title: Komisjoni direktiiv 92/89/EMÜ, 3. november 1992, millega muudetakse I lisa neljandas direktiivis 73/46/EMÜ söötade ametlikuks kontrollimiseks kehtestatavate ühenduse analüüsimeetodite kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31992L0089

Euroopa Liidu Teataja L 344 , 26/11/1992 Lk 0035 - 0037 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 46 Lk 0039  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 46 Lk 0039

		Komisjoni direktiiv 92/89/EMÜ,3. november 1992,millega muudetakse I lisa neljandas direktiivis 73/46/EMÜ söötade ametlikuks kontrollimiseks kehtestatavate ühenduse analüüsimeetodite kohtaEUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 20. juuli 1970. aasta direktiivi 70/373/EMÜ söötade ametlikuks kontrollimiseks ettenähtud ühenduse proovivõtu- ja analüüsimeetodite kehtestamise kohta, [1] viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 3768/85, [2] eriti selle artiklit 2,ning arvestades, et:neljas komisjoni direktiiv 73/46/EMÜ, [3] viimati muudetud direktiiviga 81/680/EMÜ, [4] sätestab kogu kiu määramise meetodi;teaduse ja tehnika arengut silmas pidades on alust selle meetodi muutmiseks; eriti on soovitav arvesse võtta nõukogu 27. novembri 1980. aasta direktiivi 80/1107/EMÜ (töötajate kaitse kohta keemiliste, füüsikaliste ja bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl), [5] viimati muudetud direktiiviga 88/642/EMÜ, [6] ning eriti asbestiga kokkupuute vältimiseks võetud meetmeid;alates käesolevast kuupäevast on vajalik filtreerimismenetlusel kasutatav asbest asendada klaasmahutitega;käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise söödakomitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 73/46/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesolevale direktiivile.Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad hiljemalt 1. oktoobril 1993 käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud haldus- ja õigusnormid. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid kõnealused õigusnormid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 3. november 1992Komisjoni nimelkomisjoni liigeRay Mac Sharry[1] EÜT L 170, 3.8.1970, lk 2.[2] EÜT L 362, 31.12.1985, lk 8.[3] EÜT L 83, 30.3.1973, lk 21.[4] EÜT L 246, 29.8.1981, lk 32.[5] EÜT L 327, 3.12.1980, lk 8.[6] EÜT L 356, 24.12.1988, lk 74.--------------------------------------------------LISAI lisa punkt 3"Kogu kiu määramine"asendatakse alljärgnevaga:"KOGU KIU MÄÄRAMINE1. Eesmärk ja rakendusalaKäesoleva meetodiga on võimalik määrata happelises ja leeliselises keskkonnas lahustumatute ja harilikult kogu kiuna kirjeldatavate rasvavabade orgaaniliste ainete kogust söödas.2. PõhimõteProovi, mis on vajaduse korral rasvatustatud, töödeldakse mitu korda järjest teatava kontsentratsiooniga väävelhappe ja kaaliumhüdroksiidi keevate lahustega. Jääk eraldatakse klaasfiltriga filtreerimise teel, pestakse, kuivatatakse, kaalutakse ja tuhastatakse 475–500 °C juures. Tuhastamisest tulenev massi kadu vastab uuritavas proovis sisalduvale kogu kiule.3. Reaktiivid3.1. Väävelhape, c = 0,13 mol/l.3.2. Vahutamisvastane emulsioon (nt n-oktanool).3.3. Antikoagulant (Celite 545 või samaväärne), neli tundi 500 °C juures kuumutatud (8.6).3.4. Atsetoon.3.5. Petrooleeter, keemistemperatuur 40–60 °C.3.6. Soolhape, c = 0,5 mol/l.3.7. Kaaliumhüdroksiidi lahus, c = 0,23 mol/l.4. Seadmed4.1. Kuumutuskolonn väävelhappe või kaaliumhüdroksiidi lahusega töötlemiseks, millel on statiiv filtertiigli jaoks (4.2) ning kraanidega vedeliku väljalasketoru ning vaakum/suruõhu toru. Iga päev enne kasutamist kuumutada kuumutuskolonni viie minuti jooksul keeva veega.4.2. Klaasfiltertiigel paagutatud 40–90 μm pooridega klaasfilterplaadiga. Enne esmakordset kasutamist kuumutada mõneks minutiks 500 °Cni ja lasta jahtuda (8.6).4.3. Vähemalt 270 ml kuumuskindel kolb püstjahutiga.4.4. Termostaadiga kuivatusahi.4.5. Termostaadiga muhvelahi.4.6. Ekstraktor, millel on filtertiigli tugiplaat (4.2) ning kraanidega vedeliku väljalasketoru ning vaakumtoru.4.7. Ühendusmuhvid kuumutuskolonni (4.1), tiigli (4.2) ja kolvi (4.3) kokkupanekuks ja külma ekstraktori ja tiigli omavahel ühendamiseks (4.6).5. Töö käik1 mg täpsusega kaalutud 1 g ettevalmistatud proovi pannakse tiiglisse (4.2) (vt punktid 8.1, 8.2 ja 8.3) ning lisatakse 1 g antikoagulanti (3.3).Kuumutuskolonn (4.1) ja filtertiigel (4.2) seatakse töökorda, seejärel kinnitatakse kolb (4.3) tiiglile. 150 ml keevat väävelhapet (3.1) valatakse ühendatud kolbi ja tiiglisse ning vajaduse korral lisatakse paar tilka vahutamisvastast emulsiooni (3.2).Vedelik aetakse 5 ± 2 minuti jooksul keema ja keedetakse intensiivselt täpselt 30 minutit.Seejärel avatakse väljalasketoru kraan (4.1) ja filtreeritakse väävelhape vaakumis läbi filtertiigli ning jääki loputatakse kolm korda järjest 30 ml keeva veega, jälgides, et jääk filtreeritakse kuivaks pärast iga loputust.Väljalasketoru kraan suletakse ning 150 ml keeva kaaliumhüdroksiidi lahust (3.7) valatakse ühendatud kolbi ja tiiglisse ning lisatakse paar tilka vahutamisvastast emulsiooni (3.2). Vedelik aetakse 5 ± 2 minuti jooksul keema ja keedetakse intensiivselt täpselt 30 minutit. Filtreeritakse ja korratakse väävelhappetöötlusele järgnenud loputusprotseduuri.Pärast viimast loputust ja kuivatamist ühendatakse tiigel koos sisuga lahti ja ühendatakse see seejärel külma ekstraktoriga (4.6). Tiiglis olevat jääki loputatakse vaakumi all kolme järjestikuse 25 ml atsetoonikogusega (3.4), jälgides, et jääk filtreeritakse kuivaks pärast iga loputust.Jääki kuivatatakse kuivatusahjus 130 °C juures konstantse kaalu saavutamiseni. Pärast iga kuivatust jahutatakse eksikaatoris ja kaalutakse kiiresti. Tiigel asetatakse muhvelahju ja jääk tuhastatakse 475–500 °C juures vähemalt 30 minuti jooksul konstantse kaalu saavutamiseni.Pärast iga kuumutamist ja enne kaalumist jahutatakse kõigepealt ahjus ja seejärel eksikaatoris.Viiakse läbi ilma proovita pimekatse. Tuhastumisest tulenev massi kadu ei tohi ületada 4 mg.6. Tulemuste arvutamineKogu kiu sisaldus arvutatakse protsendimäärana proovist järgmise valemi abil:× 100akusa = proovi mass grammides;b = tuhastamisest tulenev massi kadu määramise ajal, grammides;c = tuhastamisest tulenev massi kadu pimekatse ajal, grammides.7. KorratavusSama prooviga tehtud kahe paralleelse määramise tulemuste erinevuse absoluutväärtus ei tohi ületada:- 0,3 %, kui kogu kiu sisaldus on alla 10 %,- 3 %, kui kogu kiu sisaldus on 10 % või rohkem.8. Tähelepanekud8.1. Sööt, mis sisaldab üle 10 % õlisid ja rasvu, tuleb enne analüüsimist rasvatustada petrooleetriga (3.5). Filtertiigel (4.2) koos sisuga ühendatakse külma ekstraktoriga (4.6) ning vaakumi all loputatakse jääki kolme järjestikuse 30 ml petrooleetri kogusega, tagades, et jääk jääb kuivaks. Filtertiigel koos sisuga ühendatakse kuumutuskolonniga (4.1) ja jätkatakse punktis 5. kirjeldatud viisil.8.2. Sööt, mis sisaldab selliseid rasvu, mida ei ole võimalik otse petrooleetriga ekstraheerida (3.5), tuleb rasvatustada punktis 8.1 esitatud viisil ja rasvatustada veel kord pärast happega töötlemist.Pärast happes keetmist ja sellele järgnevat loputamist ühendatakse tiigel koos sisuga külma ekstraktoriga (4.6) ja loputatakse kolme järjestikuse 30 ml atsetoonikogusega ning seejärel kolme 30 ml petrooleetri kogusega. Filtreeritakse vaakumi all kuivaks ja jätkatakse punktis 5 kirjeldatud viisil alates kaaliumhüdroksiidiga töötlemisest.8.3. Kui sööt sisaldab üle 5 % karbonaate, väljendatud kaltsiumkarbonaadiga, siis ühendatakse kaalutud prooviga tiigel (4.2) kuumutuskolonniga (4.1). Proovi loputatakse kolm korda 30 ml soolhappega (3.6). Pärast iga happe lisamist lastakse proovi enne filtreerimist umbes 1 minut seista. Lõpuks loputatakse üks kord 30 ml veega ja seejärel jätkatakse punktis 5 kirjeldatud viisil.8.4. Kui ühe kuumutuskolonniga on ühendatud mitu tiiglit, siis ei tohi sama proovi eri katseid sooritada samas seerias.8.5. Kui keetmise järel on happe ja hüdroksiidilahuseid raske filtreerida, siis võib väljalasketoru kaudu kasutada suruõhku ja seejärel edasi filtreerida.8.6. Tagamaks klaasfiltertiiglite pikka tööiga, ei tohiks tuhastamistemperatuur ületada 500 °C. Tuleb olla ettevaatlik ja vältida kuumutamis- ja jahutustsüklite ajal liiga järske temperatuuri kõikumisi."--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 96/30/EÜ, 13. mai 1996, direktiivi 94/80/EÜ muutmise kohta, millega kehtestatakse üksikasjalik kord, mille alusel liikmesriigis elavad, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanikud saavad kasutada õigust valida ja kandideerida liikmesriigi kohalikel valimistel

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31996L0030

Euroopa Liidu Teataja L 122 , 22/05/1996 Lk 0014 - 0014

		Nõukogu direktiiv 96/30/EÜ,13. mai 1996,direktiivi 94/80/EÜ muutmise kohta, millega kehtestatakse üksikasjalik kord, mille alusel liikmesriigis elavad, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanikud saavad kasutada õigust valida ja kandideerida liikmesriigi kohalikel valimistelEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 8b lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:nõukogu 19. detsembri 1994. aasta direktiivi 94/80/EÜ (millega kehtestatakse üksikasjalik kord, mille alusel liikmesriigis elavad, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanikud saavad kasutada õigust valida ja kandideerida liikmesriigi kohalikel valimistel) [3] lisas loetletakse iga liikmesriigi põhilised omavalitsusüksused;vastavalt Austria, Soome ja Rootsi ühinemisaktile tuleks direktiivi 94/80/EÜ lisa muuta, et lisada viide nende kolme riigi põhilistele omavalitsusüksustele;vastavalt nimetatud riikide ühinemisaktile kohaldatakse direktiivi 94/80/EÜ Ahvenamaa suhtes, kus kohalikel valimistel valimise ja kandideerimise õiguse kasutamiseks kehtib Soome kodanikele, kellel puudub piirkondlik kodakondsus, ning liidu teiste liikmesriikide kodanikele sama elamisperioodi nõue,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1"Austrias:Gemeinden, Bezirke in der Stadt WienSoomes:kunta, kommun, kommun på ÅlandRootsis:kommuner, landsting."Artikkel 2Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 13. mai 1996Nõukogu nimeleesistujaS. Agnelli[1] EÜT C 65, 4.3.1996, lk 201.[2] Arvamus on esitatud 29. veebruaril 1996 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[3] EÜT L 368, 30.12.1994, lk 38.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv (EL) 2015/637, 20. aprill 2015, mis käsitleb koordineerimis- ja koostöömeetmeid, millega hõlbustatakse liidu esindamata kodanike konsulaarkaitset kolmandates riikides ning tunnistatakse kehtetuks otsus 95/553/EÜ

text:
                  24.4.2015

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 106/1

            NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2015/637,
      20. aprill 2015,
      mis käsitleb koordineerimis- ja koostöömeetmeid, millega hõlbustatakse liidu esindamata kodanike konsulaarkaitset kolmandates riikides ning tunnistatakse kehtetuks otsus 95/553/EÜ
      EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 23,
      võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),
      toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Liidu kodakondsus on liikmesriikide kodanike põhistaatus. Õigus saada kolmanda riigi territooriumil, kus ei ole esindatud see liikmesriik, mille kodanikud nad on, kaitset mõne teise liikmesriigi diplomaatilistelt ja konsulaarasutustelt samadel tingimustel kui selle teise liikmesriigi kodanikud, on üks eriõigustest, mis on antud liidu kodanikele Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 20 lõike 2 punktiga c.

                  (2)

                  Lissaboni lepinguga edendati liidu kodakondsust ja tugevdati sellega kaasnevaid õigusi. ELi toimimise lepingu artiklis 23 on seega sätestatud võimalus võtta vastu direktiive, millega kehtestatakse liidu esindamata kodanike konsulaarkaitse hõlbustamiseks vajalikud koostöö- ja koordineerimismeetmed.

                  (3)

                  Liit rajaneb sellistel väärtustel nagu solidaarsus, mittediskrimineerimine ja inimõiguste austamine; suhetes kolmandate riikidega peaks liit kaitsma oma väärtusi ja aitama kaasa oma kodanike kaitsele. Euroopa Liidu põhiõiguste harta („harta”) artiklis 46 sätestatud liidu esindamata kodanike põhiõigus konsulaarkaitsele asjaomase liikmesriigi kodanikega samadel tingimustel on Euroopa solidaarsuse väljendus. See annab liidu kodakondsuse mõistele välismõõtme ning tugevdab liidu identiteeti kolmandates riikides.

                  (4)

                  Käesoleva direktiivi eesmärk on kehtestada liidu esindamata kodanike konsulaarkaitse täiendavaks hõlbustamiseks vajalikud koostöö- ja koordineerimismeetmed. Need meetmed peaksid suurendama õiguskindlust ning tõhustama konsulaarasutuste koostööd ja edendama nendevahelist solidaarsust.

                  (5)

                  Vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 2 punktile c ja selle artiklile 23 peaksid liikmesriigid andma esindamata kodanikele konsulaarkaitset samadel tingimustel kui oma kodanikele. Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide pädevust oma kodanikele antava kaitse ulatuse kindlaksmääramisel.

                  (6)

                  Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelisi konsulaarsuhteid, eriti nende õigusi ja kohustusi, mis tulenevad rahvusvahelistest tavadest ja kokkulepetest, mida liikmesriigid kohaldavad kooskõlas liidu õigusega, eelkõige 24. aprilli 1963. aasta konsulaarsuhete Viini konventsioonist („Viini konventsioon”). Liikmesriigid võivad Viini konventsiooni artikli 8 alusel anda konsulaarkaitset teise liikmesriigi nimel pärast asjakohast teavitamist ning tingimusel, et asjaomane kolmas riik ei ole esitanud vastuväiteid. Raskusi võib tekkida eelkõige olukordades, mis hõlmavad isikuid, kes on ka vastuvõtva riigi kodanikud. Liikmesriigid peaksid kohaliku konsulaarkoostöö abiga võtma kolmandate riikide suhtes vajalikke meetmeid selle tagamiseks, et konsulaarkaitset saaks anda teise liikmesriigi nimel igal konkreetsel juhul.

                  (7)

                  Esindamata kodanike kaitse kolmandas riigis eeldab tõhusat koostööd ja koordineerimist. Kolmandas riigis esindatud abistav liikmesriik ja kodaniku kodakondsusjärgne liikmesriik peaksid tegema tihedat koostööd. Kohalik konsulaarkoostöö võib olla esindamata kodanike puhul eriti keeruline, sest see nõuab koordineerimist kohapeal esindamata asutustega, sealhulgas vajaduse korral pädevate saatkondade või konsulaatidega. Kodaniku enda liikmesriigi saatkonna või konsulaadi puudumisest tingitud lünga täitmiseks tuleks kehtestada selged ja stabiilsed eeskirjad. Olemasolevaid meetmeid on samuti vaja selgitada, et tagada tõhus kaitse.

                  (8)

                  Liidu kodanikku tuleks pidada kolmandas riigis esindamata kodanikuks, kui tema kodakondsusjärgsel liikmesriigil ei ole asjaomases riigis saatkonda, konsulaati ega aukonsulit. Samuti tuleks kodanikku pidada esindamata kodanikuks, kui kohapealne saatkond, konsulaat või aukonsul ei saa mis tahes põhjustel konkreetsel juhul pakkuda kaitset, mida asjaomasel isikul oleks vastavalt siseriiklikule õigusele või tavale muul juhul õigus saada. Saatkonnad ja konsulaadid peaksid teavitama üksteist mis tahes erandlikest asjaoludest, mis võivad ajutiselt mõjutada nende võimet pakkuda konsulaarkaitset. Arvesse tuleks võtta ka juurdepääsetavust ja lähedust. Näiteks ei tohiks kodanikku, kes taotleb teise liikmesriigi saatkonnalt või konsulaadilt konsulaarkaitset või abi, suunata tema kodakondsusliikmesriigi saatkonda, konsulaati või aukonsuli juurde, kui tal ei ole kohalike olude või ressursside puudumise tõttu võimalik sinna ohutult jõuda viisil, mis võimaldab tal saada konsulaarkaitset. Esinduse puudumist tuleks tõlgendada nii, et esindamata kodanikele tagatakse tegelik õigus saada teise liikmesriigi saatkonnalt või konsulaadilt mittediskrimineerival viisil kaitset, võttes arvesse iga juhtumi konkreetseid asjaolusid. Kodanikku, kellel on rohkem kui ühe liikmesriigi kodakondsus, tuleks lugeda esindamata kodanikuks, kui ükski tema kodakondsusjärgne liikmesriik ei ole asjaomases kolmandas riigis esindatud.

                  (9)

                  Selleks et tagada ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 2 punktis c sätestatud õiguse tõhus kasutamine ja harta artiklis 7 tunnustatud õigus era- ja perekonnaelu austamisele ning võttes arvesse siseriiklikku õigust ja tava, võib abistav liikmesriik olla kohustatud pakkuma kaitset liidu kodanike kolmanda riigi kodanikest pereliikmetele, sõltuvalt iga juhtumi konkreetsetest asjaoludest. Käesolev direktiiv ei takista seda, et konsultatsioonide käigus, mis peaksid toimuma enne abi andmist, võivad abistav liikmesriik ja esindamata kodaniku kodakondsusjärgne liikmesriik vajaduse korral kokku leppida võimaluses anda liidu esindamata kodaniku kolmanda riigi kodanikest pereliikmetele abistava liikmesriigi õiguses nõutust või selles riigis tavaks olevast ulatuslikumat abi, võttes võimalikult suurel määral arvesse esindamata kodaniku kodakondsusjärgse liikmesriigi võimalikke taotlusi ning eeldusel, et kokkulepitu ei näe ette vähem, kui on nõutud liidu õiguses. Liikmesriikidel ei pruugi olla võimalik pakkuda kolmanda riigi kodanikest pereliikmetele teatavaid konsulaarkaitse liike, nagu näiteks tagasipöördumistunnistuste väljastamine. Alaealiste abistamisel tuleks esikohale seada lapse parimad huvid kooskõlas harta artikliga 24 ja vastavalt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste konventsioonis sätestatule.

                  (10)

                  Esindamata kodanikel peaks olema võimalik paluda konsulaarkaitset mis tahes liikmesriigi saatkonnalt või konsulaadilt. See ei tohiks aga takistada liikmesriike sõlmimast kohustuste jagamise eesmärgil praktilisi kokkuleppeid esindamata kodanikele konsulaarkaitse andmiseks vastavalt käesolevale direktiivile. Sellised kokkulepped on kodanikele kasulikud, sest võimaldavad paremini valmistuda tõhusa kaitse tagamiseks. Liikmesriigid, kellelt taotletakse kaitset, peaksid hindama, kas konsulaarkaitse andmine on konkreetsel juhul vajalik või kas juhtumi saab suunata edasi saatkonnale või konsulaadile, mis on juba kehtiva kokkuleppe alusel nimetatud pädevaks saatkonnaks või konsulaadiks. Liikmesriigid peaksid teavitama komisjoni ja Euroopa välisteenistust igast sellisest kokkuleppest, mille liit ja liikmesriigid peaksid avaldama, et tagada esindamata kodanike osas läbipaistvus.

                  (11)

                  Käesolev direktiiv ei tohiks takistada mingis kolmandas riigis esindamata liikmesriiki andmast oma kodanikule konsulaarkaitset, pakkudes näiteks vajaduse korral internetipõhiseid konsulaarteenuseid. Esindamata kodaniku kodakondsusjärgsel liikmesriigil peaks olema lubatud paluda liikmesriigil, kellelt nimetatud kodanik taotleb või saab konsulaarkaitset, edastada vastav taotlus või juhtum, et ta saaks ise konsulaarkaitset anda. Sellise edastamise tagajärjel ei tohiks esindamata kodanik konsulaarkaitsest ilma jääda.

                  (12)

                  Hoolimata aukonsulite volitustega seotud tavade erinevusest liikmesriigiti, ei paku aukonsulid tavaliselt samu teenuseid kui saatkonnad ja konsulaadid. Võttes arvesse, et aukonsulid täidavad oma ülesandeid sageli vabatahtlikkuse alusel, tuleks jätta iga liikmesriigi otsustada, kas kohaldada käesolevat direktiivi ka aukonsulite suhtes. Aukonsulitelt võiks nõuda konsulaarkaitse pakkumist esindamata kodanikele sõltuvalt iga juhtumi asjaoludest.

                  (13)

                  Kaitse taotlus tuleks võtta menetlusse, kui taotleja esitab kehtiva liidu kodaniku passi või isikutunnistuse. Konsulaarkaitset vajavate esindamata kodanike isikut tõendavad dokumendid ei pruugi aga enam olla nende käes. Liidu kodakondsuse põhistaatus antakse otse liidu õigusega ning isikut tõendavatel dokumentidel on üksnes deklaratiivne väärtus. Kui taotlejal ei ole võimalik esitada kehtivat isikut tõendavat dokumenti, tuleks tal võimaldada tõendada oma isikut mis tahes muul viisil. Vajaduse korral võib kontrollida asjaomase isiku isikusamasust, konsulteerides selle liikmesriigi asutustega, mille kodanik taotleja end väidab olevat. Taotleja kodakondsusjärgse liikmesriigi asutused peaksid samuti saama aidata abistavat liikmesriiki taotlejaga kaasas olevate kolmanda riigi kodanikust pereliikmete isikusamasuse ja selle kontrollimisel, kas neil on taotlejaga peresuhe.

                  (14)

                  Käesoleva direktiiviga reguleeritud konsulaarkaitse reguleerimisala tuleks täpsustada, et määrata kindlaks vajalikud koordineerimis- ja koostöömeetmed. Esindamata kodanike konsulaarkaitse peaks hõlmama abi andmist paljudes tüüpilistes olukordades, kus liikmesriigid pakuvad konsulaarkaitset omaenda kodanikele sõltuvalt iga juhtumi konkreetsetest asjaoludest, näiteks vahistamine või kinnipidamine, raske õnnetus või haigus ja surm, aga ka hädaolukorras abistamine ja repatrieerimine või tagasipöördumistunnistuste väljastamine. Kuivõrd vajatav kaitse sõltub alati tegelikust olukorrast, ei tohiks konsulaarkaitse piirduda üksnes käesolevas direktiivis nimetatud konkreetsete olukordadega.

                  (15)

                  Asjakohastel juhtudel tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta kodaniku soove, sealhulgas seda, kas tuleks teavitada pereliikmeid või muid asjaomaseid isikuid, ning kui jah, siis keda. Samuti tuleks surma korral võtta nõuetekohaselt arvesse omaste soove seoses sellega, kuidas talitada lahkunu surnukehaga. Nende kontaktide eest peaks olema vastutav esindamata kodaniku kodakondsusjärgne liikmesriik.

                  (16)

                  Liikmesriikide asutused peaksid tegema omavahel ning liiduga, eelkõige komisjoni ja Euroopa välisteenistusega tihedat koostööd ja koordineerima oma tegevust vastastikuse austuse ja solidaarsuse vaimus. Kiire ja tõhusa koostöö tagamiseks peaksid liikmesriigid esitama teabe asjaomaste kontaktpunktide kohta liikmesriigis Euroopa välisteenistuse turvalise veebilehe kaudu (Consular OnLine) ja seda teavet pidevalt ajakohastama.

                  (17)

                  Kolmandates riikides esindavad liitu tema delegatsioonid, kes tihedas koostöös liikmesriikide diplomaatiliste ja konsulaaresindustega aitavad rakendada liidu kodanike õigust konsulaarkaitsele, mis on täpsemalt määratletud Euroopa Liidu lepingu artiklis 35. Käesoleva direktiiviga tunnustatakse täielikult ja tõhustatakse veelgi panust, mille Euroopa välisteenistus ja liidu delegatsioonid on eriti kriisiolukordades juba andnud vastavalt nõukogu otsusele 2010/427/EL, (2) eelkõige selle artikli 5 lõikele 10.

                  (18)

                  Kohapealse koordineerimise osas tuleks täpsustada kõigi asjaomaste osalejate volitusi ja asjaomaseid ülesandeid selle tagamiseks, et esindamata kodanikud saavad abi, millele neil on õigus vastavalt mittediskrimineerimise põhimõttele. Kohaliku konsulaarkoostöö raames tuleks pöörata esindamata kodanikele asjakohast tähelepanu, näiteks kogudes ja korrapäraselt ajakohastades asjaomaseid kontaktpunkte käsitlevat teavet ning jagades seda liikmesriikide kohalike saatkondade ja konsulaatide ning liidu delegatsioonidega.

                  (19)

                  Kohaliku konsulaarkoostöö koosolekutel, mida korraldatakse tihedas koostöös liidu delegatsioonidega, tuleks muu hulgas vahetada teavet esindamata kodanikele olulistes küsimustes, nagu kodanike julgeolek, kinnipidamistingimused, konsulaarteated, konsulaarabi kättesaadavus ja kriisikoostöö. Esindatud liikmesriigid peaksid nimetatud koosolekutel sõlmima vajaduse korral praktilisi kokkuleppeid esindamata kodanikele tõhusa kaitse tagamiseks. Selline kokkulepe ei pruugi aga olla vajalik, kui näiteks esindamata kodanike hulk on väike.

                  (20)

                  Piisava kriisiks valmisoleku ja kriisiohjamise tagamiseks on oluline, et esindatud ja esindamata liikmesriikide ning liidu delegatsiooni kohustused oleksid selgelt jagatud. Seetõttu peaks kriisiolukorraks valmisoleku plaanimine olema koordineeritud ja võtma esindamata kodanikke täiel määral arvesse. Sel eesmärgil peaksid liikmesriigid, kellel ei ole kohapeal saatkonda või konsulaati, esitama kohaliku kriisile reageerimiseks valmisoleku raames kogu kättesaadava ja asjakohase teabe oma kodanike kohta, kes viibivad territooriumil. Sellist teavet tuleks vajaduse korral hädaolukorras ajakohastada. Pädevad saatkonnad ja konsulaadid ning liidu delegatsioonid peaksid olema informeeritud kriisiolukorraks tehtavatest ettevalmistustest ning olema neisse kaasatud, kui see on asjakohane. Neid ettevalmistusi käsitlev teave tuleks teha esindamata kodanikele kättesaadavaks. Kriisiolukorras peaks juhtriik või abi koordineeriv liikmesriik (abi koordineerivad liikmesriigid) koordineerima esindamata kodanikele antavat toetust ja olemasoleva evakuatsioonivõime kasutamist, tuginedes kokkulepitud plaanile ning lähtudes kohapealsest sündmuste arengust ja mittediskrimineerimise põhimõttest.

                  (21)

                  Edendada tuleks konsulaartöötajate ja muude kriisiohjamisekspertide koostegutsemisvõimet, eriti võimaldades neil osaleda sellistes valdkondadevahelistes kriisirühmades nagu need, mis kuuluvad Euroopa välisteenistuse kriisidele reageerimise ja tegevuse koordineerimise ning kriisiohjamise struktuuride alla ja liidu kodanikukaitse mehhanismi (3) alla.

                  (22)

                  Peaks olema võimalik taotleda liidu kodanikukaitse mehhanismi tuge, kui seda on vaja esindamata kodanike konsulaarkaitse tagamiseks. Niisugust tuge võib taotleda näiteks juhtriik või abi koordineeriv liikmesriik (abi koordineerivad liikmesriigid).

                  (23)

                  Käesolevas direktiivis kasutatud mõiste „juhtriik” osutab ühele või mitmele liikmesriigile, kes on asjaomases kolmandas riigis esindatud ning kes vastutab/vastutavad esindamata kodanikele antava abi koordineerimise ja juhtimise eest kriisi ajal. Juhtriigi mõistet, mis on määratletud asjakohastes liidu suunistes, (4) võib edasi arendada kooskõlas liidu õiguse ning eelkõige käesoleva direktiiviga.

                  (24)

                  Kui liikmesriiki teavitatakse konsulaarkaitse taotlusest, mille on esitanud isik, kes väidab, et ta on esindamata kodanik, või kui liikmesriik saab sellise taotluse, peaks ta alati, välja arvatud äärmiselt kiireloomulistel juhtudel, võtma viivitamata ühendust asjaomase kodaniku kodakondsusjärgse liikmesriigiga ja edastama sellele enne mis tahes abi andmist kogu asjakohase teabe. Kodakondsusjärgne liikmesriik peaks omakorda esitama viivitamata kogu asjaomase juhtumi seisukohast olulise teabe. Selline konsulteerimine peaks võimaldama esindamata kodaniku kodakondsusjärgsel liikmesriigil paluda taotluse või juhtumi edastamist, et ta saaks ise konsulaarkaitset anda. Samuti peaks see võimaldama asjaomasel liikmesriigil vahetada asjakohast teavet näiteks selle tagamiseks, et esindamata isik ei kuritarvita oma ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 2 punkti c kohast õigust saada konsulaarkaitset. Kuritarvitamise korral ei saa liidu kodanikud käesolevale direktiivile tugineda.

                  (25)

                  Vastastikune solidaarsus ja koostöö hõlmab ka rahalisi küsimusi. Liikmesriigid, kes pakuvad oma kodanikele konsulaarkaitset rahalise abi kujul, teevad seda viimase abinõuna ja üksnes erandjuhtudel, kui kodanikel ei ole rahalisi vahendeid võimalik hankida muul viisil, näiteks saada rahaülekandeid perekonnalt, sõpradelt või tööandjalt. Esindamata kodanikele tuleks anda rahalist abi samadel tingimustel, nagu seda antakse abistava liikmesriigi kodanikele. Esindamata kodanikult tuleks nõuda, et ta allkirjastaks kohustuse maksta tekkinud kulud oma kodakondsusjärgsele liikmesriigile tagasi, tingimusel et abistava liikmesriigi samasse olukorda sattunud kodanikelt nõutakse selliste kulude tagasimaksmist oma liikmesriigile. Kodakondsusjärgne liikmesriik võib seejärel nõuda esindamata kodanikult nende kulude, sealhulgas mis tahes kohaldatava konsulaartasu tagasimaksmist.

                  (26)

                  Käesoleva direktiiviga tuleks tagada rahaliste kohustuste jagamine ning hüvitised. Kui esindamata kodanikule antud konsulaarkaitse hõlmab tagasimaksekohustuse allkirjastamist, peaks esindamata kodaniku kodakondsusjärgne liikmesriik hüvitama abistavale liikmesriigile tekkinud kulud. Peaks jääma abistava liikmesriigi otsustada, kas ta taotleb tekkinud kulude tagasimaksmist või mitte. Abistaval liikmesriigil ja esindamata kodaniku kodakondsusjärgsel liikmesriigil peaks olema teatud tähtaja jooksul võimalik omavahel kokku leppida hüvitamise üksikasjalikus korras.

                  (27)

                  Esindamata kodanikule vahistamise või kinnipidamise korral antav konsulaarkaitse võib tekitada abistava liikmesriigi diplomaatilistele või konsulaarasutustele ebatavaliselt suuri reisi-, majutus- või tõlkekulusid, sõltuvalt iga juhtumi konkreetsetest asjaoludest. Esindamata kodaniku kodakondsusjärgset liikmesriiki tuleks sellistest võimalikest kuludest teavitada konsultatsioonide käigus, mis toimuvad enne abi andmist. Abistaval liikmesriigil peaks olema võimalik taotleda esindamata kodaniku kodakondsusjärgselt liikmesriigilt selliste ebatavaliselt suurte kulude hüvitamist. Kodaniku kodakondsusjärgne liikmesriik peaks hüvitama abistavale liikmesriigile tekkinud kulud. Abistaval liikmesriigil ja esindamata kodaniku kodakondsusjärgsel liikmesriigil peaks olema teatud tähtaja jooksul võimalik omavahel kokku leppida hüvitamise üksikasjalikus korras. Vastavalt mittediskrimineerimise põhimõttele ei saa esindamata kodaniku kodakondsusjärgne liikmesriik nõuda asjaomaselt kodanikult selliste kulude hüvitamist, mille tagasimaksmist ei nõutaks abistava liikmesriigi kodanikelt.

                  (28)

                  Rahalisi menetlusi tuleks kriisiolukordades lihtsustada. Arvestades selliste olukordade eripära, näiteks vajadust abistada kiiresti suurt hulka kodanikke, ei tohiks tagasimaksekohustus olla eelduseks sellele, et abistav liikmesriik saaks nõuda ja saada esindamata kodaniku kodakondsusjärgselt liikmesriigilt (kodakondsusjärgsetelt liikmesriikidelt) hüvitist. Esindamata kodanike kodakondsusjärgsed liikmesriigid peaks hüvitama abistavale liikmesriigile tekkinud kulud. Peaks jääma abistava liikmesriigi (abistavate liikmesriikide) otsustada, kas ta taotleb (nad taotlevad) tekkinud kulude tagasimaksmist ja millisel kujul see peaks toimuma. Abistaval liikmesriigil ja esindamata kodaniku kodakondsusjärgsel liikmesriigil peaks olema teatud tähtaja jooksul võimalik omavahel kokku leppida hüvitamise üksikasjalikus korras. Sellise kriisi korral, mis on või võib olla negatiivselt mõjutanud olulist hulka liidu kodanikke, ja juhul kui abistav liikmesriik seda taotleb, peaksid esindamata kodanike kodakondsusjärgsed liikmesriigid hüvitama kulud proportsionaalselt, jagades kantud kulud abi saanud kodanike arvuga.

                  (29)

                  Käesolev direktiiv tuleks vaadata läbi kolm aastat pärast selle ülevõtmise tähtpäeva. Eelkõige tuleks liikmesriikide poolt direktiivi rakendamise ja praktilise kohaldamise kohta esitatava teabe, sealhulgas mis tahes asjakohaste statistiliste andmete ja juhtumite põhjal hinnata, kas on vaja vaadata läbi rahalised menetlused, et tagada asjakohane kulude jaotus. Komisjon peaks koostama aruande ning kaaluma vajadust mis tahes lisameetmete järele, esitades sealhulgas vajaduse korral ettepaneku käeolevat direktiivi muuta, et liidu kodanikel oleks lihtsam kasutada oma õigust konsulaarkaitsele.

                  (30)

                  Isikuandmete töötlemist, mida teostavad liikmesriigid käesoleva direktiivi raames, reguleerib Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/46/EÜ (5).

                  (31)

                  Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada soodsamaid siseriiklikke sätteid, kuni need on käesoleva direktiiviga kooskõlas.

                  (32)

                  Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga (6) selgitavate dokumentide kohta kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud.

                  (33)

                  Käesoleva direktiivi eesmärk on edendada hartas tunnustatud konsulaarkaitset. Direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse põhimõtteid, mida on tunnustatud eeskätt hartas, eriti mittediskrimineerimise põhimõtet, õigust elule ja isikupuutumatusele, õigust era- ja pereelu austamisele, lapse õigusi, kaitseõigust ning õigust õiglasele kohtulikule arutamisele. Käesolevat direktiivi tuleks rakendada kooskõlas nimetatud õiguste ja põhimõtetega.

                  (34)

                  Hartas sätestatud diskrimineerimiskeelu kohaselt peaksid liikmesriigid rakendama käesolevat direktiivi nii, et sellega ei diskrimineerita direktiiviga hõlmatud abisaajaid nende soo, rassi, nahavärvuse, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste tunnuste, keele, religiooni või usutunnistuse, poliitiliste või muude veendumuste, rahvusvähemusse kuulumise, varalise seisundi, päritolu, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse tõttu.

                  (35)

                  Nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate otsus 95/553/EÜ (7) tuleks kehtetuks tunnistada,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
      1. PEATÜKK

         ÜLDSÄTTED

      Artikkel 1
      Reguleerimisese
      1.   Käesolevas direktiivis sätestatakse koordineerimis- ja koostöömeetmed, mida on vaja, et liidu kodanikel oleks lihtsam kasutada ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 2 punktis c sätestatud õigust saada kolmanda riigi territooriumil, kus ei ole esindatud see liikmesriik, mille kodanikud nad on, kaitset iga teise liikmesriigi diplomaatilistelt ja konsulaarasutustelt samadel tingimustel kui selle teise liikmesriigi kodanikud, võttes samuti arvesse liidu delegatsioonide osa selle õiguse rakendamisele kaasa aitamisel.
      2.   Käesolev direktiiv ei reguleeri liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelisi konsulaarsuhteid.
      Artikkel 2
      Üldpõhimõte
      1.   Liikmesriikide saatkonnad või konsulaadid annavad esindamata kodanikele konsulaarkaitset samadel tingimustel kui oma kodanikele.
      2.   Liikmesriigid võivad otsustada kohaldada käesolevat direktiivi aukonsulite pakutava konsulaarkaitse suhtes kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 23. Liikmesriigid tagavad, et esindamata kodanikke teavitatakse nõuetekohaselt sellistest otsustest ning sellest, millises ulatuses on aukonsulid pädevad andma konkreetsetel juhtudel kaitset.
      Artikkel 3
      Kodakondsusjärgse liikmesriigi antav konsulaarkaitse
      Esindamata kodaniku kodakondsusjärgne liikmesriik võib paluda, et liikmesriik, kellelt esindamata kodanik taotleb või saab konsulaarabi, suunaks esindamata kodaniku taotluse või juhtumi ümber tema enda kodakondsusjärgsesse liikmesriiki, et nimetatud kodakondsusjärgne liikmesriik annaks konsulaarabi vastavalt oma siseriiklikule õigusele või tavale. Taotluse saanud liikmesriik loovutab juhtumi niipea, kui kodakondsusjärgne liikmesriik kinnitab, et pakub esindamata kodanikule konsulaarkaitset.
      Artikkel 4
      Esindamata kodanikud kolmandates riikides
      Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab „esindamata kodanik” iga kodanikku, kellel on sellise liikmesriigi kodakondsus, mis ei ole kolmandas riigis esindatud vastavalt artiklis 6 sätestatud määratlusele.
      Artikkel 5
      Kolmandates riikides olevate esindamata kodanike pereliikmed
      Esindamata kodanikega kolmandas riigis kaasas olevatele pereliikmetele, kes ei ole liidu kodanikud, antakse konsulaarkaitset samas ulatuses ja samadel tingimustel, kui seda antaks abistava liikmesriigi kodanike pereliikmetele, kes ei ole liidu kodanikud, vastavalt abistava liikmesriigi siseriiklikule õigusele või tavale.
      Artikkel 6
      Esinduse puudumine
      Käesoleva direktiivi kohaldamisel ei ole liikmesriik kolmandas riigis esindatud, kui tal ei ole selles riigis alalist saatkonda ega konsulaati või kui tal ei ole selles riigis saatkonda, konsulaati või aukonsulit, kellel on reaalselt võimalik pakkuda konkreetsel juhul konsulaarkaitset.
      Artikkel 7
      Konsulaarkaitse kättesaadavus ja muud kokkulepped
      1.   Esindamata kodanikel on õigus paluda konsulaarkaitset mis tahes liikmesriigi saatkonnalt või konsulaadilt.
      2.   Ilma et see piiraks artikli 2 kohaldamist, võib liikmesriik alaliselt esindada teist liikmesriiki ning liikmesriikide saatkonnad ja konsulaadid võivad vajaduse korral alati sõlmida kohustuste jagamist käsitlevaid praktilisi kokkuleppeid, et pakkuda esindamata kodanikele konsulaarkaitset. Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja Euroopa välisteenistust sellistest kokkulepetest, mille liit ja liikmesriigid avaldavad, et tagada esindamata kodanike osas läbipaistvus.
      3.   Juhul kui on sõlmitud lõike 2 kohane praktiline kokkulepe, tagab saatkond või konsulaat, millelt esindamata kodanik taotleb konsulaarkaitset, kuid mis ei ole vastavalt konkreetsele kehtivale kokkuleppele pädev seda andma, et kodanikult saadud taotlus suunatakse edasi asjaomasele saatkonnale või konsulaadile, välja arvatud juhul, kui see seaks ohtu konsulaarkaitse andmise, eriti kui küsimuse kiireloomulisus nõuab taotluse saanud saatkonna või konsulaadi kohest tegutsemist.
      Artikkel 8
      Isikutuvastus
      1.   Konsulaarkaitse taotlejad tõendavad, et nad on liidu kodanikud, esitades passi või isikutunnistuse.
      2.   Kui liidu kodanik ei saa esitada kehtivat passi või isikutunnistust, võib kodakondsust tõendada mis tahes muul viisil, sealhulgas vajaduse korral kontrollides kodakondsust selle liikmesriigi diplomaatiliste või konsulaarasutuste abil, mille kodanik taotleja väidab ennast olevat.
      3.   Artiklis 5 osutatud pereliikmete puhul võib nende isikusamasust ja peresuhete olemasolu tõendada mis tahes viisil, sealhulgas seeläbi, et abistav liikmesriik kontrollib seda lõikes 1 osutatud kodaniku kodakondsusjärgse liikmesriigi diplomaatiliste või konsulaarasutuste abil.
      Artikkel 9
      Abi liigid
      Artiklis 2 osutatud konsulaarkaitse võib hõlmata abi andmist muu hulgas järgmistel juhtudel:

                  a)

                  vahistamine või kinnipidamine,

                  b)

                  kuriteo ohvriks langemine,

                  c)

                  raske õnnetus või haigus,

                  d)

                  surm,

                  e)

                  hädaolukorras abistamine ja repatrieerimine,

                  f)

                  vajadus tagasipöördumistunnistuse (nagu see on sätestatud otsuses 96/409/ÜVJP) (8) järele.

            2. PEATÜKK

         KOORDINEERIMIS- JA KOOSTÖÖMEETMED

      Artikkel 10
      Üldeeskirjad
      1.   Liikmesriikide diplomaatilised ja konsulaarasutused teevad omavahel ja liiduga tihedat koostööd ja koordineerivad oma tegevust, et tagada esindamata kodanikele konsulaarkaitse vastavalt artiklile 2.
      2.   Kui liikmesriik saab konsulaarkaitse taotluse isikult, kes väidab, et ta on esindamata kodanik, või kui liikmesriiki teavitatakse artiklis 9 esitatud loetelus nimetatud konkreetsest hädaolukorrast, millesse esindamata kodanik on sattunud, konsulteerib ta viivitamata selle liikmesriigi välisministeeriumiga, mille kodanik asjaomane isik väidab end olevat, või asjakohastel juhtudel selle liikmesriigi pädeva saatkonna või konsulaadiga ning edastab talle kogu tema käsutuses oleva asjakohase teabe, sealhulgas asjaomase isiku identiteedi, konsulaarkaitse võimalike kulude ning iga pereliikme kohta, kes võib samuti vajada konsulaarkaitset. Kui tegu ei ole äärmiselt kiireloomulise juhtumiga, toimub see konsulteerimine enne abi andmist. Abistav liikmesriik hõlbustab ka teabevahetust asjaomase isiku ja tema kodakondsusjärgse liikmesriigi asutuste vahel.
      3.   Vastava taotluse korral esitab kodaniku kodakondsusjärgne liikmesriik abistava liikmesriigi välisministeeriumile või pädevale saatkonnale või konsulaadile kogu juhtumit käsitleva asjakohase teabe. Kodakondsusjärgne liikmesriik on samuti vastutav kõigi vajalike kontaktide eest pereliikmete ja muude asjaomaste isikute või asutustega.
      4.   Liikmesriigid teavitavad Euroopa välisteenistust tema turvalise internetilehe kaudu välisministeeriumide asjaomas(t)est kontaktisiku(te)st.
      Artikkel 11
      Liidu delegatsioonide roll
      Liidu delegatsioonid teevad liikmesriikide saatkondade ja konsulaatidega tihedat koostööd ja koordineerivad oma tegevust, et edendada koostööd ja koordineerimist kohalikul tasandil ja kriisiolukorras, eelkõige pakkudes olemasolevat logistilist tuge, sealhulgas kontoriruume ja organisatoorseid vahendeid, näiteks konsulaartöötajate ja päästemeeskondade ajutine majutus. Liidu delegatsioonid ja Euroopa välisteenistuse peakorter hõlbustavad ka teabevahetust liikmesriikide saatkondade ja konsulaatide vahel ning vajaduse korral teabevahetust kohalike asutustega. Lisaks teevad liidu delegatsioonid kättesaadavaks üldise teabe abi kohta, mida esindamata kodanikel võiks olla õigus saada, eelkõige sõlmitud praktiliste kokkulepete kohta, kui see on asjakohane.
      Artikkel 12
      Kohalik koostöö
      Kohalikud koostöökoosolekud hõlmavad regulaarset teabevahetust esindamata kodanikele olulistes küsimustes. Neil koosolekutel sõlmivad liikmesriigid vajaduse korral artiklis 7 osutatud praktilised kokkulepped esindamata kodanikele asjaomases kolmandas riigis tõhusa kaitse tagamiseks. Kui liikmesriigid ei ole teisiti kokku leppinud, juhatab koosolekuid liikmesriigi esindaja tihedas koostöös liidu delegatsiooniga.
      Artikkel 13
      Kriisiks valmisolek ja kriisikoostöö
      1.   Kohalikus hädaolukorraks valmisoleku plaanimises võetakse arvesse ka esindamata kodanikke. Kolmandas riigis esindatud liikmesriigid kooskõlastavad oma hädaolukorra lahendamise plaanid omavahel ja liidu delegatsiooniga, et tagada kriisi korral esindamata kodanike täielik abistamine. Pädevaid saatkondi ja konsulaate teavitatakse nõuetekohaselt kriisiolukorraks tehtud ettevalmistustest ja vajaduse korral kaasatakse nad neisse.
      2.   Kriisi korral teevad liit ja liikmesriigid tihedalt koostööd, et tagada esindamata kodanikele tõhus abi. Nad teavitavad üksteist võimaluse korral aegsasti olemasolevatest evakuatsioonivõimalustest. Liikmesriikide taotlusel võivad liikmesriike toetada olemasolevad liidu tasandi päästemeeskonnad, sealhulgas konsulaareksperdid, eriti esindamata liikmesriikidest.
      3.   Juhtriik või abi koordineeriv liikmesriik (abi koordineerivad liikmesriigid) vastutab (vastutavad) igasuguse esindamata kodanikele antava abi koordineerimise eest teise asjaomase liikmesriigi, liidu delegatsiooni ja Euroopa välisteenistuse peakorteri toetusel. Liikmesriigid annavad juhtriigile või abi koordineerivale liikmesriigile (abi koordineerivatele liikmesriikidele) kogu vajaliku teabe enda esindamata kodanike kohta, kes viibivad kriisiolukorras.
      4.   Juhtriik või esindamata kodanike abistamist koordineeriv liikmesriik võib (koordineerivad liikmesriigid võivad) vajaduse korral taotleda tuge sellistest vahenditest nagu Euroopa välisteenistuse kriisiohjamisstruktuurid ja liidu kodanikukaitse mehhanism.
      3. PEATÜKK

         FINANTSMENETLUSED

      Artikkel 14
      Üldeeskirjad
      1.   Esindamata kodanikud kohustuvad maksma oma kodakondsusjärgsele liikmesriigile konsulaarkaitse kulud tagasi samadel tingimustel kui abistava liikmesriigi kodanikud, kasutades I lisas esitatud standardvormi. Esindamata kodanikelt nõutakse ainult selliste kulude tagasimaksmist, mida abistava liikmesriigi kodanikud peaksid samadel tingimustel maksma.
      2.   Abistav liikmesriik võib paluda esindamata kodaniku kodakondsusjärgsel liikmesriigil lõikes 1 osutatud kulud hüvitada, kasutades II lisas esitatud standardvormi. Esindamata kodaniku kodakondsusjärgne liikmesriik hüvitab need kulud mõistliku ajavahemiku jooksul, mis ei ületa 12 kuud. Esindamata kodaniku kodakondsusjärgne liikmesriik võib paluda asjaomasel esindamata kodanikul sellised kulud hüvitada.
      3.   Kui esindamata kodanikule vahistamise või kinnipidamise korral antav konsulaarkaitse tekitab diplomaatilistele või konsulaarasutustele ebatavaliselt suuri, kuid vältimatuid ja õigustatud reisi-, majutus- või tõlkekulusid, võib abistav liikmesriik paluda sellised kulud hüvitada esindamata kodaniku kodakondsusjärgsel liikmesriigil, kes teeb seda mõistliku ajavahemiku jooksul, mis ei ületa 12 kuud.
      Artikkel 15
      Lihtsustatud menetlus kriisiolukordades
      1.   Kriisiolukorras esitab abistav liikmesriik mis tahes taotlused esindamata kodanikule antud abiga seotud kulude hüvitamiseks esindamata kodaniku kodakondsusjärgse liikmesriigi välisministeeriumile. Abistav liikmesriik võib taotleda sellist hüvitamist ka siis, kui esindamata kodanik ei ole allkirjastanud artikli 14 lõike 1 kohast tagasimaksekohustust. See ei takista esindamata kodaniku kodakondsusjärgset liikmesriiki nõudmast asjaomaselt esindamata kodanikult kulude tagasimaksmist riigisiseste eeskirjade alusel.
      2.   Abistav liikmesriik võib paluda esindamata kodaniku kodakondsusjärgselt liikmesriigilt selliste kulude proportsionaalset hüvitamist, jagades tegelikult kantud kulude kogusumma abi saanud kodanike arvuga.
      3.   Kui abistav liikmesriik sai abistamiseks rahalist toetust liidu kodanikukaitse mehhanismi kaudu, määratakse esindamata kodaniku kodakondsusjärgse liikmesriigi osa suurus kindlaks pärast liidu osa mahaarvamist.
      4. PEATÜKK

         LÕPPSÄTTED

      Artikkel 16
      Soodsam kohtlemine
      Liikmesriigid võivad kehtestada või jätta kehtima käesolevas direktiivis kehtestatust soodsamad sätted, kui need on käesoleva direktiiviga kooskõlas.
      Artikkel 17
      Ülevõtmine
      1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. maiks 2018.
      Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
      2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigus- ja haldusnormide teksti.
      Artikkel 18
      Kehtetuks tunnistamine
      Otsus 95/553/EÜ tunnistatakse alates 1. maist 2018 kehtetuks.
      Artikkel 19
      Aruandmine, hindamine ja läbivaatamine
      1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile kogu asjakohase teabe käesoleva direktiivi rakendamise ja kohaldamise kohta. Saadud teabe põhjal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule 1. maiks 2021 aruande käesoleva direktiivi rakendamise ja kohaldamise kohta.
      2.   Lõikes 1 osutatud aruandes hindab komisjon käesoleva direktiivi kohaldamist ja kaalub vajadust täiendavate meetmete, sealhulgas käesoleva direktiivi kohandamiseks tehtavate muudatuste järele, et liidu kodanikel oleks veelgi lihtsam kasutada oma õigust konsulaarkaitsele.
      Artikkel 20
      Jõustumine
      Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
      Artikkel 21
      Adressaadid
      Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

         Luxembourg, 20. aprill 2015

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            F. MOGHERINI

         (1)  25. oktoobri 2012. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

         (2)  Nõukogu 26. juuli 2010. aasta otsus 2010/427/EL, millega määratakse kindlaks Euroopa välisteenistuse korraldus ja toimimine (ELT L 201, 3.8.2010, lk 30).

         (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta otsus nr 1313/2013/EL liidu kodanikukaitse mehhanismi kohta (ELT L 347, 20.12.2013, lk 924).

         (4)  Euroopa Liidu suunised konsulaarjuhtriigi mõiste rakendamise kohta (ELT C 317, 12.12.2008, lk 6).

         (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).

         (6)  ELT C 369, 17.12.2011, lk 14.

         (7)  Nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 19. detsembri 1995. aasta otsus 95/553/EÜ Euroopa liidu kodanike kaitse kohta diplomaatiliste või konsulaaresinduste kaudu (EÜT L 314, 28.12.1995, lk 73).

         (8)  Nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 25. juuni 1996. aasta otsus 96/409/ÜVJP tagasipöördumistunnistuse kehtestamise kohta (EÜT L 168, 6.7.1996, lk 4).

         I LISA
         A.   Konsulaarkaitse kulude tagasimaksmise kohustuse ühtne vorm rahalise abi korral
         KONSULAARKAITSE KULUDE TAGASIMAKSMISE KOHUSTUS
         (RAHALINE ABI) – (direktiivi (EL) 2015/637 artikli 14 lõige 1)
         Mina, (täisnimi trükitähtedega)
         …
         passi nr … väljastamiskoht …
         kinnitan, et sain … saatkonnalt/konsulaadilt …
         … (asukoht) …
         … suuruse summa
         ettemakse vormis … jaoks
         (summa sisaldab kohaldatavaid tasusid) …
         ja/või võtan kohustuse ja luban nõudmise korral maksta tagasi … [kodakondsusjärgne liikmesriik] välisministeeriumile/valitsusele
         kooskõlas nimetatud liikmesriigi õigusaktidega selle summaga võrdväärse summa või kõigi minu eest tehtud maksete või mulle tehtud ettemaksetega (sealhulgas mind saatva(te) pereliikme(te) tekitatud kulud) võrdväärse summa (valuuta)
         …
         ettemakse tegemise või kulude maksmise päeval kehtinud vahetuskursi järgi.
         Minu aadress (*) (trükitähtedega) (riigis)…
         on:…
         …
         …
         KUUPÄEV … ALLKIRI …
         B.   Konsulaarkaitse kulude tagasimaksmise kohustuse ühtne vorm repatrieerimise korral
         KONSULAARKAITSE KULUDE TAGASIMAKSMISE KOHUSTUS
         (REPATRIEERIMINE) – (direktiivi (EL) 2015/637 artikli 14 lõige 1)
         Mina, (täisnimi trükitähtedega)
         …
         sünnikoht (linn ja riik): …
         sünnikuupäev: …
         passi nr: … väljastamiskoht: …
         väljastamiskuupäev: … ja isikukood …
         ning … sotsiaalkindlustusnumber ja pädev asutus (olemasolu/vajaduse korral)
         kohustun käesolevaga hüvitama nõudmise korral … valitsusele
         asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt summad, mis
         … valitsuse konsulaarametnik … (asukoht)
         on minu või mind saatvate pereliikmete repatrieerimiseks … (sihtkoht)
         või sellega seoses minu eest maksnud või mulle ettemaksu vormis andnud, ning tasuma kõik repatrieerimisega seotud asjakohased konsulaartasud.
         Need on:

                     i) (**)

                                 sõidukulud

                                 elamiskulud

                                 muud kulud

                                 MILLEST ON MAHA ARVATUD minu makstud summa

                                 KONSULAARTASUD:

                                             repatrieerimistasu

                                             teenustasu

                                             tasu passi eest/kiirmenetluse tasu

                                             (… tundi …/tunni kohta)

                     ii) (**)

                     minu või mind saatvate pereliikmete repatrieerimiseks või sellega seoses minu eest makstud summad, mida ei saa kindlaks määrata ajal, mil ma selle tagasimaksekohustuse allkirjastan.

               Minu aadress (***) (trükitähtedega) (riigis) …
         on …
         …
         …
         KUUPÄEV … ALLKIRI …

            (*)  Kui teil ei ole alalist aadressi, märkige kontaktaadress.

            (**)  Mittevajalik maha tõmmata: konsulaarametnik ja taotleja peaksid kinnitama mahatõmbamist oma initsiaalidega dokumendi serval.

            (***)  Kui teil ei ole alalist aadressi, märkige kontaktaadress.

         II LISA

            Kulude hüvitamise taotluse vorm

         KULUDE HÜVITAMISE TAOTLUS (direktiivi (EL) 2015/637 artikli 14 lõiked 2 ja 3)

                     1.

                     Taotleva liikmesriigi saatkond või konsulaat

                     2.

                     Abistatud kodaniku kodakondsusjärgse liikmesriigi pädev saatkond või konsulaat või välisministeerium

                     3.

                     Sündmuse kirjeldus
                     (kuupäev, koht)

                     4.

                     Abistatud kodaniku/kodanike andmed (lisatakse eraldi)

                                 Täisnimi

                                 Sünniaeg ja -koht

                                 Reisidokumendi nimetus ja number

                                 Antud abi liik

                                 Kulud

                     5.

                     Kulud kokku

                     6.

                     Pangakonto, millele kulude eest hüvitatav summa kantakse

                     7.

                     Lisa: tagasimaksekohustus (vajaduse korral)


Tähtis õiguslik teade

|

31997L0017

Komisjoni direktiiv 97/17/EÜ, 16. aprill 1997, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 92/75/EMÜ kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate energiamärgistuse puhulEMPs kohaldatav tekst

Euroopa Liidu Teataja L 118 , 07/05/1997 Lk 0001 - 0025 CS.ES Peatükk 13 Köide 018 Lk 287  - 311 ET.ES Peatükk 13 Köide 018 Lk 287  - 311 HU.ES Peatükk 13 Köide 018 Lk 287  - 311 LT.ES Peatükk 13 Köide 018 Lk 287  - 311 LV.ES Peatükk 13 Köide 018 Lk 287  - 311 MT.ES Peatükk 13 Köide 018 Lk 287  - 311 PL.ES Peatükk 13 Köide 018 Lk 287  - 311 SK.ES Peatükk 13 Köide 018 Lk 287  - 311 SL.ES Peatükk 13 Köide 018 Lk 287  - 311

		Komisjoni direktiiv 97/17/EÜ,16. aprill 1997,millega rakendatakse nõukogu direktiivi 92/75/EMÜ kodumajapidamises kasutatavate nõudepesumasinate energiamärgistuse puhul(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. septembri 1992. aasta direktiivi 92/75/EMÜ kodumasinate energia ja muude ressursside näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses, [1] eriti selle artikleid 9 ja 12,ning arvestades, et:nõudepesumasinate kasutatav elekter moodustab olulise osa ühenduse kogu energiavajadusest; kõnealuste seadmete energiatarbimist on võimalik oluliselt vähendada;paremaks pesemis- ja kuivatamistulemuseks on sageli vaja suuremat vee- ja energiatarbimist; seadme pesemis- ja kuivatamisjõudlust käsitlev teave aitab hinnata selle energia- ja veetarbimist; selle põhjal saavad tarbijad valida ratsionaalse energiakuluga seadme;ühendus, kinnitades oma huvisid rahvusvahelise standardimissüsteemi vastu, millega on võimalik kehtestada selliseid standardeid, mida tegelikult kasutavad kõik rahvusvahelised kaubanduspartnerid ning mis vastab ühenduse poliitika nõuetele, kutsub Euroopa standardiorganisatsioone jätkama koostööd rahvusvaheliste standardiorganisatsioonidega;Euroopa Standardikomitee (CEN) ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomitee (CENELEC) on tunnustatud asutusteks, kes on pädevad vastu võtma ühtlustatud standardeid kooskõlas komisjoni ja nende kahe asutuse vahelist koostööd käsitlevate 13. novembril 1984. aastal allakirjutatud üldsuunistega; käesoleva direktiivi kohaldamisel on ühtlustatud standard tehnospetsifikaat (Euroopa standard või ühtlustamisdokument), mille CENELEC on vastu võtnud komisjoni volituse alusel vastavaltnõukogu 28. märtsi 1983. aasta direktiivi 83/189/EMÜ sätetele, milles on sätestatud tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord [2] (viimati muudetud direktiiviga 96/139/EMÜ) [3], ning kooskõlas eespool nimetatud üldsuunistega;käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 92/75/EMÜ artikli 10 kohaselt asutatud komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Käesolevat direktiivi kohaldatakse kodumajapidamises kasutatavate elektriliste nõudepesumasinate suhtes. Välja on jäetud muid energiaallikaid kasutavad seadmed.2. Käesoleva direktiivi kohaselt nõutavat teavet mõõdetakse vastavalt nendele ühtlustatud standarditele, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Ühenduste Teatajas ja mille jaoks ülevõetud siseriiklike standardite viitenumbrid on liikmesriigid avaldanud. Kõiki käesoleva direktiivi sätteid, millega nähakse ette müraga seotud teabe esitamist, kohaldatakse ainult siis, kui kõnealuseid andmeid nõutakse nõukogu direktiivi 86/594/EMÜ [4] artikli 3 kohaselt. Vajaduse korral hinnatakse seda teavet kõnealuse direktiivi kohaselt.3. Lõikes 2 osutatud ühtlustatud standardid töötatakse välja komisjoni volitusel kooskõlas direktiiviga 83/189/EMÜ.4. Käesolevas direktiivis kasutatakse mõisteid direktiivi 92/75/EMÜ tähenduses, kui kontekst ei nõua teisiti.Artikkel 21. Direktiivi 92/75/EMÜ artikli 2 lõikes 3 osutatud tehniline dokumentatsioon sisaldab järgmisi andmeid:- tarnija nimi ja aadress,- mudeli identifitseerimiseks piisav üldkirjeldus,- mudeli väliskujunduse põhilisi iseärasusi ja eelkõige energiatarbimist oluliselt mõjutavaid asjaolusid käsitlevad andmed, sh asjakohased joonised,- testide kirjeldused, mis on läbi viidud vastavalt käesoleva direktiivi artikli 1 lõikes 2 osutatud ühtlustatud standardite katsemeetoditele,- olemasolu korral kasutusjuhendid.2. Direktiivi 92/75/EMÜ artikli 2 lõikes 1 osutatud märgistus on määratletud käesoleva direktiivi I lisas. Märgistus asetatakse väljapoole seadme esi- või ülaküljele nii, et see oleks selgelt nähtav ega oleks varjatud.3. Direktiivi 92/75/EMÜ artikli 2 lõikes 1 osutatud tootekirjelduse sisu ja vorm on määratletud käesoleva direktiivi II lisas.4. Direktiivi 92/75/EMÜ artikliga 5 hõlmatud juhtudel ning kui seadmeid pakutakse müügiks, rendiks või järelmaksuga müügiks trükitud teatiste, näiteks postimüügikataloogi abil, peab trükitud teatis sisaldama kogu käesoleva direktiivi III lisas määratletud teavet.5. Seadme energiatõhususe ning pesemis- ja kuivatamistulemuse klass määratakse kindlaks kooskõlas IV lisaga.Artikkel 3Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et kõik nende territooriumil asutatud tarnijad ja vahendajad täidavad käesolevast direktiivist tulenevaid kohustusi.Artikkel 41. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 15. juuniks 1998. Nad teatavad nimetatud meetmetest viivitamata komisjonile. Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. juulist 1998.Sellest olenemata lubavad liikmesriigid 31. detsembrini 1998:- viia tooteid turule, kaubelda nendega ja panna neid välja ning- jaotada artikli 2 lõikes 4 osutatud trükitud teatisi,mis ei vasta käesolevale direktiivile.Kui liikmesriigid võtavad esimeses lõigus osutatud normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 5Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 16. aprill 1997Komisjoni nimelkomisjoni liigeChristos papoutsis[1] EÜT L 297, 13.10.1992, lk 16.[2] EÜT L 109, 26.4.1983, lk 8.[3] EÜT L 32, 10.2.1996, lk 31.[4] EÜT L 344, 6.12.1986, lk 24.--------------------------------------------------I LISAMÄRGISTUSMärgistuse väliskujundus1. Märgistuse sobivas keeles variant valitakse järgmiste illustratsioonide hulgast:+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++2. Märgistusel esitatavad andmed määratletakse järgmiste märkustega:Märkus:I. Tarnija nimi või kaubamärk.II. Tarnija mudelitähis.III. Seadme energiatõhususe klass, mis määratakse kindlaks kooskõlas IV lisaga. Tunnustäht paigutatakse asjakohase noolega ühele ja samale kõrgusele.IV. Kui mudelile on antud ühenduse ökomärgis vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 880/92, [1] võib selle koopia lisada märgistusele, ilma et see piiraks ühenduse ökomärgise süsteemiga ettenähtud nõuete kohaldamist.V. Artikli 1 lõikes 2 osutatud ühtlustatud standardite kohaste mõõtemenetluste alusel mõõdetud energiatarbivus, mis on esitatud kilovatt-tundides (kWh) pesutsükli kohta.VI. Pesemistulemuse klass, mis määratakse kindlaks kooskõlas IV lisaga.VII. Kuivatamistulemuse klass, mis määratakse kindlaks kooskõlas IV lisaga.VIII. Artikli 1 lõikes 2 osutatud ühtlustatud standardite kohaselt määratud seadme täitekogus ehk standardsete serviiside arv.IX. Artikli 1 lõikes 2 osutatud ühtlustatud standardite kohaste mõõtemenetluste alusel mõõdetud veetarbivus tsükli kohta.X. Vajaduse korral põhitsükli jooksul tekkiv müratase, mis määratakse kindlaks kooskõlas nõukogu direktiiviga 86/594/EMÜ. [2]Märkus:Eespool nimetatud mõistete muukeelsed vasted on esitatud V lisas.Trükkimine3. Järgmisena on määratletud märgistuse mõned konkreetsed iseärasused:+++++ TIFF +++++Kasutatavad värvid:CMYK- sinine (cyan), punane (magenta), kollane, must.Näiteks 07X0: 0 % sinist, 70 % punast, 100 % kollast, 0 % musta.NooledA : X0X0B : 70X0C : 30X0D : 00X0E : 03X0F : 07X0G : 0XX0Raami värv X070Kogu tekst on must. Foon on valge.[1] EÜT L 99, 11.4.1992, lk 1.[2] EÜT L 344, 6.12.1986, lk 24. Asjakohased standardid on EN 60704-2-3 (mürataseme mõõtmine) ja EN 60704-3 (taatlemine).--------------------------------------------------II LISATOOTEKIRJELDUSTootekirjeldus sisaldab järgmist teavet. Tootekirjeldus võib olla esitatud tabeli vormis, mis hõlmab mitmeid ühe ja sama tarnija müüdavaid mudeleid. Teave esitatakse allpool kindlaksmääratud järjekorras, v.a juhul, kui see sisaldub seadme üldisemas kirjelduses:1. Tarnija kaubamärk.2. Tarnija mudelitähis.3. Mudeli energiatõhususe klass, mis määratakse kindlaks kooskõlas IV lisaga. Seda väljendatakse järgmiselt: "Energiatõhususe klass… astmestikus A-st (tõhusam) kuni G-ni (vähemtõhus)". Sellise teabe võib esitada tabelis muul viisil, kui on selge, et tegemist on astmestikuga A-st (tõhusam) kuni G-ni (vähemtõhus).4. Kui teave on esitatud tabelis ja kui mõnele tabelis loetletud seadmele on vastavalt määrusele (EMÜ) nr 880/92 antud ühenduse ökomärgis, võib sellise teabe sinna juurde lisada. Sellisel juhul märgitakse rea pealkirjaks "Ühenduse ökomärgis" ja kanne on ökomärgise koopia. Käesolev säte ei piira EL ökomärgise süsteemiga ettenähtud nõuete kohaldamist.5. Tootja nimi ning tabelis ja tootekirjelduses esitatud andmetega seotud põhitsükli kood või tunnus.6. Artikli 1 lõikes 2 osutatud ühtlustatud standardite kohaste mõõtemenetluste alusel mõõdetud energiatarbivus, mis on esitatud kilovatt-tundides (kWh) pesutsükli kohta ning mis esitatakse järgmiselt: "Energiatarbivus XYZ kWh põhitsükli kohta külma vee ühenduse korral. Tegelik energiatarbivus oleneb seadme kasutusviisist".7. Pesemistulemuse klass, mis määratakse kindlaks kooskõlas IV lisaga. Seda väljendatakse järgmiselt: "Pesemistulemus astmestikus A-st (parem) kuni G-ni (halvem)". Seda võib esitada ka muul viisil, kui on selge, et on tegemist astmestikuga A-st (parem) kuni G-ni (halvem).8. Kuivatamistulemuse klass, mis määratakse kindlaks kooskõlas IV lisaga. Seda väljendatakse järgmiselt: "Kuivatamistulemus astmestikus A-st (parem) kuni G-ni (halvem)." Seda võib esitada ka muul viisil, kui on selge, et on tegemist astmestikuga A-st (parem) kuni G-ni (halvem).9. Seadme täitekogus ehk standardsete serviiside arv vastavalt I lisa VIII märkusele.10. Veetarbivus liitrites tsükli kohta põhitsüklit kasutades vastavalt I lisa IX märkusele.11. Artikli 1 lõikes 2 osutatud ühtlustatud standardite kohaste mõõtemenetluste alusel mõõdetud põhitsükli ajaline kestus.12. Tarnijad võivad lisada punktidesse 5–11 teavet muude tsüklite kohta.13. Eeldatav aastane energia- ja veetarbivus, mis vastab 220-kordsele punktides 6 (energia) ja 10 (vesi) toodud tarbivusele. See tuleb esitada kujul: "Eeldatav aastane tarbivus (220 pesemiskorda)."14. Vajaduse korral põhitsükli jooksul tekkiv müra vastavalt nõukogu direktiivile 86/594/EMÜ.Teabe võib esitada märgistusel kas selle jaoks ettenähtud värvides või mustvalgena.Märkus:Eespool nimetatud mõistete muukeelsed vasted on esitatud V lisas.--------------------------------------------------III LISAMÜÜK SIDEVAHENDITE KAUDU JA MUU KAUGMÜÜKPostimüügikataloogid ja muud artikli 2 lõikes 4 osutatud trükitud teatised peavad sisaldama järgmist kindlaksmääratud järjekorras esitatud teavet:1. Energiatõhususe klass (II lisa punkt 3).2. Põhitsükli nimetus (II lisa punkt 5).3. Energiatarbivus (II lisa punkt 6).4. Pesemistulemuse klass (II lisa punkt 7).5. Kuivatamistulemuse klass (II lisa punkt 8).6. Täitekogus (I lisa VIII märkus).7. Veetarbivus (II lisa IX märkus).8. Eeldatav aastane tarbivus (220 pesemiskorda) (II lisa punkt 13).9. Vajaduse korral müratase (II lisa X märkus).Kui tootekirjeldus sisaldab muud teavet, peab see olema esitatud II lisas kindlaksmääratud vormis ja lisatud eespool nimetatud tabelisse tootekirjelduse jaoks ettenähtud järjekorras.Märkus:Eespool nimetatud mõistete muukeelsed vasted on esitatud V lisas.--------------------------------------------------IV LISAENERGIATÕHUSUSE KLASS1. Seadme energiatõhususe klass määratakse kindlaks järgmiselt:Suhteline tarbivus CR arvutatakse järgmiselt:CR = 1,35 + 0,025 × S, | kui S ≥ 10, |CR = 0,45 + 0,09 × S, | kui S ≤ 9, |kus S on seadme täitekogus, st standardsete serviiside arv (I lisa VIII märkus).Seega saadakse energiatõhususe tegur EI järgmiselt:E=,kus C on seadme energiatarbivus (I lisa V märkus).Seejärel määratakse energiatõhususe klass kindlaks tabeli 1 alusel:Tabel 1Energiatõhususe klass | Energiatõhususe tegur EI |A | EI < 0,64 |B | 0,64 ≤ EI < 0,76 |C | 0,76 ≤ EI < 0,88 |D | 0,88 ≤ EI < 1,00 |E | 1,00 ≤ EI < 1,12 |F | 1,12 ≤ EI < 1,24 |G | EI ≥ 1,24 |2. Seadme pesemistulemuse klass määratakse kindlaks tabeli 2 alusel:Tabel 2Pesemistulemuse klass | Pesemistulemuse tegur PC vastavalt artikli 1 lõikes 2 osutatud ühtlustatud standarditele põhitsükli korral |A | PC > 1,12 |B | 1,12 ≥ PC > 1,00 |C | 1,00 ≥ PC > 0,88 |D | 0,88 ≥ PC > 0,76 |E | 0,76 ≥ PC > 0,64 |F | 0,64 ≥ PC > 0,52 |G | 0,52 ≥ PC |3. Seadme kuivatamistulemuse klass määratakse kindlaks tabeli 3 alusel:Tabel 3Kuivatamistulemuse klass | Kuivatamistulemuse tegur PD vastavalt artikli 1 lõikes 2 osutatud ühtlustatud standarditele |A | PD > 1,08 |B | 1,08 ≥ PD > 0,93 |C | 0,93 ≥ PD > 0,78 |D | 0,78 ≥ PD > 0,63 |E | 0,63 ≥ PD > 0,48 |F | 0,48 ≥ PD > 0,33 |G | 0,33 ≥ PD |--------------------------------------------------V LISAMÄRGISTUSEL JA TOOTEKIRJELDUSES KASUTATAVATE MÕISTETETÕLGEEespool nimetatud mõistete vasted ühenduse teistes keeltes on järgmised:Märkus | | | EN | ES | DA | DE | EL | FR | IT | NL | PT | FI | SV |Märgistus | Tootekirjeldus | Postimüük |I lisa | II lisa | III lisa |+++++ TIFF +++++| | | Energy | Energía | Energi | Energie | Ενέργεια | Énergie | Energia | Energie | Energia | Energia | Energi |+++++ TIFF +++++| | | Dishwasher | Lavavajillas | Opvaskemaskine | Geschirrspüler | Πλυντήριο πιάτων | Lave-vaisselle | Lavastoviglie | Afwasmachine | Máquina de lavar loiça | Astianpesukone | Diskmaskin |I | 1 | | Manufacturer | Fabricante | Mærke | Hersteller | Κατασκευαστής | Fabricant | Costruttore | Fabrikant | Fabricante | Tavarantoimittaja | Leverantör |II | 2 | | Model | Modelo | Model | Modell | Μοντέλο | Modèle | Modello | Model | Modelo | Malli | Modell |+++++ TIFF +++++| | | More efficient | Más eficiente | Lavt forbrug | Niedriger Energieverbrauch | Περισσότερο αποδοτικό | Économe | Bassi consumi | Efficiënt | Mais eficiente | Vähän kuluttava | Låg förbrukning |+++++ TIFF +++++| | | Less efficient | Menos eficiente | Højt forbrug | Hoher Energieverbrauch | Λιγότερο αποδοτικό | Peu économe | Alti consumi | Inefficiënt | Menos eficiente | Paljon kuluttava | Hög förbrukning || 3 | 1 | Energy efficiency class… on a scale of A (more efficient) to G (less efficient) | Clase de eficiencia energética… en una escala que abarca de A (más eficiente) a G (menos eficiente) | Relativt energi-forbrug… på skalaen A (lavt forbrug) til G (højt forbrug) | Energieeffizienzklasse… auf einer Skala von A (niedriger Energieverbrauch) bis G (hoher Energieverbrauch) | Τάξη ενεργειακής απόδοσης… σε κλίμακα από Α (περισσότερο αποδοτικό) μέχρι το G (λιγότερο αποδοτικό) | Classe d'efficacité énergétique… sur une échelle allant de A (économe) à G (peu économe) | Classe di efficienza energetica… su una scala da A (bassi consumi) a G (alti consumi) | Energie-efficiëntie-klasse… op een schaal van A (efficiënt) tot G (inefficiënt) | Classe de eficiência energética… numa escala de A (mais eficiente) a G (menos eficiente) | Energiatehokkuusluokka… astei-kolla A:sta (vähän kuluttava) G:hen (paljon kuluttava) | Energieffektivitets-klass… på en skala från A (låg förbrukning) till G (hög förbrukning) |V | | | Energy consumption | Consumo de energía | Energiforbrug | kWh/Programm | Κατανάλωση ενέργειας | Consommation d'énergie | Consumo di energia | Energieverbruik | Consumo de energia | Energiankulutus | Energiförbrukning |V | | | kWh/cycle | kWh/ciclo | kWh/opvask | kWh | kWh/πρόγραμμα | kWh | kWh/ciclo | kWh/cyclus | kWh/ciclo | kWh/ohjelma | kWh/diskomgång || 6 | 3 | Energy consumption XYZ kWh per standard test cycle, using cold water fill. Actual energy consumption will depend on how the appliance is used | Consumo de XYZ kWh por ciclo, sobre la base del resultado obte-nido en un ciclo normalizado utili-zando una carga con agua fría. El consumo real depende de las condiciones de utilización del aparato. | Energiforbrug XYZ kWh pr. opvask på grundlag af stan-dardtest på nor-malprogram med maskinen tilsluttet koldt vand. Det faktiske energiforbrug vii bero på, hvordan opvaskemaskinen bruges. | Energieverbrauch XYZ in kWh pro Standardprüfprogramm bei Kaltwasserbefüllung. Der tatsächliche Energieverbrauch hängt von der Art der Nutzung des Gerätes ab | Κατανάλωση ενέργειας ΧΥΖ kWh στο τυπικό πρό-γραμμα με χρήση κρύου νερού. Η πραγματική κατα-νάλωση ενέργειας εξαρτάται από τον τρόπο χρήσης της συσκευής | Consommation d'énergie XYZ kWh sur base des résultats du cycle recommandé par le fabricant, avec alimentation en eau froide. La consommation réelle dépend des conditions d'utilisation de l'appareil | Consumo di energia XYZ kWh per ciclo di prova normale con acqua fredda. Il consumo effettivo di energia dipend-erà dalle modalità di utilizzazione dell'apparecchio | Energieverbruik XYZ kWh per standaard-test-cyclus, met toevoer van koud water. Het werkelijke energieverbruik wordt bepaald door de wijze waarop het apparaat wordt gebruikt | Consumo de energia XYZ kWh por ciclo padråo, com enchimento a água fria. O consumo real de energia dependerá das condições de utilização do aparelho | Energiankulutus XYZ kWh peru-sohjelmaa kohden kylmävesiliitännäs-sä. Todellinen energiankulutus riippuu laitteen käyttötav-oista | Energiförbrukning XYZ kWh per diskomgång vid kallvattenanslut-ning. Den faktiska energiförbruk-ningen beror på hur maskinen används |+++++ TIFF +++++| | | (Based on test results for manufacturer's standard cycle, using cold fill) | (basado en los re-sultados obtenidos en las pruebas realizadas por el fa-bricante en un ciclo normalizado utilizando carga fría) | (På grundlag af testresultater for normalprogram med tilslutning til koldt vand) | (ausgehend von den Ergebnissen der Normprüfung für das vom Hersteller festgelegte Standardpro-gramm, bei Kaltwasserbefüllung) | (με βάση τα αποτε-λέσματα δοκιμών επί του τυπικού προγράμματος με κρύο νερό) | (Sur base des résultats du cycle recommandé par le fabricant) | (in base ai risultati di prove di cicli normali di lavaggio con acqua fredda) | (Gebaseerd op de resultaten van een standaardcyclus, met toevoer van koud water) | (Com base nos resultados dos ensaios para o ciclo padrão recomendado pelo fabricante, com enchimento a água fria) | (perustuu mittaus-tuloksiin, jotka on saatu tavaran-toimittajan ilmoittamalla perusohjelmalla kylmäve-siliitännässä) | (Baserat på resultat från provning med tillverkarens nor-malprogram vid kallvattenanslut-ning) |+++++ TIFF +++++| | | Actual consumption will depend on how the appliance is used | El consumo real depende de las condiciones de utilización del aparato | Det faktiske energiforbrug afhænger af, hvorledes appa-ratet benyttes | Der tatsächliche Energieverbrauch hängt von der Art der Nutzung des Geräts ab | Η πραγματική κα-τανάλωση εξαρτά-ται από τον τρόπο χρήσης της συσκευής | La consommation réelle dépend des conditions d'utilisation de l'appareil | Il consumo effettivo dipende dal modo in cui l'apparecchio viene usato | Het werkelijk verbruik wordt bepaald door de wijze waarop het apparaat wordt gebruikt | O consumo real de energia dependerá das condições de utilização do apa-relho | Todellinen kulutus riippuu laitteen käyttötavoista | Den faktiska förbrukningen beror på hur apparaten används |VI | | | Cleaning performanceAhigherGlower | Eficacia de lavadoAmás altoGmás bajo | OpvaskeevneAhøjGlav | ReinigungswirkungAbesserGschlechter | Βαθμός πλυσίματοςAυψηλότερηGχαμηλότερη | Efficacité de lavageAplus élevéeGplus faible | Efficacia di lavaggioAaltaGbassa | AfwasresultaatAgoedGmatig | Eficiência de lavagemAmais elevadaGmais baixa | PesutulosAhyväGhuono | DiskeffektAbättreGsämre || 7 | 4 | Cleaning performance class… on a scale of A (higher) to G (lower) | Clase de eficacia de lavado… en una escala que abarca de A (más alto) a G (más bajo) | Opvaskeevne… på skalaen A (høj) til G (lav) | Reinigungs-wirkungsklasse… auf einer Skala von A (besser) bis G (schlechter) | Βαθμός πλυσίματος… σε μία κλίμακα από Α (υψηλότερη απόδοση) μέχρι G (χαμηλότερη από-δοση) | Classe d'efficacité de lavage… sur une échelle allant de A (plus élevée) à G (plus faible) | Classe di efficacia di lavaggio… su una scala da A (alta) a G (bassa) | Afwasresultaat:… op een schaal van A (goed) tot G (matig) | Classe de eficiência de lavagem… numa escala de A (mais elevada) a G (mais baixa) | Pesutulosluokka… asteikolla A:sta (hyvä) G:hen (huono) | Diskeffektetsklass… på en skala från A (bättre) till G (sämre) |VII | | | Drying performanceAhigherGlower | Eficacia de secadoAmás altoGmás bajo | TørreevneAhøjGlav | TrockenwirkungAbesserGschlechter | … Βαθμός στεγνώματοςΑυψηλότερηGχαμηλότερη | Efficacité de séchageAplus élevéeGplus faible | Efficacia di asciugaturaAaltaGbassa | DroogresultaatAgoedGmatig | Eficiência de secagemAmais elevadaGmais baixa | KuivaustulosAhyväGhuono | Torkeffekt…AbättreGsämre || 8 | 5 | Drying performance… on a scale of: A (higher) to G (lower) | Clase de eficacia de secado… en una escala que abarca de A (más alto) a G (más bajo) | Tørreevne… på skalaen A (høj) til G (lav) | Trockenwirkungsklasse… auf einer Skala von A (besser) bis G (schlechter) | … Βαθμός στεγνώματος… σε μία κλίμακα από Α (υψηλότερη απόδοση) μέχρι G (χαμηλόρερη απόδοση) | Classe d'efficacité de séchage…, sur une échelle allant de A (plus élevée) à G (plus faible) | Classe di efficacia di asciugatura… su una scala da A (alta) a G (bassa) | Droogresultaat… op een schaal van A (goed) tot G (matig) | Classe de eficiência de secagem… numa escala de A (mais elevada) a G (mais baixa) | Kuivaustulosluokka… asteikolla A:sta (hyvä) G:hen (huono) | Torkeffektetsklass… på en skala från A (bättre) till G (sämre) |VIII | 9 | 6 | Standard place settings | Cubiertos | Standardkuverter | Standardbefüllung | Σκεύη τοποθετημέ-να κανονικά | Nombre de couverts | Coperti | Standaardcouverts | Services de loiça padrão | Täyttömäärä (standardiastiastoja) | Standardkuvert |IX | 10 | 7 | Water consumption l/cycle | Consumo de agua l/ciclo | Vandforbrug l/opvask | Wasserverbrauch l/Programm | Κατανάλωση νερού 1/πρόγραμμα | Consommation d'eau l/cycle | Consumo di acqua l/ciclo | Waterverbruik (l/cyclus) | Consumo de água l/ciclo | Vedenkulutus l/ohjelma | Vattenförbrukning l/diskomgång || 11 | | Programme time | Tiempo del programa | Varighed af normalprogram | Für Standardprogramm erforderliche Zeit | Διάρκεια κανονικού προγράμματος | Durée du programme | Durata del programma | Programmaduur | Duração do programa | Ohjelman kestoaika | Tid per diskomgång || 13 | 8 | Estimated annual consumption (220 cycles) | Consumo anual estimado (220 ciclos) | Anslået årligt forbrug (220 opvaske) | Geschätzter Jahresverbrauch (220 Standard-programme) | Εκτιμώμενη ετήσια κατανάλωση για εκτέλεση του τυπι-κού προγράμματος 220 φορές | Consommation annuelle estimée (220 cycles) | Consumo stimato annuo (220 cicli) | Geschat jaarlijks verbruik (220 cycli) | Consumo anual estimado (220 ciclos) | Arvioitu vuotuinen kulutus (220 perukertaa) | Beräknad förbrukning per år (220 diskom-gångar) |X | 14 | 9 | Noise [dB(A) re 1 pW] | Ruido [dB(A) re 1 pW] | Lydeffektniveau dB(A) (Støj) | Geräusch (dB(A) re 1 pW) | Θόρυβος [dB(A) ανά 1 pW] | Bruit [dB(A) re 1 pW] | Rumorosità [dB(A) re 1 pW] | Geluidsniveau (dB(A) re 1 pW) | Nível de ruído [dB(A) re 1 p W] | Aäni (dB(A) re 1 pW) | Buller (dB(A) re 1 pW) |+++++ TIFF +++++| | | Further information is contained in product brochures | Ficha de información detallada en los folletos del producto | Brochurerne om produktet indeholder yderligere oplysninger | Ein Datenblatt mit weiteren Geräteangaben ist in den Prospekten enthalten | Μια κάρτα με πληροφοριακές λεπτομέρειες | Une fiche d'information détaillée figure dans la brochure | Gli opuscoli illustrativi contengono una scheda particolareggiata | Een kaart met nadere gegevens is opgenomen in de brochures over het apparaat | Ficha pormenorizada nr folheto do produto | Tuote-esitteissä on lisätietoja | Produktbroschy-rerna innehåller ytterligare information |+++++ TIFF +++++| | | Norm EN 50242 | Norma EN 50242 | Standard: EN 50242 | Norm EN 50242 | Πρότυπο ΕΝ 50242 | Norme EN 50242 | Norma EN 50242 | Norm EN 50242 | Norma EN 50242 | Standardi EN 50242 | Standard EN 50242 |+++++ TIFF +++++| | | Dishwasher Label Directive 97/17/EC | Directiva 97/17/CE sobre etiquetado de lavavajillas | Direktiv 97/17/EF om energi-mærkning af opvaskemaskiner | Richtlinie 97/17/EG Geschirrspületik-ett | Οδηγία 97/17/ΕΚ για την ετικέτα πλυντηρίων πιάτων | Directive 97/17/CE relative à l'étiquetage des lave-vaisselle | Direttiva 97/17/CE sull'etichettatura delle lavastoviglie | Richtlijn 97/17/EG: etikettering afwasmachines | Directiva 97/17/CE relativa à etiquetagem das máquinas de lavar loiça | Direktiivi 97/1 7/EY astianpesukoneiden energiamerkinnästä | Direktiv 97/17/EG om märkning av diskmaskiner |--------------------------------------------------