title: Nõukogu direktiiv, 16. september 1985, teatavat farmaatsiaalast tegevust käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31985L0432

Euroopa Liidu Teataja L 253 , 24/09/1985 Lk 0034 - 0036 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 6 Köide 2 Lk 0111  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 06 Köide 3 Lk 0025  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 6 Köide 2 Lk 0111  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 06 Köide 3 Lk 0025

		Nõukogu direktiiv,16. september 1985,teatavat farmaatsiaalast tegevust käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta(85/432/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 49 ja 57,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:isik, kellel on farmaatsiaalane diplom, tunnistus või muu kvalifikatsiooni tõendav dokument, on ravimite alal spetsialist ja tal peab põhimõtteliselt olema võimalus tegelda sellealase tegevusega vähemalt miinimumi piires kõikides liikmesriikides; sellise miinimumi määratlemisel ei piirata käesoleva direktiiviga tegevusalasid, millega farmatseudid liikmesriikides tegelda võivad, eelkõige seoses meditsiinilis-bioloogilise analüüsiga, ega anta farmatseutidele ainuõigust, sest ainuõiguse andmine kuulub jätkuvalt üksnes liikmesriikide pädevusse;käesoleva direktiiviga ei tagata ka kõikide farmaatsia valdkonnas tegevuse alustamise ja tegutsemise tingimuste kooskõlastamist; eelkõige jäävad liikmesriikide pädevusse apteekide geograafilise jaotuse ja ravimite tarnimise ainuõiguse määramine;nõukogu 16. septembri 1985. aasta direktiiviga 85/433/EMÜ, mis käsitleb farmaatsiaalaste diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikust tunnustamist ja mis sisaldab meetmeid teatava farmaatsiaalase tegevusega seotud asutamisõiguse kasutamise hõlbustamiseks, [4] nõutavate farmaatsiaalaste diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikust tunnustamist silmas pidades võimaldab liikmesriikide koolituskursuste võrreldavus piirduda sellealase kooskõlastamise puhul tingimusega pidada kinni miinimumnõuetest ja jätta liikmesriikidele vabadus korraldada õppetööd vastavalt oma soovile;käesolev direktiiv ei takista liikmesriikidel nõuda lisakoolitust kooskõlastamise miinimumpiiridest väljapoole jääva tegevuse alustamiseks; seepärast võib sellist nõuet esitav vastuvõttev liikmesriik kohaldada seda nende liikmesriikide kodanike suhtes, kellel on mõni direktiivi 85/433/EMÜ artiklis 4 nimetatud diplomitest;käesoleva direktiiviga ettenähtud kooskõlastamine hõlmab kutsealast kvalifikatsiooni; nimetatud kvalifikatsiooni osas ei tee enamik liikmesriike praegu vahet spetsialistidel, kes tegutsevad palgatöötajatena, ja spetsialistidel, kes on füüsilisest isikust ettevõtjad; sel põhjusel näib olevat vajalik laiendada käesoleva direktiivi kohaldamisala palgatöötajatest spetsialistidele;liikmesriikides töötatakse välja täiendkoolitust, mille eesmärk on laiendada teatavaid farmatseutide koolituse jooksul saadud teadmiste valdkondi; farmaatsiaalaste diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikust tunnustamist silmas pidades ja selleks, et kõik selle kutsealaga tegelevad liikmesriikide kodanikud oleksid võrdses seisus, tuleb farmaatsiaalase koolituse nõudeid teataval määral kooskõlastada juhul, kui teatavad spetsialistide koolituse vormid on mitmes liikmesriigis ühised ja selline koolitus võib anda õiguse kasutada spetsialisti kutsenimetust, ilma et kõnealune koolitus oleks kooskõlastamise miinimumpiiridesse kuuluvate tegevuste alustamise tingimuseks; selles etapis ei näi selline kooskõlastamine võimalik, kuid koos asjaomase vastastikuse tunnustamisega moodustab see eesmärgi, mis tuleks võimalikult kiiresti saavutada,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Liikmesriigid tagavad, et artiklis 2 sätestatud tingimustele vastava farmaatsiaalase diplomi, tunnistuse või muu ülikooliharidust või kvalifikatsiooni tõendava dokumendi omanikul on õigus alustada vähemalt lõikes 2 nimetatud tegevusi ja nendega tegelda, kui temalt ei nõuta vajaduse korral täiendavat erialast kogemust.2. Lõikes 1 nimetatud tegevused on:- ravimite ravimvormi valmistamine,- ravimite tootmine ja katsetamine,- ravimite katsetamine laborites,- ravimite ladustamine, säilitamine ja turustamine hulgimüügietapis,- ravimite valmistamine, katsetamine, ladustamine ja tarnimine üldsusele avatud apteekides,- ravimite valmistamine, katsetamine, ladustamine ja väljastamine haiglates,- ravimeid käsitleva teabe ja nõu andmine.3. Kui käesoleva direktiivi vastuvõtmise ajal on liikmesriigis kasutusel katsetel põhinev konkurentsisüsteem, mille eesmärk on valida lõikes 1 nimetatud dokumentide omanike seast välja isikud, kes määratakse kontrollima siseriikliku geograafilise jaotuse süsteemi alusel loodavaid uusi apteeke, võib kõnealune liikmesriik erandina lõikest 1 sellise konkurentsisüsteemi säilitada ja kohustada artikli 2 lõikes 1 ja direktiivi 85/433/EMÜ artiklis 6 nimetatud farmaatsiaalaseid diplomeid, tunnistusi ja muid kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente omavaid teiste liikmesriikide kodanikke sellisel konkursil osalema.Artikkel 2Liikmesriigid seavad artiklis 1 nimetatud diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide väljaandmisele järgmised miinimumtingimused.1. Diplomi, tunnistuse või muu kvalifikatsiooni tõendava dokumendi saamisega lõppev koolitus tagab:a) piisavad teadmised ravimitest ja ravimite valmistamisel kasutatavatest ainetest;b) piisavad teadmised farmaatsiatehnoloogiast ning ravimite füüsikalisest, keemilisest, bioloogilisest ja mikrobioloogilisest uurimisest;c) piisavad teadmised ravimi muutumisest ja toimest, toksiliste ainete mõjust ja ravimite kasutamisest;d) piisavad teadmised ravimitega seotud teaduslike andmete hindamisest, et nende teadmiste põhjal oleks võimalik anda asjakohast teavet;e) piisavad teadmised apteekripraksisega seotud juriidilistest ja muudest nõuetest.2. Koolituse alustamiseks peab kandidaadil olema diplom või tunnistus, mille alusel võib ta vastu võtta liikmesriigi ülikoolidesse või samatasemeliseks tunnistatud kõrgkoolidesse asjaomasele õppekursusele.3. Diplom, tunnistus või muu kvalifikatsiooni tõendav dokument peab tõendama vähemalt viieaastase koolituskursuse lõpetamist, mis sisaldab:- vähemalt nelja-aastast teoreetilist ja praktilist täisajaga kursust ülikoolis, samatasemeliseks tunnistatud kõrgkoolis või ülikooli järelevalve all,- vähemalt kuuekuulist täiendkoolitust üldsusele avatud apteegis või haiglas kõnealuse haigla farmaatsiaosakonna järelevalve all.4. Erandina punktist 3:a) kui käesoleva direktiivi vastuvõtmise ajal eksisteerib liikmesriigis üheaegselt kaks koolituskursust, millest üks on viieaastane ja teine nelja-aastane, loetakse nelja-aastase koolituskursuse lõpetamist tõendavat diplomit, tunnistust või muud kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti vastavaks punktis 3 nimetatud kestust käsitlevale nõudele, tingimusel et kõnealuse kahe koolituskursuse lõpetamist tõendavaid diplomeid, tunnistusi ja muid kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente tunnustatakse kõnealuses riigis võrdsetena;b) kui liikmesriigil ei ole võimalik anda kuuekuulist täiendkoolitust põhjusel, et koolitusasutuste naabruses asuvates üldsusele avatud apteekides ja haiglates pole piisavalt kohti, võib kõnealune liikmesriik viie aasta jooksul pärast artiklis 5 sätestatud tähtaja möödumist näha ette, et maksimaalselt pool nimetatud koolitusajast võib hõlmata farmatseudina tegutsemist ravimeid tootvas ettevõttes.5. Punktis 3 nimetatud koolituskursus peab hõlmama vähemalt teoreetilist ja praktilist koolitust järgmistes õppeainetes:- taime- ja loomabioloogia,- füüsika,- üld- ja anorgaaniline keemia,- orgaaniline keemia,- analüütiline keemia,- farmaatsiakeemia, sealhulgas ravimianalüüs,- üldine ja rakenduslik biokeemia (meditsiiniline),- anatoomia ja füsioloogia; meditsiiniterminoloogia,- mikrobioloogia,- farmakoloogia ja farmakoteraapia,- farmaatsiatehnoloogia,- toksikoloogia,- farmakognoosia,- õigusaktid ja vajaduse korral kutse-eetika.Teoreetilise ja praktilise koolituse vahelisest tasakaalust lähtudes tuleb kõikide õppeainete osas pöörata piisavat tähelepanu teooriale, et säilitada koolituse akadeemiline laad.Artikkel 3Hiljemalt kolme aasta pärast alates artiklis 5 sätestatud tähtaja möödumisest esitab komisjon nõukogule asjakohased ettepanekud farmaatsiaalase spetsialiseerumise ja eelkõige haiglafarmaatsia kohta. Nõukogu vaatab need ettepanekud läbi ühe aasta jooksul.Artikkel 4Käesolevat direktiivi kohaldatakse ka nende liikmesriikide kodanike suhtes, kes nõukogu 15. oktoobri 1968. aasta määruse (EMÜ) nr 1612/68 (töötajate liikumisvabaduse kohta ühenduses) [5] kohaselt tegelevad või kavatsevad tegelda mõne direktiivi 85/433/EMÜ artiklis 1 nimetatud tegevusega palgatöötajatena.Artikkel 51. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud meetmed enne 1. oktoobrit 1987. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 6Kui liikmesriigil on käesoleva direktiivi kohaldamisel teatavates valdkondades suuri raskusi, uurib komisjon neid raskusi koos selle riigiga ja taotleb nõukogu otsuse 75/320/EMÜ [6] alusel moodustatud farmaatsiakomitee arvamust.Vajaduse korral esitab komisjon nõukogule asjakohaseid ettepanekuid.Artikkel 7Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 16. september 1985Nõukogu nimeleesistujaM. Fischbach[1] EÜT C 35, 18.2.1981, lk 3.[2] EÜT C 277, 17.10.1983, lk 160.[3] EÜT C 230, 10.9.1981, lk 10.[4] EÜT L 253, 24.9.1985, lk 37.[5] EÜT L 257, 19.10.1968, lk 2.[6] EÜT L 147, 9.6.1975, lk 23.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 76/432/EMÜ, 6. aprill 1976, põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite piduriseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31976L0432

Euroopa Liidu Teataja L 122 , 08/05/1976 Lk 0001 - 0014 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 5 Lk 0003  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 3 Lk 0206  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 5 Lk 0003  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 5 Lk 0005  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 5 Lk 0005

		Nõukogu direktiiv 76/432/EMÜ,6. aprill 1976,põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite piduriseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohtaEUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:tehnilised nõuded, millele traktorid peavad siseriiklike õigusaktide kohaselt vastama, kehtivad muu hulgas ka nende piduriseadmete kohta;kõnealused nõuded on liikmesriigiti erinevad; seetõttu on vaja, et kõik liikmesriigid võtaksid lisaks olemasolevatele eeskirjadele või nende asemel vastu ühesugused nõuded, et eelkõige oleks võimalik iga traktoritüübi suhtes rakendada nõukogu 4. märtsi 1974. aasta direktiiviga 74/150/EMÜ (põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) [3] ettenähtud EMÜ tüübikinnitusmenetlust;ühtlustatud nõuded on ette nähtud eelkõige selleks, et parandada liiklus- ja tööohutust kogu ühenduses;traktoreid käsitlevate siseriiklike õigusaktide ühtlustamine eeldab iga liikmesriigi territooriumil ühiste nõuete kohaselt tehtud ülevaatuste vastastikust tunnustamist; süsteemi tõrgeteta toimimiseks tuleb neid nõudeid kõigis liikmesriikides kohaldada samast kuupäevast alates,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. "Põllu- või metsamajanduslik traktor" on mis tahes rataste või roomikutega varustatud mootorsõiduk, millel on vähemalt kaks telge ja mille tähtsaim omadus on veojõud ning mis on spetsiaalselt kavandatud vedama, lükkama, kandma või kasutama teatavaid põllu- või metsamajanduses kasutatavaid tööriistu, masinaid või haagiseid. See võib olla ette nähtud koorma või reisijate veoks.2. Käesolevat direktiivi kohaldatakse üksnes selliste eelmises lõikes määratletud traktorite suhtes, mis on varustatud õhkrehvidega ning millel on kaks telge ja mille maksimaalne valmistajakiirus on 6–25 km/h.Artikkel 2Ükski liikmesriik ei tohi keelduda traktorile EMÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest piduriseadmetega seotud põhjustel, kui traktor on varustatud I–IV lisas nimetatud seadmetega, mis vastavad kõnealustes lisades ettenähtud nõuetele.Artikkel 3Ükski liikmesriik ei tohi keelduda traktori registreerimisest või keelata selle müümist või kasutuselevõtmist või kasutamist piduriseadmetega seotud põhjustel, kui sellised traktorid on varustatud I–IV lisas nimetatud seadmetega, mis vastavad kõnealustes lisades ettenähtud nõuetele.Artikkel 4Traktorile tüübikinnituse andnud liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tagada informeeritus kõikidest I lisa punktis 1.1 nimetatud osades või karakteristikutes tehtud muudatustest. Kõnealuse liikmesriigi pädevad asutused otsustavad muudatustega traktoritüübi uuesti katsetamise ning uue katseprotokolli koostamise vajaduse üle. Kui selliste katsete järel ilmneb kõrvalekaldumine käesoleva direktiivi nõuetest, siis muudatust ei kinnitata.Artikkel 5Muudatused, mis on vajalikud lisades esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu nõukogu direktiivi 74/150/EMÜ artiklis 13 sätestatud korras.Artikkel 61. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid 1. jaanuariks 1977 ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. oktoobrist 1977.2. Pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist tagavad liikmesriigid komisjoni piisavalt varase informeerimise kõigist käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas liikmesriigi poolt vastu võtta kavatsetavate õigusaktide eelnõudest, et komisjon jõuaks esitada oma seisukohad.Artikkel 7Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 6. aprill 1976Nõukogu nimeleesistujaG. Thorn[1] EÜT C 5, 8.1.1975, lk 54.[2] EÜT C 62, 15.3.1975, lk 29.[3] EÜT L 84, 28.3.1974, lk 10.--------------------------------------------------I LISAMÕISTED, EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE, EMÜ TÜÜBIKINNITUS, KONSTRUKTSIOONI- JA PAIGALDUSNÕUDED1. MÕISTED1.1. Traktoritüüp seoses piduriseadmetegaTraktoritüüp seoses piduriseadmetega – traktorid, mis ei erine järgmiste oluliste omaduste poolest:1.1.1. tühimass, nagu on määratletud punktis 1.18;1.1.2. täismass, nagu on määratletud punktis 1.16;1.1.3. massi jaotumine telgede vahel;1.1.4. igale teljele rakenduv suurim lubatud täismass;1.1.5. maksimaalne valmistajakiirus;1.1.6. eri tüüpi piduriseade (eelkõige haagise pidurdamiseks ettenähtud seadmete olemasolu või puudumine);1.1.7. pidurdatavate telgede arv ja paigutus;1.1.8. mootoritüüp;1.1.9. maksimaalsele kiirusele vastav jõuülekandearv,1.1.10. rehvi mõõtmed (pidurdatavad teljed).1.2. PiduriseadePiduriseade – osade kombinatsioon, mille ülesanne on järk-järgult vähendada liikuva traktori kiirust või see peatada või hoida juba peatatud traktor seisvana. Kõnealused funktsioonid on kindlaks määratud punktis 4.1.2. Seade koosneb pidurdusseadisest, jõuülekandest ja tegelikust pidurist.1.3. Reguleeritav pidurdamineReguleeritav pidurdamine – pidurdamine, mille kestel seadme tavapärases töövahemikus pidurite rakendamisel või lahutamisel:1.3.1. saab juht pidurdusseadise abil igal ajal suurendada või vähendada pidurdusjõudu;1.3.2. pidurdusjõud toimib pidurdusseadise toimega samas suunas (monotoonne funktsioon);1.3.3. saab pidurdusjõudu kergesti ja piisava täpsusega reguleerida.1.4. PidurdusseadisPidurdusseadis – juhi poolt otse käivitatav osa, mis varustab jõuülekannet pidurdamiseks või pidurduse reguleerimiseks vajaliku energiaga. Kõnealune energia võib olla juhi lihasjõud või juhi poolt kontrollitavast muust allikast pärit energia või kõnealuste eri energialiikide kombinatsioon.1.5. JõuülekanneJõuülekanne – pidurdusseadise ja piduri vahel paiknev ning nende toimet ühendav osade kombinatsioon. Jõuülekanne võib olla mehaaniline, hüdrauliline, pneumaatiline, elektriline või segatüüpi. Kui pidurdusjõud saadakse energiaallikast või energiaallika abil, mis ei sõltu juhist, kuid on tema poolt reguleeritav, siis loetakse ka seadmes olev energiavaru jõuülekande osaks.1.6. PidurPidur – osa, milles kujunevad välja sõiduki liikumisele vastumõju avaldavad jõud. See võib olla hõõrdpidur (kui jõud tekitatakse traktori kahe üksteise suhtes liikuva osa hõõrdumisel), elektriline pidur (kui jõu tekitaja on elektromagnetiline toime traktori kahe osa vahel, mis teineteise suhtes liiguvad, kuid ei puutu kokku), hüdroajamiga pidur (kui jõud tekivad vedeliku toimel traktori kahe üksteise suhtes suhteliselt liikuva osa vahel) või mootorpidur (kui pidurdusjõud tulenevad mootori pidurdamistoime juhitavast suurenemisest, mis kantakse üle ratastele). Seade, mis lukustab mehaaniliselt traktori jõuülekande, kuid mida ei saa kasutada traktori liikumisel, loetakse seisupiduriks.1.7. Piduriseadmete eri tüübidPiduriseadmete eri tüübid – seadmed, mis erinevad järgmiste oluliste tunnuste poolest:1.7.1. ühe või mitme osa omadused, näiteks materjal, kuju või suurus;1.7.2. osade paigutus.1.8. Pidurisüsteemi osaPidurisüsteemi osa – üks üksikosadest, mis kokkumonteerituna moodustavad piduriseadme.1.9. AhelpidurdusAhelpidurdus – autorongide pidurdus seadme abil, millel on järgmised karakteristikud:1.9.1. astmelistelt käivitatav ainujuhtimisseadis, mille käivitab juht juhiistmelt ühe käeliigutusega;1.9.2. autorongi sõidukite pidurdamiseks kasutatud energia saadakse samast allikast (see võib olla juhi lihasenergia);1.9.3. piduriseadeldis tagab iga autorongi koosseisus oleva sõiduki samaaegse või sobivalt ajastatud pidurduse, olenemata nende suhtelisest asendist.1.10. OsapidurdamineOsapidurdamine – autorongide pidurdus seadme abil, millel on järgmised karakteristikud:1.10.1. üks juhtseade, mille juht saab oma istmelt ühe liigutusega järk-järgult käivitada;1.10.2. autorongi sõidukite pidurdamiseks kasutatav energia saadakse kahest eri allikast (üks nendest võib olla juhi lihasenergia);1.10.3. piduriseadeldis tagab iga autorongi koosseisus oleva sõiduki samaaegse või sobivalt ajastatud pidurduse, olenemata nende suhtelisest asendist.1.11. Sõltumatu energiaallikaga pidurdusSõltumatu energiaallikaga pidurdus – autorongi pidurdus seadme abil, millel on järgmised karakteristikud:1.11.1. traktori pidurdusseadis, mis on haagismasina pidurdusseadisest sõltumatu; nimetatud seadis on paigaldatud traktorile selliselt, et juht saaks seda juhiistmelt kergesti käivitada;1.11.2. haagismasinate pidurdamiseks kasutatud energia ei ole juhi lihasenergia.1.12. Sõltumatu pidurdusSõltumatu pidurdus – autorongide pidurdus seadme abil, millel on järgmised karakteristikud:1.12.1. traktori pidurdusseadis, mis on sõltumatu haagise pidurdusseadisest, mis on kõikidel juhtudel paigaldatud traktorile selliselt, et juht saaks seda juhiistmelt kergesti käivitada;1.12.2. haagismasinate pidurdamiseks kasutatud energia ei ole juhi lihasenergia.1.13. AutomaatpidurdusAutomaatpidurdus – haagismasina või haagismasinate automaatne pidurdus, mis tekib ühendatud autorongi osade üksteisest eraldumisel, kaasa arvatud eraldumine haakeseadise murdumise tõttu, ilma et see mõjutaks autorongi ülejäänud osa pidurdustõhusust.1.14. PealejooksupidurdusPealejooksupidurdus – pidurdus jõudude abil, mis tekivad liikuva haagise lähenemisel traktorile.1.15. Täismassiga traktorTäismassiga traktor – suurima lubatud massiga traktor, kui ei ole kindlaks määratud teisiti.1.16. TäismassTäismass – tootja poolt kindlaksmääratud tehniliselt lubatud suurim mass (kõnealune mass võib olla suurem kui suurim lubatud täismass).1.17. Tühimassiga traktorTühimassiga traktor – täispaakide ja -radiaatoritega töökorras traktor, mille juhi mass on 75 kg, kuid mis on ilma reisijate, lisaseadmete või koormata.1.18. TühimassTühimass – on tühja traktori mass.2. EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE2.1. Traktoritüübi EMÜ tüübikinnituse taotluse peab piduriseadme puhul esitama tootja või tema volitatud esindaja.2.2. Tüübikinnitustaotlusega peavad kaasas olema järgmised dokumendid kolmes eksemplaris:2.2.1. traktoritüübi kirjeldus vastavalt punktides 1.1.1–1.1.10 nimetatule. Esitada tuleb ka tootja või tema volitatud esindaja poolt traktoritüübile antud numbrid ja/või sümbolid;2.2.2. piduriseadme moodustavate ja nõuetekohaselt määratletud osade loetelu;2.2.3. piduriseadme joonis, millel on näidatud iga osa asukoht traktoris ja mis võimaldab erinevaid osasid kergesti paigaldada ja kindlaks määrata.2.3. Esitada tuleb ka järgmised:2.3.1. kinnitatava traktoriliigile tüüpiline traktor;2.3.2. nõutavad joonised maksimaalselt formaadis A4 (210 × 297 mm) või nimetatud formaadiks kokku voldituna ja vastavas mõõtkavas joonestatuna.3. EMÜ TÜÜBIKINNITUSEMÜ tüübikinnitustunnistusele lisatakse V lisas esitatud vorm.4. KONSTRUKTSIOONI- JA PAIGALDUSNÕUDED4.1. Üldine4.1.1. Piduriseade4.1.1.1. Piduriseade peab olema konstrueeritud, ehitatud ja paigaldatud nii, et traktor vastaks tavapärastes kasutustingimustes, võimalikust vibratsioonist olenemata, käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele.4.1.1.2. Eelkõige peab piduriseade olema konstrueeritud, ehitatud ja paigaldatud nii, et see oleks korrosiooni- ja vananemiskindel.4.1.2. Piduriseadme toimiminePunktis 1.2 määratletud piduriseade peab vastama järgmistele tingimustele:4.1.2.1. Sõidupidur4.1.2.1.1. Sõidupidur peab võimaldama traktori liikumise kontrollimist ja traktori peatamist ohutult, kiiresti ja tõhusalt mis tahes maksimaalse valmistajakiiruse ja lubatud koorma korral nii tõusu kui ka languse puhul. Seadet peab olema võimalik reguleerida. Need tingimused loetakse täidetuks, kui on järgitud II lisa nõudeid.Juht peab saama kasutada sõidupidurit oma istmelt ja säilitama vähemalt ühe käega kontrolli traktori juhtimisseadme üle. Traktori sõidupidur võib sisaldada nii parema kui ka vasaku käe jaoks ettenähtud seadmeid. Neid peab olema võimalik ühendada, et neid saaks käivitada ühe toiminguga, ja samuti uuesti lahti ühendada.Igal seadmel, nii parema kui ka vasaku käe omal, peab olema kas manuaalne või automaatne reguleerimissüsteem, millega oleks võimalik pidurite tasakaalu lihtsalt taastada.4.1.2.2. Seisupidur4.1.2.2.1. Seisupidur peab võimaldama traktori mis tahes tõusu või languse puhul paigal hoida isegi juhi puudumise korral, kusjuures piduri tööpinnad hoitakse lukustusasendis puhtmehaanilise seadme abil. See on võimalik jõuülekannet mõjutava piduri abil. Juht peab saama seisupidurit kasutada oma istekohalt; vajaliku toimivuse saavutamiseks on lubatud toiminguid korrata.4.2. Piduriseadmete karakteristikud4.2.1. Traktori piduriseadmete kogum peab vastama sõidu- ja seisupiduri suhtes kehtivatele nõuetele.4.2.2. Sõidu- ja seisupiduriseadmetel võivad olla ühised osad juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:4.2.2.1. peab olema vähemalt kaks juhtseadet, mis teineteisest ei sõltu ning on juhile juhiistmelt kergesti ligipääsetavad; see nõue peab olema täidetud ka juhul, kui juht kannab turvavööd;4.2.2.2. mis tahes muu osa kui pidurite purunemise korral (nagu on määratletud punktis 1.6) või sõidupiduriseadme igasuguse muu rikke korral (talitlushäire, energiavaru osaline või täielik ammendumine) peab olema võimalik traktor peatada aeglustusega, mis on vähemalt 50 % II lisa punktis 2.1.1 sätestatud väärtusest.Need tingimused on täidetud, kui pidurduse jääktõhusus saavutatakse keskpikitasapinna mõlemal küljel asuvatel ratastel (ilma et traktor oma kursist kõrvale kalduks).Käesoleva jao kohaldamisel ei peeta hoova ja nuki koostude või sarnaste koostude, mille abil pidureid kasutatakse, purunemist tõenäoliseks.4.2.3. Muu energia kui juhi lihasjõu kasutamise korral piisab ühest sellisest energiaallikast (hüdropump, õhukompressor jne), kui punkti 4.2.2 nõuded on täidetud.4.2.4. Sõidupiduriseade peab toimima vähemalt ühe telje mõlemale rattale.4.2.5. Sõidupiduriseadme toime peab jaotuma telgede vahel nii, et see toimiks ühe telje ratastele sümmeetriliselt traktori keskpikitasapinna suhtes.4.2.6. Sõidupiduriseade ja seisupiduriseade peavad toimima pidurduspindadele, mis on ratastega piisavalt tugevate osade abil püsivalt ühendatud. Pidurduspind ei tohi olla ratastest lahutatav.Kui pidurdamine toimib ühe telje suhtes, tuleb diferentsiaal paigaldada sõidupiduri ja selle telje rataste vahele; kui pidurdamine toimib kahe telje suhtes, võib diferentsiaali paigaldada sõidupiduri ja ühe telje rataste vahele.4.2.7. Pidurite kulumist peab saama kergesti kompenseerida manuaalse või automaatse reguleerimissüsteemi abil. Peale selle peab juhtseadmel ning jõuülekande ja pidurite osadel olema käigupikkuse varu, mis pidurite kuumenemise või piduri hõõrdkatete teatava kulumisastme juures tagab tõhusa pidurdamise ilma vahetu reguleerimiseta.4.2.8. Hüdroajamiga pidurite puhul peavad vedelikumahutite täiteavad olema kergesti ligipääsetavad; peale selle peavad varuvedeliku mahutid olema valmistatud nii, et varuvedeliku taset saaks kergesti kontrollida mahuteid avamata.4.2.9. Igal salvestatud energia arvel käivitatava piduriga traktoril, mille ettenähtud pidurdustõhusust ei ole võimalik ilma varuenergiata saavutada, peab lisaks võimalikule manomeetrile olema nähtavat või kuuldavat signaali edastav hoiatusseadis, kui energia seadme ükskõik millises piduriventiilile eelnevas osas langeb alla 65 % normaalväärtusest või veelgi madalamale. Kõnealune seade peab olema otse ja püsivalt vooluahelasse ühendatud.4.2.10. Ilma et see piiraks punkti 4.1.2.1 nõuete kohaldamist, peab energiavaru juhul, kui abienergiaallika kasutamine on piduriseadme toimimiseks oluline, suutma mootori seiskumise korral tagada sellise pidurdustõhususe säilimise, millest piisab traktori peatamiseks ettenähtud tingimustel.4.2.11. Abiseadmed peavad saama energiat ainult sellisel viisil, et nende töötamine isegi energiaallika rikke korral ei põhjustaks piduriseadmeid toitva varuenergia langemist alla punktis 4.2.9 nimetatud taset.--------------------------------------------------II LISAPIDURDAMISKATSED JA PIDURISEADMETE TÕHUSUS1. PIDURDAMISKATSED1.1. Üldine1.1.1. Piduriseadmete ettenähtud tõhususe aluseks võetakse peatumisteekond. Peatumisteekond on vahemaa, mille traktor läbib alates hetkest, mil juht alustab piduri juhtseadme käivitamist, kuni traktori peatumishetkeni.Seisupiduriseadme ettenähtud tõhususe aluseks on võime hoida traktorit paigal nii tõusul kui ka langusel.1.1.2. Traktori tüübikinnituse korral mõõdetakse pidurdustõhusust teekatsetustel, mille tingimused on järgmised:1.1.2.1. traktori massist tulenev seisund peab vastama tüübikatsetuses ettenähtud tingimustele ning kajastuma katseprotokollis;1.1.2.2. katsetamise ajal ei tohi piduri juhtseadmele ettenähtud tõhususe saavutamiseks rakendatav jõud olla suurem kui 60 daN piduripedaali puhul ja 40 daN käsipiduri puhul;1.1.2.3. teekate peab võimaldama head haardumist;1.1.2.4. katsetamise ajal ei tohi olla tulemusi mõjutavat tuult;1.1.2.5. katsetamise alguses peavad rehvid olema jahtunud ning nende rõhk peab vastama seisva traktori rataste tegeliku koormuse puhul ettenähtud rõhule;1.1.2.6. ettenähtud tõhusus peab olema saavutatav rataste lukustumiseta, traktori kursist kõrvalekaldumiseta ning tavapärasest erineva vibratsioonita.1.1.3. Katsete ajal peavad traktoril olema kõik tootja poolt haagismasina piduriseadme toimimiseks ettenähtud osad, nagu sellele on viidatud I lisa punktides 1.9, 1.10, 1.11 ja 1.12.1.2. 0 tüübi katsetus(tavaline tõhususkatse jahtunud piduritega)1.2.1. Üldine1.2.1.1. Katse alguses peavad pidurid olema jahtunud. Pidur loetakse jahtunuks, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:1.2.1.1.1. kettal või trumli välispinnal mõõdetud temperatuur peab olema alla 100 °C;1.2.1.1.2. täielikult suletud pidurite puhul, kaasa arvatud õlipidurid, peab temperatuur korpusest väljaspool olema alla 50 °C;1.2.1.1.3. pidurid peavad olema ühe tunni kasutamata.1.2.1.2. Pidurdamiskatse ajal ei tohi pidurdamata telge, kui seda saab lahutada, ühendada pidurdatava teljega.1.2.1.3. Katsetingimused on järgmised:1.2.1.3.1. traktor peab olema suurima täismassiga ning pidurdamata telje kohta peab samuti olema tehniliselt lubatud täismass; pidurdatava telje rattad peavad olema varustatud suurimate tootja poolt antud traktori jaoks ettenähtud rehvidega. Kõikide ratastega pidurdavate traktorite puhul peab esiteljel olema suurim tehniliselt lubatud täismass;1.2.1.3.2. katset tuleb korrata tühimassiga traktoriga, millel on ainult juht ja vajaduse korral katsetulemuste kontrollimise eest vastutav isik; traktor peab olema varustatud suurimate tootja poolt soovitatud rehvidega;1.2.1.3.3. minimaalse tõhususe piirväärtused, mis on saadud nii tühi- kui täismassiga traktori katsetamisel, on esitatud punktis 2.1.1;1.2.1.3.4. tee peab olema ühtlane.1.2.2. 0 tüübi katsetus tuleb teha järgmistel tingimustel:1.2.2.1. maksimaalsel valmistajakiirusel tühikäigul;1.2.2.2. katsekiiruse puhul on lubatud hälve ± 10 %;1.2.2.3. tuleb saavutada ettenähtud vähim tõhusus.1.3. I tüübi katsetus(pidurdustõhususe vähenemiskatse)1.3.1. Täismassiga traktorite katsetamisel peab energiatoide olema võrdväärne sama ajavahemiku jooksul registreeritud energiatoitega täismassiga traktoril, mis liigub keskmise kiirusega 80 % ± 5 % 0 tüübi katsetuse jaoks sätestatud kiirusest 1 km pikkusel 10 % kaldega teel tühikäigul.1.3.2. Katse lõpus mõõdetakse sõidupiduriseadme jääktõhusust samadel tingimustel nagu 0 tüübi katsetuses tühikäigul (temperatuuritingimused võivad muidugi erineda).2. PIDURISEADMETE TÕHUSUS2.1. Sõidupiduriseadmed2.1.1. Traktorite sõidupidurid peavad:2.1.1.1. 0 tüübi katsetuse tingimustel saavutama keskmise aeglustuse, mis arvutatakse peatumisteekonna alusel ja mis on vähemalt 2,4 m/s2;2.1.1.2. pärast I tüübi katsetust saavutama jääktõhususe, mis ei ole alla 75 % ettenähtud jääktõhususest ja alla 60 % 0 tüübi katsetuse ajal registreeritud väärtusest (tühikäigul).2.2. Seisupiduriseadmed2.2.1. Seisupiduriseade peab ka juhul, kui see on kombineeritud ühega muudest piduriseadmetest, võimaldama täismassiga traktorit paigal hoida 18 % tõusul või langusel.2.2.2. Traktoritel, millel on lubatud ühe või mitme haagise haakeseadmed, peab seisupiduriseade suutma hoida tühimassiga traktori ja sama massiga (mitte üle kolme tonni) pidurdamata haagise kombinatsiooni paigal 12 % tõusul või langusel.2.2.3. Ettenähtud tõhususe saavutamiseks mitut käivitamist vajava seisupiduriseadme võib lugeda vastuvõetavaks.--------------------------------------------------III LISAVEDRUAKUD1. MÕISTEVedruakud – piduriseadmed, mis saavad pidurdamiseks vajaliku energia akumulaatorina toimiva ühe või mitme vedru abil.2. ERINÕUDED2.1. Vedruakut ei kasutata sõidupidurina.2.2. Ükski rõhu piirväärtuse võimalik väike muutus piduri survekambri toiteahelas ei tohi põhjustada pidurdusjõu märgatavat muutumist.2.3. Vedru survekambri toiteahelas peab olema energiaallikas, mis ei toida muid seadmeid ega seadiseid. Seda nõuet ei kohaldata, kui vedrusid on võimalik kahe või mitme sõltumatu süsteemi abil kokkusurutud asendis hoida.2.4. Seade peab olema konstrueeritud nii, et pidureid on võimalik rakendada ja vabastada vähemalt kolm korda alates suurima valmistajarõhuga võrdsest algrõhust vedru survekambris. Selle nõude täitmisel peavad pidurid olema võimalikult täpseks reguleeritud.2.5. Rõhk survekambris, millest väiksema rõhu puhul vedrud hakkavad käitama pidureid, mis on võimalikult täpseks reguleeritud, ei tohi olla suurem kui 80 % tavapäraselt kasutatava rõhu minimaalsest tasemest.2.6. Rõhu langemisel survekambris tasemeni, mis paneb piduriosad liikuma, peab käivituma hoiatusseadis. Selle nõude täitmisel võib kasutada I lisa punktis 4.2.9 nimetatud hoiatusseadist.2.7. Vedruakudega varustatud traktorid, millega on lubatud vedada ahelpidurdust või osapidurdust võimaldavate piduritega haagiseid, peab vedruakude automaatne rakendumine esile kutsuma haagise pidurite rakendumise.3. VABASTUSSEADE3.1. Vedruakud peavad olema projekteeritud nii, et rikke korral oleks võimalik need tavapärast juhtseadet kasutamata vabastada. Selleks võib kasutada abiseadet (pneumaatilist, mehaanilist jne).3.2. Sõidukis tuleb hoida tööriista või mutrivõtit, kui see võib olla vajalik punktis 3.1 nimetatud abiseadme töölepanekuks.--------------------------------------------------IV LISASEISUPIDURDUS PIDURISILINDRITE MEHAANILISE LUKUSTUSE TEEL (LUKUSTUSSEADMED)1. MÕISTEPidurisilindrite mehaaniline lukustus – seade, mis kindlustab seisupidurduse piduri kolvivarda mehaanilise kinnikiilumise teel.Mehaaniline lukustumine toimub siis, kui lukustuskamber tühjendatakse suruõhust; mehaaniline lukustusseade peab olema projekteeritud nii, et seda saab vabastada, kui lukustuskambris tekitatakse uuesti ülerõhk.2. ERINÕUDED2.1. Kui rõhk lukustuskambris läheneb mehaanilise lukustuse tasandile, peab tööle hakkama optiline või akustiline signaalsüsteem.2.2. Mehaanilise lukustusseadmega piduri tööseade peab käivituma ükskõik kumma energiaallika abil.2.3. Lukustatud pidurisilinder peab olema vabastatav ainult juhul, kui pidur pärast nimetatud vabastamist kindlasti tööle hakkab.2.4. Lukustuskambrit toitva energiaallika rikke korral peab olema võimalik kasutada abilukustusseadet (näiteks mehaanilist või pneumaatilist), mis kasutab näiteks ühes traktori rehvis olevat õhku.--------------------------------------------------V LISANÄIDIS+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv, 2. mai 1980, millega lubatakse teatavatel juhtudel turustada segasööta pitseerimata pakendites või mahutites

text:
Avis juridique important

|

31980L0511

Official Journal L 126 , 21/05/1980 P. 0014 - 0014 Finnish special edition: Chapter 3 Volume 12 P. 0035  Greek special edition: Chapter 03 Volume 28 P. 0171  Swedish special edition: Chapter 3 Volume 12 P. 0035  Spanish special edition: Chapter 03 Volume 18 P. 0019  Portuguese special edition Chapter 03 Volume 18 P. 0019

KOMISJONI DIREKTIIV,2. mai 1980,millega lubatakse teatavate juhtudel turustada segasööta pitseerimata pakendites või mahutites(80/511/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 21. aprilli 1979. aasta direktiivi 79/373/EMÜ loomadele ettenähtud segasööda turustamise kohta,1 eriti selle artiklit 4,ning arvestades, et:eespool nimetatud direktiivi sätete alusel tuleb segasööta üldjuhul turustada pitseeritud pakendites või mahutites; ühenduse tasandil võib siiski teha kõnealusest eeskirjast erandeid;praegu liikmesriikides toimivate õigusaktidega nähakse ette teatavad erandid kohustusest turustada segasööta pitseeritud pakendites või mahutites; seepärast tuleks direktiivi 73/373/EMÜ sätete rakendamise hõlbustamiseks teha ühenduse tasandil praktilistel või majanduslikel põhjustel põhjendatud erandeid;selleks et tagada segasööda koostise ja kvaliteedi vastavus kehtivatele märgistamist käsitlevatele sätetele, on vaja eristada juhud, mil erandina olemasolevatest sätetest võib segasööta turustada lahtiselt või pitseerimata mahutites, juhtudest, mil segasööta võib turustada kas lahtiselt või pitseerimata pakendites või mahutites;käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise söödakomitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Liikmesriigid sätestavad, et segasööta võib turustada lahtiselt või pitseerimata pakendites või mahutites, kui tegemist on:a) segasöödaga, mis tarnitakse ühelt tootjalt teisele;b) segasöödaga, mis tarnitakse tootjalt pakkimisettevõttesse;c) segasöödaga, mis koosneb teraviljasegust või tervete viljade segust;d) söödabriketiga või lakukiviga;e) kuni 50 kg kaaluvate lõpptarbijale ettenähtud segasöödakogustega, mis võetakse kasutusele otse sellisest pakendist või mahutist, mis enne avamist vastas direktiivi 79/373/EMÜ artikli 4 lõike 1 sätetele.2. Liikmesriigid sätestavad, et segasööta võib turustada lahtiselt või pitseerimata mahutites, kuid mitte pitseerimata pakendites, kui tegemist on:a) segasöödaga, mis tarnitakse tootjalt otse lõpptarbijale;b) melasseeritud söödaga, mis koosneb rohkem kui kolmest komponendist;c) granuleeritud söödaga.Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid 1. jaanuaril 1981 ning teavitavad sellest viivitamata komisjoni.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 2. mai 1980Komisjoni nimelasepresidentFinn GUNDELACH1 EÜT L 86, 6.4.1979, lk 30.


Tähtis õiguslik teade

|

31998L0031

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/31/EÜ, 22. juuni 1998, millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/6/EMÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta

Euroopa Liidu Teataja L 204 , 21/07/1998 Lk 0013 - 0025 CS.ES Peatükk 06 Köide 03 Lk 113  - 125 ET.ES Peatükk 06 Köide 03 Lk 113  - 125 HU.ES Peatükk 06 Köide 03 Lk 113  - 125 LT.ES Peatükk 06 Köide 03 Lk 113  - 125 LV.ES Peatükk 06 Köide 03 Lk 113  - 125 MT.ES Peatükk 06 Köide 03 Lk 113  - 125 PL.ES Peatükk 06 Köide 03 Lk 113  - 125 SK.ES Peatükk 06 Köide 03 Lk 113  - 125 SL.ES Peatükk 06 Köide 03 Lk 113  - 125

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/31/EÜ,22. juuni 1998,millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/6/EMÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 57 lõike 2 esimest ja kolmandat lauset,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]võttes arvesse Euroopa Rahainstituudi arvamust, [3]toimides asutamislepingu artiklis 189b ettenähtud menetluse kohaselt [4]ning arvestades, et:(1) kaupadega kauplemise ja kauba tuletisinstrumentidega seotud riskide suhtes kohaldatakse hetkel nõukogu 18. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/647/EMÜ krediidiasutuste maksevõime suhtarvu kohta; [5] direktiiv 89/647/EMÜ ei kata siiski korralikult nende positsioonidega seotud tururiske; "kauplemisportfelli" mõistet on vaja laiendada kaubapositsioonidele või kauba tuletisinstrumentide positsioonidele, mida hoitakse kauplemiseks ja mis on altid eelkõige tururiskidele; asutused peavad täitma käesolevat direktiivi oma üldisest äritegevusest tulenevate kaubariskide katmisel; teatavate kaubafutuuridega kauplejate rasked kelmused põhjustavad ühendusele üha enam muret ja on ohuks futuuridega kauplemise mainele ja terviklikkusele; on soovitav, et komisjon kaaluks asjakohase usaldusnormide raamistiku määratlemist, et tulevikus vältida selliseid pettusi;(2) investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsust käsitleva nõukogu 15. märtsi 1993. aasta direktiiviga 93/6/EMÜ [6] kehtestatakse ühtne meetod investeerimisühingute ja krediidiasutuste kantavate tururiskidega seotud kapitalinõuete arvutamiseks; asutused on välja töötanud oma riskijuhtimissüsteemid (sisemudelid), mis on mõeldud investeerimisühingute ja krediidiasutuste kantavate tururiskide mõõtmiseks täpsemalt kui ühtse meetodiga; täpsemate riskimõõtmismeetodite kasutamist tuleks soodustada;(3) selliste sisemudelite kasutamiseks kapitalinõuete arvutamisel on vaja rangeid sisekontrollisüsteeme ning pädevad asutused peaksid tunnustama ja valvama nende kasutamist; sisemudeli arvutustulemuste jätkuvas usaldusväärsuses tuleks veenduda järelvõrdluse abil;(4) on asjakohane, et pädevad asutused võivad lubada börsil kaubeldavate futuuride ja optsioonide ning üleminekuajal samalaadsete börsiväliste tuletisinstrumentide tagatise nõudeid kasutada käesoleva direktiivi alusel sellistele instrumentidele arvutatud kapitalinõude asemel, tingimusel et selle tulemuseks ei ole kapitalinõue, mis on madalam kui muude käesolevas direktiivis sätestatud meetoditega arvutatud kapitalinõue; selle põhimõtte kohaldamine ei nõua, et seda kohaldavad asutused peavad selliste tagatise nõuete ja muude käesolevas direktiivis sätestatud meetoditega arvutatud kapitalinõuete võrdväärsust pidevalt kontrollima;(5) laiemal rahvusvahelisel tasandil vastuvõetud eeskirjad võivad keerukamate sisemudelitel põhinevate riskijuhtimismeetodite soodustamiseks vähendada kolmandate riikide krediidiasutuste kapitalinõudeid; need krediidiasutused konkureerivad liikmesriikides asutatud investeerimisühingute ja krediidiasutustega; liikmesriikides asutatud investeerimisühingutele ja krediidiasutustele saab samasuguseid soodustusi sisemudelite arendamiseks ja kasutamiseks kehtestada üksnes direktiivi 93/6/EMÜ muutmise teel;(6) tururiskiga kapitali nõuete arvutamiseks tuleks kulla positsioone ja kulla tuletisinstrumentide positsioone käsitleda samamoodi kui välisvaluuta positsioone;(7) allutatud võlainstrumentide väljalaskmine ei tohiks automaatselt tähendada, et emitendi aktsiaid ei või arvata portfelli, mille eririski kaal on direktiivi 93/6/EMÜ I lisa punkti 33 kohaselt 2 %;(8) käesolev direktiiv on kooskõlas pangandusjärelevalvajate rahvusvahelise foorumi tööga, mis käsitleb tururiskide ning kaubapositsioonide ja kauba tuletisinstrumentide positsioonide järelevalvet;(9) käesoleva direktiivi ühtse kohaldamise tagamiseks on vaja, et investeerimisühingutel ja krediidiasutustel, kes kauplevad suurel määral kaupadega ja kellel on diversifitseeritud kaubaportfell ning kes ei saa veel kasutada kaubariski kapitalinõude arvutamiseks mudeleid, oleks üleminekuajal valikuline kapitalikord;(10) käesolev direktiiv on sobivaim vahend seatud eesmärkide saavutamiseks ja ei käsitle rohkemat kui nende eesmärkide saavutamiseks vajalik,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevaga muudetakse direktiivi 93/6/EMÜ järgmiselt.1. Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:a) punkti 6 alapunkt a ning punkti 6 alapunkti b sissejuhatav osa ja taanded i ja ii asendatakse järgmisega:"a) omandipositsioonidest finantsvahendites, kaupades ja kauba tuletisinstrumentides, mida hoitakse edasimüügiks ja/või mida asutus on soetanud kavatsusega saada kiiret kasu ostu- ja müügihinna tegelike ja/või eeldatavate erinevuste või muude hinna- või intressimäära kõikumiste arvelt, ning kattuvate ostu- ja müügisoovide ühildamisest tulenevatest positsioonidest finantsvahendites, kaupades ja kauba tuletisinstrumentides või positsioonidest, mis võetakse kauplemisportfelli teiste osade katmiseks;b) riskidest, mis tulenevad II lisa punktides 1, 2, 3 ja 5 nimetatud lõpetamata tehingutest, enne tasumist loovutatud väärtpaberitest ja börsivälistest tuletisinstrumentidest, riskidest, mis tulenevad II lisa punktis 4 nimetatud repotehingutest ning väärtpaberi- ja kaubalaenude andmisest ja mis põhinevad punkti a kohastel kauplemisportfelli kantud väärtpaberitel või kaupadel, riskidest, mis tulenevad samas punktis nimetatud pöördrepotehingutest ja väärtpaberite ja kaupade laenutehingutest, tingimusel et pädevad asutused need heaks kiidavad, ja mis vastavad järgmistele alapunktides i–iii ja v, või iv ja v kirjeldatud tingimustele:i) riskid arvutatakse iga päev II lisas sätestatud korras turuhinna sisse;ii) tagatist kohandatakse asjakohase lepingu või tehingu väärtpaberite või kaupade väärtuse oluliste muutuste arvessevõtmiseks pädevate asutuste heakskiidetud eeskirja kohaselt";b) punktid 15 ja 16 asendatakse järgmisega:"15) varrant — väärtpaber, mis annab selle omanikule õiguse osta selle alusvara kindlaksmääratud hinnaga varrandi kehtivusajal või lõpptähtpäeval. Seda võib teha alusvara enda kättetoimetamise või rahalise arvelduse teel;16) varude rahastamine — positsioonid, kus füüsilised varud on müüdud tähtpäevalepingu alusel ja rahastamiskulud püsivad muutumatuna tähtpäevamüügi kuupäevani";c) punkti 17 esimene lõik asendatakse järgmisega:"17) repotehing ja pöördrepotehing — mis tahes leping, mille alusel asutus või tema vastaspool võõrandab väärtpaberid või kaubad või tagatud õigused, mis annavad omandiõiguse väärtpaberitele või kaupadele, kui tagatise on andnud tunnustatud börs, kellel on õigused nendele väärtpaberitele või kaupadele, ja lepinguga ei ole asutusel lubatud võõrandada ega pantida teatavat väärtpaberit või kaupa korraga rohkem kui ühele vastaspoolele, kohustudes need (või samalaadsed asendusväärtpaberid või -kaubad) võõrandaja määratud või määrataval kuupäeval kindlaksmääratud hinnaga tagasi ostma, kui väärtpabereid müüvale asutusele on see repotehing ja väärtpabereid ostvale asutusele pöördrepotehing";d) punkt 18 asendatakse järgmisega:"18) väärtpaberite või kaupade laenuks andmine ja väärtpaberite või kaupade laenuks võtmine — mis tahes tehing, kus asutus või tema vastaspool annab kohase tagatise eest üle väärtpaberid või kaubad ning laenuvõtja kohustub tulevikus või laenuandja nõudmise korral tagastama samaväärsed väärtpaberid või kaubad, kui väärtpabereid või kaupu üleandvale asutusele on see väärtpaberite või kaupade laenuksandmine ja väärtpabereid või kaupu vastuvõtvale asutusele väärtpaberite või kaupade laenuksvõtmine.Väärtpaberite või kaupade laenuksvõtmist käsitletakse erialaasjatundjate vahelise tehinguna, kui vastaspoole suhtes kohaldatakse ühenduse tasemel ühtlustatud usaldusnormide täitmise järelevalvet või kui vastaspooleks on direktiivis 89/647/EMÜ määratletud A-piirkonna krediidiasutus või kolmanda riigi tunnustatud investeerimisühing või kui tehing on sõlmitud tunnustatud arvelduskoja või börsiga;".2. Artikli 4 lõike 1 esimese lõigu alapunktid i ja ii asendatakse järgmisega:"i) kapitalinõuded, mis on arvutatud nende kauplemisportfelli jaoks I, II ja VI ning vajaduse korral VIII lisa kohaselt;ii) kapitalinõuded, mis on arvutatud kogu nende äritegevuse jaoks III ja VII ning vajaduse korral VIII lisa kohaselt;".3. Artikli 5 lõige 2 asendatakse järgmisega:"2. Olenemata lõikest 1 jälgivad ja kontrollivad asutused, kes arvutavad oma kauplemisportfelliga seotud kapitalinõudeid I ja II ning vajaduse korral VIII lisa kohaselt, oma riskide kontsentratsiooni direktiivi 92/121/EMÜ kohaselt, kui käesoleva direktiivi VI lisas sätestatud muudatustest ei tulene teisiti."4. Artikli 7 lõige 10 ja artikli 7 lõike 11 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:"10. Kui lõigetes 7 ja 9 sätestatud loobumisõigust ei kasutata, võivad pädevad asutused I ja VIII lisas sätestatud kapitalinõuete ja VI lisas sätestatud kliendiriskide konsolideeritud arvutamiseks lubada ühe asutuse kauplemisportfelli positsioonide tasaarvestust teise asutuse kauplemisportfelli positsioonide suhtes I, VI ja VIII lisas sätestatud eeskirjade kohaselt.Lisaks võivad nad lubada ühe asutuse välisvaluuta positsioonide tasaarvestust teise asutuse välisvaluuta positsioonide suhtes III ja/või VIII lisas sätestatud eeskirjade kohaselt. Samuti võivad nad lubada ühe asutuse kaubapositsioonide tasaarvestust teise asutuse kaubapositsioonide suhtes III ja/või VIII lisas sätestatud eeskirjade kohaselt.11. Samuti võivad pädevad asutused lubada kolmandates riikides asuvate ettevõtjate kauplemisportfelli ning välisvääringu- ja kaubapositsioonide tasaarvestust, kui ühel ajal on täidetud järgmised tingimused:".5. Artikli 8 lõige 5 asendatakse järgmisega:"5. Pädevad asutused kohustavad asutusi teatama neile viivitamata igast juhtumist, mil nende repotehingute ja pöördrepotehingute või väärtpaberite ja kaupade laenuks andmise ja võtmise tehingute vastaspooled ei täida oma kohustusi. Komisjon annab nõukogule aru sellistest juhtumitest ning nende mõjust selliste lepingute ja tehingute käsitlemisele käesolevas direktiivis hiljemalt kolme aasta jooksul pärast artiklis 12 nimetatud kuupäeva. Selles aruandes kirjeldatakse ka seda, kuidas asutused täidavad nende suhtes kohaldatavaid artikli 2 lõike 6 punkti b alapunktide i–v, eelkõige alapunkti v tingimusi. Lisaks sellele kirjeldatakse aruandes üksikasjalikult igasuguseid muutusi asutuste tavalise laenutegevuse ning pöördrepotehingute ja väärtpaberite või kaupade laenuks võtmise tehingute kaudu toimuva laenutegevuse suhtelistes mahtudes. Kui komisjon järeldab sellest aruandest ja muudest andmetest, et kuritarvituste vältimiseks on vaja rakendada täiendavaid kaitsemeetmeid, teeb ta asjakohased ettepanekud."6. Lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 11aLiikmesriigid võivad 31. detsembrini 2006 lubada oma asutustel kasutada VII lisa punktides 13, 14, 17 ja 18 osutatute asemel järgmises tabelis sätestatud vähimat hinnavahe määra, tehingute edasikandmise kulumäära ja ostu-müügi tehingumäära, tingimusel et asjaomaste pädevate asutuste arvates asutused:i) kauplevad suurel määral kaupadega,ii) omavad diversifitseeritud kaubaportfelli jaiii) ei saa veel kasutada sisemudeleid kaubariski kapitalinõude arvutamiseks VIII lisa kohaselt.Tabel| Väärismetallid (v.a kuld) | Mitteväärismetallid | Põllumajandustooted (kulukaubad) | Muu, sh energiatooted |Hinnavahe määr (%) | 1,0 | 1,2 | 1,5 | 1,5 |Tehingute ülekande kulumäär (%) | 0,3 | 0,5 | 0,6 | 0,6 |Ostu-müügi tehingumäär (%) | 8 | 10 | 12 | 15 |Liikmesriigid teatavad komisjonile, kuidas nad käesolevat artiklit kasutavad."7. Käesoleva määruse lisa kohaselt muudetakse I–III ja V lisa ning lisatakse VII ja VIII lisa.Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 24 kuu jooksul pärast direktiivi jõustumist. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 22. juuni 1998Euroopa Parlamendi nimelpresidentJ. M. Gil-roblesNõukogu nimeleesistujaJ. Cunningham[1] EÜT C 240, 6.8.1997, lk 24 ja EÜT C 118, 17.4.1998, lk 16.[2] EÜT C 19, 21.1.1998, lk 9.[3] Arvamus on esitatud 7. oktoobril 1997.[4] Euroopa Parlamendi 18. detsembri 1997. aasta arvamus (EÜT C 14, 19.1.1998), nõukogu 9. märtsi 1998. aasta ühine seisukoht (EÜT C 135, 30.4.1998, lk 7) ja Euroopa Parlamendi 30. aprilli 1998. aasta otsus (EÜT C 152, 18.5.1998). Nõukogu 19. mai 1998. aasta otsus.[5] EÜT L 386, 30.12.1989, lk 14. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 98/32/EÜ (vt EÜT L 204, 21.7.1998, lk 26).[6] EÜT L 141, 11.6.1993, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 98/33/EÜ (vt EÜT L 204, 21.7.1998, lk 29).--------------------------------------------------LISA1. I lisa muudetakse järgmiselt:a)punkti 4viimane lause kustutataksejalisatakse järgmine lõik:"Pädevad asutused võivad lubada, et börsil kaubeldava futuuri kapitalinõue on võrdne börsi nõutava tagatisega, kui nad on täiesti veendunud, et see vastab täpselt futuuriga seotud riskile ja on vähemalt võrdne futuuri kapitalinõudega, mis tuleneks käesolevas lisas edaspidi sätestatud meetodiga tehtud arvutusest või VIII lisas kirjeldatud sisemudelite meetodi kohaldamisest. Samuti võivad pädevad asutused 31. detsembrini 2006 lubada, et nende tunnustatud arvelduskoja arveldatud ja käesolevas punktis nimetatud liiki börsivälise tuletisinstrumentide lepingu kapitalinõue võib olla võrdne arvelduskoja nõutava tagatisega, kui nad on täiesti veendunud, et see vastab täpselt tuletisinstrumentide lepinguga seotud riskile ja on vähemalt võrdne kõnealuse lepingu kapitalinõudega, mis tuleneks käesolevas lisas edaspidi sätestatud meetodiga tehtud arvutusest või VIII lisas kirjeldatud sisemudelite meetodi kohaldamisest.";b) punkti 5 kolmas lõik asendatakse järgmisega:"Pädevad asutused nõuavad kõikide optsioonidega seotud muude riskide kui deltariski katmist. Pädevad asutused võivad lubada, et börsil kaubeldava väljaantud optsiooni kapitalinõue on võrdne börsi nõutava tagatisega, kui nad on täiesti veendunud, et see vastab täpselt optsiooniga seotud riskile ja on vähemalt võrdne optsiooni kapitalinõudega, mis tuleneks käesolevas lisas edaspidi sätestatud meetodiga tehtud arvutusest või VIII lisas kirjeldatud sisemudelite meetodi kohaldamisest. Samuti võivad pädevad asutused 31. detsembrini 2006 lubada, et nende tunnustatud arvelduskoja arveldatud börsivälise optsiooni kapitalinõue võib olla võrdne arvelduskoja nõutava tagatisega, kui nad on täiesti veendunud, et see vastab täpselt optsiooniga seotud riskile ja on vähemalt võrdne börsivälise optsiooni kapitalinõudega, mis tuleneks käesolevas lisas edaspidi sätestatud meetodiga tehtud arvutusest või VIII lisas kirjeldatud sisemudelite meetodi kohaldamisest. Lisaks võivad nad lubada, et börsil kaubeldava või börsivälise ostetud optsiooni kapitalinõue on sama, mis tema aluseks oleval instrumendil, tingimusel et tekkiv nõue ei ületa optsiooni turuväärtust. Väljaantud börsivälise optsiooni kapitalinõue seotakse selle aluseks oleva instrumendiga.";c) punkt 6 asendatakse järgmisega:"6. Võlakirjade ja aktsiate varrante käsitletakse samamoodi kui punkti 5 alusel optsioone.";d) punkti 33 alapunkt i asendatakse järgmisega:"i) kõne all ei ole nende väljalaskjate aktsiad, kes on välja lasknud üksnes kaubeldavaid võlakirju, mida käsitleb punktis 14 esitatud tabeli 1 kohane 8 % nõue või mida käsitleb madalam nõue üksnes seetõttu, et need on tagatud või kindlustatud;".2. II lisa muudetakse järgmiselt:a)punkt 1 asendatakse järgmisega:"1. Tehingute puhul, milles arveldused võlakirjade, aktsiatega ja kaupadega (välja arvatud repotehingud ja pöördrepotehingud ning väärtpaberite või kaupade laenuks andmine ja võtmine) ei ole nende ettenähtud tehingupäevaks veel lõpetatud, peab asutus arvutama hinnavahe, millega ta riskib. See on asjakohase võlakirja, aktsia või kauba kokkulepitud arveldushinna ja tema jooksva turuväärtuse vahe, mis võib põhjustada asutusele kahjumi. Kapitalinõude arvutamiseks peab asutus korrutama selle vahe punkti 2 tabeli A-veerus esitatud asjakohase teguriga.";b)punktid 3.1 ja 3.2 asendatakse järgmisega:"3.1. Asutusel peab olema kapital vastaspoole riski katmiseks, kui:i) ta on maksnud väärtpaberite või kaupade eest enne nende kättesaamist või on loovutanud väärtpaberid või kaubad enne, kui on nende eest tasu saanud;jaii) piiriüleste tehingute puhul on maksmisest või loovutamisest möödunud üks päev või rohkem.3.2. Kapitalinõudeks on 8 % väärtpaberite või kaupade väärtusest või asutusele võlgnetavast rahast korrutatuna asjakohase vastaspoole suhtes kohaldatava riskikaaluga.";c)punktile 4.1 eelnev pealkiri ja punkti 4.1 esimene lõik asendatakse järgmisega:"Repotehingud ja pöördrepotehingud ning väärtpaberite või kaupade laenuks andmine ja võtmine4.1. Kauplemisportfelli kantud väärtpaberitel või kaupadel põhinevate repotehingute ja väärtpaberite või kaupade laenuks andmise puhul arvutab asutus väärtpaberite või kaupade turuväärtuse ja enda laenuks võetud summa või tagatise turuväärtuse vahe, kui see vahe on positiivne. Pöördrepotehingute ja väärtpaberite või kaupade laenuks võtmise puhul arvutab asutus enda laenuks antud summa või tagatise turuväärtuse ja saadud väärtpaberite või kaupade turuväärtuse vahe, kui see vahe on positiivne."3. III lisa muudetakse järgmiselt:a)punkt 1 asendatakse järgmisega:"1. Kui asutuse kogu netovälisvaluuta positsiooni ja netokullapositsiooni summa, mis on arvutatud allpool sätestatud korras, ületab 2 % tema kogu omavahenditest, korrutab ta oma välisvaluutapositsiooni ja netokullapositsiooni summa 8 %ga, et arvutada omavahendite nõue valuutakursiriski katmiseks.Pädevad asutused võivad 31. detsembrini 2004 lubada asutustel arvutada omavahendite nõuet nii, et korrutatakse 8 %ga summat, mille võrra kogu netovälisvaluutapositsiooni ja netokullapositsiooni summa ületab 2 % kogu omavahenditest.";b)punktid 3.1 ja 3.2 asendatakse järgmisega:"3.1. Esiteks arvutatakse asutuse avatud netopositsioon igas vääringus (sealhulgas aruandlusvääring) ja kullas. See positsioon koosneb järgmiste (positiivsete või negatiivsete) osade summast:- netohetkepositsioon (s.t kõik asjakohases vääringus olevad varad, millest on maha arvatud kõik kohustused, sealhulgas kogunenud intress, või kulla puhul netohetkepositsioon kullas),- netotähtpäevapositsioon (s.t kõik välisvaluuta ja kulla tähtpäevatehingutega saadavad summad, millest on maha arvatud kõik nende tehingutega makstavad summad, sealhulgas valuuta- ja kullafutuurid ja hetkepositsioonis mittesisalduv valuutavahetuslepingute põhisumma),- tühistamatud tagatised (ja sarnased instrumendid), mida kindlasti kasutatakse ja mis on tõenäoliselt tagastamatud,- tulevane tekkimata, kuid täielikult kaetud netotulu/netokulu (aruandva asutuse vabal valikul ja pädevate asutuste eelneval loal võib siia arvata ka tulevase tekkimata netotulu/netokulu, mis on raamatupidamisse kandmata, kuid täielikult välisvaluuta tähtpäevatehingutega kaetud). Sellised valikud peavad olema järjepidevad,- välisvaluuta- ja kullaoptsioonide kogusumma delta (või deltal põhinev) netoekvivalent,- muude optsioonide (s.t muude kui välisvaluuta- ja kullaoptsioonide) turuväärtus,- avatud netovälisvaluutapositsioonide arvutamisel võib välja jätta positsioonid, mis asutus on tahtlikult võtnud, et vähendada vahetuskursi kahjulikku mõju oma maksevõime suhtarvule. Sellised positsioonid peaksid olema mittekaubeldavad või struktuurilised ning nende väljajätmiseks või nende väljajätmise tingimuste muutmiseks on vaja pädevate asutuste nõusolekut. Nimetatud tingimuste kohaselt võib samamoodi käsitleda ka asutuse neid positsioone, mis käsitlevad omavahendite arvutamisel juba mahaarvatud kirjeid.3.2. Pädevad asutused võivad oma äranägemisel lubada asutustel kasutada iga vääringu ja kulla avatud netopositsiooni arvutamiseks ajakohast netoväärtust.";c)punkti 4 esimene lause asendatakse järgmisega:"4. Teiseks, kõikide muude vääringute kui aruandlusvääringu ning kulla lühikesed ja pikad netopositsioonid arvestatakse hetkekursiga ümber aruandlusvääringuks.";d)punkt 7 asendatakse järgmisega:"7. Teiseks võivad pädevad asutused 31. detsembrini 2004 lubada asutustel kasutada käesoleva lisa kohaldamiseks punktides 1-6 kirjeldatud meetodi asemel mõnda asendusmeetodit. Selle meetodiga leitav kapitalinõue peab olema piisav, et ületada 2 % punktis 4 osutatud viisil mõõdetud avatud netopositsioonidest ja ületada kolme eelnenud aasta jooksul kõikide 10tööpäevaste libisevate ajavahemike jooksul toimunud kursimuutuste analüüsi põhjal arvutatud tõenäoline kahjum vähemalt 99 % ajast.Esimeses lõigus kirjeldatud asendusmeetodit võib kasutada üksnes järgmistel tingimustel:i) arvutusvalemi ja korrelatsioonikordajad kinnitavad pädevad asutused oma kursimuutuste analüüsi põhjal;ii) pädevad asutused vaatavad korrelatsioonikordajad korrapäraselt läbi, pidades silmas vääringuturgude arenguid."4. V lisa muudetakse järgmiselt:a)punkti 2 esimene lause asendatakse järgmisega:"Olenemata lõikest 1 võivad pädevad asutused lubada nendel asutustel, kes on kohustatud täitma I–IV ja VI–VIII lisas sätestatud omavahendite nõudeid, kasutada muud määratlust üksnes neid nõudeid täites.";b)punkt 4 asendatakse järgmisega:"4. Punkti 2 alapunktis c nimetatud allutatud laenukapital ei tohi ületada 150 % esmastest omavahenditest, mida kasutatakse I–IV ja VI–VIII lisa nõuete täitmiseks, ja tohib sellele ülemmäärale läheneda üksnes asjaomastele ametiasutustele vastuvõetavatel eriasjaoludel.";c)punktid 6 ja 7 asendatakse järgmisega:"6. Pädevad asutused võivad lubada investeerimisühingutel ületada punktis 4 sätestatud allutatud laenukapitali ülemmäära, kui nad peavad seda põhjendatuks seoses usaldusnormide täitmisega, tingimusel et sellise allutatud laenukapitali ja punktis 5 nimetatud kirjete kogusumma ei ületa 200 % esmastest omavahenditest, mida kasutatakse I–IV ja VI–VII lisa nõuete täitmiseks, või 250 % samast summast, kui investeerimisühingud arvavad omavahendite arvutamisel maha punkti 2 alapunktis d osutatud kirje.7. Pädevad asutused võivad lubada krediidiasutustel ületada punktis 4 sätestatud allutatud laenukapitali ülemmäära, kui nad peavad seda põhjendatuks seoses usaldusnormide täitmisega, tingimusel et sellise allutatud laenukapitali ja punktis 5 nimetatud kirjete kogusumma ei ületa 250 % esmastest omavahenditest, mida kasutatakse I–III ja VI–VIII lisa nõuete täitmiseks."5. Lisatakse järgmised lisad:"VII LISAKAUBARISK1. Iga kaubapositsiooni või kauba tuletisinstrumentide positsiooni väljendatakse normühikus. Iga kauba hetkehinda väljendatakse aruandlusvääringus.2. Kulla positsioone või kulla tuletisinstrumentide positsioone käsitatakse valuutakursiriski tekitavatena ja käsitletakse tururiski arvutamiseks vastavalt vajadusele III või VIII lisa kohaselt.3. Käesoleva lisa kohaldamisel võib puhtalt varude rahastamisega seotud positsioonid välja jätta üksnes kaubariski arvutamisel.4. Käesoleva lisa muude sätetega hõlmamata intressimäära- ja valuutakursiriske võetakse arvesse kaubeldavate võlakirjade üldriski ja valuutakursiriski arvutamisel.5. Kui lühike positsioon saabub enne pikka positsiooni, katavad asutused ka likviidsusvaegusriski, mis võib mõnel turul ilmneda.6. Punkti 19 kohaldamisel on asutuse iga kauba netopositsioon selliste pikkade ja lühikeste positsioonide vahe, mis käsitlevad sama kaupa ning ühesuguseid kaubafutuure, -optsioone ja -varrante. Pädevad asutused lubavad tuletisinstrumentide positsioone käsitleda punktides 8-10 sätestatud viisil alusvaraks oleva kauba positsioonidena.7. Pädevad asutused võivad sama kauba positsioonidena käsitelda järgmisi positsioone:- kaupade erinevate alaliikide positsioonid, kui alarühmad on vastastikku vahetatavad,ja- sarnaste kaupade positsioonid, kui need on lähedased asenduskaubad ja hinnamuutuste selgelt osutatud korrelatsioon on vähemalt 0,9 vähemalt ühe aasta jooksul.Eriinstrumendid8. Kaubafutuure ja tähtajalisi kohustusi osta või müüa üksikuid kaupu võetakse mõõtmissüsteemis arvesse normühikutes väljendatud nimisummadena ja neile määratakse kehtivusaja põhjal tähtaeg. Pädevad asutused võivad lubada, et börsil kaubeldava futuuri kapitalinõue on võrdne börsi nõutava tagatisega, kui nad on täiesti veendunud, et see vastab täpselt futuuriga seotud riskile ja on vähemalt võrdne futuuri kapitalinõudega, mis tuleneks käesolevas lisas edaspidi sätestatud meetodiga tehtud arvutusest või VIII lisas kirjeldatud sisemudelite meetodi kohaldamisest. Samuti võivad pädevad asutused 31. detsembrini 2006 lubada, et nende tunnustatud arvelduskoja arveldatud ja käesolevas punktis nimetatud liiki börsivälise kauba tuletisinstrumentide lepingu kapitalinõue võib olla võrdne arvelduskoja nõutava tagatisega, kui nad on täiesti veendunud, et see vastab täpselt tuletisinstrumentide lepinguga seotud riskile ja on vähemalt võrdne kõnealuse lepingu kapitalinõudega, mis tuleneks käesolevas lisas edaspidi sätestatud meetodiga tehtud arvutusest või VIII lisas kirjeldatud sisemudelite meetodi kohaldamisest.9. Kaubavahetuslepinguid, kus tehingu üks pool on fikseeritud hinnaga ja teine jooksva turuhinnaga, võetakse lõpptähtajal põhinevas meetodis arvesse lepingu nimisummaga võrdsete positsioonide jadana, kusjuures üks positsioon vastab igale vahetuslepingu maksele ja paigutub punktis 13 esitatud tabelis sätestatud tähtaegade jaotusse. Positsioonid on pikad, kui asutus maksab fikseeritud hinna ja saab ujuva hinna, või lühikesed, kui asutus saab kindla hinna ja maksab ujuva hinna.Kaubavahetuslepingud, kus tehingu poolteks on erinevad kaubad, esitatakse lõpptähtajal põhineva meetodi asjakohases aruandetabelis.10. Käesoleva lisa kohaldamisel käsitletakse kaubaoptsioone või kauba tuletisinstrumentide optsioone positsioonidena, mille väärtus võrdub optsiooni alusvara väärtusega, mis on korrutatud selle deltaga. Need positsioonid võib nettida nende aluseks olevate ühesuguste kaupade või kauba tuletisinstrumentide tasakaalustavate positsioonide suhtes. Kasutatakse asjaomase börsi või pädevate asutuste arvutatud deltat või kui kumbki ei ole kättesaadav või on tegemist börsiväliste optsioonidega, kasutatakse asutuse enda arvutatud deltat, tingimusel et pädevad asutused on veendunud asutuse valitud mudeli sobivuses.Pädevad asutused võivad siiski nõuda, et asutused arvutaksid oma deltad pädevate asutuste ettenähtud meetoditega.Pädevad asutused nõuavad kõikide kaubaoptsioonidega seotud muude riskide kui deltariski katmist. Pädevad asutused võivad lubada, et börsil kaubeldava väljaantud kaubaoptsiooni kapitalinõue on võrdne börsi nõutava tagatisega, kui nad on täiesti veendunud, et see vastab täpselt optsiooniga seotud riskile ja on vähemalt võrdne optsiooni kapitalinõudega, mis tuleneks käesolevas lisas edaspidi sätestatud meetodiga tehtud arvutusest või VIII lisas kirjeldatud sisemudelite meetodi kohaldamisest. Samuti võivad pädevad asutused 31. detsembrini 2006 lubada, et nende tunnustatud arvelduskoja arveldatud börsivälise kaubaoptsiooni kapitalinõue võib olla võrdne arvelduskoja nõutava tagatisega, kui nad on täiesti veendunud, et see vastab täpselt optsiooniga seotud riskile ja on vähemalt võrdne börsivälise optsiooni kapitalinõudega, mis tuleneks käesolevas lisas edaspidi sätestatud meetodiga tehtud arvutusest või VIII lisas kirjeldatud sisemudelite meetodi kohaldamisest. Lisaks võivad nad lubada, et börsil kaubeldava või börsivälise ostetud kaubaoptsiooni kapitalinõue on sama, mis tema aluseks oleval kaubal, tingimusel et tekkiv nõue ei ületa optsiooni turuväärtust. Väljaantud börsivälise optsiooni kapitalinõue seotakse selle aluseks oleva kaubaga.11. Kaupadega seotud varrante käsitletakse samamoodi kui punkti 10 alusel kaubaoptsioone.12. Repotehingute kohane kaupade või kaupade omandiõigusega seotud tagatud õiguste võõrandaja ja kaupade laenuksandmise lepingu kohane laenuandja võtavad selliseid kaupu käesoleva lisa kohaselt arvesse oma kapitalinõude arvutamisel.a) Lõpptähtajal põhinev meetod13. Asutus kasutab iga kauba puhul eraldi tähtaegade jaotust kooskõlas järgmise tabeliga. Selle kauba kõik positsioonid ja kõik positsioonid, mida käsitletakse punkti 7 kohaselt sama kauba positsioonidena, paigutatakse asjakohastesse lõpptähtajavöönditesse. Füüsilised varud paigutatakse esimesse lõpptähtajavööndisse.Lõpptähtajavöönd 1 | Hinnavahe määr (%) 2 |0 = 1 kuu | 1,50 |> 1 = 3 kuud | 1,50 |> 3 = 6 kuud | 1,50 |> 6 = 12 kuud | 1,50 |> 1 = 2 aastat | 1,50 |> 2 = 3 aastat | 1,50 |> 3 aastat | 1,50 |14. Pädevad asutused võivad lubada, et positsioonid, mis on sama kauba positsioonid või mida käsitletakse sellistena punkti 7 kohaselt, võib tasaarvestada ja paigutada netopositsioonidena asjakohastesse lõpptähtajavöönditesse:- sama tähtpäevaga lepinguid käsitlevate positsioonide puhul,ja- üksteisest kõige rohkem 10 päeva kaugusel oleva tähtpäevaga lepinguid käsitlevate positsioonide puhul, kui nende lepingutega kaubeldakse turgudel, kus tehingupäevad on igapäevased.15. Seejärel arvutab asutus igas lõpptähtajavööndis pikkade positsioonide summa ja lühikeste positsioonide summa. Teatavas lõpptähtajavööndis esimestena (viimastena) nimetatud positsioonidega kattuvate viimastena (esimestena) nimetatud positsioonide summa on selle vööndi netitud positsioon, kusjuures ülejääv pikk või lühike positsioon on sama vööndi nettimata positsioon.16. Teatava lõpptähtajavööndi nettimata pika (lühikese) positsiooni see osa, mis kattub pikemat tähtaega esindava lõpptähtajavööndi nettimata lühikese (pika) positsiooniga, on kahe lõpptähtajavööndi netitud positsioon. Nettimata pika või lühikese positsiooni see osa, mis sel viisil ei kattu, on nettimata positsioon.17. Asutuse iga kauba kapitalinõue arvutatakse asjakohase tähtaegade jaotuse põhjal järgmiste summana:i) netitud pikkade ja lühikeste positsioonide summa korrutatuna punktis 13 esitatud tabeli teises tulbas igale lõpptähtajavööndile määratud asjakohase hinnavahe määra ja kauba hetkehinnaga;ii) kahe lõpptähtajavööndi netitud positsioon iga lõpptähtajavööndi puhul, kuhu nettimata positsioon on edasi kantud, korrutatuna 0,6 % (tehingute ülekande kulumäär) ja kauba hetkehinnaga;iii) ülejäänud nettimata positsioonid korrutatuna 15 % (ostu-müügi tehingumäär) ja kauba hetkehinnaga.18. Asutuse üldine kaubariski kapitalinõue arvutatakse punkti 17 kohaselt igale kaubale arvutatud kapitalinõuete summana.b) Lihtsustatud meetod19. Asutuse iga kauba kapitalinõue arvutatakse järgmiste summana:i) 15 % pikast või lühikesest netopositsioonist korrutatuna kauba hetkehinnaga;ii) 3 % pika ja lühikese brutopositsiooni summast korrutatuna kauba hetkehinnaga.20. Asutuse üldine kaubariski kapitalinõue arvutatakse punkti 19 kohaselt igale kaubale arvutatud kapitalinõuete summana.VIII LISASISEMUDELID1. Pädevad asutused võivad käesolevas lisas sätestatud tingimustel lubada asutustel kasutada oma positsiooniriski, valuutakursiriski ja/või kaubariski kapitalinõuete arvutamiseks oma sisemisi riskijuhtimismudeleid I, III ja VII lisas kirjeldatud meetodite asemel või nendega ühendatuna. Iga kord on vaja pädevate asutuste selgesõnalist heakskiitu, et kasutada mudeleid kapitalijärelevalveks.2. Heakskiit antakse üksnes siis, kui pädev asutus on veendunud, et asutuse riskijuhtimissüsteem on sisuliselt veatu, süsteemi rakendatakse terviklikult ja eelkõige täidetakse järgmisi kvaliteedinõudeid:i) sisemine riskimõõtmismudel on tihedalt seotud asutuse igapäevase riskijuhtimisega ja selle alusel teatatakse riskidest asutuse nõukogule;ii) asutusel on kauplemisosakondadest sõltumatu riskijärelevalve osakond, kes annab aru otse nõukogule. Osakond peab vastutama asutuse riskijuhtimissüsteemi kavandamise ja rakendamise eest. Ta koostab ja analüüsib iga päev aruandeid riskimõõtmismudeliga saadud tulemuste ja kauplemise piirmääradega seotud asjakohaste meetmete kohta;iii) asutuse juhatus ja nõukogu osalevad aktiivselt riskijärelevalves ning riskijärelevalve osakonna koostatud päevaaruanded vaatab läbi selline juhtimistasand, kellel on piisavad volitused vähendada nii üksikute kauplejate võetud positsioone kui ka asutuse koguriski;iv) asutustel on piisav hulk töötajaid, kes oskavad kasutada keerulisi mudeleid kauplemisel, riskijärelevalves, kontrollimisel ja tehingute arveldamisel;v) asutus on kehtestanud riskimõõtmissüsteemi üldist toimimist käsitlevate kirjalike asutusesiseste tegevus- ja kontrollipõhimõtete täitmise järelevalve ja tagamise korra;vi) on olemas kinnitatud andmed, et asutuse mudelitega on riske piisavalt täpselt mõõdetud;vii) asutus rakendab tihti ranget kriisitestimiskava, mille tulemused vaatab nõukogu läbi ja võtab neid oma kinnitatavates tegevuspõhimõtetes ja piirmäärades arvesse;viii) asutus peab oma korrapärase sisekontrolli raames korraldama oma riskijuhtimissüsteemi sõltumatu kontrollimise. Kontrollimine peab hõlmama nii kauplemisosakondade kui ka sõltumatu riskijärelevalve osakonna tegevust. Asutus peab vähemalt kord aastas kontrollima oma üldist riskijuhtimist. See kontrollimine peab käsitlema:- riskijuhtimissüsteemi ja selle toimimist käsitlevate dokumentide ning riskijärelevalve osakonna korralduse asjakohasust,- tururiski mõõtmistulemuste ühildamist igapäevase riskijuhtimisega ja juhtimisteabesüsteemi terviklikkust,- menetlust, mida asutus rakendab tehingute sõlmimis- ja arveldusosakondade töötajate kasutatavate riskihindamismudelite ja hindamissüsteemide kinnitamiseks,- riskimõõtmismudeliga hõlmatud tururiskide ulatust ja riskimõõtmises tehtavate oluliste muudatuste kinnitamist,- positsioone käsitlevate andmete täpsust ja täielikkust, volatiilsus- ja korrelatsiooniennustuste täpsust ja asjakohasust ning hindamise ja riskitundlikkusarvutuste täpsust,- kontrollimenetlust, mida asutus rakendab sisemudelites kasutatavate teabeallikate järjepidevuse, õigeaegsuse ja usaldusväärsuse ning sõltumatuse hindamiseks,ja- kontrollimenetlust, mida asutus rakendab mudeli täpsuse mõõtmiseks tehtava järelvõrdluse hindamiseks.3. Asutus kontrollib oma mudeli täpsust ja toimimist järelvõrdluskava abil. Järelvõrdluse abil tuleb iga pangapäeva suhtes võrrelda asutuse mudeli alusel portfelli päevalõpupositsiooni arvutamiseks saadud päevast riskiväärtust portfelli väärtuse päevase muutumisega järgmise pangapäeva lõpuks. Pädevad asutused uurivad asutuse suutlikkust tagantjärele võrrelda nii tegelikke kui ka oletatavaid muutusi portfelli väärtuses. Portfelli väärtuse oletatavate muutuste järelvõrdlus põhineb portfelli päevalõpuväärtuse ja selle järgmise päeva lõppväärtuse võrdlemisel, eeldusel et positsioonid ei muutu. Pädevad asutused nõuavad, et asutused võtaksid oma järelvõrdluskava parandamiseks asjakohaseid meetmeid, kui see osutub puudulikuks.4. Kaubeldavate võlakirjade ja aktsiate positsioonidega seotud eririski kapitalinõuete arvutamiseks võivad pädevad asutused heaks kiita asutuste sisemudeli kasutamise, kui mudel lisaks käesoleva lisa ülejäänud tingimuste täitmisele:- selgitab portfellis toimunud hinnamuutusi,- näitab kontsentratsiooni portfelli mahu ja koostise muutuste osas,- töötab korralikult ka ebasoodsas keskkonnas,- on kontrollitud järelvõrdluse abil, mille eesmärk on hinnata eririski täpset mõõtmist. Kui pädevad asutused lubavad sellist järelvõrdlust teha asjakohaste portfelliosade põhjal, tuleb need valida järjepidevalt.5. Punkti 4 alusel heakskiitmata sisemudeleid kasutavad asutused kohustuvad täitma eraldi eririski kapitalinõuet, mis arvutatakse I lisa kohaselt.6. Punkti 10 alapunkti ii kohaldamisel korrutatakse asutuse oma arvutust teguriga, mille suurus on vähemalt 3.7. Korrutustegurit suurendatakse järgmise tabeli kohaselt lisateguriga 0-1, olenevalt ületamiste arvust viimase 250 pangapäeva jooksul, mis nähtub asutuse järelvõrdlusest. Pädevad asutused nõuavad, et asutused arvutaksid ületamisi järjepidevalt kas portfelli väärtuse tegelike või oletatavate muutuste järelvõrdluse põhjal. Ületamine on portfelli väärtuse päevane muutus, mis ületab asutuse mudeli põhjal leitud vastava päevase riskiväärtuse. Lisateguri määramiseks kontrollitakse ületamiste arvu vähemalt kord kvartalis.Ületamiste arv | Lisategur |Vähemkui5 | 0,00 |5 | 0,40 |6 | 0,50 |7 | 0,65 |8 | 0,75 |9 | 0,85 |10 või rohkem | 1,00 |Pädevad asutused võivad üksikjuhtudel ja erandlikes olukordades loobuda nõudest suurendada korrutustegurit eespool esitatud tabeli kohase lisateguriga, kui asutus on pädevaid asutusi rahuvaldaval viisil tõendanud, et selline suurendus on põhjendamatu ja mudel on sisuliselt veatu.Kui arvukad ületamised osutavad, et mudel ei ole piisavalt täpne, tühistavad pädevad asutused mudeli heakskiidu või rakendavad asjakohaseid meetmeid tagamaks, et mudelit parandatakse viivitamata.Võimaldamaks pädevatel asutustel pidevalt veenduda lisateguri asjakohasuses, teatavad asutused pädevatele asutustele viivitamata ja igal juhul hiljemalt viie tööpäeva jooksul ületamistest, mis nähtuvad nende järelvõrdluskavast ja tähendavad eespool esitatud tabeli kohaselt lisateguri suurendamist.8. Kui pädevad asutused kiidavad asutuse mudeli punkti 4 kohaselt heaks eririski kapitalinõuete arvutamiseks, suurendab asutus oma punktide 6, 7 ja 10 kohaselt arvutatud kapitalinõuet summa võrra, mis vastab kas:i) riskiväärtuse eririski osale, mis tuleks järelevalvesuuniste kohaselt eraldada, või asutuse valikulii) eririski sisaldavate võlakirja- ja aktsiapositsioonide portfelliosade riskiväärtusele.Valikut ii kasutavad asutused peavad eelnevalt määratlema oma portfelliosa ülesehituse ja ei tohiks seda pädevate asutuste nõusolekuta muuta.9. Pädevad asutused võivad loobuda punkti 8 kohasest suurendamise nõudest, kui asutus tõendab, et kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud normidega mõõdab tema mudel täpselt ka tema kaubeldavate võlakirjade ja aktsiate positsioonide toimumis- ja täitmatajätmisriski.10. Iga asutus peab täitma kapitalinõude, mis on suurem kui:i) tema eelmise päeva riskiväärtus, mis on mõõdetud käesolevas lisas piiritletud suuruste kohaselt;ii) eelnenud 60 pangapäeva päevaste riskiväärtuste keskmine, korrutatuna punktis 6 nimetatud teguriga, mida on kohandatud punktis 7 nimetatud teguriga.11. Riskiväärtuse arvutamisel täidetakse vähemalt järgmisi nõudeid:i) riskiväärtus arvutatakse vähemalt iga päev;ii) 99 % ühesuunaline usaldusvahemik;iii) 10päevane hoiuaeg;iv) vähemalt aastane tagasivaateline jälgimisperiood, välja arvatud juhul, kui lühem jälgimisperiood on põhjendatud hinna volatiilsuse märkimisväärse äkktõusu tõttu;v) andmeid ajakohastatakse iga kolme kuu tagant.12. Pädevad asutused nõuavad, et mudel mõõdaks täpselt kõiki olulisi optsioonide või optsioonisarnaste positsioonide hinnariske ja kõik muud mudeliga hõlmamata riskid oleksid omavahenditega asjakohaselt kaetud.13. Pädevad asutused nõuavad, et riskimõõtmismudel hõlmaks piisava hulga riskitegureid, olenevalt asutuse tegevuse ulatusest asjakohastel turgudel. Täidetakse vähemalt järgmisi eeskirju:i) intressimäära riski puhul sisaldab riskimõõtmissüsteem hulka riskitegureid, mis vastavad kõikide nende vääringute intressimääradele, milles asutusel on intressimääratundlikke bilansisiseseid või -väliseid positsioone. Asutus koostab intressikõverate mudelid, kasutades mõnd üldtunnustatud meetodit. Põhiliste vääringute ja turgude oluliste intressimäärariskide puhul jagatakse intressikõver vähemalt kuude lõpptähtajavööndisse, et mõõta määrade volatiilsuse muutusi intressikõveral. Riskimõõtmissüsteem peab samuti hõlmama riski, mis tuleneb erinevate intressikõverate liikumiste kehvast vastastikusest seostamisest;ii) valuutakursiriski puhul sisaldab riskimõõtmissüsteem riskitegureid, mis vastavad kullale ja üksikutele välisvääringutele, milles asutuse positsioonid on vääringustatud;iii) aktsiakursiriski puhul sisaldab riskimõõtmissüsteem eraldi riskitegurit vähemalt iga aktsiaturu suhtes, kus asutusel on olulisi positsioone;iv) kaubariski puhul sisaldab riskimõõtmissüsteem eraldi riskitegurit vähemalt iga kauba suhtes, milles asutusel on olulisi positsioone. Riskimõõtmissüsteem peab hõlmama ka riski, mis tuleneb sarnaste, kuid mitte ühesuguste kaupade hinnaliikumiste kehvast vastastikusest seostamisest, ja tähtpäevahindade muutumise riski, mis tuleneb tähtaegade erinevusest. Samuti võetakse süsteemis arvesse turgude tunnusjooni, eelkõige tehingupäevi ja kauplejate võimalust positsioone sulgeda.14. Pädevad asutused võivad lubada asutustel kasutada riskiklassides ja riskiklasside vahel üldisi korrelatsioone, kui nad on veendunud, et asutuse süsteem vastastikuste seoste mõõtmiseks on veatu ja seda rakendatakse terviklikult."--------------------------------------------------