine

   1.   Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid, et säilitada elektrienergia nõudluse ja tootmisvõimsuste olemasolu vahelist tasakaalu.
   Eelkõige liikmesriigid:

               a)

               soodustavad, ilma et see piiraks väikeste eraldatud võrkude erivajadusi, sellise hulgituru raamistiku loomist, mis annab elektrienergia tootjatele ja tarbijatele sobivaid hinnasignaale;

               b)

               nõuavad põhivõrguettevõtjatelt, et nad tagavad bilansi hoidmiseks vajaliku tootmisvõimsuse reservi olemasolu ja/või võtavad samaväärseid turupõhiseid meetmeid.

         2.   Ilma et see piiraks asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist, võivad liikmesriigid samuti võtta lisameetmeid, sealhulgas:

               a)

               kehtestada uute tootmisvõimsuste rajamist ja uute elektrienergia tootmisettevõtjate turule sisenemist hõlbustavaid sätteid;

               b)

               kõrvaldada katkestatavate lepingute kasutamist takistavad tõkked;

               c)

               kõrvaldada tootjatel ja tarbijatel erineva pikkusega lepingute sõlmimist takistavad tõkked;

               d)

               koormuse reaalajas juhtimise tehnoloogiate edendamiseks, näiteks nüüdisaegsete mõõtesüsteemide kasutuselevõtmine;

               e)

               energia säästumeetmete edendamiseks;

               f)

               korraldada direktiivi 2003/54/EÜ artikli 7 lõike 1 kohaseid pakkumismenetlusi või menetlusi, mis läbipaistvust ja mittediskrimineerimist silmas pidades on samaväärsed.

         3.   Liikmesriigid avaldavad käesoleva artikli alusel võetavad meetmed ja tagavad selle teabe võimalikult laiaulatusliku levitamise.
   Artikkel 6
   Investeeringud elektrivõrkudesse
   1.   Liikmesriigid kehtestavad reguleeriva raamistiku, mis:

               a)

               annab nii põhi- kui jaotusvõrguettevõtjatele võrkude arendamiseks vajalikke investeerimissignaale, et rahuldada turu prognoositavat nõudlust,
               ja

               b)

               hõlbustab nende võrkude hooldust ja vajaduse korral uuendamist.

         2.   Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 1228/2003 kohaldamist, võivad liikmesriigid lubada kaubanduslikke investeeringuid võrkudevaheliste ühenduste rajamiseks.
   Liikmesriigid tagavad, et võrkudevaheliste ühenduste rajamiseks tehtavate investeeringute otsused võetakse vastu asjaomaste põhivõrguettevõtjate tihedas koostöös.
   Artikkel 7
   Aruandlus
   1.   Liikmesriigid tagavad, et direktiivi 2003/54/EÜ artiklis 4 osutatud aruanne käsitleb elektrisüsteemi üldist valmisolekut praeguse ja prognoositava elektrienergia nõudluse rahuldamiseks ning hõlmab järgmisi aspekte:

               a)

               võrgu talitluskindlus;

               b)

               pakkumise ja nõudluse prognoos järgmise viie aasta kohta;

               c)

               eeldatav elektrienergia varustuskindluse olukord ajavahemikuks 5 kuni 15 aastat alates aruande kuupäevast;

               d)

               põhivõrguettevõtjate ja neile teada olevad teise osapoole investeerimisplaanid järgmiseks viieks või enamaks kalendriaastaks piiriüleste võrkudevaheliste ühenduste rajamise osas.

         2.   Liikmesriigid või pädevad asutused koostavad aruande tihedas koostöös põhivõrguettevõtjatega. Põhivõrguettevõtjad konsulteerivad vajaduse korral naaber-põhivõrguettevõtjatega.
   3.   Lõike 1 punktis d osutatud aruande osa, mis käsitleb võrkudevaheliste ühenduste rajamiseks tehtavaid investeerimisplaane, võtab arvesse:

               a)

               määruses (EÜ) nr 1228/2003 sätestatud ülekoormuse juhtimise põhimõtteid;

               b)

               olemasolevaid ja kavandatavaid ülekandeliine;

               c)

               eeldatavaid elektrienergia tootmise, tarnimise, piiriülese elektrikaubanduse ja tarbimise mudeleid, mis võimaldavad koormuse juhtimise meetmete rakendamist,
               ja

               d)

               piirkondliku, riikliku ja Euroopa tasandi säästva arengu eesmärke, sealhulgas nende projektide osas, mis on otsuse nr 1229/2003/EÜ I lisas sätestatud esmatähtsate projektide telgede osad.

         Liikmesriigid tagavad, et põhivõrguettevõtjad annavad teavet oma investeerimisplaanide või neile teada olevate teise osapoole investeerimisplaanide kohta võrkudevaheliste ühenduste rajamise osas.
   Liikmesriigid võivad põhivõrguettevõtjatelt samuti nõuda teavet nende siseriiklike liinide rajamisega seotud investeeringute kohta, mis oluliselt mõjutavad piiriüleste võrkudevaheliste ühenduste rajamist.
   4.   Liikmesriigid või pädevad asutused tagavad, et põhivõrguettevõtjate ja/või pädevate asutuste juurdepääsu selle ülesande täitmiseks vajalikele asjaomastele andmetele lihtsustatakse.
   Tagatakse konfidentsiaalse teabe saladuses hoidmine.
   5.   Pädevatelt asutustelt saadud lõike 1 punktis d nimetatud teabe alusel esitab komisjon liikmesriikidele, pädevatele asutustele ning komisjoni otsusega 2003/796/EÜ (8) loodud elektri- ja gaasisektori Euroopa reguleerivate asutuste töörühmale aruande kavandatavatest investeeringutest ja nende panusest artikli 1 lõikes 1 sätestatud eesmärkide saavutamiseks.
   Nimetatud aruande võib ühte liita direktiivi 2003/54/EÜ artikli 28 lõike 1 punktis c ettenähtud aruandlusega ja need tuleb avaldada.
   Artikkel 8
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 24. veebruariks 2008. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti 1. detsembriks 2007.
   Artikkel 9
   Aruandlus
   Komisjon jälgib ja kontrollib käesoleva direktiivi kohaldamist ning esitab arenguaruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 24. veebruariks 2010.
   Artikkel 10
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 11
   Adressaadid
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 18. jaanuar 2006

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         J. BORRELL FONTELLES

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         H. WINKLER

      (1)  ELT C 120, 20.5.2005, lk 119.

      (2)  Euroopa Parlamendi 5. juuli 2005. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 1. detsembri 2005. aasta otsus.

      (3)  ELT L 176, 15.7.2003, lk 37. Direktiivi on muudetud nõukogu direktiiviga 2004/85/EÜ (ELT L 236, 7.7.2004, lk 10).

      (4)  ELT L 176, 15.7.2003, lk 11.

      (5)  ELT L 176, 15.7.2003, lk 1. Määrust on muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1223/2004 (ELT L 233, 2.7.2004, lk 3).

      (6)  EÜT L 283, 27.10.2001, lk 33. Direktiivi on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

      (7)  ELT L 52, 21.2.2004, lk 50.

      (8)  ELT L 296, 14.11.2003, lk 34.