title: KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV (EL) …/…, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL III lisa seoses erandiga, mis hõlmab teatavate plii ja kuuevalentse kroomi ühendite kasutamist tsiviilotstarbeliste (kutsealaselt kasutatavate) lõhkeainete elektrilistes ja elektroonilistes sütikutes

text:
               SELETUSKIRI

               1.DELEGEERITUD ÕIGUSAKTI TAUST

               Käesoleva komisjoni delegeeritud direktiiviga muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL (teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes) (uuesti sõnastatud)
                  1
                (edaspidi „RoHS-direktiiv“) III lisa seoses erandiga plii ja kuuevalentse kroomi teatavate kasutusviiside puhul.

               RoHS-direktiivi artikli 4 kohaselt on teatavate ohtlike ainete kasutamine elektri- ja elektroonikaseadmetes piiratud. Direktiiv jõustus 21. juulil 2011.

               RoHS-direktiivi II lisas on loetletud järgmised ained, mille kasutamine on praegu piiratud: plii, elavhõbe, kaadmium, kuuevalentne kroom, polübroomitud bifenüülid (PBB), polübroomitud difenüüleetrid (PBDE), bis(2‑etüülheksüül)ftalaat (DEHP), butüülbensüülftalaat (BBP), dibutüülftalaat (DBP) ja diisobutüülftalaat (DIBP). RoHS-direktiivi III ja IV lisas on loetletud teatud kindla kasutusviisiga elektri- ja elektroonikaseadmete materjalid ja koostisosad, mille puhul on tehtud erand RoHS-direktiivi artikli 4 lõike 1 kohasest piirangust.

               Artiklis 5 on sätestatud, et III ja IV lisa kohandatakse teaduse ja tehnika arenguga (lisatakse, pikendatakse, muudetakse ja tühistatakse erandeid). Vastavalt artikli 5 lõike 1 punktile a lisatakse III ja IV lisasse erand üksnes juhul, kui sellega ei nõrgendata määruse (EÜ) nr 1907/2006
                  2
                (edaspidi „REACH-määrus“) kohast keskkonna- ja tervisekaitset ning on täidetud vähemalt üks järgmistest tingimustest: asjaomase materjali või koostisosa kasutuselt kõrvaldamine või asendamine konstruktsiooni muutmisega või sellise materjali või koostisosaga, mis ei nõua II lisas loetletud materjali või aine kasutamist, on teaduslikult või tehniliselt teostamatu; asendusaine töökindlus ei ole tagatud; asendamise kahjulik üldmõju keskkonnale, tervisele ja tarbijaohutusele on tõenäoliselt suurem kui sellest tulenev üldine keskkonna-, tervise- ja tarbijaohutusealane kasu.

               Erandeid ja nende kehtivusaega käsitlevate otsuste puhul tuleb arvesse võtta ka asendusainete kättesaadavust ja asendamise sotsiaal-majanduslikku mõju; samuti võetakse erandite kehtivusajaga seotud otsuste puhul arvesse nende võimalikku mõju innovatsioonile. Vajaduse korral kaalutakse erandi üldmõju olelusringile.

               Peale selle on artikli 5 lõikes 1 sätestatud, et Euroopa Komisjon (edaspidi „komisjon“) lisab teatud kindla kasutusviisiga elektri- ja elektroonikaseadmete materjalid ja koostisosad III ja IV lisa loeteludesse eraldi delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 20. Erandi tegemise, pikendamise või tühistamise taotluse esitamise kord on sätestatud artikli 5 lõikes 3 ja V lisas.

               2.ÕIGUSAKTI VASTUVÕTMISELE EELNENUD KONSULTEERIMINE

               Komisjon on pärast RoHS-direktiivi avaldamist saanud ettevõtjatelt mitu artikli 5 lõike 3 ja V lisa kohast taotlust
                  3
                nii uute erandite tegemiseks kui ka kehtivate erandite pikendamiseks.

               Komisjonile esitati 2018. aasta jaanuaris taotlus teha uus erand plii ja kuuevalentse kroomi ühendite kasutamiseks tsiviilotstarbeliste (kutsealaselt kasutatavate) lõhkeainete elektrilistes ja elektroonilistes sütikutes (taotlus nr 2018-2).

               Kõnealuse eranditaotluse hindamiseks algatas komisjon nõutava tehnilise ja teadusliku hindamise jaoks uuringu, mis hõlmas ka seitsme nädala pikkust taotlusega seotud avatud veebipõhist konsulteerimist sidusrühmadega
                  4
               . Sidusrühmadega konsulteerimise käigus esitati kaks arvamust.

               Taotluse hindamise lõpparuanne avaldati
                  5
                ning sidusrühmi teavitati sellest.

               Seejärel konsulteeris komisjon 2019. aasta 21. oktoobril toimunud ekspertide koosolekul RoHS-direktiivi kohaste delegeeritud õigusaktidega tegeleva liikmesriikide eksperdirühmaga. Eksperdid nõustusid esitatud eelnõuga; suur rühm eksperte ei esitanud oma seisukohta. On viidud läbi kõik artikli 5 lõigete 3–7 kohased ainete kasutuspiirangutest erandite tegemisega seotud vajalikud toimingud
                  6
               . Kooskõlas parema õigusloome suunistega avaldati delegeeritud direktiivi eelnõu parema õigusloome portaalis, et saada selle kohta üldsuselt nelja nädala jooksul tagasisidet. Ühtegi märkust ei laekunud. Kõikidest toimingutest on teavitatud nõukogu ja Euroopa Parlamenti.

               Lõpparuandes on esile toodud eelkõige järgmised tehnilised andmed ja hinnangud.

               ·Elektrilised ja elektroonilised sütikud on elektriliste ja elektrooniliste detonaatorite osa; viimaseid kasutatakse peamiselt mineraalide (nt ehituskivide, maakide ja väärismetallide) kaevandamisel ning ehitus- ja lammutustöödel (nt tunneliehituses, korstende ja hoonete lammutamisel). Elektrilisi ja elektroonilisi sütikuid kasutatakse ka lõimitud päästesüsteemide osades, et võimaldada reageerimist näiteks üleujutusest, lume või jää kuhjumisest või puude langemisest tingitud olukorras. Plii ja kuuevalentse kroomi ühendeid kasutatakse elektriliste ja elektrooniliste sütikute, näiteks elektriliste süütepeade, primaarlõhkelaengute ja pürotehniliste viitelaengute olulistes osades.

               ·Elektrilistes ja elektroonilistes sütikutes kasutatavale pliidiasiidile, pliistüfnaadile, pliidipikramaadile, oranžile pliimennikule (pliitetraoksiidile) ja pliidioksiidile ning elektriliste sütikute aeglasetoimelistes pürotehnilistes viitelaengutes kasutatavale baariumkromaadile ei ole praegu turul sellist alternatiivi, mis vastaks kõikidele elektriliste ja elektrooniliste sütikute ohutu toimimise tagamiseks kehtestatud põhinõuetele.

               Eranditaotluses käsitletud kasutusviisiga seadmed kuuluvad 11. kategooriasse
                  7
               ; seepärast on eranditaotlus seotud direktiivi 2011/65/EL III lisaga. Selle tagamiseks, et taotletud erand ei nõrgendaks REACH-määruse kohast keskkonna- ja tervisekaitset, nagu on ette nähtud direktiivi 2011/65/EL artikliga 5, loetletakse erandi sõnastuses asjaomased konkreetsed plii ja kuuevalentse kroomi ühendid. Peale selle vastab eranditaotlus vähemalt ühele artikli 5 lõike 1 punktis a nimetatud asjakohastest kriteeriumidest: kuna asjaomaste kasutusviiside jaoks ei ole praegu saadaval ega lähemal ajal tõenäoliselt ka turule tulemas ühtki töökindlat alternatiivi, on viie aasta pikkuse maksimaalse kehtivusajaga erandi tegemine põhjendatud. Kuna töökindlad asendajad ei ole veel kättesaadavad, ei ole selle ajavahemiku vältel oodata asendamisest tulenevat kahjulikku sotsiaal-majanduslikku mõju. Samuti ei ole erandi kestusel eeldatavalt ebasoodsat mõju innovatsioonile.

               3.DELEGEERITUD ÕIGUSAKTI ÕIGUSLIK KÜLG

               Delegeeritud direktiiviga lubatakse teha direktiivi 2011/65/EL artikli 4 lõikes 1 sätestatud piirangutest erand, mis tuleb kanda nimetatud direktiivi III lisa loetellu ja mis võimaldab kasutada teatud kindlate kasutusviiside puhul teatavaid plii ja kuuevalentse kroomi ühendeid.

               Õigusakt on delegeeritud direktiiv, mis vastab direktiivile 2011/65/EL, eelkõige selle artikli 5 lõike 1 punkti a asjakohastele nõuetele.

               Delegeeritud direktiivi eesmärk on aidata kaasa inimeste tervise ja keskkonna kaitsele ning ühtlustada elektri- ja elektroonikaseadmete siseturu toimimisega seotud sätteid; sel otstarbel lubatakse kasutada muidu keelatud aineid teatud kindlal viisil kooskõlas RoHS-direktiivi sätete ja tingimustega ning vastavalt selles sätestatud korrale III ja IV lisa kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga.

               Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev meede selle eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               Delegeeritud direktiiv ei mõjuta ELi eelarvet.

               KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV (EL) …/…,

               15.1.2021,

               millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL III lisa seoses erandiga, mis hõlmab teatavate plii ja kuuevalentse kroomi ühendite kasutamist tsiviilotstarbeliste (kutsealaselt kasutatavate) lõhkeainete elektrilistes ja elektroonilistes sütikutes

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes,
                  8
                eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti a,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Direktiivi 2011/65/EL kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et turule lastud elektri- ja elektroonikaseadmed ei sisaldaks kõnealuse direktiivi II lisas loetletud ohtlikke aineid. Seda piirangut ei kohaldata nimetatud direktiivi III lisas loetletud erandlike kasutusviiside puhul.

               (2)Elektri- ja elektroonikaseadmete kategooriad, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2011/65/EL, on loetletud kõnealuse direktiivi I lisas.

               (3)Plii ja kuuevalentne kroom on piiratud kasutusega ained, mis on kantud direktiivi 2011/65/EL II lisa loetellu.

               (4)Komisjon sai 19. jaanuaril 2018 direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõike 3 kohase taotluse kanda kõnealuse direktiivi III lisa loetellu erand plii ja kuuevalentse kroomi kasutamiseks tsiviilotstarbeliste (kutsealaselt kasutatavate) lõhkeainete elektrilistes ja elektroonilistes sütikutes (edaspidi „taotletud erand“).

               (5)Taotluse hindamine hõlmas konsulteerimist sidusrühmadega vastavalt direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõikele 7. Nende konsultatsioonide käigus laekunud märkused tehti spetsiaalsel veebisaidil üldsusele kättesaadavaks.

               (6)Teatavaid plii ja kuuevalentse kroomi ühendeid kasutatakse elektriliste ja elektrooniliste sütikute, näiteks elektriliste süütepeade, primaarlõhkelaengute ja pürotehniliste viitelaengute olulistes osades. Elektrilised ja elektroonilised sütikud on elektriliste ja elektrooniliste detonaatorite osa; viimaseid kasutatakse peamiselt mineraalide kaevandamisel, ehitus- ja lammutustöödel ning lõimitud päästesüsteemide osades.

               (7)Elektrilistes ja elektroonilistes sütikutes kasutatavale pliidiasiidile, pliistüfnaadile, pliidipikramaadile, oranžile pliimennikule (pliitetraoksiidile) ja pliidioksiidile ning elektriliste sütikute aeglasetoimelistes pürotehnilistes viitelaengutes kasutatavale baariumkromaadile ei ole praegu turul sellist alternatiivi, mis vastaks kõikidele elektriliste ja elektrooniliste sütikute ohutu toimimise tagamiseks kehtestatud põhinõuetele.

               (8)Alternatiivide puudumise tõttu ei ole pliidiasiidi, pliistüfnaadi, pliidipikramaadi, oranži pliimenniku (pliitetraoksiidi), pliidioksiidi ja baariumkromaadi asendamine või ärajätmine elektriliste ja elektrooniliste sütikute teatavates koostisosades teaduslikult ja tehniliselt teostatav. Kõnealune erand on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006
                  9
                ning selle tegemisega ei nõrgendata seega nimetatud määruse kohast keskkonna- ja tervisekaitset.

               (9)Seega on asjakohane lisada taotletud erandi tegemiseks direktiivi 2011/65/EL III lisasse taotlusega hõlmatud kasutusviisid, mis on seotud 11. kategooriasse kuuluvate elektri- ja elektroonikaseadmetega.

               (10)Taotletud erandi kehtivusajaks tuleks vastavalt direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõike 2 esimesele lõigule sätestada viis aastat alates [käesoleva direktiivi Euroopa Liidu Teatajas avaldamise kuupäevast]. Töökindla asendusaine leidmiseks tehtavate jätkuvate pingutuste tulemustest nähtub, et tõenäoliselt ei ole kõnealuse erandi kestusel ebasoodsat mõju innovatsioonile.

               (11)Seepärast tuleks direktiivi 2011/65/EL vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

               Artikkel 1

               Direktiivi 2011/65/EL III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

               Artikkel 2

               1.Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu ja avaldavad need hiljemalt [viienda kuu viimasel päeval pärast käesoleva direktiivi jõustumist]. Nad edastavad kõnealuste õigus- ja haldusnormide teksti viivitamata komisjonile.

               Liikmesriigid kohaldavad kõnealuseid norme alates [viienda kuu viimasele päevale järgnevast päevast pärast käesoleva direktiivi jõustumist].

               Kui liikmesriigid need normi vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

               2.Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

               Artikkel 3

               Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 4

               Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel, 15.1.2021

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Ursula VON DER LEYEN

                     (1)

                        ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.

                     (2)

                        ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.

                     (3)

                        Vastav loetelu on esitatud aadressil
                  http://ec.europa.eu/environment/waste/rohs_eee/adaptation_en.htm
                  .

                     (4)

                  Konsulteerimisperiood
                  : 31. oktoober 2018 – 19. detsember 2018.

                     (5)

                     https://op.europa.eu/et/publication-detail/-/publication/7e6bf135-f0b9-11e9-a32c-01aa75ed71a1/language-et/format-PDF/source-120742148
                     .

                     (6)

                        Nõutavate haldustoimingute loetelu on kättesaadav
                  komisjoni veebisaidil
                  . Iga delegeeritud õigusakti eelnõu menetlemise hetkeseisuga on võimalik tutvuda institutsioonidevahelises delegeeritud õigusaktide registris aadressil
                  https://webgate.ec.europa.eu/regdel/#/home
                  .

                     (7)

                        Direktiivi 2011/65/EL I lisas loetletud kategooriad on järgmised: 1. suured kodumasinad; 2. väiksed kodumasinad; 3. infotehnoloogia- ja telekommunikatsiooniseadmed; 4. tavatarbijatele ette nähtud seadmed; 5. valgustusseadmed; 6. elektrilised ja elektroonilised tööriistad; 7. mänguasjad, vaba aja veetmise vahendid ja spordivahendid; 8. meditsiiniseadmed; 9. seire- ja kontrolliseadmed, kaasa arvatud tööstuslikud seire- ja kontrolliseadmed; 10. automaadid; 11. muud eespool nimetatud kategooriatesse mittekuuluvad elektri- ja elektroonikaseadmed.

                     (8)

                        ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.

                     (9)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet ning muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

    ---documentbreak---

               LISA

               Direktiivi 2011/65/EL III lisasse lisatakse kanne 45:

                        „45

                        Pliidiasiid, pliistüfnaat, pliidipikramaat, oranž pliimennik (pliitetraoksiid) ja pliidioksiid tsiviilotstarbeliste (kutsealaselt kasutatavate) lõhkeainete elektrilistes ja elektroonilistes sütikutes ning baariumkromaat tsiviilotstarbeliste (kutsealaselt kasutatavate) lõhkeainete elektriliste sütikute aeglasetoimelistes pürotehnilistes viitelaengutes

                        Kohaldatakse 11. kategooria suhtes; kehtivusaeg lõpeb [väljaannete talitus: kuupäev, mil täitub 5 aastat delegeeritud direktiivi avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas]“


title: KOMISJONI DIREKTIIV (EL) …/…, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta

text:
                          EUROOPA
                          KOMISJON
                                                Brüssel, 4.5.2020
                                                C(2020) 2665 final
                         KOMISJONI DIREKTIIV (EL) …/…,
                                      4.5.2020,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade
                                        kohta
                                (EMPs kohaldatav tekst)
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                 KOMISJONI DIREKTIIV (EL) …/…,
                                                  4.5.2020,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade
                                                    kohta
                                         (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta direktiivi
   2006/126/EÜ juhilubade kohta,1 eriti selle artiklit 8,
   ning arvestades järgmist:
   (1)     Erisätteid,    milles      käsitletakse     liikmesriikide    võimalust      otsustada,    et
           automaatkäigukastiga sõidukite piirangut ei kanta C-, CE-, D- ja DE-kategooria
           sõiduki juhiloale, tuleks laiendada BE-, C1-, C1E-, D1- ja D1E-kategooria sõiduki
           juhiloa omanikele, kui taotleja omab juba käsikäigukastiga sõiduki juhiluba vähemalt
           B-, BE-, C-, CE-, C1-, C1E-, D-, DE-, D1- või D1E-kategoorias.
   (2)     Kõnealuse laiendamise puhul tuleks arvesse võtta tehnika arengut, eelkõige pidades
           silmas      mitmesuguste        poolautomaatsete,       automaatsete     või     hübriidsete
           käiguvahetussüsteemidega varustatud modernsemate, ohutumate ja vähem saastavate
           sõidukite     väljatöötamist       ja    laialdasemat      kasutamist     transpordisektoris.
           Automaatkäiguvahetusega sõidukite juhtimisega seotud kehtivate piirangute
           lihtsustamine vähendaks ka sidusrühmade, sealhulgas autoveoga tegelevate VKEde ja
           mikroettevõtjate haldus- ja finantskoormust.
   (3)     Oskuste ja käitumise eksamil kasutatavate A2-kategooria eksamisõidukite
           (mootorrattad)      nõuded       tuleb     kohandada      tehnika     arenguga,     eelkõige
           sisepõlemismootori ja šassii arendamise ning elektrimootorrataste laialdasema
           kasutamisega. A2-kategooria eksamisõidukite tehniliste kirjelduste kohandamine
           peaks tagama ka selle, et taotleja teeb eksami selle kategooria sõidukiga, mille kohta
           juhiluba väljastatakse.
   (4)     Seepärast tuleks direktiivi 2006/126/EÜ vastavalt muuta.
   (5)     Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise
           deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta2 kohustuvad liikmesriigid põhjendatud
           juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles
           selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate liikmesriigi õigusaktide vastavate
           osade vahel.
   (6)     Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas juhilubade komitee
           arvamusega,
   1
           ELT L 403, 30.12.2006, lk 18.
   2
           ELT C 369, 17.12.2011, lk 14.
ET                                                    1                                                  ET
 ---pagebreak---    ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
                                                 Artikkel 1
   Direktiivi 2006/126/EÜ II lisa muudetakse kooskõlas käesoleva direktiivi lisaga.
                                                 Artikkel 2
   1.       Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud
            õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. novembriks 2020. Nad edastavad kõnealuste
            normide teksti viivitamata komisjonile.
            Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. novembrist 2020.
            Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või
            nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale
            direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.       Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas
            valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste õigus- ja haldusnormide teksti.
                                                 Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu
   Teatajas.
                                                 Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.
   Brüssel, 4.5.2020
                                                   Komisjoni nimel
                                                   president
                                                   Ursula VON DER LEYEN
ET                                                   2                                          ET
 ---documentbreak---                           EUROOPA
                          KOMISJON
                                                Brüssel, 4.5.2020
                                                C(2020) 2665 final
                                                ANNEX
                                         LISA
                              järgmise dokumendi juurde:
                                  Komisjoni direktiiv,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade
                                         kohta
ET                                                                                ET
 ---pagebreak---                                                 LISA
   Direktiivi 2006/126/EÜ II lisa muudetakse järgmiselt:
   (a)      punkt 5.1.3 asendatakse järgmisega:
            „5.1.3. Erisätted BE-, C-, CE-, C1-, C1E-, D-, DE-, D1- ja D1E-kategooria sõidukite
            kohta
                  Liikmesriigid võivad otsustada, et punktis 5.1.2 osutatud automaatkäigukastiga
                  sõidukite piiranguid ei kanta BE-, C-, CE-, C1-, C1E-, D-, DE-, D1- või D1E-
                  kategooria sõiduki juhiloale, kui taotleja omab juba käsikäigukastiga sõiduki
                  juhiluba B-, BE-, C-, CE-, C1-, C1E-, D-, DE-, D1- või D1E-kategoorias ning
                  on oskuste ja käitumise eksamil sooritanud punktis 8.4 kirjeldatud tegevused.“;
   (b)      punkti 5.2 teise alapealkirja „A2-kategooria“ all asendatakse teine lõik järgmisega:
            „Sisepõlemismootoriga käitatava mootorratta mootori suurim töömaht peab olema
            vähemalt 250 cm3.“
ET                                                1                                               ET


title: KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV (EL) …/…, millega muudetakse teaduse ja tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis hõlmab bis(2-etüülheksüül)ftalaadi (DEHP) kasutamist magnetresonantstomograafia (MRT) detektoripoolide plastkoostisosades

text:
               SELETUSKIRI

               1.DELEGEERITUD ÕIGUSAKTI TAUST

               Käesoleva komisjoni delegeeritud direktiiviga muudetakse teaduse ja tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL (teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes) (uuesti sõnastatud)
                  1
                (edaspidi „RoHS-direktiiv“) IV lisa seoses erandiga bis(2-etüülheksüül)ftalaadi (DEHP) teatavate kasutusviiside puhul.

               RoHS-direktiivi artikliga 4 piiratakse teatavate ohtlike ainete kasutamist elektri- ja elektroonikaseadmetes. Praegu on kõnealuse direktiivi II lisas loetletud 10 piiratud kasutusega ainet: plii, elavhõbe, kaadmium, kuuevalentne kroom, polübroomitud bifenüülid (PBB), polübroomitud difenüüleetrid (PBDE), bis(2‑etüülheksüül)ftalaat (DEHP), butüülbensüülftalaat (BBP), dibutüülftalaat (DBP) ja diisobutüülftalaat (DIBP). DEHP, BBP, DBP ja DIBP lisati loetellu komisjoni delegeeritud direktiiviga (EL) 2015/863
                  2
                ja nende kasutamine RoHS-direktiiviga hõlmatud meditsiiniseadmetes on alates 22. juulist 2021 keelatud.

               RoHS-direktiivi III ja IV lisas on loetletud konkreetse kasutusviisiga elektri- ja elektroonikaseadmete materjalid ja koostisosad, mille puhul on tehtud erand RoHS-direktiivi artikli 4 lõike 1 kohastest piirangutest. Artiklis 5 on sätestatud, et III ja IV lisa kohandatakse teaduse ja tehnika arenguga (seoses erandite tegemise, pikendamise ja tühistamisega). Vastavalt artikli 5 lõike 1 punktile a lisatakse III ja IV lisasse erandeid üksnes juhul, kui selle tagajärjel ei nõrgene määrusega (EÜ) nr 1907/2006
                  3
                tagatud keskkonna- ja tervisekaitse ning kui on täidetud vähemalt üks järgmistest tingimustest:

               –asjaomase materjali või koostisosa kasutuselt kõrvaldamine või asendamine konstruktsiooni muutmisega või sellise materjali või koostisosaga, mis ei nõua II lisas loetletud materjali või aine kasutamist, on teaduslikult või tehniliselt teostamatu;

               –asendusaine usaldusväärsus ei ole tagatud;

               –asendamise kahjulik üldmõju keskkonnale, tervisele ja tarbijaohutusele on tõenäoliselt suurem kui sellest tulenev üldine keskkonna-, tervise- ja tarbijaohutusealane kasu.

               Erandeid ja nende kehtivusaega käsitlevate otsuste puhul tuleb arvesse võtta asendusainete kättesaadavust ja asendamise sotsiaal-majanduslikku mõju. Samuti võetakse erandite kehtivusajaga seotud otsuste puhul arvesse nende võimalikku mõju innovatsioonile. Vajaduse korral kaalutakse erandi üldmõju olelusringile.

               RoHS-direktiivi artikli 5 lõikes 1 on sätestatud, et Euroopa Komisjon lisab konkreetse kasutusviisiga elektri- ja elektroonikaseadmete materjalid ja koostisosad III ja IV lisa loeteludesse eraldi delegeeritud õigusaktidega vastavalt artiklile 20. Eranditaotluse esitamise kord on sätestatud artikli 5 lõikes 3 ja V lisas.

               2.ÕIGUSAKTI VASTUVÕTMISELE EELNENUD KONSULTEERIMINE

               Komisjonile laekub ettevõtjatelt arvukalt RoHS-direktiivi artikli 5 lõike 3 ja V lisa kohaseid taotlusi
                  4
                erandite tegemiseks või pikendamiseks.

               12. septembril 2018 esitati komisjonile uue erandi tegemise taotlus DEHP kasutamiseks polüvinüülkloriidis (PVC) magnetresonantstomograafia (MRT) skannerite poolikaablite pingevabastusdetailide puhul. Komisjon algatas 2018. aasta novembris selle uue erandi taotluse hindamiseks uuringu
                  5
               , mille raames viidi läbi nõutav tehniline ja teaduslik hindamine. See 2020. aastal lõppenud uuring hõlmas kaheksa nädala pikkust veebipõhist sidusrühmadega konsulteerimist, mille käigus ei esitatud ühtki seisukohta. Konsultatsiooni käsitlev teave avaldati projekti veebisaidil
                  6
               .

               2. oktoobril 2019 esitati komisjonile sarnane uue erandi tegemise taotlus DEHP kasutamiseks MRT detektoripoolide plastkoostisosades. Kuna kõnealused kaks taotlust olid sarnased ning asendusainete kättesaadavuse ja sotsiaal-majanduslike aspektide kohta oli vaja lisateavet, algatas komisjon 2019. aasta novembris põhjaliku uuringu, mis lõppes juunis 2020
                  7
               .

               Kaheksa nädala pikkuse avaliku konsulteerimise käigus teavitati sidusrühmi uutest sammudest ja jagati teavet projekti veebisaidi kaudu
                  8
               . Konsultatsiooni käigus ei esitatud ühtki seisukohta, kuid teabekogumise raames küsitleti teisi MRT-seadmete tootjaid peale taotleja.

               Komisjon konsulteeris 23. veebruaril 2021 RoHS-direktiivi kohaste delegeeritud õigusaktidega tegeleva liikmesriikide eksperdirühmaga. Mõni ekspert nõustus esitatud eelnõuga; suur rühm eksperte ei esitanud oma seisukohta. Komisjon on läbi viinud kõik artikli 5 lõigete 3–7 kohased ainete kasutuspiirangutest erandite tegemisega seotud vajalikud toimingud
                  9
               . Komisjon on teavitanud nõukogu ja Euroopa Parlamenti kõikidest sellega seotud tegevustest.

               Tehnilise ja teadusliku hindamise aruannetes on välja toodud, et:

               ·esimene taotlus on seotud DEHP kasutamisega MRT detektoripoolide PVC-kaablite pingevabastusdetailidega. Teine taotlus hõlmab laiemat kasutusala ja on seotud DEHP kasutamisega MRT detektoripoolide plastkoostisosade painduvates polümeerides. Hindamisel jõuti järeldusele, et asjakohane oleks kehtestada ühine erand;

               ·DEHP-vabad poolid ei ole paljude MRT-skannerite jaoks praegu kättesaadavad. Siiski pakub vähemalt üks tootja MRT jaoks DEHP-vabu koostisosi;

               ·alternatiivide ja asendusainete väljatöötamine piisava laialdase kättesaadavuse tagamiseks võtab rohkem aega;

               ·kuna praegu puuduvad piisavad nõuetekohased alternatiivsed tehnoloogialahendused ja asendusained, tooks erandi tegemata jätmine tõenäoliselt kaasa tarnedefitsiidi MRT originaalpoolidest sõltuvate tervishoiuteenuste valdkonnas. See võib seoses asjakohaste diagnoosimis- ja ravivõimaluste puudumisega mõjutada paljude patsientide tervist ELis.

               3.DELEGEERITUD ÕIGUSAKTI ÕIGUSLIK KÜLG

               Ehkki DEHP kasutamine toodetes on REACH-määruse XVII lisa kande nr 51 kohaselt piiratud, ei hõlma see piirang RoHS-direktiivi kohaldamisalasse jäävaid elektri- ja elektroonikaseadmeid. Hindamistulemustest nähtub, et vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 5 tingimusele ei nõrgendataks selle erandi tegemisega REACH-määrusega tagatud keskkonna- ja tervisekaitset.

               Peale selle vastavad eranditaotlused vähemalt ühele nimetatud direktiivi artikli 5 lõike 1 punktis a esitatud kriteeriumidest: asendusainete usaldusväärsus ei ole piisaval määral tagatud ning asendamise kahjulik üldmõju keskkonnale, tervisele ja tarbijaohutusele on tõenäoliselt suurem kui sellest tulenev üldine keskkonna-, tervise- ja tarbijaohutusealane kasu.

               Tulenevalt tootjate jätkuvatest jõupingutustest usaldusväärse ja laialdaselt kättesaadava alternatiivi leidmiseks ei ole kõnealuse erandi kehtivusajal, mis lõpeb vastavalt taotlustele 1. jaanuaril 2024, tõenäoliselt ebasoodsat mõju innovatsioonile. Seepärast tuleks kõnealune erand kehtestada taotletud ajavahemikuks.

               Kavandatud õigusaktiga tehakse erand RoHS-direktiivi II lisa kohastest ainete kasutamise piirangutest, et võimaldada kasutada DEHPd konkreetsete kasutusviiside puhul, ning kantakse see erand nimetatud direktiivi IV lisasse, milles käsitletakse meditsiiniseadmete ning seire- ja kontrolliseadmete puhul tehtud erandeid.

               Õigusakt on delegeeritud direktiiv, mis vastab RoHS-direktiivile ning on kooskõlas selle artikli 5 lõike 1 punkti a asjakohaste nõuetega.

               Delegeeritud direktiivi eesmärk on aidata kaasa inimeste tervise ja keskkonna kaitsele ning ühtlustada elektri- ja elektroonikaseadmete siseturu toimimisega seotud sätteid; sel otstarbel lubatakse kasutada muidu keelatud aineid konkreetsel viisil kooskõlas RoHS-direktiiviga ning vastavalt selles sätestatud korrale direktiivi III ja IV lisa kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga.

               Delegeeritud direktiiv ei mõjuta ELi eelarvet.

               KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV (EL) …/…,

               11.8.2021,

               millega muudetakse teaduse ja tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL IV lisa seoses erandiga, mis hõlmab bis(2-etüülheksüül)ftalaadi (DEHP) kasutamist magnetresonantstomograafia (MRT) detektoripoolide plastkoostisosades

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2011. aasta direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes,
                  10
                eriti selle artikli 5 lõike 1 punkti a,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Direktiivi 2011/65/EL kohaselt peavad liikmesriigid tagama, et turule lastud elektri- ja elektroonikaseadmed ei sisaldaks kõnealuse direktiivi II lisas loetletud ohtlikke aineid. Seda piirangut ei kohaldata nimetatud direktiivi IV lisas loetletud erandlike kasutusviiside puhul.

               (2)Elektri- ja elektroonikaseadmete kategooriad, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2011/65/EL, on loetletud kõnealuse direktiivi I lisas.

               (3)Bis(2-etüülheksüül)ftalaat (DEHP) on piiratud kasutusega aine, mis on kantud komisjoni delegeeritud direktiiviga (EL) 2015/863
                  11
                muudetud direktiivi 2011/65/EL II lisasse. DEHPd ei ole alates 22. juulist 2021 enam lubatud kasutada meditsiiniseadmetes – sealhulgas in vitro meditsiiniseadmetes – kontsentratsioonis, mis ületab suurimat lubatud väärtust ehk 0,1 massiprotsenti homogeenses materjalis.

               (4)Komisjonile esitati 12. septembril 2018 ja 2. oktoobril 2019 direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõike 3 kohased taotlused kanda kõnealuse direktiivi IV lisa loetellu erand DEHP kasutamiseks magnetresonantstomograafia (MRT) detektoripoolide plastkoostisosades (edaspidi „taotletud erand“).

               (5)Eranditaotluste hindamiseks viidi läbi kaks tehnilist ja teaduslikku uuringut. Esimeses uuringus
                  12
                vaadeldi esimest laekunud taotlust. Esimese ja teise taotluse sarnasusest tulenevalt hinnati teises uuringus
                  13
                mõlemat taotlust koos. Taotluste hindamisel, mille puhul võeti arvesse tehniliselt kasutuskõlblike usaldusväärsete asendusainete kättesaadavust ja asendamise sotsiaal-majanduslikku mõju, jõuti järeldusele, et sobivad DEHP alternatiivid ei ole praegu turul piisaval määral kättesaadavad ja et erandi tegemata jätmise korral oleks asendamisel keskkonnale, tervisele ja tarbijaohutusele tõenäoliselt kahjulik üldmõju, mis kaalub üles sellest tuleneva kasu. Hindamine hõlmas direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõikega 7 nõutud konsulteerimist sidusrühmadega. Nende konsultatsioonide käigus laekunud märkused tehti spetsiaalsel veebisaidil üldsusele kättesaadavaks.

               (6)Taotletud erand on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006
                  14
                ning selle tegemisega ei nõrgendata seega nimetatud määruse kohast keskkonna- ja tervisekaitset.

               (7)Seepärast on asjakohane lisada taotletud erandi tegemiseks direktiivi 2011/65/EL IV lisasse taotlustega hõlmatud kasutusviisid.

               (8)Selleks, et tagada tervishoiuteenuste osutamiseks vajalike MRT detektoripoolide ühilduvate plastkoostisosade laialdane kättesaadavus liidu turul ja anda aega sobivate laialdaselt kättesaadavate alternatiivide väljatöötamiseks, tuleks vastavalt direktiivi 2011/65/EL artikli 5 lõike 2 esimesele lõigule ette näha, et taotletud erand kehtib kuni 1. jaanuarini 2024. Usaldusväärse asendusaine leidmiseks tehtavate jätkuvate pingutuste tulemustest nähtub, et tõenäoliselt ei ole kõnealuse erandi kestusel ebasoodsat mõju innovatsioonile.

               (9)Seepärast tuleks direktiivi 2011/65/EL vastavalt muuta.

               (10)Õiguskindluse huvides ning selleks, et kaitsta asjaomaseid meditsiiniseadmeid tarnivate ettevõtjate õiguspärast ootust, et taotletud erandit kohaldataks hiljemalt alates kõnealuse piiratud kasutusega aine kasutamise keelu jõustumise kuupäevast, samuti tulenevalt sellest, et puudub õigustatud huvi põhjustada selle keelu jõustumise tulemusena asjaomaste meditsiiniseadmete tarnehäireid, peaks käesolev direktiiv jõustuma võimalikult kiiresti ja seda tuleks hakata kohaldama tagasiulatuvalt alates 21. juulist 2021,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

               Artikkel 1

               Direktiivi 2011/65/EL IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

               Artikkel 2

               1.Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu ja avaldavad need hiljemalt [viienda kuu viimasel päeval pärast käesoleva direktiivi jõustumist]. Nad edastavad kõnealuste sätete teksti viivitamata komisjonile.

               Liikmesriigid kohaldavad kõnealuseid norme alates 21. juulist 2021.

               Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

               2.Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

               Artikkel 3

               Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

               Artikkel 4

               Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel, 11.8.2021

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Ursula VON DER LEYEN

                     (1)

                        ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.

                     (2)

                        ELT L 137, 4.6.2015, lk 10.

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

                     (4)

                  http://ec.europa.eu/environment/waste/rohs_eee/adaptation_en.htm
                  .

                     (5)

                        Uuringu lõpparuanne (17. pakett) on kättesaadav aadressil
                  https://op.europa.eu/et/publication-detail/-/publication/df0ab036-8b52-11ea-812f-01aa75ed71a1/language-et/format-PDF/source-146143357
                  .

                     (6)

                        Konsulteerimisperiood: 18. märts – 17. mai 2019;
                  https://rohs.exemptions.oeko.info/
                  .

                     (7)

                        Uuringu lõpparuanne (20. pakett) on kättesaadav aadressil
                  https://op.europa.eu/et/publication-detail/-/publication/185e9d5b-d5fc-11ea-adf7-01aa75ed71a1/language-et/format-PDF/source-146144567
                  .

                     (8)

                        Konsulteerimisperiood: 10. jaanuar – 20. veebruar 2020;
                  https://rohs.exemptions.oeko.info/
                  .

                     (9)

                        Nõutavate haldustoimingute loetelu on kättesaadav
                  komisjoni veebisaidil
                  . Iga delegeeritud õigusakti eelnõu menetlemise hetkeseisuga on võimalik tutvuda institutsioonidevahelises delegeeritud õigusaktide registris aadressil
                  https://webgate.ec.europa.eu/regdel/#/home
                  .

                     (10)

                        ELT L 174, 1.7.2011, lk 88.

                     (11)

                        Komisjoni 31. märtsi 2015. aasta delegeeritud direktiiv (EL) 2015/863, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/65/EL II lisa seoses piiratud kasutusega ainete loeteluga (ELT L 137, 4.6.2015, lk 10).

                     (12)

                        Uuringu lõpparuanne (17. pakett) on kättesaadav aadressil
                  https://op.europa.eu/et/publication-detail/-/publication/df0ab036-8b52-11ea-812f-01aa75ed71a1/language-et/format-PDF/source-146143357
                  .

                     (13)

                        Uuringu lõpparuanne (20. pakett) on kättesaadav aadressil
                  https://op.europa.eu/et/publication-detail/-/publication/185e9d5b-d5fc-11ea-adf7-01aa75ed71a1/language-et/format-PDF/source-146144567
                  .

                     (14)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

    ---documentbreak---

               LISA

               Direktiivi 2011/65/EL IV lisasse lisatakse kanne nr 46:

                        „46.

                        Bis(2-etüülheksüül)ftalaat (DEHP) MRT detektoripoolide plastkoostisosades.

                        Kehtivusaeg lõpeb 1. jaanuaril 2024.“


title: KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV (EL) …/…, millega muudetakse direktiivi 2010/43/EL seoses jätkusuutlikkusriskide ja -teguritega, millega vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad (eurofondid) peavad arvestama

text:
               SELETUSKIRI

               1.DELEGEERITUD ÕIGUSAKTI TAUST

               Käesolev direktiiv on osa komisjoni laiemast jätkusuutliku ehk kestliku arengu algatusest. See paneb aluse ELi õigusraamistikule, milles on finantssüsteemi keskmesse asetatud jätkusuutlikkusega seotud kaalutlused, et toetada Euroopa majanduse muutmist keskkonnahoidlikumaks ja vastupidavamaks ringmajanduseks kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe
                  1
                eesmärkidega.

               Pärast 2016. aasta Pariisi kliimakokkuleppe ning ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 kestliku arengu eesmärkide vastuvõtmist teatas komisjon teatises „Tegevuskava: Jätkusuutliku majanduskasvu rahastamine“
                  2
                kavatsusest selgitada jätkusuutlikkusega arvestamise lõimimist valdkondlikesse õigusaktidesse nn usaldussuhtest tulenevate kohustuste puhul. Euroopa rohelist kokkulepet käsitlevas teatises kinnitatakse vajadust pikaajaliste signaalide järele finants- ja kapitalivoogude suunamiseks keskkonnahoidlikesse investeeringutesse ning varade kasutuskõlbmatuks muutumise vältimiseks. Käesoleva delegeeritud direktiiviga aidatakse kaasa selle eesmärgi saavutamisele.

               Komisjoni direktiiviga 2010/43/EL
                  3
                rakendatakse direktiivi 2009/65/EÜ
                  4
               , täpsustades muu hulgas organisatsioonilisi nõudeid, huvide konfliktide liikide määratlemist ning äritegevuse ja riskijuhtimise nõudeid eurofondide valitsejatele. Käesoleva direktiiviga muudetakse komisjoni direktiivi 2010/43/EL. Käesolevas direktiivis selgitatakse fondivalitsejate suhtes kohaldatavaid nõudeid seoses jätkusuutlikkusriskide ja -teemadega.

               Käesolev direktiiv põhineb Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) tehnilisi nõuandeid sisaldaval lõpparuandel
                  5
               . Tehnilistes nõuannetes järeldatakse, et vaja on lähemalt selgitada jätkusuutlikkusriskide ja -teguritega arvestamise lõimimist direktiivi 2010/43/EL, ning selles on välja toodud konkreetsed sätted.

               Käesolevas direktiivis selgitatakse vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondid) praegust kohustust arvestada jätkusuutlikkusriskidega. Selgitusega ei nähta ette erinevate riskide järjestust. Samuti selgitatakse käesolevas direktiivis mõningaid finantsteenuste sektoris jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamist käsitleva määruse tagajärgi, täpsemalt seda, kus eurofondide valitsejad jätkusuutlikkusele avaldatava kahjuliku mõjuga arvestamise teabe avalikustavad.

               Käesoleva direktiiviga ja muude valdkondlike delegeeritud õigusaktidega, millega kohandatakse usaldussuhtest tulenevate kohustuste ja sobivustesti eeskirju, tugevdatakse veelgi määrust, mis käsitleb jätkusuutlikkusteabe avalikustamist finantsteenuste sektoris
                  6
               , määrust ELi kliimaülemineku võrdlusaluste, Pariisi kokkulepet järgivate ELi võrdlusaluste ning jätkusuutlikkusega seotud teabe avalikustamise kohta võrdlusaluste puhul
                  7
                ning määrust jätkusuutlike tegevusalade ELi taksonoomia kohta
                  8
               . Neis eeskirjades lõimitakse jätkusuutlikkusega seotud kaalutlused ühetaoliselt eri sektorite investeerimise, nõuandmise ja avalikustamise nõuetesse. Neis on asetatud finantssüsteemi keskmesse keskkonnaalased, sotsiaalsed ja üldjuhtimisega seotud (jätkusuutlikkus)kaalutlused, et aidata kaasa Euroopa majanduse muutmisele keskkonnahoidlikumaks, vähese CO2-heitega, vastupidavamaks ja ressursitõhusaks ringmajanduseks.

               2.ÕIGUSAKTI VASTUVÕTMISELE EELNENUD KONSULTEERIMINE

               24. juulil 2018 palus komisjon ESMA-l avaldada tehnilised nõuanded direktiivi 2009/65/EÜ kohaselt delegeeritud õigusaktide võimalike muudatuste kohta, mis tehakse jätkusuutlikkusriskide ja -teguritega arvestamise lõimimiseks.

               ESMA avaldas komisjonile mõeldud tehniliste nõuannete lõpparuande 30. aprillil 2019. Nõuannetes võeti arvesse seisukohti, mida sidusrühmad olid väljendanud 19. detsembrist 2018 kuni 19. veebruarini 2019 toimunud avalikkusega konsulteerimise käigus. Dokument sisaldab kulude-tulude analüüsi. Peale selle korraldas ESMA 4. veebruaril 2019 avaliku arutelu, et koguda veel tagasisidet. Samuti konsulteeriti ESMA väärtpaberituru sidusrühmade koguga.

               22. novembril 2019. aastal algatasid komisjoni talitused liikmesriikidega konsulteerimise; samuti konsulteeriti Euroopa väärtpaberikomitee eksperdirühmaga (nagu nõutud).

               Kooskõlas parema õigusloome põhimõtetega avaldati ettepaneku eelnõu konsulteerimiseks 8. juunist 2020 kuni 6. juulini 2020. Pärast tagasiside põhjalikku kaalumist tehti seletuskirja tekstis täiendavaid muudatusi.

               3.DELEGEERITUD ÕIGUSAKTI ÕIGUSLIK KÜLG

               Käesoleva direktiivi õiguslik alus on sätestatud direktiivi 2009/65/EÜ artikli 12 lõikes 3, artikli 14 lõikes 2 ja artikli 51 lõikes 4.

               Käesolevas direktiivis on järgmised direktiivi 2010/43/EL muudatused.

               Artikli 1 lõikes 1 sätestatakse jätkusuutlikkusriskide mõiste, mis on viidud kooskõlla määruse (EL) 2019/2088 artikli 2 punkti 22 määratlusega.

               Artikli 1 lõikega 2 lõimitakse direktiivi 2010/43/EL artikli 4 lõike 1 esimesse lõiku (menetluste ja organisatsioonilise struktuuri üldnõuded) fondivalitsejate kohustus arvestada jätkusuutlikkusriskidega.

               Artikli 1 lõikes 3, millega muudetakse direktiivi 2010/43/EL artiklit 5, kehtestatakse fondivalitsejatele nõue omada tulemuslikuks jätkusuutlikkusriskidega arvestamiseks vajalikke ressursse ja oskusteavet.

               Artikli 1 lõikes 4 sätestatakse äriühinguna asutatud fondidele nõue arvestada jätkusuutlikkusriskidega, võttes arvesse ka proportsionaalsuse põhimõtet.

               Artikli 1 lõikega 5 tagatakse, et jätkusuutlikkusriskidega arvestamise eest vastutab fondivalitseja kõrgem juhtkond.

               Artikli 1 lõikes 6 sätestatakse, et huvide konfliktide väljaselgitamisel tuleb arvestada ka võimalike jätkusuutlikkusriskidega seotud huvide konfliktidega.

               Artikli 1 lõige 7 selgitab jätkusuutlikkusriskidega kvantitatiivset või kvalitatiivset arvestamist direktiivi 2010/43/EL artikli 23 kohases hoolsuskohustuses. Kui fondivalitsejad või äriühinguna asutatud fondid analüüsivad peamist investeerimisotsustest tulenevat mõju jätkusuutlikkusteguritele, peavad nad sellega arvestama ka hoolsuskohustuse täitmisel.

               Artikli 1 lõikes 8 selgitatakse, et direktiivi 2010/43/EL artikli 38 kohases riskijuhtimispoliitikas tuleb vaadelda ka eurofondi avatust jätkusuutlikkusriskidele.

               KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV (EL) …/…,

               21.4.2021,

               millega muudetakse direktiivi 2010/43/EL seoses jätkusuutlikkusriskide ja -teguritega, millega vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjad (eurofondid) peavad arvestama

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivi 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta
                  9
               , eriti selle artikli 12 lõiget 3, artikli 14 lõiget 2 ja artikli 51 lõiget 4,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Üleminek vähese CO2-heitega, jätkusuutlikumale, ressursitõhusale ringmajandusele kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega on liidu majanduse pikaajalise konkurentsivõime tagamisel keskse tähtsusega. 2016. aastal sõlmis liit Pariisi kokkuleppe
                  10
               . Selle artikli 2 lõike 1 punktis c on sätestatud eesmärk tugevdada kliimamuutustele reageerimist muu hulgas seeläbi, et rahastamisvood viiakse kooskõlla vähese kasvuhoonegaaside heite ja kliimamuutute suhtes vastupanuvõimelisema arengu saavutamisega.

               (2)Seda keerulist ülesannet arvesse võttes esitas komisjon 2019. aasta detsembris Euroopa rohelise kokkuleppe
                  11
               . Tegemist on uue majanduskasvu strateegiaga, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastaks ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet ja kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb anda investoritele nende investeeringutega seoses selgeid signaale, et vältida varade kasutuskõlbmatuks muutumist ja kaasata jätkusuutlikku rahastust.

               (3)2018. aasta märtsis avaldas komisjon tegevuskava „Jätkusuutliku majanduskasvu rahastamine“,
                  12
                milles on kehtestatud nõudlik ja laiaulatuslik jätkusuutliku rahastamise strateegia. Üks tegevuskavas sätestatud eesmärkidest on suunata kapitalivood ümber jätkusuutlikesse investeeringutesse, et tagada kestlik ja kaasav majanduskasv. 2018. aasta mais avaldatud ja seadusandlike algatuste aluseks olnud mõjuhinnang
                  13
                näitas vajadust selgitada, et fondivalitsejad peaksid osana oma kohustustest klientide ees arvestama ka jätkusuutlikkusteguritega. Niisiis ei peaks fondivalitsejad mitte üksnes jooksvalt hindama kõiki asjakohaseid finantsriske, vaid ka kõiki määruses (EL) 2019/2088 osutatud asjakohaseid jätkusuutlikkusriske, mis tekkimise korral võivad avaldada investeeringu väärtusele olulist reaalset või potentsiaalset negatiivset mõju. Komisjoni direktiivis 2010/43/EL
                  14
                pole sõnaselgelt viidatud jätkusuutlikkusriskidele. Seetõttu ning selleks, et tagada sisekorra ja organisatsioonilise korra korrektne rakendamine ja järgimine, tuleb selgitada, et fondivalitsejate protsessid, süsteemid ja sisekontroll peavad kajastama jätkusuutlikkusriske ning et nende riskide analüüsimiseks on vaja tehnilist suutlikkust ja teadmisi.

               (4)Et fondivalitsejatel ja fondivalitsejata äriühinguna asutatud fondidel oleksid võrdsed tingimused ning vältida sellega seotud killustatust, ebaühtlust ja ennustamatust siseturu toimimises, tuleks jätkusuutlikkusriskidega seotud eeskirju kohaldada proportsionaalsuse põhimõtet arvestades ka äriühinguna asutatud fondidele.

               (5)Et säiliks investorikaitse kõrge tase, peaksid fondivalitsejad eurofondi huve kahjustada võivate huvide konfliktide liikide kindlaksmääramisel võtma arvesse selliseid huvide konflikte, mis ilmnevad, kui nende protsessides, süsteemides ja sisekontrollis arvestatakse jätkusuutlikkusriskidega. Sellised konfliktid võivad tekkida asjaomaste töötajate töötasust või isiklikest tehingutest, tekitada rohepesu, investeerimisstrateegiate väärmüümist või -esitamist või tekkida sellest, et eri eurofondidel on sama fondivalitseja.

               (6)Määruse (EL) 2019/2088 kohaselt peavad fondivalitsejad ja äriühinguna asutatud fondid, kes peavad analüüsima investeerimisotsuste peamist kahjulikku mõju jätkusuutlikkusteguritele või teevad seda teha vabatahtlikult, avalikustama, kuidas nende hoolsuskohustuse poliitikas sellise mõjuga arvestatakse. Et säiliks määruse (EL) 2019/2088 ja direktiivi 2010/43/EL kooskõla, peaks see kohustus kajastuma ka direktiivis 2010/43/EL.

               (7)Direktiivi 2010/43/EL tuleks seega vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

               Artikkel 1

               Direktiivi 2010/43/EL muutmine

               Direktiivi 2010/43/EL muudetakse järgmiselt:

               (1)Artiklisse 3 lisatakse järgmised punktid 11 ja 12:

               „11.
                     jätkusuutlikkusrisk – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/2088* artikli 2 punktis 22 määratletud riskid;

               12
                     jätkusuutlikkustegurid – määruse (EL) 2019/2088 artikli 2 punktis 24 määratletud tegurid.

               _________________________________________________________________________

               *
                     Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2088, mis käsitleb jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamist finantsteenuste sektoris (ELT L 317, 9.12.2019, lk 1).“

               (2)Artikli 4 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:

               „Liikmesriigid peavad tagama, et fondivalitsejad arvestavad esimeses lõigus sätestatud nõuete täitmisel jätkusuutlikkusriskidega.“

               (3)Artiklisse 5 lisatakse järgmine lõige 5:

               „5.
                     Liikmesriigid hoolitsevad selle eest, et fondivalitsejatel on lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud otstarbel tulemuslikuks jätkusuutlikkusriskidega arvestamiseks vajalikud ressursid ja oskusteave.“

               (4)Lisatakse järgmine artikkel 5a:

               „Artikkel 5a

               Äriühinguna asutatud fondide kohustus arvestada eurofondide valitsemisel jätkusuutlikkusriskidega

               Liikmesriigid tagavad, et äriühinguna asutatud fondid võtavad eurofondide valitsemisel arvesse jätkusuutlikkusriske, arvestades sealjuures ka äriühinguna asutatud fondide äritegevuse olemust, ulatust ja keerukust.“

               (5)Artikli 9 lõikesse 2 lisatakse järgmine punkt g:

               „(g)
                     vastutab punktides a–f nimetatud tegevustes jätkusuutlikkusriskidega arvestamise eest.“

               (6)Artiklisse 17 lisatakse järgmine lõige 3:

               „3.
                     Liikmesriigid tagavad, et kui fondivalitsejad määravad kindlaks eurofondi huve kahjustada võivate huvide konfliktide liike, võtavad nad arvesse ka selliseid huvide konflikte, mis ilmnevad, kui nende protsessides, süsteemides ja sisekontrollis arvestatakse jätkusuutlikkusriskidega.“

               (7)Artiklisse 23 lisatakse järgmised lõiked 5 ja 6:

               „5.
                     Liikmesriigid nõuavad, et fondivalitsejad arvestavad lõigetes 1–4 sätestatud nõuete täitmisel jätkusuutlikkusriskidega.

               6.
                     Liikmesriigid hoolitsevad selle eest, et kui fondivalitsejad või äriühinguna asutatud fondid analüüsivad investeerimisotsuste olulisimat kahjulikku mõju jätkusuutlikkusteguritele (nagu on kirjeldatud määruse 2019/2088 artikli 4 lõike 1 punktis a või nõutud artikli 4 lõigetes 3 ja 4), arvestavad nad sellise mõjuga ka käesoleva artikli lõigetes 1–4 sätestatud nõuete täitmisel.“

               (8)Artikli 38 lõike 1 teine lõik asendatakse järgmisega:

               „Riskijuhtimispoliitika hõlmab protseduure, mis võimaldavad fondivalitsejal hinnata iga valitsetava eurofondi turu-, likviidsus-, jätkusuutlikkus- ja vastaspooleriske ning fondi kõiki muid riske (sh tegevusriske), mis võivad iga valitsetava eurofondi puhul olla olulised.“

               Artikkel 2

               Ülevõtmine

               1.Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt [väljaannete talitus: palun lisada kuupäev – Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneva 11. kuu viimane päev]. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

               Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates [väljaannete talitus: palun lisada kuupäev – Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneva 12. kuu esimene päev].

               Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad ametliku avaldamise korral neisse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi üle otsustavad liikmesriigid.

               2.Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

               Artikkel 3

               Jõustumine

               Direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 4

               Adressaadid

               Direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel, 21.4.2021

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Ursula VON DER LEYEN

                     (1)

                        Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Euroopa roheline kokkulepe (COM(2019)640 final)

                     (2)

                        Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Tegevuskava: Jätkusuutliku majanduskasvu rahastamine (COM(2018)097 final).

                     (3)

                        Komisjoni 1. juuli 2010. aasta direktiiv 2010/43/EL, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ seoses organisatsiooniliste nõuete, huvide konfliktide, äritegevuse, riskijuhtimise ning depositooriumi ja fondivalitseja vahelise lepingu sisuga (ELT L 176, 10.7.2010, lk 42).

                     (4)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (ELT L 302, 17.11.2009, lk 32).

                     (5)

                        Final Report - ESMA’s technical advice to the European Commission on integrating sustainability risks and factors in the UCITS Directive and AIFMD [Lõpparuanne. ESMA tehnilised nõuanded Euroopa Komisjonile jätkusuutlikkusriskide ja -teguritega arvestamise lõimimise kohta eurofondide ja AIFide valitsejate direktiivi] (ESMA34-45-688).

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2088, mis käsitleb jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamist finantsteenuste sektoris (ELT L 317, 9.12.2019, lk 1).

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2089, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1011 ELi kliimaülemineku võrdlusaluste, Pariisi kokkulepet järgivate ELi võrdlusaluste ning võrdlusaluste kestlikkuse aspekti avalikustamisnõuete osas (ELT L 317, 9.12.2019, lk 17).

                     (8)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus millega luuakse jätkusuutlike investeeringute soodustamise raamistik (avaldamata).

                     (9)

                        ELT L 302, 17.11.2009, lk 32.

                     (10)

                        Nõukogu 5. oktoobri 2016. aasta otsus (EL) 2016/1841 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppe Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 282, 19.10.2016, lk 4).

                     (11)

                        COM(2019) 640 final.

                     (12)

                        COM(2018) 97 final.

                     (13)

                        SWD(2018) 264 final.

                     (14)

                        Komisjoni 1. juuli 2010. aasta direktiiv 2010/43/EL, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ seoses organisatsiooniliste nõuete, huvide konfliktide, äritegevuse, riskijuhtimise ning depositooriumi ja fondivalitseja vahelise lepingu sisuga (ELT L 176, 10.7.2010, lk 42).


title: KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV (EL) …/…, millega muudetakse delegeeritud direktiivi (EL) 2017/593 seoses jätkusuutlikkustegurite arvestamise lõimimisega tootejuhtimiskohustustesse

text:
               SELETUSKIRI

               1.DELEGEERITUD ÕIGUSAKTI TAUST

               Käesolev direktiiv on osa komisjoni laiemast jätkusuutliku ehk kestliku arengu algatusest. See paneb aluse ELi õigusraamistikule, milles on finantssüsteemi keskmesse asetatud jätkusuutlikkusega seotud kaalutlused, et toetada Euroopa majanduse muutmist keskkonnahoidlikumaks ja vastupidavamaks ringmajanduseks kooskõlas Euroopa rohelise kokkuleppe
                  1
                eesmärkidega.

               Pärast 2016. aasta Pariisi kliimakokkuleppe ning kestliku arengu eesmärke käsitleva ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 vastuvõtmist teatas komisjon jätkusuutliku majanduskasvu rahastamise tegevuskavas
                  2
                kavatsusest selgitada valdkondlikes õigusaktides jätkusuutlikkusega arvestamist nn usaldussuhtest tulenevate kohustuste puhul. Teatises „Euroopa roheline kokkulepe“ kinnitatakse, et finants- ja kapitalivoogude suunamiseks rohelistesse investeeringutesse ning varade kasutuskõlbmatuks muutumise vältimiseks on vaja pikaajalisi signaale. Käesoleva delegeeritud direktiiviga aidatakse kaasa selle eesmärgi saavutamisele.

               Komisjoni delegeeritud direktiiviga (EL) 2017/593
                  3
                täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL
                  4
                (MiFID 2), täpsustades täiendavalt muu hulgas tootejuhtimiskohustusi. Käesoleva direktiiviga muudetakse komisjoni delegeeritud direktiivi (EL) 2017/593
                  5
                kahel viisil.

               Praeguse MiFID 2 raamistiku kohaselt peab investeerimisühingul, kes koostab klientidele müüdavaid finantsinstrumente, olema kord iga finantsinstrumendi või olemasoleva finantsinstrumendi olulise muudatuse heakskiitmiseks enne finantsinstrumendi turustamist või klientide seas levitamist, ning seda korda tuleb ka järgida ja läbi vaadata. Toote heakskiitmise korras tuleb täpsustada iga finantsinstrumendi jaoks kindlaks määratud lõppklientidest koosnev sihtturg asjaomase kliendikategooria raames ning sellega tuleb tagada, et kõik sellise sihtturu puhul asjakohased riskid on hinnatud ja et kavandatav turustusstrateegia vastab sihtturule.
                  6
                Peale selle on MiFID 2 artikli 24 lõikes 2 nõue, et finantsinstrumente klientidele müügiks koostavad investeerimisühingud peavad tagama, et asjaomased finantsinstrumendid on loodud vastama kindlaksmääratud lõppklientidest koosneva sihtturu vajadustele asjaomases kliendikategoorias, finantsinstrumentide turustamise strateegia vastab kindlaksmääratud sihtturule ning investeerimisühing võtab mõistlikke meetmeid tagamaks, et finantsinstrumenti turustatakse kindlaksmääratud sihtturul. Nii koostajate kui ka turustajate tootejärelevalve ja -juhtimise nõudeid on täpsemalt kirjeldatud delegeeritud direktiivi (EL) 2017/593 III peatükis.

               MiFID 2 artikli 16 lõike 12 ja artikli 24 lõike 13 kohaselt vastu võetud delegeeritud direktiivis 2017/593 sätestatud sihturu kindlaksmääramise tingimustes ei ole sõnaselgelt kirjas jätkusuutlikkustegurite ja -eesmärkidega arvestamise lõimimise täpsemat kirjeldust finantsinstrumente koostavate investeerimisühingute ja nende turustajate jaoks. Käesolevas direktiivis täpsustatakse, et tootejärelevalves ja -juhtimises tuleks arvestada jätkusuutlikkustegurite ja -eesmärkidega.

               Käesolev määrus ja muud valdkondlikud delegeeritud õigusaktid, millega kohandatakse usaldussuhtest tulenevaid kohustusi käsitlevaid eeskirju ning mis võeti vastu koos, tugevdavad ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/2088,
                  7
                Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2019/2089
                  8
                ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2020/852
                  9
               . Neis eeskirjades lõimitakse jätkusuutlikkusega seotud kaalutlused järjekindlalt eri sektorite investeerimise, nõuandmise ja avalikustamise nõuetesse. Neis on asetatud finantssüsteemi keskmesse keskkonnaalased, sotsiaalsed ja juhtimisega seotud (jätkusuutlikkus)kaalutlused, et aidata kaasa Euroopa majanduse muutmisele keskkonnahoidlikumaks, vähese CO2 heitega, vastupidavamaks ja ressursitõhusaks ringmajanduseks.

               Käesolev delegeeritud direktiivi eelnõu põhineb MiFID 2 artikli 16 lõikes 3 ja artikli 24 lõikes 13 sätestatud õigustel.

               2.ÕIGUSAKTI VASTUVÕTMISELE EELNENUD KONSULTEERIMINE

               2016. aasta detsembris moodustas komisjon jätkusuutliku rahastamise kõrgetasemelise eksperdirühma, kes aitaks oma soovitustega kaasa liidu jätkusuutliku rahastamise strateegia väljatöötamisele. Jätkusuutliku rahastamise kõrgetasemeline eksperdirühm avaldas Euroopa jätkusuutliku majanduse rahastamise vahearuande („Financing a Sustainable European Economy“) 2017. aasta juuli keskel ja esitles lõpparuannet 18. juulil 2017 toimunud sidusrühmade üritusel; sellele järgnes konsulteerimisküsimustik.

               Koos eksperdirühma lõpparuandega Euroopa jätkusuutliku majanduse rahastamise kohta avaldati 31. jaanuaril 2018 tagasisidearuanne, milles on tehtud kokkuvõte saadud vastustest. Lõpparuandes soovitab eksperdirühm nõuda finantsnõustajatelt, et nad küsiksid finantsnõustamise tavapärase osana jaeinvestoritelt investeeringute jätkusuutliku mõjuga seotud eelistuste kohta ning võtaksid neid eelistusi arvesse. Samuti soovitatakse arutada pikaajaliste ja jätkusuutlikkusriskidega tegelemise juhtimist.

               2018. aasta märtsis saatis komisjon laiali sihtotstarbelise küsimustiku, mis käsitles keskkonnaalaste, sotsiaalsete ja juhtimisega seotud kaalutluste lõimimist sobivuse hindamisse. Konsulteerimine näitas, et nõustamisel tõstatavad jätkusuutlikkusteema vaid vähesed kliendid. Mõned selle põhjused on järgmised: i) kättesaadav teave jätkusuutlikkusega seotud finantsinstrumentide kohta ei ole läbipaistev; ii) praeguste dokumentidega kaasneb suur rohepesuoht ning iii) teadmised selle mõju kohta riskile ja tulemuslikkusele on puudulikud. Paistab, et kliendid väljendavad nõustamisel süstemaatiliselt huvi jätkusuutlikkustegurite vastu üksnes harvadel juhtudel.

               Komisjon palus ESMA-l esitada tehnilised nõuanded MiFID 2 kohaselt vastu võetavate delegeeritud õigusaktide võimalike muudatuste kohta seoses jätkusuutlikkusriskide ja -teguritega arvestamise lõimimisega organisatsiooniliste nõuete, tegutsemistingimuste, riskijuhtimise ja sihtturu hindamise valdkonnas.

               Antud volitustes rõhutas komisjon, et sihtturu määratluse muutmine ei tohi viia ebasobivate toodete müügini ehk selgelt tuleb määratleda investeerimiseesmärgid ja jätkusuutlikkusega seotud piirangud. Peale selle kinnitas komisjon, et säilima peaks võimalus määrata kindlaks jätkusuutlikkuseesmärkideta klientide sihtturg.

               30. aprillil 2019 avaldas ESMA oma lõpparuande, milles käsitletakse jätkusuutlikkusriskide ja -teguritega arvestamise lõimimist MiFID 2. Nõuannetes võeti arvesse seisukohti, mida sidusrühmad olid väljendanud 19. detsembrist 2018 kuni 19. veebruarini 2019 toimunud avaliku konsultatsiooni käigus. Dokument sisaldab kulude-tulude analüüsi. Peale selle korraldas ESMA 4. veebruaril 2019 avaliku arutelu, et koguda veel tagasisidet. Samuti konsulteeriti ESMA väärtpaberituru sidusrühmade koguga. Nimetatud aruandes käsitletakse jätkusuutlikkusriskide ja -tegurite arvessevõtmist investeerimisühingute organisatsioonilistes nõuetes ning tootejuhtimis- ja -järelevalvestruktuurides. Tootejuhtimist ja -järelevalvestruktuure käsitlevad soovitused, mille ESMA koostas ja mille üle ta avalikult konsulteeris, lõimiti käesolevasse delegeeritud direktiivi eelnõusse.

               Kooskõlas parema õigusloome põhimõtetega avaldati käesolev ettepanek konsulteerimiseks, mis toimus 8. juunist 2020 kuni 6. juulini 2020. Pärast tagasiside nõuetekohast kaalumist tehti teksti täiendavaid muudatusi.

               3.DELEGEERITUD ÕIGUSAKTI ÕIGUSLIK KÜLG

               Käesoleva direktiivi õiguslik alus on sätestatud direktiivi 2014/65/EL artikli 16 lõikes 12 ja artikli 24 lõikes 13.

               Käesolev delegeeritud direktiivi eelnõu hõlmab delegeeritud direktiivi (EL) 2017/593 järgmisi muudatusi.

               Artikli 1 eesmärk on selgitada, et koostajad peaksid nõuetekohaselt arvestama jätkusuutlikkuseesmärkidega, kui määravad kindlaks klienditüüpe, kelle vajaduste, tunnuste ja eesmärkidega finantsinstrument sobib. Peale selle peaks toote riski ja tootluse profiili ning tunnuste kaalumisel tehtaval sihtturu hindamisel arvestama ka finantsinstrumendi jätkusuutliku investeerimise eesmärki või keskkonnaalaseid või sotsiaalseid omadusi. Sellisel läbivaatamisel peaksid toote koostajad sõnaselgelt arvestama ka klientide jätkusuutlikkuseesmärkidega.

               Koostajad peaksid avalikustama finantsinstrumentide jätkusuutlikkustegurid läbipaistval viisil, mis võimaldab investeerimisühingutel pidada klientide või potentsiaalsete klientidega dialoogi, et nad mõistaksid piisavalt üksikasjalikult klientide isiklikke jätkusuutlikkuseelistusi, nagu on sätestatud komisjoni delegeeritud määruses (EL) 2017/565
                  10
               . Jätkusuutlike investeeringute puhul ei ole negatiivse sihtturu kindlaksmääramine vajalik.

               Artiklis 2 on need nõuded sätestatud turustajate jaoks.

               Artiklis 3 on sätestatud kavandatava direktiivi kohaldamise alguse kuupäev ja 12-kuuline üleminekuperiood.

               KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV (EL) …/…,

               21.4.2021,

               millega muudetakse delegeeritud direktiivi (EL) 2017/593 seoses jätkusuutlikkustegurite arvestamise lõimimisega tootejuhtimiskohustustesse

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiivi 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL,
                  11
                eriti selle artikli 16 lõiget 12 ja artikli 24 lõiget 13,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Üleminek vähese CO2 heitega, jätkusuutlikumale, ressursitõhusale ringmajandusele kooskõlas kestliku arengu eesmärkidega on liidu majanduse pikaajalise konkurentsivõime tagamisel keskse tähtsusega. 2016. aastal sõlmis liit Pariisi kokkuleppe
                  12
               . Selle artikli 2 lõike 1 punktis c on sätestatud eesmärk tugevdada kliimamuutustele reageerimist muu hulgas seeläbi, et rahastamisvood viiakse kooskõlla vähese kasvuhoonegaaside heite ja kliimamuutute suhtes vastupanuvõimelisema arengu saavutamisega.

               (2)Seda keerulist ülesannet arvesse võttes esitas komisjon 2019. aasta detsembris Euroopa rohelise kokkuleppe
                  13
               . Tegemist on uue majanduskasvu strateegiaga, mille eesmärk on muuta liit õiglaseks ja jõukaks nüüdisaegse, ressursitõhusa ja konkurentsivõimelise majandusega ühiskonnaks, kus 2050. aastaks ei ole enam kasvuhoonegaaside netoheidet ja kus majanduskasv on ressursikasutusest lahutatud. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb anda investoritele nende investeeringutega seoses selgeid signaale, et vältida varade kasutuskõlbmatuks muutumist ja kaasata jätkusuutlikku rahastust.

               (3)2018. aasta märtsis avaldas komisjon jätkusuutliku majanduskasvu rahastamise tegevuskava,
                  14
                milles on kehtestatud nõudlik ja laiaulatuslik jätkusuutliku rahastamise strateegia. Üks tegevuskavas sätestatud eesmärkidest on suunata kapitalivood ümber jätkusuutlikesse investeeringutesse, et tagada kestlik ja kaasav majanduskasv.

               (4)Tegevuskava korrektse elluviimise korral suureneb investorite nõudlus jätkusuutlike investeeringute järele. Seetõttu on vaja täpsustada, et jätkusuutlikkustegurite ja -eesmärkidega arvestamine peab olema kajastatud tootejuhtimisnõuetes, mis on sätestatud komisjoni delegeeritud direktiivis (EL) 2017/593
                  15
               .

               (5)Finantsinstrumente koostavad ja turustavad investeerimisühingud peaksid võtma arvesse jätkusuutlikkustegureid iga finantsinstrumendi heakskiitmise korras ning muudes tootejärelevalve- ja -juhtimiskordades kõigi selliste finantsinstrumentide puhul, mis on mõeldud turustamiseks klientidele, kes on huvitatud jätkusuutlikkusega seotud profiiliga finantsinstrumentidest.

               (6)Kuna sihtturg tuleks määrata kindlaks piisavalt üksikasjalikult, ei tohiks piisata üldisest väitest, et finantsinstrumendil on jätkusuutlikkusega seotud profiil. Finantsinstrumente koostavad ja turustavad investeerimisühingud peaksid pigem täpsustama, millisele konkreetsete jätkusuutlikkuseesmärkidega klientide rühmale turustamiseks finantsinstrument mõeldud on.

               (7)Tagamaks, et jätkusuutlikkusteguritega finantsinstrumendid jäävad kergesti kättesaadavaks ka klientidele, kellel ei ole jätkusuutlikkuseelistusi, ei tohiks investeerimisühingutelt nõuda selliste kliendirühmade kindlakstegemist, kelle vajaduste, tunnuste ja eesmärkidega jätkusuutlikkusteguritega finantsinstrument kokku ei sobi.

               (8)Finantsinstrumendi jätkusuutlikkustegurid tuleks esitada läbipaistval viisil, et turustaja saaks anda oma klientidele või potentsiaalsetele klientidele asjakohast teavet.

               (9)Seepärast tuleks delegeeritud direktiivi (EL) 2017/593 vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

               Artikkel 1
               Komisjoni delegeeritud direktiivi (EL) 2017/593 muudatused

               Delegeeritud direktiivi (EL) 2017/593 muudetakse järgmiselt.

               (1)Artiklisse 1 lisatakse punkt 5:

               „5.
                     „jätkusuutlikkustegurid“ – määruse (EL) 2019/2088* artikli 2 punktis 24 määratletud jätkusuutlikkustegurid.

               _______________________________________________________________

               *Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2088, mis käsitleb jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamist finantsteenuste sektoris (ELT L 317, 9.12.2019, lk 1).“

               (2)Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

               (a)lõike 9 esimene lõik asendatakse järgmisega:

               „9.
                     Liikmesriigid nõuavad investeerimisühingutelt, et nad määraksid piisava täpsusega kindlaks iga finantsinstrumendi võimaliku sihtturu ja täpsustaksid, millist liiki klientide vajaduste, tunnuste ja eesmärkidega, sh jätkusuutlikkuseesmärkidega, finantsinstrument kokku sobib. Selle protsessi osana määrab ühing kindlaks, millis(t)e kliendirühma(de) vajaduste, tunnuste ja eesmärkidega finantsinstrument kokku ei sobi, välja arvatud juhul, kui finantsinstrumendid võtavad arvesse jätkusuutlikkustegureid. Kui investeerimisühingud teevad finantsinstrumendi koostamiseks koostööd, tuleb kindlaks määrata ainult üks sihtturg.“;

               (b)lõige 11 asendatakse järgmisega:

               „11.
                     Liikmesriigid nõuavad investeerimisühingutelt, et nad teeks kindlaks, kas finantsinstrument sobib sihtturu kindlaksmääratud vajaduste, tunnuste ja eesmärkidega, kontrollides selleks muu hulgas järgmisi elemente:

               (a)finantsinstrumendi riski ja tootluse profiil vastab sihtturule;

               (b)kui see on asjakohane, finantsinstrumendi jätkusuutlikkustegurid vastavad sihtturule;

               (c)finantsinstrumentide koostamisel lähtutakse kliendi jaoks kasulikest omadustest, mitte ärimudelist, mille kasumlikkus eeldab kliendi jaoks kehvi tulemusi.“;

               (c)lõikesse 13 lisatakse teine lõik:

               „Finantsinstrumendi jätkusuutlikkustegurid esitatakse läbipaistval viisil ja nendega antakse turustajatele asjakohast teavet, et nõuetekohaselt arvesse võtta kliendi või potentsiaalse kliendi jätkusuutlikkuseesmärke.“;

               (d)lõige 14 asendatakse järgmisega:

               „14.
                     Liikmesriigid nõuavad investeerimisühingutelt, et nad enda koostatud finantsinstrumente regulaarselt läbi vaataks, võttes arvesse kõiki sündmusi, mis võiksid oluliselt mõjutada kindlaksmääratud sihtturgu ähvardavat võimalikku riski. Investeerimisühingud kaaluvad, kas finantsinstrument vastab jätkuvalt sihtturu vajadustele, tunnustele ja eesmärkidele, sh jätkusuutlikkuseesmärkidele, ning kas seda turustatakse sihtturul või kas see jõuab klientideni, kelle vajaduste, tunnuste ja eesmärkidega finantsinstrument kokku ei sobi.“

               (3)Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

               (a)lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:

               „2.
                     Liikmesriigid kohustavad investeerimisühinguid kehtestama piisava tootejuhtimiskorra, et tagada, et sellised tooted ja teenused, mida nad kavatsevad pakkuda või soovitada, sobivad kokku kindlaksmääratud sihtturu vajaduste, tunnuste ja eesmärkidega, sh jätkusuutlikkuseesmärkidega, ning et kavandatud turustusstrateegia vastab kindlaksmääratud sihtturule. Investeerimisühingud määravad nõuetekohaselt kindlaks ja hindavad, millises olukorras ja milliste vajadustega klientidele nad kavatsevad keskenduda, et tagada, et klientide huvid ei saa ärilise või rahastamise surve tõttu kahjustada. Selle protsessi osana määravad investeerimisühingud kindlaks, milliste kliendirühmade vajaduste, tunnuste ja eesmärkidega toode või teenus kokku ei sobi, välja arvatud juhul, kui finantsinstrumendid võtavad arvesse jätkusuutlikkustegureid.“;

               (b)lõige 5 asendatakse järgmisega:

               „5.
                     Liikmesriigid nõuavad investeerimisühingutelt, et nad pakutavad või soovitatavad investeerimistooted ning osutatavad teenused regulaarselt läbi vaataks, võttes arvesse kõiki sündmusi, mis võiksid oluliselt mõjutada kindlaksmääratud sihtturgu ähvardavat võimalikku riski. Ühingud hindavad vähemalt seda, kas toode või teenus vastab jätkuvalt kindlaksmääratud sihtturu vajadustele, tunnustele ja eesmärkidele, sh jätkusuutlikkuseesmärkidele, ning kas kavandatud turustusstrateegia on endiselt asjakohane. Kui ühingud saavad teada, et nad on konkreetse toote või teenuse sihtturu kindlaks määramisel eksinud või et toode või teenus enam kindlaksmääratud sihtturu olukorraga ei sobi, tuleb ühingul sihtturgu uuesti kaaluda ja/või ajakohastada tootejuhtimise korda (näiteks võib see vajalikuks osutada olukorras, kui toode muutub turumuutuste tõttu mittelikviidseks või väga volatiilseks).“

               Artikkel 2
               Ülevõtmine

               1.Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt [ELT: palun lisada kuupäev – täpselt 12 kuud pärast delegeeritud õigusakti jõustumist miinus üks päev]. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

               Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates [ELT: palun lisada kuupäev – täpselt 15 kuud pärast käesoleva delegeeritud õigusakti jõustumist].

               Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

               2.Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste õigus- ja haldusnormide teksti.

               Artikkel 3
               Jõustumine

               Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 4
               Adressaadid

               Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel, 21.4.2021

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Ursula VON DER LEYEN

                     (1)

                        Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Euroopa roheline kokkulepe“ (COM(2019)640 final).

                     (2)

                        Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: „Tegevuskava: jätkusuutliku majanduskasvu rahastamine“ (COM(2018)097 final).

                     (3)

                        Komisjoni 7. aprilli 2016. aasta delegeeritud direktiiv (EL) 2017/593, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL seoses kliendi finantsinstrumentide ja vahendite kaitsmisega, tootejuhtimise kohustuste ja normidega, mida kohaldatakse teenustasu, vahendustasu või mis tahes muu rahalise või mitterahalise hüve maksmise või saamise suhtes (ELT L 87, 31.3.2017, lk 500).

                     (4)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/65/EL finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse direktiive 2002/92/EÜ ja 2011/61/EL (ELT L 173, 12.6.2014, lk 349).

                     (5)

                        Komisjoni 7. aprilli 2016. aasta delegeeritud direktiiv (EL) 2017/593, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL seoses kliendi finantsinstrumentide ja vahendite kaitsmisega, tootejuhtimise kohustuste ja normidega, mida kohaldatakse teenustasu, vahendustasu või mis tahes muu rahalise või mitterahalise hüve maksmise või saamise suhtes (ELT L 87, 31.3.2017, lk 500).

                     (6)

                        Vt MiFIDi artikli 16 lõige 3, aga ka MiFIDi artikli 9 lõige 3.

                     (7)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2088, mis käsitleb jätkusuutlikkust käsitleva teabe avalikustamist finantsteenuste sektoris (ELT L 317, 9.12.2019, lk 1).

                     (8)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2019. aasta määrus (EL) 2019/2089, millega muudetakse määrust (EL) 2016/1011 ELi kliimaülemineku võrdlusaluste, Pariisi kokkulepet järgivate ELi võrdlusaluste ning võrdlusaluste kestlikkuse aspekti avalikustamisnõuete osas (ELT L 317, 9.12.2019, lk 17).

                     (9)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2020. aasta määrus (EL) 2020/852, millega kehtestatakse kestlike investeeringute hõlbustamise raamistik ja muudetakse määrust (EL) 2019/2088 (ELT L 198, 22.6.2020, lk 13).

                     (10)

                        Komisjoni 25. aprilli 2016. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/565, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL seoses investeerimisühingute suhtes kohaldatavate organisatsiooniliste nõuete ja tegutsemistingimustega ning nimetatud direktiivi jaoks määratletud mõistetega (ELT L 87, 31.3.2017, lk 1).

                     (11)

                        ELT L 173, 12.6.2014, lk 349.

                     (12)

                        Nõukogu 5. oktoobri 2016. aasta otsus (EL) 2016/1841 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel vastu võetud Pariisi kokkuleppe Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (ELT L 282, 19.10.2016, lk 1).

                     (13)

                        COM(2019) 640 final.

                     (14)

                        COM(2018) 97 final.

                     (15)

                        Komisjoni 7. aprilli 2016. aasta delegeeritud direktiiv (EL) 2017/593, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/65/EL seoses kliendi finantsinstrumentide ja vahendite kaitsmisega, tootejuhtimise kohustuste ja normidega, mida kohaldatakse teenustasu, vahendustasu või mis tahes muu rahalise või mitterahalise hüve maksmise või saamise suhtes (ELT L 87, 31.3.2017, lk 500).


title: KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV (EL) …/…, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/90/EL (milles käsitletakse laevavarustust) III lisa laevavarustuse vastavushindamisasutuste kasutatavates laborites kohaldatava standardi osas

text:
               SELETUSKIRI

               1.DELEGEERITUD ÕIGUSAKTI TAUST

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiivis 2014/90/EL, milles käsitletakse laevavarustust ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/98/EÜ, (edaspidi „direktiiv“) on sätestatud: „Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 37 vastu delegeeritud õigusakte, et ajakohastada viiteid III lisas osutatud standarditele, kui vastu on võetud uued standardid.“

               Direktiivi III lisa kohaselt peavad laevavarustuse puhul teavitatud asutustena tegutsevad vastavushindamisasutused tagama, et vastavushindamiseks kasutatavad katselaborid vastavad standardi EN ISO/IEC 17025 nõuetele.

               Standard EN ISO/IEC 17025 võimaldab laboritel tõendada, et nad tegutsevad pädevalt ja nende töö tulemused on põhjendatud, suurendades sellega nende töö usaldusväärsust.

               Standardi EN ISO/IEC 17025 viimane versioon avaldati 2005. aastal ning sellest ajast alates on turutingimused ja tehnoloogia muutunud. Seepärast avaldasid Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO) ja Rahvusvaheline Elektrotehnikakomisjon 2017. aastal standardi uue versiooni.

               ISO andmetel on kõige olulisemad muudatused järgmised.

               ·Kohaldamisala on muudetud nii, et see hõlmab kõiki laboritoiminguid, sealhulgas katsetamist, kalibreerimist ning järgneva kalibreerimise ja katsetamisega seotud proovide võtmist.

               ·On vastu võetud uus struktuur, et viia standard kooskõlla muude olemasolevate ISO/IEC vastavushindamisstandarditega, näiteks ISO/IEC 17000 sarjaga vastavushindamise kohta.

               ·Protsessikeskne lähenemisviis on nüüd kooskõlas selliste uuemate standardite lähenemisviisiga nagu ISO 9001 (kvaliteedijuhtimine), ISO 15189 (meditsiinilaborite kvaliteet) ja ISO/IEC 17000 sarja (vastavushindamistoimingute standardid), asetades rõhu protsessi tulemustele, mitte selle ülesannete ja etappide üksikasjalikule kirjeldusele.

               ·Standardis keskendutakse rohkem infotehnoloogiale. Tunnistades asjaolu, et paberkandjal käsiraamatud, andmed ja aruanded asendatakse järk-järgult elektrooniliste versioonidega, hõlmab standard arvutisüsteemide ja elektrooniliste andmete kasutamist ning elektrooniliste tulemuste ja aruannete avaldamist.

               ·Lisatud on uus jaotis, milles tutvustatakse riskipõhise mõtlemise kontseptsiooni ja kirjeldatakse sarnasusi standardi ISO 9001:2015 „Kvaliteedijuhtimissüsteemid. Nõuded“ uue versiooniga.

               ·Terminoloogiat on ajakohastatud. Näiteks muudeti rahvusvahelist metroloogia sõnavara (VIM) ja viidi standard vastavusse ISO/IEC terminoloogiaga, mis hõlmab kõigi vastavushindamisstandardite ühiseid mõisteid ja määratlusi.

               Standardi kolmanda väljaandega (EN ISO/IEC 17025:2017) tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse teine väljaanne (EN ISO/IEC 17025:2005), mistõttu tuleks direktiivis esitatud viidet standardile vastavalt ajakohastada.

               Võttes arvesse kavandatud muudatuste piiratud ulatust, leiab komisjon, et liikmesriikidel ei ole vaja lisada ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele dokumente, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel (vastavalt liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsioonile selgitavate dokumentide kohta).

               2.ÕIGUSAKTI VASTUVÕTMISELE EELNENUD KONSULTATSIOONID

               Sidusrühmadega konsulteeriti liikmesriikide pädevatest asutustest ja sidusrühmade esindajatest koosneva laevavarustuse töörühma (E02653) 3. novembri 2020. aasta koosoleku raames.

               Lisaks konsulteeriti üldsusega delegeeritud õigusaktide / rakendusaktide standardse neljanädalase avaliku konsultatsiooni käigus.

               3.DELEGEERITUD ÕIGUSAKTI ÕIGUSLIK KÜLG

               Delegeeritud õigusaktiga asendatakse direktiivi III lisas viide standardile EN ISO/IEC 17025:2005 viitega muudetud standardile EN ISO/IEC 17025:2017.

               KOMISJONI DELEGEERITUD DIREKTIIV (EL) …/…,

               30.4.2021,

               millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/90/EL (milles käsitletakse laevavarustust) III lisa laevavarustuse vastavushindamisasutuste kasutatavates laborites kohaldatava standardi osas

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiivi 2014/90/EL, milles käsitletakse laevavarustust ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/98/EÜ,
                  1
                eriti selle artiklit 36,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Direktiivi 2014/90/EL kohaselt peavad vastavushindamisasutused selleks, et neist saaksid teavitatud asutused, täitma III lisas esitatud nõuded.

               (2)Vastavushindamisasutused peavad tagama, et vastavushindamiseks kasutatavad katselaborid vastavad standardi EN ISO/IEC 17025 nõuetele.

               (3)Standardis EN ISO/IEC 17025 on täpsustatud laborite pädevuse, erapooletuse ja järjepideva toimimise üldnõuded.

               (4)2017. aastal avaldas ISO standardi EN ISO/IEC 17025 muudatuse ja tunnistas kehtetuks standardi eelmise versiooni, mida võis veel kasutada kolmeaastase üleminekuperioodi jooksul, mis lõppes 2020. aasta novembris.

               (5)Seepärast tuleks direktiivis (EL) 2014/90/EL esitatud viidet standardile EN ISO/IEC 17025 vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

               Artikkel 1

               Direktiivi 2014/90/EL III lisa punktis 19 asendatakse viide standardile „EN ISO/IEC 17025:2005“ viitega standardile „EN ISO/IEC 17025:2017“.

               Artikkel 2

               1.Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt [selle kuu viimaseks päevaks, millesse langeb käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevana arvutatud kuupäev + viis kuud]. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

               Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

               2.Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste õigus- ja haldusnormide teksti.

               Artikkel 3

               Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 4

               Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel, 30.4.2021

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Ursula VON DER LEYEN

                     (1)

                        ELT L 257, 28.8.2014, lk 146.