title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/108/EÜ, 15. detsember 2004, mis käsitleb elektromagnetilise ühilduvuse alaste liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 89/336/EMÜ EMPs kohaldatav tekst

text:
               31.12.2004

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 390/24

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2004/108/EÜ,
   15. detsember 2004,
   mis käsitleb elektromagnetilise ühilduvuse alaste liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 89/336/EMÜ
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

   toimides asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras (2)

   ning arvestades järgmist:

               1)

               Nõukogu 3. mai 1989. aasta direktiiv 89/336/EMÜ elektromagnetilist ühilduvust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3) on üle vaadatud siseturgu reguleerivate õigusaktide lihtsustamisena (SLIM) tuntud algatuse alusel. Nii SLIM protsess kui ka sellele järgnenud põhjalik konsulteerimine on osutanud vajadusele täiendada, tugevdada ja selgitada direktiiviga 89/336/EMÜ kehtestatud raamistikku.

               2)

               Liikmesriigid vastutavad selle eest, et oleks tagatud raadioside, sealhulgas ringhäälingu vastuvõtu ja vastavalt Rahvusvahelise Telekommunikatsiooniliidu (ITU) raadioside- eeskirjadele tegutseva amatöörraadioside, elektri- ja telekommunikatsioonivõrkude kui ka nendega ühendatud seadmestike kaitse elektromagnetiliste häirete eest.

               3)

               Elektromagnetiliste häirete vastast kaitset tagavad siseriiklikud õigusnormid tuleb ühtlustada, et kindlustada elektri- ja elektroonikaaparatuuri vaba liikumine, vähendamata seejuures põhjendatud kaitsetaset liikmesriikides.

               4)

               Elektromagnetiliste häirete vastane kaitse nõuab mitmesugustele ettevõtjatele kohustuste kehtestamist. Neid kohustusi tuleks sellise kaitse saavutamiseks kohaldada õiglasel ja tõhusal viisil.

               5)

               Seadmestike elektromagnetilist ühilduvust tuleks reguleerida, et oleks tagatud siseturu, see tähendab ala, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine, toimimine.

               6)

               Käesoleva direktiiviga hõlmatud seadmestike hulka peaksid olema arvatud nii aparatuur kui ka paigaldised. Mõlematele tuleb siiski ette näha eraldi sätted. Seda seepärast, et aparatuur kui selline võib ühenduse sees vabalt liikuda, samas kui paigaldised on paigaldatud alaliseks kasutamiseks eelnevalt kindlaks määratud asukohta ja koosnevad eri liiki aparatuurist ja vajadusel muudest seadistest. Selliste paigaldiste ülesehitus ja toimimine vastavad enamikel juhtudel nende kasutajate konkreetsetele vajadustele.

               7)

               Raadioseadmed ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmed ei tohiks olla hõlmatud käesoleva direktiiviga, kuna neid reguleeritakse juba Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiiviga 1999/5/EÜ raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta. (4) Mõlema direktiivi elektromagnetilise ühilduvuse nõuetega saavutatakse kaitstuse sama tase.

               8)

               Käesolev direktiiv ei hõlma õhusõidukeid või nendesse paigaldamiseks mõeldud seadmeid, kuna nende suhtes juba kohaldatakse elektromagnetilist ühilduvust käsitlevaid ühenduse või rahvusvahelisi erieeskirju.

               9)

               Käesoleva direktiiviga ei ole vaja reguleerida elektromagnetilise ühilduvuse seisukohalt loomupäraselt ohutuid seadmestikke.

               10)

               Käesolev direktiiv ei tohiks hõlmata seadmestiku ohutuse küsimust, kuna seda käsitlevad eraldi ühenduse või siseriiklikud õigusaktid.

               11)

               Osas, millega käesoleva direktiiviga reguleeritakse aparatuuri, peaks see viitama ühenduse turul esimest korda kaubanduslikult kättesaadavale valmisaparatuurile. Teatavaid koostisosasid või alakooste peaks teatud tingimustel käsitlema aparatuurina, kui nad tehakse lõpptarbijale kättesaadavaks.

               12)

               Käesolev direktiiv põhineb põhimõtetel, mis on sätestatud nõukogu 7. mai 1985. aasta resolutsioonis uue lähenemisviisi kohta tehnilisele ühtlustamisele ja standarditele. (5) Vastavalt sellele lähenemisviisile kohaldatakse seadmestike kavandile ja tootmisele elektromagnetilise ühilduvusega seotud olulisi nõudeid. Nendele nõuetele on antud tehniline väljund harmoneeritud Euroopa standarditena, mille võtavad vastu Euroopa eri standardiorganisatsioonid, Euroopa Standardikomitee (CEN), Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee (CENELEC) ja Euroopa Telekommunikatsiooni Standardite Instituut (ETSI). CEN, CENELEC ja ETSI tunnustatakse käesoleva direktiivi valdkonnas pädevate asutustena harmoneeritud standardite vastuvõtmiseks, mis koostatakse vastavalt nende ja komisjoni vahelise koostöö üldsuunistele ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivis 98/34/EÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord) (6) sätestatud menetlusele.

               13)

               Harmoneeritud standardid kajastavad üldtunnustatud tehnika taset elektromagnetilise ühilduvuse küsimuste suhtes Euroopa Liidus. Seega on siseturu toimimise huvides, et oleksid olemas ühenduse tasandil harmoneeritud standardid seadmestike elektromagnetilise ühilduvuse kohta. Niipea, kui viide sellistele standardile on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, peaks nende täitmine andma aluse eeldada, et on saavutatud vastavus asjakohastele olulistele nõuetele, kuigi tuleks lubada ka muid nõuetele vastavust tõendavaid vahendeid. Vastavus harmoneeritud standardile tähendab vastavust selle sätetele ja selle tõendamist harmoneeritud standardis kirjeldatud või osutatud viisil.

               14)

               Võrku ühendatavate seadmestike tootjad peaksid need seadmestikud valmistama sellisel viisil, et seadmestike tavapärastel töötingimustel kasutamisel oleks välistatud võrguteenuse kvaliteedi vastuvõetamatu halvenemine. Võrguoperaatorid peaksid konstrueerima oma võrgud sellisel viisil, et võrku ühendatavate seadmestike tootjatel ei lasuks ebaproportsionaalselt suur kohustus võrguteenuse kvaliteedi vastuvõetamatu halvenemise välistamiseks. Euroopa standardiorganisatsioonid peaksid harmoneeritud standardite väljatöötamisel seda eesmärki piisavalt arvesse võtma (sealhulgas asjakohaste elektromagnetiliste nähtude liikide kumulatiivseid toimeid).

               15)

               Aparatuuri peaks olema võimalik turule lasta või kasutusele võtta ainult siis, kui asjaomased tootjad on tõendanud, et selline aparatuur on kavandatud ja valmistatud vastavuses käesoleva direktiivi nõuetega. Turule lastud aparatuur peaks kandma käesolevale direktiivile vastavust tõendavat CE-märgist. Kuigi vastavushindamise eest peaks vastutama tootja, peaksid nad, ilma, et sõltumatu vastavushindamisasutuse kaasamine oleks vajalik, saama vabalt kasutada sellise asutuse teenuseid.

               16)

               Vastavushindamise kohustus peaks nõudma tootjalt aparatuuri elektromagnetilise ühilduvuse hindamist, mis põhineb asjakohastel nähtudel, et määrata aparatuuri vastavust käesoleva direktiivi kaitsenõuetele.

               17)

               Kui aparatuuril võib olla erinevaid konfiguratsioone, peaks elektromagnetilise ühilduvuse hindamine kinnitama, et aparatuur vastab kaitsenõuetele sellistes konfiguratsioonides, mida tootja peab representatiivseks aparatuuri tavapärasel kasutamisel sellele ettenähtud rakendustes; sellisel juhul peaks olema piisav, kui hindamine teostatakse kõige tõenäolisemalt kõige suuremaid häireid põhjustada võiva konfiguratsiooni ja häiretele kõige vastuvõtlikuma konfiguratsiooni põhjal.

               18)

               Paigaldised, sealhulgas suured masinad ja võrgud, võivad tekitada elektromagnetilisi häireid või olla neist mõjutatud. Paigaldiste ja aparatuuri vahel võib olla liides ning paigaldise poolt tekitatud elektromagnetilised häired võivad mõjutada aparatuuri ja vastupidi. Elektromagnetilise ühilduvuse seisukohast ei ole oluline, kas elektromagnetilised häired on tekitatud aparatuuri või paigaldise poolt. Sellest tulenevalt peaks paigaldistele ja aparatuurile kohaldama ühtset ja terviklikku oluliste nõuete korda. Harmoneeritud standarditega hõlmatud olulistele nõuetele vastavuse tõendamiseks peaks olema võimalik kasutada paigaldiselele kohaldatavaid harmoneeritud standardeid.

               19)

               Paigaldised ei pea oma erilise iseloomu tõttu olema varustatud CE-märgise ega vastavusdeklaratsiooniga.

               20)

               Teatava paigaldisega ühendamiseks turule lastud aparatuuri, mis ei ole teisiti kaubanduslikult kättesaadav, vastavushindamist ei ole asjakohane teostada eraldi selle paigaldise vastavushindamisest, millega ühendamiseks see on ette nähtud. Selline aparatuur tuleks seega vabastada tavaliselt aparatuuri suhtes kohaldatavast vastavushindamise menetlusest. Siiski ei tohiks lubada, et see aparatuur seab ohtu sellise paigaldise nõuetele vastavuse, millega aparatuur on ühendatud. Kui aparatuur ühendatakse enam kui ühe identse paigaldisega, peaks nende paigaldiste elektromagnetilise ühilduvuse karakteristikute tuvastamine olema piisav, et tagada vabastamine vastavushindamise menetlusest.

               21)

               Tootjate ja muude asjaomaste osapoolte uue reguleeriva korraga kohanemise tagamiseks on vajalik üleminekuperiood.

               22)

               Kuna liikmesriigid ei suuda piisaval määral saavutada käesoleva direktiivi eesmärki, milleks on siseturu toimimise tagamine, nõudes seadmestike vastavust kohasele elektromagnetilise ühilduvuse tasemele, ning nimetatud eesmärk on oma ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               23)

               Direktiiv 89/336/EMÜ tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada.

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   I PEATÜKK
   ÜLDSÄTTED
   Artikkel 1
   Sisu ja kohaldamisala
   1.   Käesolev direktiiv reguleerib seadmestike elektromagnetilist ühilduvust. Selle eesmärgiks on tagada siseturu toimimine, nõudes seadmestike vastavust kohasele elektromagnetilise ühilduvuse tasemele. Käesolevat direktiivi kohaldatakse seadmestike suhtes, mis on määratletud artiklis 2.
   2.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata:

               a)

               direktiiviga 1999/5/EÜ hõlmatud seadmete suhtes;

               b)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2002. aasta määruses (EÜ) nr 1592/2002, mis käsitleb tsiviillennunduse valdkonna ühiseeskirju ning Euroopa Lennundusohutusameti loomist, (7) osutatud lennundustoodete, osade ja seadmete suhtes;

               c)

               raadioamatööride poolt kasutavatele raadioseadmestikele ITU põhikirja ja konventsiooni (8) raames vastu võetud raadioside-eeskirjade mõistes, välja arvatud kui seadmestik on kaubanduslikult kättesaadavad. Raadioamatööridele kokkupanemiseks mõeldud komplekte ning raadioamatööride modifitseeritud ja neile kasutamiseks mõeldud kaubanduslikke seadmestikke ei peeta kaubanduslikult kättesaadavateks seadmestikeks;

         3.   Direktiivi ei kohaldata sellise seadmestiku suhtes, mis oma loomupäraste füüsikaliste omaduste tõttu:

               a)

               ei ole võimeline sellise elektromagnetkiirguse tekitamiseks või sellele kaasa aitamiseks, mis ületaks raadioside-, telekommunikatsiooni- ning teistel seadmestikel ettenähtud viisil töötada võimaldava taseme; ja

               b)

               töötab ettenähtud kasutamisest tuleneva elektromagnetilise häire korral vastuvõetamatu töökvaliteedi halvenemiseta.

         4.   Kui I lisas osutatud olulised nõuded lõikes 1 osutatud seadmestikele on osaliselt või täielikult sätestatud täpsemalt ühenduse teistes direktiivides, siis käesolevat direktiivi ei kohaldata, või selle kohaldamine lõpeb, nende seadmestike suhtes selliste nõuete osas kõnealuste direktiivide rakendamise kuupäevast.
   5.   Käesolev direktiiv ei mõjuta seadmestike ohutust reguleerivate ühenduse või siseriiklike õigusaktide kohaldamist.
   Artikkel 2
   Mõisted
   1.   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)

               seadmestik – mis tahes aparatuur või paigaldis;

               b)

               aparatuur – mis tahes lõppseade või lõppseadmete kombinatsioon, mis on lõpptarbijale ettenähtud ühtse funktsionaalse üksusena tehtud kaubanduslikult kättesaadavaks ja võib tekitada elektromagnetilisi häireid, või mille toimimist võivad sellised häired mõjutada;

               c)

               paigaldis – konkreetne kombinatsioon mitut tüüpi aparatuurist ja vajadusel muudest seadistest, mis on kokku pandud ja paigaldatud ning mida kavatsetakse kasutada alaliselt eelnevalt kindlaks määratud asukohas;

               d)

               elektromagnetiline ühilduvus – seadmestiku võime toimida rahuldavalt elektromagnetilises keskkonnas, tekitamata vastuvõetamatuid elektromagnetilisi häireid teistele selles keskkonnas asuvatele seadmestikele;

               e)

               elektromagnetiline häire – mis tahes elektromagnetiline nähtus, mis võib halvendada seadmestiku toimimist. Elektromagnetiliseks häireks võib olla elektromagnetiline müra, soovimatu signaal või levikeskkonna muutumine;

               f)

               häirekindlus – seadmestiku võime toimida ettenähtud viisil talitluse kvaliteedi halvenemiseta elektromagnetilise häire korral;

               g)

               ohutuse huvides – inimelu või vara kaitse huvides;

               h)

               elektromagnetiline keskkond – kõik teatavas kohas täheldatavad elektromagnetilised nähud.

         2.   Käesoleva direktiivi kohaldamisel käsitatakse aparatuurina lõike 1 punkt b tähenduses:

               a)

               “koostisosasid” või “alakooste”, mis on kavandatud ühendamiseks aparatuuriga lõpptarbija poolt ning mis võivad tekitada elektromagnetilise häire või mille toimimist selline häire võib mõjutada;

               b)

               “teisaldatavad seadmed”, mis on määratletud aparatuuri või vajadusel muude seadiste kogumina ning mida saab vajadusel liigutada ja kasutada paljudes asukohtades.

         Artikkel 3
   Turule laskmine ja/või kasutusele võtmine
   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et seadmestik lastakse turule ja/või võetakse kasutusele ainult siis, kui see nõuetekohase paigaldamise ja hooldamise ning ettenähtud otstarbel kasutamise korral vastab käesoleva direktiivi nõuetele.
   Artikkel 4
   Seadmestike vaba liikumine
   1.   Liikmesriigid ei takista elektromagnetilise ühilduvusega seotud põhjustel käesoleva direktiiviga vastavuses olevate seadmestike turule laskmist ja/või kasutusele võtmist oma territooriumil.
   2.   Käesoleva direktiivi nõuded ei takista järgmiste seadmestike kasutusele võtmist või kasutamist käsitlevate erimeetmete rakendamist mis tahes liikmesriigis:

               a)

               meetmed, mille eesmärk on lahendada teatavas kohas olemasolev või prognoositav elektromagnetilise ühilduvuse probleem;

               b)

               ohutuse huvides võetavad meetmed, mille eesmärk on kaitsta üldkasutatavaid telekommunikatsioonivõrke või vastuvõtu- või saatejaamu, kui neid kasutatakse ohutuse huvides täpselt määratletud olukordade spektri korral.

         Ilma, et see piiraks direktiivi 98/34/EÜ kohaldamist, teatavad liikmesriigid neist erimeetmetest komisjonile ja teistele liikmesriikidele.
   Heaks kiidetud erimeetmed avaldatakse komisjoni poolt Euroopa Liidu Teatajas.
   3.   Liikmesriigid ei loo takistusi käesolevale direktiivile mittevastavate seadmestike väljapanekuks ja/või esitlemiseks messidel, näitustel või sarnastel üritustel tingimusel, et nähtaval sildil on selgelt osutatud, et sellist seadmestikku ei tohi lasta turule ega võtta kasutusele enne, kui see on vastavusse viidud käesoleva direktiiviga. Väljapanek võib toimuda üksnes tingimusel, et elektromagnetiliste häirete vältimiseks on võetud kohased meetmed.
   Artikkel 5
   Olulised nõuded
   Artiklis 1 osutatud seadmestikud peavad vastama I lisas sätestatud olulistele nõuetele.
   Artikkel 6
   Harmoneeritud standardid
   1.   Harmoneeritud standard – tehniline spetsifikatsioon, mille tunnustatud Euroopa standardiasutus on vastu võtnud komisjoni ülesandel direktiivis 98/34/EÜ sätestatud korras, et kehtestada üle-euroopaline nõue. Harmoneeritud standardi järgimine ei ole kohustuslik.
   2.   Seadmestike vastavus asjakohasele harmoneeritud standardile, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, annab liikmesriikidele aluse eeldamaks vastavust I lisas osutatud olulistele nõuetele, millega sellised standardid on seotud. Kõnealune vastavuse eeldus piirdub kohaldatud harmoneeritud standardi(te) ja sellega/nendega hõlmatud asjakohaste oluliste nõuete reguleerimisalaga.
   3.   Kui liikmesriik või komisjon leiab, et harmoneeritud standard ei vasta täielikult I lisas osutatud olulistele nõuetele, esitab ta küsimuse koos põhjendusega direktiiviga 98/34/EÜ moodustatud alalisele komiteele (edaspidi “komitee”). Komitee teeb viivitamata teatavaks oma arvamuse.
   4.   Komitee arvamuse saamisel võtab komisjon ühe järgnevatest otsustest asjakohase harmoneeritud standardi viidete suhtes:

               a)

               mitte avaldada;

               b)

               avaldada piirangutega;

               c)

               säilitada viide Euroopa Liidu Teatajas;

               d)

               tühistada viide Euroopa Liidu Teatajas.

         Komisjon teatab oma otsusest viivitamata liikmesriikidele.
   II PEATÜKK
   APARATUUR
   Artikkel 7
   Aparatuuri vastavushindamise menetlus
   Aparatuuri vastavust I lisas osutatud olulistele nõuetele tõendatakse II lisas kirjeldatud protseduuri järgides (tootmise sisekontroll). Siiski võib tootja või tema volitatud esindaja ühenduses omal valikul järgida ka III lisas kirjeldatud menetlust.
   Artikkel 8
   CE-märgis
   1.   Aparatuur, mille vastavus käesoleva direktiiviga on tõendatud artiklis 7 sätestatud protseduuri kaudu, kannab seda tõendavat CE-märgist. CE-märgise kinnitamise eest vastutab tootja või tema volitatud esindaja ühenduses. CE-märgis kinnitatakse vastavalt V lisale.
   2.   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et takistada aparatuurile või selle pakendile või kasutusjuhendile märgiste kandmist, mida kolmandad osapooled võivad nende tähenduse ja/või kuju tõttu segamini ajada CE-märgisega.
   3.   Mis tahes muud märgist võib kinnitada aparatuurile, selle pakendile või kasutusjuhendile tingimusel, et see ei vähenda CE-märgise nähtavust ega loetavust.
   4.   Ilma, et see piiraks artikli 10 kohaldamist, kui pädev asutus leiab, et CE-märgis on kinnitatud põhjendamatult, peab tootja või tema volitatud esindaja ühenduses viima aparatuuri vastavusse CE-märgist käsitlevate sätetega asjakohase liikmesriigi poolt kehtestatud tingimustel.
   Artikkel 9
   Muud märgised ja teave
   1.   Iga aparatuur tehakse kindlaks tüübi, partii, seerianumbri või muu aparatuuri identifitseerimist võimaldava teabe järgi.
   2.   Igale aparatuurile lisatakse tootja nimi ja aadress ning kui tootja ei ole ühenduses registrisse kantud, siis tema volitatud esindaja või aparatuuri ühenduse turule laskmise eest vastutava ühenduses asuva isiku nimi ja aadress.
   3.   Tootja annab teavet iga konkreetse ettevaatusabinõu kohta, mida peab aparatuuri kokkupanekul, paigaldamisel, hooldamisel või kasutamisel tarvitusele võtma, et tagada aparatuuri kasutusele võtmisel selle vastavus I lisa punktis 1 sätestatud kaitsenõuetele.
   4.   Aparatuurile, mille vastavus kaitsenõuetele ei ole elamurajoonides tagatud, ja vajadusel ka selle pakendile, lisatakse selge viide kõnealusele kasutamise piirangule.
   5.   Aparatuuriga kaasasolevas juhendis peab sisalduma teave, mida on vaja, et võimaldada aparatuuri kasutamist ettenähtud otstarbel.
   Artikkel 10
   Kaitsemeetmed
   1.   Kui liikmesriik teeb kindlaks, et CE-vastavusmärgist kandev aparatuur ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele, võtab ta asjakohased meetmed sellise aparatuuri turult kõrvaldamiseks, selle turule laskmise või kasutuselevõtmise keelamiseks või piirab selle vaba liikumist.
   2.   Asjaomane liikmesriik teatab komisjonile ja teistele liikmesriikidele viivitamata igast sellisest meetmest, viidates põhjustele ja eelkõige täpsustades, kas mittevastavus tuleneb:

               a)

               I lisas osutatud oluliste nõuete mittetäitmisest, kui aparatuur ei vasta artiklis 6 osutatud harmoneeritud standarditele;

               b)

               artiklis 6 osutatud harmoneeritud standardite ebaõigest kohaldamisest;

               c)

               puudustest artiklis 6 osutatud harmoneeritud standardites.

         3.   Komisjon konsulteerib asjaomaste osapooltega niipea kui võimalik ja teatab seejärel liikmesriikidele, kas ta leiab meetme õigustatud olevat või mitte.
   4.   Kui lõikes 1 osutatud meetme aluseks on harmoneeritud standardite puudulikkus ja kui asjaomane liikmesriik kavatseb selle meetme juurde jääda, esitab komisjon pärast osapooltega konsulteerimist küsimuse komiteele ning algatab artikli 6 lõigetes 3 ja 4 sätestatud menetluse.
   5.   Kui mittevastava aparatuuri suhtes on kohaldatud III lisas osutatud vastavushindamise menetlust, astub liikmesriik vajalikke samme III lisa punktis 3 osutatud teatise autori suhtes ja teatab sellest komisjonile ja liikmesriikidele.
   Artikkel 11
   Otsused aparatuuri vaba liikumise tühistamise, keelustamise või piiramise kohta
   1.   Kõik vastavalt käesolevale direktiivile tehtud otsused, mis nõuavad aparatuuri turult kõrvaldamist, keelavad selle turulelaskmise või kasutuselevõtmise, või piiravad selle turulelaskmist või kasutuselevõtmist või piiravad selle aparatuuri vaba liikumist, peavad olema üksikasjalikult põhjendatud. Sellisest otsusest teatatakse viivitamata asjaomasele osapoolele, kellele teatatakse samal ajal ka õiguskaitsevahenditest, mis on talle kättesaadavad kõnealuse liikmesriigi kehtivate siseriiklike õigusaktide kohaselt, ja nimetatud õiguskaitsevahendite suhtes kehtivatest tähtaegadest.
   2.   Lõikes 1 osutatud otsuse korral peab tootjal, tema volitatud esindajal või mistahes muudel huvitatud osapooltel olema võimalus esitada eelnevalt oma seisukohad, välja arvatud juhul, kui selline ärakuulamine ei ole võimalik võetava meetme kiireloomulisuse tõttu, mis tuleneb eelkõige avalike huvidega seotud nõuetest.
   Artikkel 12
   Teavitatud asutused
   1.   Liikmesriigid teatavad komisjonile asutused, kelle nad on määranud täitma III lisas osutatud ülesandeid. Liikmesriigid kohaldavad teavitatud asutuste valimisel VI lisas sätestatud kriteeriumeid.
   Sellistes teatistes märgitakse, kas asutused on määratud teostama III lisas osutatud ülesandeid kogu käesoleva direktiiviga ja/või I lisas osutatud oluliste nõuetega hõlmatud aparatuuri osas või on määramise ulatus piiratud teatavate konkreetsete aspektide ja/või aparatuuriklassidega.
   2.   Asjakohaste harmoneeritud standarditega määratletud hindamiskriteeriumitele vastavate asutuste puhul eeldatakse, et nad vastavad VI lisas sätestatud ja selliste harmoneeritud standarditega hõlmatud kriteeriumitele. Komisjon avaldab viited neile standarditele Euroopa Liidu Teatajas.
   3.   Komisjon avaldab teavitatud asutuste nimekirja Euroopa Liidu Teatajas. Komisjon tagab nimekirja ajakohastamise.
   4.   Kui liikmesriik leiab, et teavitatud asutus ei vasta enam VI lisas loetletud kriteeriumitele, teatab ta sellest komisjonile ja teistele liikmesriikidele. Komisjon tühistab viite sellele asutusele lõikes 3 viidatud nimekirjas.
   III PEATÜKK
   PAIGALDISED
   Artikkel 13
   Paigaldised
   1.   Aparatuurile, mis on turule lastud ja mida võidakse ühendada paigaldisega, kohaldatakse kõiki käesolevas direktiivis aparatuurile sätestatud asjakohaseid sätteid.
   Artiklite 5, 7, 8 ja 9 sätted ei ole siiski kohustuslikud aparatuuri korral, mis on ette nähtud ühendamiseks konkreetse paigaldisega ega ole teisiti kaubanduslikult kättesaadavad. Sellisel juhul määratlevad aparatuuriga kaasnevad dokumendid paigaldise ja selle elektromagnetilise ühilduvuse karakteristikud ning viitavad aparatuuri paigaldisega ühendamisel võetavatele ettevaatusabinõudele, et mitte rikkuda asjaomase seadmestiku vastavust. Lisaks sellele sisaldavad need artikli 9 lõigetes 1 ja 2 osutatud teavet.
   2.   Märkide olemasolu korral paigaldise mittevastavuse kohta, eelkõige kaebuste olemasolul seadmestike poolt tekitatud häirete kohta, võivad asjaomase liikmesriigi pädevad asutused taotleda paigaldise vastavuse tõendamist ning vajadusel algatada hindamise.
   Mittevastavuse tuvastamisel võivad pädevad asutused kehtestada asjakohased meetmed, et viia seadmestikud vastavusse I lisa punktis 1 sätestatud kaitsenõuetega.
   3.   Liikmesriigid sätestavad vajalikud sätted paigaldise asjakohastele olulistele nõuetele vastavuse eest vastutava(te) isiku(te) identifitseerimiseks.
   IV PEATÜKK
   LÕPPSÄTTED
   Artikkel 14
   Kehtetuks tunnistamine
   Direktiiv 89/336/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates 20. juulist 2007.
   Viiteid direktiivile 89/336/EMÜ käsitletakse viidetena käesolevale direktiivile ja neid loetakse vastavalt VII lisas sätestatud vastavustabelile.
   Artikkel 15
   Üleminekusätted
   Liikmesriigid ei takista direktiivi 89/336/EMÜ sätteid järgivate ja enne 20. juulit 2009 turule viidud seadmestike turule laskmist ja/või kasutusele võtmist.
   Artikkel 16
   Ülevõtmine
   1.   Hiljemalt 20. jaanuariks 2007 võtavad liikmesriigid vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile. Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 20. juuli 2007. Kui liikmesriigid võtavad need normid vastu, lisavad nad nende ametliku avaldamise korral nendesse normidesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi sätestavad liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide tekstid.
   Artikkel 17
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 18
   Adressaadid
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 15. detsember 2004

            Euroopa Parlamendi nimel

         J. BORRELL FONTELLES

            president

            Nõukogu nimel

         A. NICOLAÏ

            eesistuja

      (1)  ELT C 220, 16.9.2003, lk 13.

      (2)  Euroopa Parlamendi 9. märtsi 2004. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 29. novembri 2004. aasta otsus.

      (3)  EÜT L 139, 23.5.1989, lk 19. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 93/68/EMÜ (EÜT L 220, 30.8.1993, lk 1).

      (4)  EÜT L 91, 7.4.1999, lk 10. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

      (5)  EÜT C 136, 4.6.1985, lk 1.

      (6)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

      (7)  EÜT L 240, 7.9.2002, lk 1. Määrust on muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1701/2003 (ELT L 243, 27.9.2003, lk 5).

      (8)  Rahvusvahelise Telekommunikatsiooniliidu põhikiri ja konventsioon, mis on vastu võetud täiendaval täievolilisel konverentsil (Genf, 1992) ja mida on muudetud täievolilisel konverentsil (Kyoto, 1994).

      I LISA
      ARTIKLIS 5 OSUTATUD OLULISED NÕUDED
      1.   Kaitsenõuded
      Tehnika taset arvesse võttes peavad seadmestikud olema kavandatud ja valmistatud nii, et oleks tagatud, et:

                  a)

                  tekitatavad elektromagnetilised häired ei ületa taset, millest kõrgema taseme korral ei saa raadio- ja telekommunikatsiooniseadmestikud või teised seadmestikud töötada ettenähtud viisil;

                  b)

                  neil oleks ettenähtud kasutamisel eeldatava elektromagnetilise häire kindlus, mis võimaldab neil töötada ilma ettenähtud kasutamise kvaliteedi vastuvõetamatu halvenemiseta.

            2.   Paigaldise erinõuded
      Koostisosade paigaldamine ja ettenähtud kasutamine:
      Pidades silmas vastavust punktis 1 sätestatud kaitsenõuetele, ehitatakse paigaldis head inseneritava kohaldades ja võttes arvesse teavet seadmestiku koostisosade ettenähtud kasutuse kohta. See hea inseneritava dokumenteeritakse ja dokumentatsiooni hoiab/hoiavad vastutav(ad) isik(ud) asjakohastele siseriiklikele asutustele kontrollimiseks kättesaadavalt, kogu paigaldise eluea vältel.

      II LISA
      ARTIKLIS 7 OSUTATUD VASTAVUSHINDAMISE MENETLUS
      (toote sisekontroll)

                  1.

                  Pidades silmas vastavust I lisa punktis 1 sätestatud kaitsenõuetele teostab tootja aparatuuri elektromagnetilise ühilduvuse hindamise, mis põhineb asjakohastel nähtudel. Kõigi nende asjakohaste harmoneeritud standardite õige kohaldamine, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, on võrdsustatud elektromagnetilise ühilduvuse hindamise teostamisega.

                  2.

                  Elektromagnetilise ühilduvuse hindamisel võetakse arvesse kõiki tavapäraseid ettenähtud töötingimusi. Kui aparatuuril võib olla erinevaid konfiguratsioone, peab elektromagnetilise ühilduvuse hindamine kinnitama seda, kas aparatuur vastab I lisa punktis 1 sätestatud kaitsenõuetele kõigis võimalikes konfiguratsioonides, mida tootja on määratlenud selle ettenähtud viisil kasutamist esindavatena.

                  3.

                  Vastavalt IV lisa sätetele koostab tootja tehnilise dokumentatsiooni, mis tõendab aparatuuri vastavust käesoleva direktiivi olulistele nõuetele.

                  4.

                  Tootja või tema volitatud esindaja ühenduses hoiab tehnilist dokumentatsiooni pädevatele asutustele kontrollimiseks kättesaadavana vähemalt 10 aastat pärast aparatuuri tootmise viimast kuupäeva.

                  5.

                  Aparatuuri vastavust kõigile asjakohastele olulistele nõuetele tõendatakse EÜ vastavusdeklaratsiooniga, mille väljastab tootja või tema volitatud esindaja ühenduses..

                  6.

                  Tootja või tema volitatud esindaja ühenduses hoiab EÜ vastavusdeklaratsiooni pädevatele asutustele kontrollimiseks kättesaadavana vähemalt 10 aastat pärast aparatuuri tootmise viimast kuupäeva.

                  7.

                  Kui tootja ega tema volitatud esindaja ei ole ühenduses registrisse kantud, vastutab eespool nimetatud EÜ vastavusdeklaratsiooni ja tehnilise dokumentatsiooni pädevatele asutustele kättesaadavana hoidmise eest isik, kes aparatuuri ühenduses turule laseb.

                  8.

                  Tootja peab võtma kõik vajalikud meetmed selleks, et tagada toodete tootmine vastavuses punktis 3 nimetatud tehnilise dokumentatsiooniga ja selle suhtes kohaldatavate käesoleva direktiivi sätetega.

                  9.

                  Tehniline dokumentatsioon ja EÜ vastavusdeklaratsioon koostatakse vastavalt IV lisas sätestatule.

      III LISA
      ARTIKLIS 7 OSUTATUD VASTAVUSHINDAMISE MENETLUS

                  1.

                  Kõnealune menetlus koosneb II lisa kohaldamisest ja teostatakse järgmiselt:

                  2.

                  Tootja või tema volitatud esindaja ühenduses esitab tehnilise dokumentatsiooni artiklis 12 osutatud teavitatud asutusele ja palub teavitatud asutuselt selle hindamist. Tootja või tema volitatud esindaja ühenduses täpsustab teavitatud asutusele, milliseid oluliste nõuete aspekte teavitatud asutus peab hindama.

                  3.

                  Teavitatud asutus vaatab tehnilise dokumentatsiooni läbi ja hindab, kas see tõendab asjakohaselt vastavust selle direktiivi nõuetele, millele vastavust ta hindab. Kui aparatuuri vastavus on kinnitatud, väljastab teavitatud asutus tootjale või tema volitatud esindajale ühenduses aruande aparatuuri vastavuse kohta. Aruanne piirdub teavitatud asutuse poolt hinnatud oluliste nõuete aspektidega.

                  4.

                  Tootja lisab teavitatud asutuse aruande tehnilise dokumentatsiooni hulka.

      IV LISA
      TEHNILINE DOKUMENTATSIOON JA EÜ VASTAVUSDEKLARATSIOON
      1.   Tehniline dokumentatsioon
      Tehnilise dokumentatsiooni järgi peab olema võimalik hinnata aparatuuri vastavust olulistele nõuetele. Dokumendid peavad käsitlema aparatuuri kavandit ja tootmist, eelkõige peab neis sisalduma:

                  —

                  aparatuuri üldkirjeldus;

                  —

                  harmoneeritud standardite täieliku või osalise kohaldamise korral tõendid nendele vastavuse kohta;

                  —

                  juhul, kui tootja ei ole kohaldanud harmoneeritud standardeid või on neid kohaldanud vaid osaliselt direktiivi oluliste nõuete täitmiseks rakendatud abinõude kirjeldused ja selgitused, sealhulgas II lisa punktis 1 sätestatud elektromagnetilise ühilduvuse hindamise kirjeldus, tehtud konstruktsiooniarvutuste ja sooritatud uuringute tulemused, katseprotokollid jne;

                  —

                  teavitatud asutuse aruanne, kui on järgitud III lisas osutatud menetlust.

            2.   EÜ vastavusdeklaratsioon
      EÜ vastavusdeklaratsioon peab sisaldama vähemalt järgmist:

                  —

                  viidet käesolevale direktiivile;

                  —

                  aparatuuri, mille kohta deklaratsioon kehtib, identifitseerimisandmeid vastavalt artikli 9 lõikes 1 sätestatule;

                  —

                  tootja nime ja aadressi ning kui see on asjakohane, siis teda ühenduses esindama volitatud isiku nime ja aadressi;

                  —

                  kuupäevalist viidet vastavust deklareerivatele spetsifikaatidele, mille alusel deklareeritakse aparatuuri vastavust käesoleva direktiivi sätetele;

                  —

                  deklaratsiooni kuupäeva;

                  —

                  selle isiku andmeid ja allkirja, kellel on õigus tootja või tema volitatud esindaja nimel alla kirjutada.

      V LISA
      ARTIKLIS 8 OSUTATUD CE-MÄRGIS
      CE-märgis koosneb tähtedest CE järgmisel kujul:

      CE-märgis peab olema vähemalt 5 mm kõrge. CE-märgise vähendamisel või suurendamisel tuleb kinni pidada eespool esitatud joonise proportsioonidest.
      CE-märgis tuleb kinnitada aparatuurile või selle andmeplaadile. Kui see ei ole aparatuuri laadi tõttu võimalik või õigustatud, kinnitatakse märgis aparatuuri pakendile, kui see on olemas, ning kaasnevatele dokumentidele.
      Kui aparatuur kuulub teisi aspekte käsitlevate teiste direktiivide rakendusalasse, mis näevad samuti ette CE-märgise kasutamise, näitab märgis aparatuuri vastavust ka nende teiste direktiivide sätetele.
      Kui tootja võib ühe või mitme sellise direktiivi kohaselt üleminekuperioodi jooksul valida, milliseid nõudeid kohaldada, näitab CE-märgis vastavust siiski ainult nendele direktiividele, mida tootja on kohaldanud. Sellisel juhul tuleb kohaldatavate direktiivide viiteandmed esitada Euroopa Liidu Teatajas avaldatud kujul asjakohasele aparatuurile lisatavates kõnealuste direktiividega nõutud dokumentides, teatistes või juhendites.

      VI LISA
      TEAVITATUD ASUTUSTE HINDAMISE TINGIMUSED

                  1.

                  Liikmesriikide poolt teavitatud asutused täidavad vähemalt järgmisi tingimusi:

                              a)

                              töötajad ning vajalikud vahendid ja vajalik varustus on olemas;

                              b)

                              töötajad on tehniliselt pädevad ja kutsealaselt sobivad;

                              c)

                              asutus on sõltumatu käesoleva direktiiviga ettenähtud aruannete koostamisel ja järelevalveülesannete täitmisel;

                              d)

                              töötajad ja tehnilised töötajad on sõltumatud kõigist asjakohase seadmestikuga otseselt või kaudselt seotud huvitatud pooltest, rühmadest või isikutest;

                              e)

                              töötajad hoiavad ametisaladusi;

                              f)

                              on olemas tsiviilvastutuskindlustus, välja arvatud juhul, kui vastutus lasub siseriiklike õigusnormide kohaselt liikmesriigil.

                  2.

                  Liikmesriigi pädevad asutused kontrollivad korrapäraselt, kas punktis 1 sätestatud tingimused on täidetud.

      VII LISA
      VASTAVUSTABEL

                  Direktiiv 89/336/EMÜ

                  Käesolev direktiiv

                  artikkel 1 punkt 1

                  artikkel 2 lõige 1 punktid a, b ja c

                  artikkel 1 punkt 2

                  artikkel 2 lõige 1 punkt e

                  artikkel 1 punkt 3

                  artikkel 2 lõige 1 punkt f

                  artikkel 1 punkt 4

                  artikkel 2 lõige 1 punkt d

                  artikkel 1 punktid 5 ja 6

                  -

                  artikkel 2 lõige 1

                  artikkel 1 lõige 1

                  artikkel 2 lõige 2

                  artikkel 1 lõige 4

                  artikkel 2 lõige 3

                  artikkel 1 lõige 2

                  artikkel 3

                  artikkel 3

                  artikkel 4

                  artikkel 5 ja I lisa

                  artikkel 5

                  artikkel 4 lõige 1

                  artikkel 6

                  artikkel 4 lõige 2

                  artikkel 7 lõige 1 punkt a

                  artikkel 6 lõiked 1 ja 2

                  artikkel 7 lõike 1 punkt b

                  -

                  artikkel 7 lõige 2

                  -

                  artikkel 7 lõige 3

                  -

                  artikkel 8 lõige 1

                  artikkel 6 lõiked 3 ja 4

                  artikkel 8 lõige 2

                  -

                  artikkel 9 lõige 1

                  artikkel 10 lõiked 1 ja 2

                  artikkel 9 lõige 2

                  artikkel 10 lõiked 3 ja 4

                  artikkel 9 lõige 3

                  artikkel 10 lõige 5

                  artikkel 9 lõige 4

                  artikkel 10 lõige 3

                  artikkel 10 lõige 1 esimene lõik

                  artikkel 7, II ja III lisa

                  artikkel 10 lõige 1 teine lõik

                  artikkel 8

                  artikkel 10 lõige 2

                  artikkel 7, II ja III lisa

                  artikkel 10 lõige 3

                  -

                  artikkel 10 lõige 4

                  -

                  artikkel 10 lõige 5

                  artikkel 7, II ja III lisa

                  artikkel 10 lõige 6

                  artikkel 12

                  artikkel 11

                  artikkel 14

                  artikkel 12

                  artikkel 16

                  artikkel 13

                  artikkel 18

                  I lisa punkt 1

                  IV lisa punkt 2

                  I lisa punkt 2

                  V lisa

                  II lisa

                  VI lisa

                  III lisa, viimane lõik

                  Artikkel 9 lõige 5


title: Nõukogu Direktiiv, 8. detsember 1975, suplusvee kvaliteedi kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31976L0160

Euroopa Liidu Teataja L 031 , 05/02/1976 Lk 0001 - 0007 Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 1 Lk 0108  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 1 Lk 0133  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 15 Köide 1 Lk 0133  Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 2 Lk 0003  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 2 Lk 0003

		Nõukogu Direktiiv,8. detsember 1975,suplusvee kvaliteedi kohta(76/160/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 100 ja 235,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:keskkonna ja rahvatervise kaitsmiseks on vaja vähendada suplusvee reostust ning vältida selle kvaliteedi edasist halvenemist;suplusvett on vaja kontrollida, et saavutada ühisturu toimimise raames ühenduse eesmärke, mis on seotud elutingimuste parandamisega, majandustegevuse harmoonilise arenguga kogu ühenduses ning selle pideva ja tasakaalustatud laienemisega;liikmesriikidel on selles valdkonnas õigusnorme, mis mõjutavad otseselt ühisturu toimimist; asutamislepingus ei ole siiski sätestatud kõiki selle valdkonna jaoks vajalikke volitusi;Euroopa ühenduste keskkonnaalases tegevusprogrammis [3] on sätestatud, et kvaliteedieesmärke tuleb seada ühiselt, määrates seejuures kindlaks mitmesugused nõuded, millele keskkond peab vastama, sealhulgas vee ja samuti suplusvee näitajate määratluse;nende kvaliteedieesmärkide saavutamiseks peavad liikmesriigid määrama kindlaks teatavate näitajate piirväärtused; suplusvesi tuleb nende väärtustega kooskõlla viia kümne aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist;tuleks sätestada, et suplusvesi loetakse teatavatel tingimustel asjakohastele näitajate väärtustele vastavaks, isegi kui teatav protsentuaalne osa sellest veest suplushooajal võetud proovidest ei vasta käesoleva direktiivi lisas esitatud piirväärtustele;saavutamaks teatavat paindlikkust käesoleva direktiivi kohaldamisel, peab liikmesriikidel olema õigus teha erandeid; need erandideitohi aga rikkuda olulisi tervisekaitsenõudeid;tehnika arengu tõttu tuleb käesoleva direktiivi lisas sätestatud tehnilisi nõudeid kiiresti kohandada; selleks vajalike meetmete rakendamise hõlbustamiseks tuleks ette näha kord, millega seatakse tehnika arenguga kohandamise komitees sisse tihe koostöö liikmesriikide ja komisjoni vahel;üldsuse huvi keskkonna ja selle kvaliteedi parandamise vastu kasvab; üldsus peaks seepärast saama objektiivset teavet suplusvee kvaliteedi kohta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Käesolev direktiiv käsitleb suplusvee, kuid mitte raviotstarbelise ja basseinivee kvaliteeti.2. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) suplusvesi — voolava või seisva veega mageveekogud või nende osad ja merevesi, milles- iga liikmesriigi pädevad asutused on selgesõnaliselt lubanud supelda, või- suplemine ei ole keelatud ja mida traditsiooniliselt kasutab palju suplejaid;b) supelrand — koht, kus esineb suplusvett;c) suplushooaeg — ajavahemik, mil kohalike kommete, mis tahes kohalike supluseeskirjade või ilmastikutingimuste tõttu on supelrandadesse oodata palju suplejaid.Artikkel 2Suplusvee füüsikalised, keemilised ja mikrobioloogilised näitajad on esitatud lisas, mis moodustab käesoleva direktiivi lahutamatu osa.Artikkel 31. Liikmesriigid määravad kõikide supelrandade või iga üksiku supelranna suplusvee kohta kindlaks lisas esitatud näitajate väärtused.Näitajatele, mille väärtust ei ole lisas nimetatud, võivad liikmesriigid jätta väärtused esimese lõigu alusel kindlaks määramata, kuni asjakohased arvud välja selgitatakse.2. Lõike 1 alusel kindlaksmääratud väärtused ei tohi olla lisa I veerus esitatud väärtustest leebemad.3. Kui lisa G veerus on esitatud väärtused, püüavad liikmesriigid olenemata sellest, kas nendel väärtustel on või ei ole vastavaid väärtusi I veerus, järgida vastavalt artiklile 7 neid kui normatiive.Artikkel 41. Liikmesriigid võtavad kõik meetmed, et tagada suplusvee kvaliteedi vastavus artikli 3 alusel kindlaksmääratud piirväärtustele kümne aasta jooksul alates käesoleva direktiivi teatavakstegemisest.2. Liikmesriigid tagavad, et supelrandades, mille liikmesriikide pädevad asutused seavad spetsiaalselt suplemiseks sisse pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist, järgitakse lisa I veerus esitatud väärtusi supelranna avamisest alates. Kahe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist avatud supelrandades ei ole siiski vaja neid väärtusi kõnealuse kahe aasta möödumiseni järgida.3. Erandjuhtudel tohivad liikmesriigid teha lõikes 1 sätestatud kümneaastase tähtaja suhtes erandeid. Kõikide selliste erandite põhjendused, mis peavad lähtuma asjaomase supelranna vee majandamise plaanidest, tuleb võimalikult kiiresti, kuid mitte hiljem kui kuus aastat pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist edastada komisjonile. Komisjon tutvub põhjalikult iga põhjendusega ning teeb vajaduse korral nende kohta nõukogule asjakohaseid ettepanekuid.4. Teiste liikmesriikide suplusvett mõjutava piiriäärse ja -ülese merevee puhul teevad naaberliikmesriigid sel moel mõjutatud suplusvee kvaliteedieesmärkidest tulenevad järeldused omavahe lises koostöös.Komisjon võib sellest koostööst osa võtta.Artikkel 51. Artikli 4 kohaldamisel loetakse suplusvesi asjakohastele näitajatele vastavaks, kui samast proovivõtukohast lisas osutatud ajavahemike järel võetud proovid näitavad, et see vastab oma kvaliteedinäitajate väärtustele:- 95 % proovide puhul, mis vastavad lisa I veerus esitatud näitajatele;- 90 % kõikide muude proovide puhul, välja arvatud coli — laadsete bakterite ja fekaalsete coli — laadsete bakterite arv, kui nimetatud protsent peab olema 80 %,ning kui 5, 10 või 20 % proovide puhul, mis ei vasta kõnealustele näitajatele,- ei erine vee näitajad kõnealustest väärtustest rohkem kui 50 % võrra (v.a mikrobioloogilised näitajad, pH ja lahustunud hapnik);- ei erine statistiliselt kohaste ajavahemike järel järjest võetud veeproovid asjakohaste näitajate väärtustest.2. Artiklis 3 osutatud erinevusi lõikes 1 osutatud protsendi arvutamisel arvesse ei võeta, kui need on tingitud üleujutustest, muudest loodusõnnetustest või ebaharilikest ilmastikutingimustest.Artikkel 61. Proovide võtmisega, mille sagedus on sätestatud lisas, tegelevad liikmesriikide pädevad asutused.2. Proove tuleb võtta kohtadest, kus iga päev käib keskmiselt kõige rohkem suplejaid. Proove tuleb eelistatavalt võtta 30 cm sügavuselt, välja arvatud mineraalõliproovid, mis tuleb võtta veepinnalt. Proovide võtmisega tuleb alustada kaks nädalat enne suplushooaja algust.3. Voolava veega mageveekogudes ülesvoolu valitsevaid tingimusi ning seisva veega mageveekogude ja merevee keskkonnatingimusi tuleb uurida hoolikalt ja täpselt ning korrata seda perioodiliselt, et sel viisil koguda geograafilist ja topograafilist teavet ning määrata kindlaks kõikide reostus- ja potentsiaalsete reostusainete hulk ja laad ning nende mõju võrreldes nende kaugusega supelrannast.4. Kui pädeva asutuse kontrolli või proovide võtmise käigus selgub, et suplusvette juhitakse või tõenäoliselt juhitakse vee kvaliteeti rikkuvaid aineid, tuleb võtta lisaproove. Lisaproove tuleb võtta ka siis, kui on muid põhjusi kahtlustada, et vee kvaliteet on halvenenud.5. Asjaomaste näitajate analüüsimise võrdlusmeetodid on määratletud lisas. Muid meetodeid kasutavad laborid peavad tagama, et nende tulemused on võrdväärsed või võrreldavad lisas määratletutega.Artikkel 71. Käesoleva direktiivi kohaselt võetavate meetmete rakendamine ei tohi mitte mingil juhul ei otseselt ega kaudselt põhjustada suplusvee hetkekvaliteedi halvenemist.2. Liikmesriigid võivad alati kehtestada suplusvee kohta käesolevas direktiivis sätestatutest rangemaid väärtusi.Artikkel 8Käesoleva direktiivi täitmisest võib kõrvale kalduda:a) teatavate lisas esitatud nulliga (0) näitajate puhul erakorraliste ilmastiku- ja geograafiliste tingimuste tõttu;b) suplusvee loodusliku rikastumise korral teatavate ainetega, mis põhjustavad kõrvalekaldeid lisas sätestatud väärtustest.Looduslik rikastumine on protsess, mille käigus veekogu saab ilma inimese sekkumiseta pinnasest teatavaid aineid.Mitte mingil juhul ei tohi käesoleva artikliga ettenähtud erandid olla vastuolus oluliste tervisekaitsenõuetega.Kui liikmesriik kaldub käesoleva direktiivi sätete täitmisest kõrvale, annab ta sellest kohe teada komisjonile, selgitades oma põhjusi ning teatades kõrvalekaldumise eeldatava kestuse.Artikkel 9Käesoleva direktiivi tehnika arenguga kohandamiseks vajalikud muudatused on seotud järgmisega:- analüüsimeetodid;- lisa G ja I veergudes sätestatud näitajate väärtused.Need muudatused võetakse vastu artiklis 11 sätestatud korras.Artikkel 101. Käesolevaga moodustatakse tehnika arenguga kohandamise komitee (edaspidi "komitee"). See koosneb liikmesriikide esindajatest ja selle eesistujaks on komisjoni esindaja.2. Komitee koostab oma töökorra.Artikkel 111. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab komitee eesistuja kõnealuse küsimuse omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotluse korral komiteele.2. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamused võetakse vastu 41-häälelise enamusega, liikmesriikide hääli arvestatakse asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 sätestatud korras. Eesistuja ei hääleta.3. a) Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu.b) Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei võta oma arvamust vastu, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.c) Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jooksul alates ettepaneku tegemisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu.Artikkel 121. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid kahe aasta jooksul alates direktiivi teatavakstegemisest. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.Artikkel 13Liikmesriigid esitavad komisjonile esimest korda neli aastat pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist ja edaspidi korrapäraselt üldaruande oma suplusvee ja selle kõige olulisemate omaduste kohta.Komisjon võib sedasi saadud teavet asjaomase liikmesriigi eelneval nõusolekul avaldada.Artikkel 14Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 8. detsember 1975Nõukogu nimeleesistujaM. Pedini[1] EÜT C 128, 9.6.1975, lk 13.[2] EÜT C 286, 15.12.1975, lk 5.[3] EÜT C 112, 20.12.1973, lk 3.--------------------------------------------------LISASUPLUSVEE KVALITEEDINÕUDEDG = soovituslik väärtus.I = normatiiv.| Näitajad | G | I | Proovide võtmise minimaalne sagedus | Analüüsi- ja kontrollimeetod || |Mikrobioloogilised näitajad:1 | Coli-laadsete bakterite arv | 100 ml vees | 500 | 10000 | Iga kahe nädala tagant | Käärimismeetod mitme katseklaasiga. Positiivsete katseklaaside ümberkülv kinnitussöötmele. Kõige tõenäosema arvu määramine või membraanfiltrimine ja kultiveerimine sobival söötmel nagu tergitol-laktoosagar, Endo agar, 0,4 % teepol-puljong, ümberkülv ja kahtlaste kolooniate identifitseerimine. 1. ja 2. juhul varieerub inkubeerimistemperatuur olenevalt sellest, kas uuritakse kõiki või fekaalseid coli — laadseid baktereid. |2 | Fekaalsete coli-laadsete bakterite arv | 100 ml vees | 100 | 2000 | Iga kahe nädala tagant |3 | Fekaalsete streptokokkide arv | 100 ml vees | 100 | — | | Litsky meetod. Kõige tõenäosema arvu määramine või membraanfiltrimine. Kultiveerimine sobival söötmel. |4 | Salmonellade arv | 1 l vees | — | 0 | | Kontsentreerimine membraanfiltrimisega. Inokuleerimine standardsöötmel. Rikastamine — ümberkülv isoleerivale agarile — identifitseerimine. |5 | Enteroviiruste esinemine | 10 l vees | — | 0 | | Kontsentreerimine filtreerimisega, flokulatsiooni või tsentrifuugimisega ning kinnitamine. |Füüsikalis-keemilised näitajad:6 | pH | | — | 6-9 | | Elektromeetriline meetod kalibreerimisega pH 7 ja 9 juures. |7 | Värvus | | — | Ebatavalisi värvuse muutusi ei esine | Iga kahe nädala tagant | Visuaalne uuring või fotomeetriline määramine Pt. Co skaalal. || | | — | — | | |8 | Mineraalõlide esinemine | mg/l | — | Veepinnal puudub silmaga nähtav õlikile ja spetsiifilist lõhna pole | Iga kahe nädala tagant | Visuaalne ja olfaktoorne uuring või ekstraheerimine ning kuivjääkide kaalumine. || | | ≤ 0,3 | — | | |9 | Metüleensinisega reageerivate pindaktiivsete ainete kogus vees | mg/l (laurüülsulfaadiga) | — | Ei tohi tekitada püsivat vahtu | Iga kahe nädala tagant | Visuaalne uuring või absorptsioonspektrofotomeetriline määramine metüleensinisega. || | | ≤ 0,3 | — | | |10 | Fenoolid | mg/l C6H5OH | — | Spetsiifilist lõhna pole | Iga kahe nädala tagant | Spetsiifilise fenoolilõhna puudumise kontroll või spektrofotomeetriline määramine 4-aminoantipüriiniga (4 AAP). || | | ≤ 0,005 | ≤ 0,05 | | |11 | Läbipaistvus | m | 2 | 1 | Iga kahe nädala tagant | Secchi ketas. |12 | Lahustunud hapnik, | % küllastusastmest | 80-120 | — | | Winkleri meetod või elektromeetriline meetod (hapniku määramine). |13 | Naftasaaduste jäägid ja hõljuvad esemed nagu puit, plastesemed, pudelid, klaas-, plast-, kummi- või mis tahes muust materjalist mahutid. Jäätmed ja killud | Puuduvad | | Iga kahe nädala tagant | Visuaalne kontroll. |14 | Ammoonium, | NH4mg/l | | | | Absorptsioonspektrofotomeetriline määramine Nessleri reaktiiviga või indofenoolsinisega. |15 | Kjeldahli lämmastik, | NH4mg/l | | | | Kjeldahli meetod. |Muud reostusele viitavad ained16 | Pestitsiidid (paratioon, HCH, dieldriin), | mg/l | | | | Ekstraheerimine sobivate lahustitega ning kromatograafiline määramine. |17 | Raskmetallid: | | | | || —arseen | (As), mg/l | | | | Aatomabsorptsioon, võimaluse korral eelneva ekstraheerimisega || —kaadmium | (Cd) | | | || —kroom VI | (Cr VI) | | | || —plii | (Pb) | | | || —elavhõbe | (Hg) | | | |18 | Tsüaniid, | mg/l Cn | | | | Absorptsioonpektrofotomeetriline määramine konkreetse reaktiiviga |19 | Nitraadid ja fosfaadid | N(NO3) (PO4), mg/l | | | | Absorptsioonpektrofotomeetriline määramine konkreetse reaktiiviga |--------------------------------------------------