title: Komisjoni direktiiv 98/19/EÜ, 18. märts 1998, millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ söödalisandite kohtaEMPs kohaldatav tekst

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31998L0019

Euroopa Liidu Teataja L 096 , 28/03/1998 Lk 0039 - 0040

		Komisjoni direktiiv 98/19/EÜ,18. märts 1998,millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ söödalisandite kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiivi 70/524/EMÜ söödalisandite kohta, [1] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 97/72/EÜ, [2] eriti selle artiklit 11,ning arvestades, et:direktiivi 70/524/EMÜ artikli 11 kohaselt võib liikmesriik, millel on uue teabe või pärast asjakohaste sätete vastuvõtmist olemasoleva teabe ümberhindamise tulemusena üksikasjalikud tõendid selle kohta, et mõne I lisas loetletud söödalisandi kasutamine on ohtlik loomade või inimeste tervisele või keskkonnale, peatada ajutiselt kõnealuse söödalisandi kasutusloa;Saksamaa on 19. jaanuaril 1996 keelanud oma territooriumil ronidasooli kasutamise kalkunite toidus; kooskõlas direktiiviga 70/524/EMÜ teatas Saksamaa 15. aprillil 1996 teistele liikmesriikidele ja komisjonile oma otsuse põhjused, mis olid üksikasjalikult ja nõuetekohaselt põhjendatud;oma teadaandes esitab Saksamaa kahtlusi, et ronidasoolil on mutageenseid, kantserogeenseid ja genotoksilisi omadusi ning silmas pidades tarbijate tervisele ohtlikku olukorda, võttis kõnealune liikmesriik seisukoha, et ronidasooli kasutamine loomatoidus tuleks keelata ühenduse tasandil;Saksamaa on põhjendustes järeldanud, et ronidasooli kasutamisel loomatoidus esineb loomade kudedes jääkaineid isegi pärast eeskirjadekohast kuuepäevast keeluaega; pidades silmas kantserogeenseid ja mutageenseid omadusi, mis ronidasoolil lähtemolekulina võivad olla, ning võimalust, et nitroimidasooli struktuur võib seotud jääkidest vabaneda, ei saa välistada riski tarbija tervisele, isegi kui on järgitud keeluaega;komisjon on konsulteerinud söötade teaduskomiteega; pärast olukorra põhjalikku uurimist on komitee 26. septembril 1997 väljendatud ja 5. novembril 1997 kinnitatud arvamuses jõudnud otsusele, et kuigi ronidasool avaldab selgesti märgatavat mutageenset toimet prokarüootsetele rakkudele, puuduvad andmed tema võimalikust genotoksilisest toimest eukarüootsetele rakkudele; kantserogeenset mehhanismi ei olnud võimalik lõplikult hinnata, kuna eksperimentide algandmed ei olnud kättesaadavad; seetõttu ei ole võimalik hinnata tarbijate riski suurust; andmeid metronidasooli kohta ei saa kasutada järelduste tegemiseks ronidasooli kohta, kuna samasse klassi kuuluvatel keemilistel ainetel võivad olla täiesti erinevad toksikoloogilised omadused; puudub teave ronidasooli ainevahetuse kohta kalkunitel, näiteks väljaheidetes sisalduvate ainevahetussaaduste laadi kohta või nende esinemise kohta eri kudedes pärast keeluaja lõppemist; tuleks siiski märkida, et olemasolevat teavet sigade kohta saaks kinnitamise järel kohaldada kalkunitele; teisest küljest viitavad vähesed andmed nendest seotud jääkidest keemiliselt vabanenud nitroimidasooli ühendite kohta, et tegemist on analüüsi artefaktiga;söötade teaduskomitee on lõpuks otsustanud, et kuigi kõiki Saksamaa esitatud teaduslikke põhjendusi ronidasooli keelamise kohta ei saa aktsepteerida, jäävad mõned olulised küsimused lahendamata ning kuna täiendavad andmed puuduvad, ei ole võimalik kindlaks määrata päevast lubatavat ronidasooli doosi, mis kindlustaks tarbijate ohutuse;silmas pidades ronidasooli kasutamise ohutuse kindlusetust, tuleks tarbijate tervise kaitseks keelata ronidasooli kasutamine kalkunite söödalisandina;käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise söödakomitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 70/524/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid 31. maiks 1998. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad meetmeid alates 1. juunist 1998.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 18. märts 1998Komisjoni nimelkomisjoni liigeFranz Fischler[1] EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1.[2] EÜT L 351, 23.12.1997, lk 55.--------------------------------------------------LISADirektiivi 70/524/EMÜ I lisa D osa "Koktsidiostaatikumid ja muud meditsiniilised ained" punkt E 759 "Ronidasool" ning kõik viited sellele (keemiline valem, kirjeldus, loomaliigid või kategooriad, maksimumvanus, miinimumsisaldus, maksimumsisaldus ja muud tingimused) tunnistatakse kehtetuks.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 97/40/EÜ, 25. juuni 1997, millega muudetakse direktiivi 93/113/EÜ ensüümide, mikroorganismide ja neid sisaldavate valmististe loomasöötades kasutamise ja turustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31997L0040

Euroopa Liidu Teataja L 180 , 09/07/1997 Lk 0021 - 0021

		Nõukogu direktiiv 97/40/EÜ,25. juuni 1997,millega muudetakse direktiivi 93/113/EÜ ensüümide, mikroorganismide ja neid sisaldavate valmististe loomasöötades kasutamise ja turustamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 43,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiivis 70/524/EMÜ söödalisandite kohta [4] sätestatakse söödalisandite kasutamise lubamisega seotud põhimõtted;direktiiviga 93/113/EMÜ [5] lubatakse liikmesriikidel ajutiselt kasutada ja turustada kõnealuseid tooteid eeldusel, et kättesaadava teadusliku tõendusmaterjali põhjal ei ohusta nad loomade ega inimeste tervist;vastavalt direktiivile 93/113/EÜ peab komisjon enne 1. jaanuari 1997 tegema otsuse toimikute kohta, mille liikmesriigid on esitanud enne 1. jaanuari 1996 ühenduse heakskiidu saamiseks vastavalt direktiivile 70/524/EMÜ;liikmesriikide esitatud toimikute suur arv ei võimalda teha kõigi taotluste suhtes kõiki asjaolusid arvestavat otsust 31. detsembriks 1996; seetõttu tuleks komisjoni otsuse tegemise tähtpäev lükata edasi 18 kuu võrra, et komisjonil ja liikmesriikidel oleks piisavalt aega esitatud toimikute läbivaatamiseks,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 93/113/EÜ artiklis 5 asendatakse kuupäev "1. jaanuar 1997" kuupäevaga "1. juuli 1998".Artikkel 2Käesolev direktiiv jõustub seitsmendal päeval pärast avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 25. juuni 1997Nõukogu nimeleesistujaJ. Van Aartsen[1] EÜT C 95, 24.3.1997, lk 30.[2] EÜT C 85, 17.3.1997, lk 176.[3] EÜT C 133, 28.4.1997, lk 26.[4] EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 96/66/EÜ (EÜT L 272, 25.10.1996, lk 32).[5] EÜT L 334, 31.12.1993, lk 17.--------------------------------------------------


title: Nõukogu Direktiiv, 19. detsember 1991, kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31991L0674

Euroopa Liidu Teataja L 374 , 31/12/1991 Lk 0007 - 0031 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 6 Köide 3 Lk 0093  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 6 Köide 3 Lk 0093

		Nõukogu direktiiv,19. detsember 1991,kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta(91/674/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 54,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]koostöös Euroopa Parlamendiga, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktis g on nõutud, et tuleb vajalikul määral kooskõlastada tagatised, mida liikmesriigid nõuavad äriühingutelt asutamislepingu artikli 58 teises lõigus määratletud tähenduses nii osanike ja aktsionäride kui ka kolmandate isikute huvide kaitseks, pidades silmas selliste tagatiste muutmist võrdväärseks kogu ühenduse ulatuses;25. juuli 1978. aasta nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid, [4] nagu seda on viimati muudetud direktiiviga 90/605/EMÜ, [5] ei ole kuni edasise kooskõlastamiseni vaja kohaldada kindlustusseltside suhtes; pidades silmas kindlustusseltside suurt tähtsust ühenduses, ei saa sellise kooskõlastamisega pärast direktiivi 78/660/EMÜ rakendamist kauem viivitada;13. juuni 1983. aasta nõukogu direktiiviga 83/349/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb raamatupidamise konsolideeritud aruandeid, [6] nagu seda on viimati muudetud direktiiviga 90/605/EMÜ, on kõrvalekalded kindlustusseltsidele ette nähtud üksnes seni, kui möödub käesoleva direktiivi kohaldamiseks kehtestatud tähtaeg; seepärast peab käesolev direktiiv sisaldama ka konkreetselt kindlustusseltside raamatupidamise konsolideeritud aruandeid käsitlevaid sätteid;sellist kooskõlastamist on kiirelt vaja ka seepärast, et kindlustusseltside tegevus ületab riigipiire; võlausaldajate, võlgnike, aktsionäride ja osanike, kindlustusvõtjate ja nende nõuandjate ning üldsuse jaoks on otsustava tähtsusega parandada selliste äriühingute raamatupidamise aasta- ja konsolideeritud aruannete võrreldavust;liikmesriikides konkureerivad eri õigusliku vormiga kindlustusseltsid üksteisega; otsekindlustusega tegelevad äriühingud tegelevad tavapäraselt ka edasikindlustusega ning konkureerivad seepärast spetsialiseerunud edasikindlustusseltsidega; seepärast on kõnealusel kooskõlastamisel asjakohane mitte piirduda direktiivis 78/660/EMÜ hõlmatud õiguslike vormidega, vaid valida reguleerimisala, mis vastab 24. juuli 1973. aasta nõukogu direktiivile 73/239/EMÜ otsekindlustustegevuse, v.a elukindlustustegevuse alustamise ja jätkamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta, [7] nagu seda on viimati muudetud direktiiviga 90/618/EMÜ, [8] ning 5. märtsi 1979. aasta nõukogu direktiivile 79/267/EMÜ otsese elukindlustustegevuse alustamise ja jätkamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta, [9] nagu seda on viimati muudetud direktiiviga 90/619/EMÜ [10] ning mis samuti hõlmab teatavad äriühingud, mis ei jää nende direktiivide reguleerimisalasse, ja edasikindlustusseltsid;ehkki kindlustusseltside eripära silmas pidades tundub olevat asjakohane esildada eraldi direktiiv selliste äriühingute raamatupidamise aasta- ja konsolideeritud aruannete kohta, ei eelda see tingimata, et kehtestatakse standardite kogum, mis erineks direktiivides 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ sätestatust; sellised eraldi standardid ei oleks asjakohased ega vastaks äriühinguõiguse kooskõlastamise põhimõtetele, sest arvestades kindlustusseltside tähtsat positsiooni ühenduses, ei saa neid välja jätta äriühingute jaoks üldiselt kavandatud normide raamistikust; sel põhjusel on arvesse võetud üksnes kindlustusseltside eripära ning käesolev direktiiv käsitleb kõrvalekaldeid direktiivides 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ sätestatud normidest;kindlustusseltside bilansi struktuur ja sisu on eri liikmesriikides suuresti erinevad; seepärast tuleb käesoleva direktiiviga ette näha üks ja seesama bilansistruktuur ja -kirjestik kõigi ühenduse kindlustusseltside jaoks;kui raamatupidamise aasta- ja konsolideeritud aruanded peavad olema võrreldavad, tuleb lahendada mitmed põhiküsimused seoses teatavate tehingute avaldamisega bilansis;parema võrreldavuse huvides on samuti vaja, et määrataks täpselt kindlaks eri bilansikirjete sisu;võib olla kasulik eristada kindlustusandja ja edasikindlustusandja kohustusi, näidates aktivas edasikindlustusandja osa kindlustustehnilistest reservidest;tuleb kindlaks määrata ka kasumiaruande struktuur ning määratleda selle teatavad kirjed;kindlustuse eripära tõttu võib olla kasulik, kui realiseerimata kasu ja kahju käsitletakse kasumiaruandes;bilansi ja kasumiaruande arvude võrreldavus sõltub oluliselt ka väärtustest, millega vara ja kohustusi bilansis näidatakse; kindlustusseltsi finantsseisundi õigeks mõistmiseks tuleb avaldada investeeringute jooksev väärtus, samuti nende soetus- või tootmismaksumusel põhinev väärtus; investeeringute jooksva väärtuse kohustuslik avaldamine vähemalt raamatupidamisaruannete lisades nähakse ette üksnes võrreldavuse ja selguse eesmärgil ning ei ole mõeldud viima muudatusteni kindlustusseltside maksurežiimis;elukindlustusreservide väljaarvutamisel võidakse kasutada kindlustusstatistilisi meetodeid, mida turul tavaliselt rakendatakse või mida kindlustusjärelevalve asutused aktsepteerivad; neid meetodeid võib rakendada iga kindlustusstatistik või ekspert kooskõlas tingimustega, mis võidakse ette näha siseriikliku õigusega ning võttes asjakohaselt arvesse kindlustusstatistilisi põhimõtteid, mida on tunnustatud otseelukindlustuse ettenägeliku ja finantsalase järelevalve põhinormide praeguse ja edasise kooskõlastamise raamistikus;rahuldamata nõuete tarvis mõeldud reservide väljaarvutamisel tuleks ühelt poolt keelata mis tahes kaudne diskonteerimine ja mahaarvamine ning teiselt poolt tuleks ettenägelikkuse ja selguse nimel määratleda otsese diskonteerimise ja mahaarvamise täpsed tingimused;pidades silmas kindlustusseltside erilist laadi on vaja teatavaid muudatusi seoses raamatupidamise aasta- ja konsolideeritud aruannete lisadega;vastavalt kavatsusele hõlmata kõik kindlustusseltsid, mis jäävad direktiivide 73/239/EMÜ ja 79/267/EMÜ reguleerimisalasse, ning teatavad muud äriühingud, ei nähta ette kõrvalekaldeid, nagu direktiivis 78/660/EMÜ on ette nähtud näiteks väikeste ja keskmise suurusega kindlustusseltside jaoks, kuid hõlmamata tuleks jätta teatavad väikesed vastastikused kindlustusseltsid, mis on direktiivide 73/239/EMÜ ja 79/267/EMÜ reguleerimisalast välja jäetud;samadel põhjustel ei ole kindlustusseltsidele laiendatud direktiiviga 83/349/EMÜ liikmesriikide jaoks ette nähtud võimalust vabastada kontserni emaettevõtja sundühendamisest, kui ühendatavad äriühingud üheskoos ei ületa teatavat suurust;pidades silmas Lloyd'si nime all tegutseva kindlustusandjate ühingu eripära, on selle ühingu jaoks vaja erisätteid;käesoleva direktiivi sätteid kohaldatakse ka nende raamatupidamise konsolideeritud aruannete suhtes, mille on koostanud emaettevõtja, mis on finantsvaldusettevõtja, kui selle tütarettevõtjad on eranditult või põhiliselt kindlustusseltsid;seoses käesoleva direktiiviga ja eriti selle kohaldamisega esile kerkivate probleemide lahendamine nõuab liikmesriikide esindajate ja komisjoni koostööd kontaktkomitees; selliste komiteede hulga kiire kasvu vältimiseks on soovitav, et see koostöö leiaks aset direktiivi 78/660/EMÜ artikliga 52 ettenähtud komitees; kindlustusseltsidega seotud probleemide käsitlemise korral peab kõnealune komitee siiski olema asjakohase koosseisuga;pidades silmas küsimuse keerukust, tuleb käesoleva direktiiviga hõlmatud kindlustusseltsidele selle direktiivi sätete rakendamiseks võimaldada asjakohane tähtaeg; seda aega tuleb pikendada võimaldamaks vajalikke muudatusi, mis puudutavad ühelt poolt Lloyd'si nime all tegutsevat kindlustusandjate ühingut ning teiselt poolt neid äriühinguid, mis käesoleva direktiivi kehtimahakkamise ajal näitavad oma investeeringuid muutumatu soetusmaksumuse põhjal;suuremat selgust ja ühtlustamist silmas pidades tuleks ette näha käesoleva direktiivi teatavate sätete läbivaatamine selle direktiivi kohaldamise viie aasta kogemuste põhjal,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:1. JAGUEelsätted ja reguleerimisalaArtikkel 11. Direktiivi 78/660/EMÜ artikleid 2 ja 3, artikli 4 lõikeid 1 ja 3–5, artikleid 6, 7, 13, 14, artikli 15 lõikeid 3 ja 4, artikleid 16–21, 29–35, 37–42, artikli 43 lõike 1 punkte 1–7 ja 9–13, artikli 45 lõiget 1, artikleid 46 ja 48–50, artikli 51 lõiget 1, artikleid 54, 56–59 ja 61 kohaldatakse käesoleva direktiivi artiklis 2 osutatud äriühingute suhtes, kui käesolevas direktiivis ei ole sätestatud teisiti.2. Kui direktiivides 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ on osutatud direktiivi 78/660/EMÜ artiklitele 9 ja 10 (bilanss) või artiklitele 23–26 (kasumiaruanne), peetakse neid viiteid viideteks käesoleva direktiivi artiklile 5 (bilanss) või artiklile 29 (kasumiaruanne), nagu on asjakohane.3. Direktiivides 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ olevaid viiteid direktiivi 78/660/EMÜ artiklitele 31–42 peetakse viideteks neile artiklitele, võttes arvesse käesoleva direktiivi artikleid 45–62.4. Kui direktiivi 78/660/EMÜ eespool osutatud sätetes on osutatud bilansikirjetele, mille kohta käesolevas direktiivis võrdväärne säte puudub, peetakse selliseid viiteid viideteks käesoleva direktiivi artiklile 6, milles on loetletud vastavad aktiva- ja passivakirjed.Artikkel 21. Käesoleva direktiiviga ettenähtud kooskõlastusmeetmeid kohaldatakse asutamislepingu artikli 58 teises lõigus mõeldud äriühingute suhtes, mis on:a) äriühingud direktiivi 73/239/EMÜ artikli 1 tähenduses, välja arvatud need vastastikused kindlustusseltsid, mis on kõnealuse direktiivi artikliga 3 reguleerimisalast välja jäetud, kuid kaasa arvatud juriidilised isikud, millele on osutatud kõnealuse direktiivi artikli 4 punktides a, b, c ja e, välja arvatud juhul, kui nende tegevus ei koosne täielikult või põhiliselt kindlustusest;b) äriühingud direktiivi 79/267/EMÜ artikli 1 tähenduses, välja arvatud need juriidilised isikud ja vastastikused kindlustusseltsid, millele on osutatud kõnealuse direktiivi artikli 2 lõigetes 2 ja 3 ning artiklis 3; võic) edasikindlustusega tegelevad äriühingud.Käesolevas direktiivis osutatakse nendele äriühingutele kui "kindlustusseltsidele".2. Direktiivi 79/267/EMÜ artikli 1 lõike 2 punktide c ja d tähenduses grupipensionifondi, mida kindlustusselts haldab omaenda nimel, kuid kolmandate isikute huvides, rahaline vara tuleb bilansis näidata, kui kindlustusselts saab kõnealuse vara omandiõiguse. Sellise vara ja kohustuste kogusumma näidatakse eraldi või raamatupidamisaruannete lisades, liigendatult vastavalt eri aktiva- ja passivakirjetele. Liikmesriigid võivad siiski lubada, et selline rahaline vara avaldatakse bilansivälistel kirjetel, tingimusel et on olemas erieeskirjad, mille abil saab selle rahalise vara välja arvata jaotatavast varast krediidiasutuse lõpetamise (või samalaadse menetluse) korral.Bilansis ei tohi näidata kolmanda isiku nimel ja huvides soetatud vara.Artikkel 3Käesoleva direktiivi sätteid, mis on seotud elukindlustusega, kohaldatakse mutatis mutandis kindlustusseltside suhtes, mis annavad üksnes tervisekindlustust ning mis teevad seda eranditult või põhiliselt vastavalt elukindlustuse tehnilistele põhimõtetele.Liikmesriigid võivad kohaldada esimest lõiku tervisekindlustuse suhtes, mille on andnud ühisettevõte vastavalt elukindlustuse tehnilistele põhimõtetele, kui selline tegevus on märkimisväärne.Artikkel 4Käesolevat direktiivi kohaldatakse Lloyd'si nime all tegutseva kindlustusandjate ühingu suhtes vastavalt kohandustele, mis on sätestatud lisas võtmaks arvesse Lloyd'si erilist laadi ja struktuuri.2. JAGUÜldsätted bilansi ja kasumiaruande kohtaArtikkel 5Direktiivi 78/660/EMÜ artikli 4 lõike 3 punktis a või b sätestatud kirjete ühendamine piiratakse kindlustusseltside puhul:- araabia numbritega tähistatud bilansikirjetele, v.a kindlustustehniliste reservidega seotud kirjed, ja- ühe või mitme väiketähega tähistatud kasumiaruandekirjetele, v.a kirjed I.1 ja I.4 ning II.1, II.5 ja II.6.Ühendamist lubatakse üksnes liikmesriikide kehtestatud eeskirjade alusel.3. JAGUBilansiskeemArtikkel 6Liikmesriigid näevad bilansi tarvis ette järgmise skeemi.AktivaA. Märgitud sissemaksmata kapitaleraldi näidata tasuda tulev kapital (kui siseriikliku õigusega ei nähta ette, et tasuda tulev kapital tuleb hõlmata passivas; sel juhul tuleb tasuda tulev, kuid seni sissemaksmata kapital hõlmata aktiva kirjel A või E. IV).B. Immateriaalne põhivaranagu on kirjeldatud direktiivi 78/660/EMÜ artikli 9 kirjetel B ja C. I; eraldi näidata:- asutamisväljaminekud, nagu on määratletud siseriikliku õigusega ning kuivõrd siseriikliku õigusega lubatakse nende näitamist aktivas (kui siseriikliku õigusega ei nõuta nende avaldamist raamatupidamisaruannete lisades),- maineväärtus, kuivõrd see on omandatud tasu eest (kui siseriikliku õigusega ei nõuta selle avaldamist raamatupidamisaruannete lisades).C. InvesteeringudI. Maa ja ehitised:eraldi näidata maa ja ehitised, mida kindlustusselts kasutab oma tarbeks (kui siseriikliku õigusega ei nõuta nende avaldamist raamatupidamisaruannete lisades).II. Investeeringud sidusettevõtetesse ning osalus:1) sidusettevõtete osad või aktsiad;2) sidusettevõtete väljalastud võlakirjad ning nendele äriühingutele antud laenud;3) osalus;4) võlakirjad, mille on välja lasknud äriühingud, millega kindlustusselts on seotud osaluse kaudu, ning nendele äriühingutele antud laenud.III. Muud finantsinvesteeringud:1) investeerimisfondide aktsiad ning muutuvtuluväärtpaberid ja osad investeerimisfondides;2) võlakirjad ja muud püsituluväärtpaberid;3) osa lus investorite ühendustes;4) hüpoteeklaenud;5) muud laenud;6) hoiused krediidiasutustes;7) muu.IV. Sissemaksed edasikindlustusvõtjatele.D. Investeeringud elukindlustusvõtjate kasuks, kes kannavad investeerimisriskiE. Nõuded(Summad, mida võlgnevad:- sidusettevõtted ja- äriühingud, millega kindlustusselts on seotud osaluse kaudu,näidatakse kirjete I, II ja III allkirjetel eraldi).I. Nõuded otsekindlustustehingutest:1) kindlustusvõtjad;2) vahendajad.II. Nõuded edasikindlustustehingutest.III. Muud nõuded.IV. Märgitud sissemakstav kapital, mis tuleb tasuda(kui siseriikliku õigusega ei nõuta, et märgitud sissemaksmata kapital, mis tuleb tasuda, näidatakse aktiva kirjel A).F. Muu varaI. Direktiivi 78/660/EMÜ artikli 9 kirjetel C. II ja D. I loetletud materiaalne vara ja varud, mis ei ole maa ega ehitised, ehitamisel olevad ehitised ega sissemaksed maalt ja ehitistelt.II. Raha pangakontodel ja kassas.III. Oma aktsiad (näidata nende nimiväärtus või selle puudumise korral arvestuslik nimiväärtus), kuivõrd siseriikliku õigusega lubatakse nende näitamist bilansis.IV. Muu.G. Ettemaksed ja viitlaekumisedI. Viitintressid ja -rent.II. Edasilükatud soetuskulud (eristades kahjukindlustus- ja elukindlustustegevuse käigus tekkinud soetuskulud).III. Muud ettemaksed ja viitlaekumised.H. Aruandeaasta kahjum(kui siseriikliku õigusega ei nõuta selle näitamist passiva kirjel A. VI).PassivaA. OmakapitalI. Märgitud kapital või samaväärne rahaline vara(kui siseriikliku õigusega ei nõuta, et sellel kirjel näidatakse tasuda tulev kapital. Sel juhul tuleb märgitud kapitali ja sissemakstud kapitali summa näidata eraldi).II. Aažio.III. Ümberhindluse reserv.IV. Reserv.V. Eelnenud perioodide jaotamata kasum või kahjum.VI. Aruandeaasta kasum või kahjum(kui siseriikliku õigusega ei nõuta selle näitamist aktiva kirjel H või passiva kirjel I).B. Subordineeritud kohustusedC. Kindlustustehnilised reservid1)Reserv teenimata kindlustusmaksete tarvis: | | |a)kogusumma | … | |b)edasikindlustussumma (–) | … | || | … |2)Elukindlustusreserv: | | |a)kogusumma (–) | … | |b)edasikindlustussumma (–) | … | || | … |3)Rahuldamata nõuete reserv: | | |a)kogusumma (–) | … | |b)edasikindlustussumma (–) | … | || | … |4)Soodustuste ja allahindluste reserv (kui seda ei näidata kirjel 2): | | |a)kogusumma (–) | … | |b)edasikindlustussumma (–) | … | || | … |5)Tasendusreserv | | |6)Muud kindlustustehnilised reservid: | | |a)kogusumma (–) | … | |b)edasikindlustussumma (–) | … | || | … |D. Kindlustustehnilised reservid elukindlustuspoliiside tarvis, kui investeerimisriski kannab kindlustusvõtja:a)kogusumma | … | |b)edasikindlustussumma (–) | … | || | … |E. Reservid muudeks riskideks ja kuludeks1) Pensionireservid ja reservid samalaadsete kohustuste tarvis.2) Maksureservid.3) Muud reservid.F. Sissemaksed edasikindlustusandjateltG. Võlakohustused(Summad, mida võlgnetakse:- sidusettevõtetele ja- äriühingutele, millega kindlustusselts on seotud osaluse kaudu,näidatakse eraldi allkirjetel.)I. Võlakohustused otsekindlustustehingutest.II. Võlakohustused edasikindlustustehingutest.III. Tagatiseta võlakohustused; eraldi näidata konverteeritavad laenud.IV. Krediidiasutustele võlgnetavad summad.V. Muud võlakohustused, sealhulgas maksuvõlad ja sotsiaalkindlustusvõlad.H. Viitvõlad ja ettesaadud tuludI. Aruandeaasta kasum(kui siseriikliku õigusega ei nõuta selle näitamist passiva kirjel A. VI).Artikkel 7Direktiivi 78/660/EMÜ artiklit 14 ei kohaldata kindlustusega seotud tegevuskohustuste suhtes.4. JAGUTeatavate bilansikirjetega seotud erisättedArtikkel 8Direktiivi 78/660/EMÜ artikli 15 lõiget 3 kohaldatakse üksnes aktivakirjete B ning C. I ja C. II suhtes, nagu need on määratletud käesoleva direktiivi artiklis 6. Iga muudatus nendel kirjetel näidatakse aruandeaasta alguse bilansilise väärtuse põhjal.Artikkel 9Aktiva: kirje C. III.2Võlakirjad ja muud püsituluväärtpaberid1. See kirje hõlmab siirdvõlakirjad ja muud püsituluväärtpaberid, mille on välja lasknud krediidiasutused, muud äriühingud või ametiasutused, kuivõrd neid ei hõlmata kirjel C. II.2 ega C. II.4.2. Väärtpaberid, mille intressimäär muutub vastavalt teatavatele teguritele, näiteks intressimäärale pankadevahelisel turul või euroturul, peetakse samuti võlakirjadeks ja muudeks püsituluväärtpaberiteks.Artikkel 10Aktiva: kirje C. III.3Osalemine investorite ühendustesSee kirje hõlmab äriühingule kuuluvad osad ühisinvesteeringutes, mille moodustavad mitu äriühingut või pensionifondi ning mille juhtimine on usaldatud ühele nendest äriühingutest või ühele nendest pensionifondidest.Artikkel 11Aktiva: kirjed C. III.4 ja C. III.5Hüpoteek- ja muud laenudKindlustusvõtjatele antud laenud, mille põhitagatis on poliis, hõlmatakse kirjel "muud laenud" ning nende summa avaldatakse raamatupidamisaruannete lisades. Hüpoteeklaenud näidatakse sellisena isegi siis, kui need on tagatud ka kindlustuspoliisiga. Kui poliisiga tagamata "muude laenude" summa on oluline, esitatakse raamatupidamisaruannetes asjakohane liigendus.Artikkel 12Aktiva: kirje C. III.6Hoiused krediidiasutustesSee kirje hõlmab summad, mille väljavõtmise suhtes kehtib ajapiirang. Sellise piiranguta hoiustatud summad näidatakse kirjel F. II ja seda ka siis, kui need kannavad intresse.Artikkel 13Aktiva: kirje C. III.7MuuSee kirje hõlmab investeeringud, mida ei hõlmata kirjetel C. III.1–C. III.6. Kui selliste investeeringute summa on oluline, tuleb need avaldada raamatupidamisaruannete lisades.Artikkel 14Aktiva: kirje C. IVSissemaksed edasikindlustusvõtjateleSee kirje hõlmab edasikindlustust andva äriühingu bilansis summad, mida võlgnevad edasikindlustusvõtjad ning mis vastavad tagatistele, mis on sisse makstud nendele edasikindlustusvõtjatele või kolmandatele isikutele või mida need äriühingud säilitavad.Neid summasid ei tohi ühte liita muude summadega, mida edasikindlustusvõtja võlgneb edasikindlustusandjale, ega tasaarvestada summadega, mida edasikindlustusandja võlgneb edasikindlustusvõtjale.Edasikindlustusvõtjatele või kolmandatele isikutele sissemakstud tagatised, mis jäävad edasikindlustusandja omandisse, kantakse edasikindlustusandja raamatupidamisaruande asjakohasele kirjele kui investeering.Artikkel 15Aktiva: kirje DInvesteeringud elukindlustusvõtjate kasuks, kes kannavad investeerimisriskiElukindlustuse puhul hõlmab see kirje ühelt poolt investeeringud, mille väärtust kasutatakse, et määrata kindlaks investeerimisfondiga seotud poliiside väärtus või tulem, ning teiselt poolt investeeringud katmaks kohustusi, mis määratakse kindlaks teatava indeksi järgi. See kirje hõlmab ka investeeringud, mida vallatakse tontiini liikmete kasuks ning mis on mõeldud nende vahel jaotamiseks.Artikkel 16Aktiva: kirje F. IVMuuSee kirje hõlmab vara, mida ei hõlmata kirjetel F. I, F. II ja F. III. Kui selline vara on oluline, tuleb see avaldada raamatupidamisaruannete lisades.Artikkel 17Aktiva: kirje G. IViitintressid ja -rentSee kirje hõlmab kirjeid, mis kajastavad kuni bilansipäevani teenitud intresse ja rendisummasid, mis ei ole veel tasutud.Artikkel 18Aktiva: kirje G. IIEdasilükatud soetuskulud1. Kindlustuspoliiside soetuskulud lükatakse edasi kooskõlas direktiivi 78/660/EMÜ artikliga 18, kuivõrd liikmesriigid sellist edasilükkamist ei keela.2. Liikmesriigid võivad siiski lubada kahjukindlustuste puhul soetuskulude mahaarvamist teenimata kindlustusmaksetest ning elukindlustuse puhul soetuskulude kindlustusstatistilisel meetodil mahaarvamist matemaatilistest reservidest. Selle meetodi kasutamise korral tuleb reservidest maha arvatud summad näidata raamatupidamisaruannete lisades.Artikkel 19Passiva: kirje A. IMärgitud kapital või samaväärne rahaline varaSee kirje hõlmab olenemata tegelikust nimetusest kõik summad, mida kooskõlas kindlustusseltsi õigusliku vormiga käsitletakse asjaomase liikmesriigi õiguses omakapitalina, mille on märkinud osanikud, aktsionärid või muud isikud.Artikkel 20Passiva: kirje A. IVReservidSee kirje hõlmab igat liiki reservid, mis on loetletud direktiivi 78/660/EMÜ artikli 9 passiva kirjel A. IV, nagu seal on määratletud. Vajaduse korral võivad liikmesriigid nõuda ka muud liiki reserve, kui seda on vaja direktiivis 78/660/EMÜ kajastamata õigusliku vormiga kindlustusseltside jaoks.Reservid näidatakse asjaomase kindlustusseltsi bilansis passiva kirje A. IV allkirjetel eraldi, v.a ümberhindluse reserv, mis näidatakse passiva kirjel A. III.Artikkel 21Passiva: kirje BSubordineeritud kohustusedKui on lepinguga määratud, et kindlustusseltsi likvideerimise või pankroti korral makstakse teatavad kohustused, olenemata sellest, kas nende kohta on sertifikaat või mitte, tagasi üksnes pärast kõikide ülejäänud võlausaldajate nõuete rahuldamist, näidatakse kõnealused kohustused sellel kirjel.Artikkel 22Kui liikmesriik lubab hõlmata kindlustusseltsi bilansis fonde, mille jaotamine kas kindlustusvõtjatele, osanikele või aktsionäridele ei ole aruandeaasta lõpuks kindlaks määratud, näidatakse need summad passivakirjel B.a (tulevase jaotamise fond).Muutused sellel kirjel tuletatakse kasumiaruande kirjelt II.12.a (siirded tulevase jaotamise fondi ja sealt võetud siirded).Artikkel 23Passiva: kirje CKindlustustehnilised reservidDirektiivi 78/660/EMÜ artiklit 20 kohaldatakse kindlustustehniliste reservide suhtes vastavalt käesoleva direktiivi artiklitele 24–30.Artikkel 24Passiva: kirjed C.1.b, C.2.b. C.3.b, C.4.b, C.6.b ja D.bEdasikindlustussummad1. Edasikindlustussummad hõlmavad tegelikud või hinnangulised summad, mis arvatakse edasikindlustuslepingute alusel maha kindlustustehniliste reservide kogusummast.2. Seoses reserviga teenimata väljamaksete tarvis arvutatakse edasikindlustussumma kooskõlas artiklis 57 osutatud meetoditega või kooskõlas edasikindlustuspoliisi tingimustega.3. Liikmesriigid võivad nõuda või lubada, et edasikindlustussummad näidatakse aktivas. Selle võimaluse kasutamise korral näidatakse need summad aktivakirjel D.a (edasikindlustusandja osa kindlustustehnilistest reservidest), mis jaotatakse järgmiselt:1. Reserv teenimata kindlustusmaksete tarvis2. Elukindlustusreserv3. Rahuldamata nõuete reserv4. Soodustuste ja allahindluse reserv (kui neid ei näidata kirjel 2)5. Muud kindlustustehnilised reservid6. Kindlustustehnilised reservid elukindlustuspoliiside tarvis, mille investeerimisriski kannab kindlustusvõtja.Hoolimata artiklist 5 ei liideta neid kirjeid ühte.Artikkel 25Passiva: kirje C.1Teenimata kindlustusmaksete reservTeenimata kindlustusmaksete reserv hõlmab summa, mis kajastab sõlmitud kindlustuslepingute järgsete maksete kogusumma seda osa, mis eraldatakse järgmise aruandeaasta või järgmiste aruandeaastate tarvis. Elukindlustuse suhtes võivad liikmesriigid kuni edasise ühtlustamiseni nõuda või lubada, et teenimata kindlustusmaksete reserv hõlmataks kirjel C.2.Kui kirje C.1 hõlmab vastavalt artiklile 26 ka aegumata riski reservi, nimetatakse seda kirjet "teenimata kindlustusmaksete ja aegumata riski reserviks". Kui aegumata riski summa on oluline, avaldatakse see kas bilansis või raamatupidamisaruannete lisades eraldi.Artikkel 26Passiva: kirje C.6Muud kindlustustehnilised reservidSee kirje hõlmab muu hulgas reservi aegumata riski tarvis, st lisaks teenimata kindlustusmaksetele kõrvalepandud summa riski tarvis, mida kindlustusselts kannab pärast aruandeaasta lõppu, et katta seoses kehtivate kindlustuslepingutega kõik rahuldamata nõuded ja kulud, mis ületavad nendega seotud teenimata kindlustusmaksed ja nendelt lepingutelt saadaolevaid mis tahes muid kindlustusmakseid. Reserv aegumata riski tarvis võidakse siiski lisada reservile teenimata kindlustusmaksete tarvis, nagu on määratletud artiklis 25, ning hõlmata kirjel C.1 näidatavas summas, kui riigi õigusaktides nii sätestatakse.Kui aegumata riski summa on oluline, avaldatakse see kas bilansis või raamatupidamisaruannete lisades eraldi.Kui artikli 3 teises lõigus sätestatud võimalust ei kasutata, hõlmab see kirje ka aegumisreservi.Artikkel 27Passiva: kirje C.2ElukindlustusreservElukindlustusreserv hõlmab kindlustusseltsi kohustuste kindlustusstatistiliselt hinnatud väärtuse, mis sisaldab juba väljakuulutatud soodustusi ja millest on maha arvatud tulevaste kindlustusmaksete kindlustusstatistiline väärtus.Artikkel 28Passiva: kirje C.3Rahuldamata nõuete reservRahuldamata nõuete reserv hõlmab hinnangulise lõppkulu kindlustusseltsile, kui see rahuldaks kõik nõuded, mis tulenevad kuni aruandeaasta lõpuni toimunud juhtumitest, olenemata sellest, kas nendest juhtumitest on teatatud või mitte, miinus selliste nõuete rahuldamiseks juba välja makstud summad.Artikkel 29Passiva: kirje C.4Soodustuste ja allahindluse reservSoodustuste ja allahindluse reserv hõlmab summad, mis on mõeldud kindlustusvõtjatele või lepingulistele kindlustatutele soodustusteks või allahindluseks, nagu on määratletud artiklis 39, kuivõrd neid summasid ei ole krediteeritud kindlustusvõtjatele ega lepingulistele kindlustatutele ega hõlmatud kirjel B.a (tulevase jaotamise fond), nagu on sätestatud artikli 22 esimeses lõigus, või kirjel C.2.Artikkel 30Passiva: kirje C.5Tasendusreserv1. Tasendusreserv hõlmab mis tahes summa, mis on kooskõlas seadusest tulenevate või haldusnõuetega kõrvale pandud, et vähendada kahjusuhte kõikumist tulevastel aastatel või katta erilist riski.2. Kui puuduvad sellised seadusest tulenevad või haldusnõuded ning reservid artikli 20 tähenduses on moodustatud samal eesmärgil, avaldatakse see raamatupidamisaruannete lisades.Artikkel 31Passiva: kirje DKindlustustehnilised reservid elukindlustuspoliiside tarvis, kui investeerimisriski kannab kindlustusvõtjaSee kirje hõlmab kindlustustehnilised reservid katmaks kohustusi investeeringutest seoses elukindlustuspoliisidega, mille väärtus või tulem määratakse kindlaks investeeringu järgi, mille riski kannab kindlustusvõtja, või teatava indeksi järgi.Mis tahes täiendavad kindlustustehnilised reservid katmaks surmariski, tegevuskulusid või muud riski (näiteks tähtaja möödumisel maksta tulevad hüvitised või tagatud tagasiostuväärtus) näidatakse kirjel C.2.Kirje D hõlmab ka kindlustustehnilised reservid, mis kajastavad tontiini korraldaja ja liikmete vastastikusi kohustusi.Artikkel 32Passiva: kirje FSissemaksed edasikindlustusandjateltSee kirje hõlmab edasikindlustust võtva kindlustusseltsi bilansis teiste kindlustusseltside poolt edasikindlustuslepingute alusel sisse makstud või neilt kinni peetud summad. Neid summasid ei tohi ühte liita muude summadega, mida võlgnetakse kõnealustele kindlustusseltsidele või mida kõnealused kindlustusseltsid võlgnevad.Kui edasikindlustust võttev kindlustusselts on sissemaksena saanud väärtpabereid, mis on üle antud selle kindlustusseltsi omandisse, hõlmab see kirje summa, mida edasikindlustusvõtja sellise sissemakse tulemusel võlgneb.5. JAGUKasumiaruande skeemArtikkel 331. Liikmesriigid näevad kasumiaruande tarvis ette artiklis 34 sätestatud skeemi.2. Kahjukindlustustegevuse tehnilist aruannet kasutatakse otsekindlustuse nende liikide jaoks, mis kuuluvad direktiivi 73/239/EMÜ reguleerimisalasse, ning vastavate edasikindlustusliikide jaoks.3. Elukindlustustegevuse tehnilist aruannet kasutatakse otsekindlustuse nende liikide jaoks, mis kuuluvad direktiivi 79/267/EMÜ reguleerimisalasse, ning vastavate edasikindlustusliikide jaoks.4. Liikmesriigid võivad nõuda või lubada, et kindlustusseltsid, mille tegevus koosneb täielikult edasikindlustusest, kasutavad kahjukindlustustegevuse tehnilist aruannet kogu oma tegevuse jaoks. Seesama kehtib ka kindlustusseltside kohta, mis annavad otsest kahjukindlustust, samuti edasikindlustust.Artikkel 34KasumiaruanneI. Tehniline aruanne — kahjukindlustustegevus1.Kindlustusmaksed miinus edasikindlustus: | | | |a)sõlmitud kindlustuslepingute järgsete maksete kogusumma | … | | |b)edasikindlustusmaksed kindlustusseltsist väljapoole (–) | … | … | |c)teenimata kindlustusmaksete reservi kogusumma muutus ning muutus reservis aegumata riski tarvis (+/–), kuivõrd siseriikliku õigusega lubatakse hõlmata see reserv passiva kirjel C.1 | … | | |d)muutus edasikindlustaja osas teenimata kindlustusmaksete reservist (+/–) | … | … | … |2.Mittetehnilisest aruandest (kirje III.6) üle kantud jaotatud investeerimiskasum | | | … |3.Muud kindlustustehnilised tulud miinus edasikindlustus | | | … |4.Esitatud nõuded miinus edasikindlustus: | | | |a)rahuldatud nõuded | | | |aa)kogusumma | … | | |bb)edasikindlustaja osa (–) | … | … | |b)muutus rahuldamata nõuete reservis: | | | |aa)kogusumma | … | | |bb)edasikindlustaja osa (–) | … | … | … |5.Muudes rubriikides näitamata muude kindlustustehniliste reservide muutus miinus edasikindlustus (+/–) | | | … |6.Soodustused ja allahindlus miinus edasikindlustus | | | … |7.Tegevuskulude puhassumma: | | | |a)soetuskulud | | … | |b)edasilükatud soetuskulude muutus (+/–) | | … | |c)halduskulud | | … | |d)edasikindlustuse komisjonitasu ja kasumis osalemine (–) | | … | … |8.Muud kindlustustehnilised kulud miinus edasikindlustus | | | … |9.Tasendusreservi muutus (+/–) | | | … |10.Allkokkuvõte (kahjukindlustustegevuse tehnilise aruande tulemus) (kirje III.1) | | | … |II. Tehniline aruanne — elukindlustustegevus1.Kindlustusmaksed miinus edasikindlustus: | | | |a)sõlmitud kindlustuslepingute järgsete maksete kogusumma | | … | |b)edasikindlustusmaksed kindlustusseltsist väljapoole (–) | | … | |c)teenimata kindlustusmaksete reservi kogusumma muutus miinus edasikindlustus (+/–) | | … | … |2.Investeerimistulud: | | | |a)tulud osalusest, eraldi näidata sellised tulud sidusettevõtetest … | | … | |b)tulud muudest investeeringutest; eraldi näidata sellised tulud sidusettevõtetest … | | | |aa)tulud maalt ja ehitistelt | … | | |bb)tulud muudest investeeringutest | … | … | |c)investeeringute väärtuse lisatäpsustused | | … | |d)kasum investeeringute realiseerimisest | | … | … |3.Realiseerimata investeerimiskasum | | | … |4.Muud kindlustustehnilised tulud miinus edasikindlustus | | | … |5.Esitatud nõuded miinus edasikindlustus: | | | |a)rahuldatud nõuded | | | |aa)kogusumma | … | | |bb)edasikindlustaja osa (–) | | … | … |b)rahuldamata nõuete reservi muutus: | | | |aa)kogusumma | … | | |bb)edasikindlustaja osa (–) | … | … | … |6.Muudes rubriikides näitamata muude kindlustustehniliste reservide muutus miinus edasikindlustus (+/–): | | | |a)elukindlustusreserv miinus edasikindlustus | | | |aa)kogusumma | … | | |bb)edasikindlustaja osa (–) | … | … | |b)muud kindlustustehnilised reservid miinus edasikindlustus | | … | … |7.Soodustused ja allahindlused miinus edasikindlustus | | | … |8.Tegevuskulude puhassumma: | | | |a)soetuskulud | | … | |b)edasilükatud soetuskulude muutus (+/–) | | … | |c)halduskulud | | … | |d)edasikindlustuse komisjonitasu ja kasumis osalemine (–) | | … | … |9.Investeerimiskulud: | | | |a)investeeringute juhtimise kulud, sealhulgas intressid | | … | |b)investeeringute väärtuse täpsustused | | … | |c)kahjum investeeringute realiseerimisest | | … | … |10.Realiseerimata investeerimiskahjum | | | … |11.Muud kindlustustehnilised kulud miinus edasikindlustus | | | … |12.Mittetehnilisse aruandesse (kirje III.4) üle kantud jaotatud investeerimiskasum (–) | | | … |13.Allkokkuvõte (elukindlustustegevuse tehnilise aruande tulemus) (kirje III.2). | | | … |III. Mittetehniline aruanne1.Kahjukindlustustegevuse tehnilise aruande tulemus (kirje I.10) | | | … |2.Elukindlustustegevuse tehnilise aruande tulemus (kirje II.13) | | | … |3.Investeerimistulud: | | | |a)tulud osalusest, eraldi näidata sellised tulud sidusettevõtetest … | | … | |b)tulud muudest investeeringutest, eraldi näidata sellised tulud sidusettevõtetest … | | | |aa)tulud maalt ja ehitistelt | … | | |bb)tulud muudest investeeringutest | … | … | |c)investeeringute väärtuse lisatäpsustused | | … | |d)kasum investeeringute realiseerimisest | | … | … |4.Elukindlustuse tehnilisest aruandest üle kantud jaotatud investeerimiskasum (kirje II.12) | | | … |5.Investeerimiskulud: | | | |a)investeeringute juhtimise kulud, sealhulgas intressid | | … | |b)investeeringute väärtuse täpsustused | | … | |c)kahjum investeeringute realiseerimisest | | … | … |6.Kahjukindlustuse tehnilisse aruandesse üle kantud jaotatud investeerimiskasum (kirje I.2) | | | … |7.Muud tulud | | | … |8.Muud kulud, sealhulgas väärtuse täpsustustest | | | … |9.Tulumaks põhitegevuskasumilt või -kahjumilt | | | … |10.Põhitegevuskasum või -kahjum pärast tulumaksustamist | | | … |11.Erakorralised tulud | | | … |12.Erakorralised kulud | | | … |13.Erakorraline kasum või kahjum | | | … |14.Tulumaks erakorraliselt kasumilt või kahjumilt | | | … |15.Muud maksud, mida ei ole näidatud eelmistel kirjetel | | | … |16.Aruandeaasta kasum või kahjum | | | … |6. JAGUErisätted seoses teatavate kasumiaruandekirjetegaArtikkel 35Kahjukindlustuse tehniline aruanne: kirje I.1.aElukindlustuse tehniline aruanne: kirje II.1.aSõlmitud kindlustuslepingute järgsete maksete kogusummaArvestatud maksete kogusumma hõlmab kõik summad, mis kuuluvad maksmisele aruandeaastal, olenemata asjaolust, et sellised summad võivad olla täielikult või osaliselt seotud hilisema aruandeaastaga, ning hõlmab muu hulgas:i) veel arvestatavad maksed, kui makseid saab välja arvutada üksnes aasta lõpus;ii) - üksikmaksed, sealhulgas aastamaksed,- elukindlustuses üksikmaksed, mis tulenevad soodustuste ja allahindluste reservist, kuivõrd neid tuleb lepingu alusel makseteks pidada ja kui siseriikliku õigusega nõutakse või lubatakse nende näitamist maksete all;iii) lisamaksed poolaasta-, kvartali- või kuumaksete korral ning kindlustusvõtjate lisamaksed kuludeks, mida kannab kindlustusselts;iv) kaaskindlustuse korral kindlustusseltsi osa maksete kogusummast;v) edasikindlustusmaksed, mis kuuluvad maksmisele edasikindlustusvõtjate ja retrosessiooniandjate poolt, sealhulgas portfelli kantud summad;pärast seda, kui on maha arvatud:- portfellist võetud summad, mis on krediteeritud edasikindlustusvõtjatele ja retrosessiooniandjatele, ja- tühistused.Eespool osutatud summad ei hõlma kindlustusmaksetelt võetavaid makse.Artikkel 36Kahjukindlustuste tehniline aruanne: kirje I.1.bElukindlustuse tehniline aruanne: kirje II.1.bEdasikindlustusmaksed kindlustusseltsist väljapooleEdasikindlustusmaksed kindlustusseltsist väljapoole hõlmavad kõik maksed, mis on makstud või mis tuleb maksta kindlustusseltsi sõlmitud väliste edasikindlustuslepingute põhjal. Sellele lisatakse portfelli kantud summad, mis tuleb maksta väliste edasikindlustuslepingute sõlmimisel või muutmisel; sellest tuleb maha arvata saadaolevad portfellist võetud summad.Artikkel 37Kahjukindlustuse tehniline aruanne: kirjed I.1.c ja I.1.dElukindlustuse tehniline aruanne: kirje II.1.cTeenimata kindlustusmaksete reservi kogusumma muutus miinus edasikindlustusKuni edasise kooskõlastamiseni võivad liikmesriigid elukindlustuse korral nõuda või lubada, et teenimata kindlustusmaksete muutus hõlmatakse elukindlustusreservi muutuses.Artikkel 38Kahjukindlustuse tehniline aruanne: kirje I.4Elukindlustuse tehniline aruanne: kirje II.5Esitatud nõuded miinus edasikindlustus1. Esitatud nõuded hõlmavad kõik aruandeaasta jooksul tehtud väljamaksed pluss esitatavate nõuete reservi, kuid miinus reserv eelnenud aruandeaasta osas esitatavate nõuete tarvis.Need summad hõlmavad aastamakseid, tagasiostmist, kahjueraldiste kandmist edasikindlustusvõtjatele ja edasikindlustusandjatele ning nendelt kahjueraldiste saamist, väliseid ja sisemisi hüvitisetaotluste majandamise kulusid ning nõuete kulusid, mis on tekkinud, kuid millest ei ole teatatud, nagu on osutatud artikli 60 lõike 1 punktis b ja lõike 2 punktis a.Maha arvestatakse artikli 60 lõike 1 punkti d tähenduses subrogatsiooni ja varapäästmise alusel tagasisaadavad summad.2. Kui:- eelnenud aastatel tekkinud, kuid rahuldamata nõuete jaoks aasta alguses tehtud kahjueraldise, ning- eelnenud aastatel tekkinud nõuete rahuldamiseks kõnealuse aasta jooksul tehtud väljamaksete ja selliste nõuete jaoks aasta lõpus näidatava kahjueraldise vahe on oluline,avaldatakse see liigi ja summa järgi liigendatult raamatupidamisaruannete lisades.Artikkel 39Kahjukindlustuse tehniline aruanne: kirje I.6Elukindlustuse tehniline aruanne: kirje II.7Soodustused ja allahindlus miinus edasikindlustusSoodustused hõlmavad kõik aruandeaastal debiteeritavad summad, mis on makstud või mis tuleb maksta kindlustusvõtjatele või muudele kindlustatutele või mis eraldatakse nende kasuks, sealhulgas summad, mida kasutatakse kindlustustehniliste reservide suurendamiseks või rakendatakse tulevaste maksete vähendamiseks, kuivõrd sellised summad kajastavad äritegevusest kui tervikust või äritegevuse osast tuleneva ülejäägi või kasumi jaotamist pärast seda, kui arvatakse maha eelnenud aastatel eraldatud summad, mida enam ei nõuta.Allahindlused hõlmavad selliseid summasid, kuivõrd need kajastavad üksiklepingute täitmisest tulenevat maksete osalist tagastamist.Kui soodustusteks debiteeritud summa ja allahindluseks debiteeritud summa on olulised, avaldatakse need raamatupidamisaruannete lisades eraldi.Artikkel 40Kahjukindlustuse tehniline aruanne: kirje I.7.aElukindlustuse tehniline aruanne: kirje II.8.aSoetuskuludSoetuskulud hõlmavad kindlustuslepingute sõlmimisest tulenevaid kulusid. Need katavad nii otsesed kulud, nagu soetuse komisjonitasu ja kindlustusdokumendi koostamise või portfelli lisamise kulud, kui ka kaudsed kulud, nagu reklaamikulud või halduskulud seoses taotluste läbivaatamise ja poliiside väljaandmisega.Liikmesriigid võivad nõuda, et komisjonitasud poliisi pikendamise eest kantaks kirjele I.7.c või II.8.c.Artikkel 41Kahjukindlustuse tehniline aruanne: kirje I.7.cElukindlustuse tehniline aruanne: kirje II.8.cHalduskuludHalduskulud hõlmavad kulusid, mis tulenevad maksete kogumisest, portfellihaldusest, soodustuste ja allahindluste käsitlemisest ning edasikindlustuse võtmisest ja andmisest. Eriti hõlmavad need personalikulusid ning kontorimööbli ja -seadmete amortisatsiooni, kuivõrd neid ei tarvitseta näidata soetuskulude, tekkinud nõuete ega investeerimiskulude all.Artikkel 42Kahjukindlustuse tehniline aruanne: kirjed II.2 ja II.9Mittetehniline aruanne: kirjed III.3 ja III.5Investeerimistulud ja -kulud1. Kõik kahjukindlustusega seotud investeerimistulud ja -kulud avaldatakse mittetehnilises aruandes.2. Ainult elukindlustusega tegeleva kindlustusseltsi puhul avaldatakse investeerimistulud ja -kulud elukindlustuse tehnilises aruandes.3. Kui kindlustusselts tegeleb nii kahju- kui ka elukindlustusega, avaldatakse investeerimistulud ja -kulud, kuivõrd need on otseselt seotud elukindlustustegevusega, elukindlustuse tehnilises aruandes.4. Liikmesriigid võivad nõuda või lubada, et investeerimistulud ja -kulud avaldatakse vastavalt investeeringu päritolule või ülesandele, nähes vajaduse korral ette üksikasjalikumaid kahjukindlustuse tehnilise aruande kirjeid vastavate analoogiliste kirjete järgi elukindlustuse tehnilises aruandes.Artikkel 43Kahjukindlustuse tehniline aruanne: kirje I.2Elukindlustuse tehniline aruanne: kirje II.2Mittetehniline aruanne: kirjed III.4 ja III.6Jaotatud investeerimiskasum1. Kui osa investeerimiskasumist kantakse üle kahjukindlustuse tehnilisse aruandesse, arvatakse mittetehniliselt kontolt üle kantud summa maha kirjelt III.6 ja lisatakse kirjele I.2.2. Kui osa elukindlustuse tehnilises aruandes avaldatavast investeerimiskasumist kantakse üle mittetehnilisse aruandesse, arvatakse üle kantud summa maha kirjelt II.12 ja lisatakse kirjele III.4.3. Liikmesriigid võivad ette näha jaotatud kasumi ühest kasumiaruande osast teise ülekandmise korra ja ülekantavad summad. Sellise ülekandmise põhjused ja alused avaldatakse kummalgi juhul raamatupidamisaruannete lisades; kui see on asjakohane, piisab viitest vastava eeskirja tekstile.Artikkel 44Elukindlustuse tehniline aruanne: kirjed II.3 ja II.10Realiseerimata investeerimiskasum ja -kahjum1. Liikmesriigid võivad lubada, et elukindlustustegevuses avaldatakse kasumiaruandekirjetel II.3 ja II.10 täielikult või osaliselt muutused järgmise kahe arvu vahes:- investeeringu hindamisel selle jooksva väärtuse põhjal või ühel direktiivi 78/660/EMÜ artikli 33 lõikes 1 osutatud meetodil ja- selle hindamisel soetusmaksumuse põhjal.Igal juhul nõuavad liikmesriigid, et kui esimeses lõigus osutatud summad on seotud aktivakirjel D näidatavate investeeringutega, avaldataks need summad eespool osutatud kirjetel.2. Liikmesriigid, mis nõuavad või lubavad aktivakirjel C näidatavate investeeringute hindamist jooksva väärtuse põhjal, võivad kahjukindlustuse suhtes lubada, et kasumiaruande kirjel III.3a ning kirjel III.5a avaldatakse täielikult või osaliselt vahe, mis tekib nende investeeringute hindamisel jooksva väärtuse alusel ja nende hindamisel soetusmaksumuse alusel.7. JAGUHindamisreeglidArtikkel 45Direktiivi 78/660/EMÜ artiklit 32, mille alusel raamatupidamise aastaaruannetes näidatavate kirjete hindamine peab põhinema soetus- või tootmismaksumuse põhimõttel, kohaldatakse investeeringu suhtes vastavalt käesoleva direktiivi artiklitele 46-49.Artikkel 461. Liikmesriigid võivad nõuda või lubada, et aktivakirjel C näidatavaid investeeringuid hinnatakse nende jooksva väärtuse põhjal, mis on välja arvutatud kooskõlas artiklitega 48 ja 49.2. Aktivakirjel D näidatakse investeeringud nende jooksva väärtusega.3. Kui investeeringuid näidatakse soetusmaksumusega, avaldatakse nende jooksev väärtus raamatupidamisaruannete lisades.Liikmesriigid, kus käesoleva direktiivi teatavakstegemise kuupäeval näidatakse investeeringuid soetusmaksumuse alusel, võivad siiski anda kindlustusseltsidele võimaluse esialgu avaldada raamatupidamisaruannete lisades aktiva kirjel C. I näidatavate investeeringute jooksev väärtus hiljemalt viis aastat pärast artikli 70 lõikes 1 osutatud kuupäeva ning muude investeeringute jooksev väärtus hiljemalt kolm aastat pärast sedasama kuupäeva.4. Kui investeeringuid näidatakse jooksva väärtusega, avaldatakse nende soetusmaksumus raamatupidamisaruannete lisades.5. Kõikide investeeringute, sealhulgas araabia numbriga tähistatud mis tahes kirje või aktivakirjel C. I näidatava vara suhtes rakendatakse üht ja sama hindamismeetodit.6. Iga investeeringukirje suhtes rakendatud meetod märgitakse raamatupidamisaruannete lisades.Artikkel 47Kui investeeringute suhtes rakendatakse jooksvat väärtust, kohaldatakse direktiivi 78/660/EMÜ artikli 33 lõikeid 2 ja 3, kui käesoleva direktiivi artiklites 37 ja 44 ei ole sätestatud teisiti.Artikkel 481. Investeeringute korral, mis ei ole maa ega ehitised, tähendab jooksev väärtus turuväärtust, v.a lõikes 5 sätestatu.2. Kui investeeringud on ametlikul väärtpaberibörsil ametlikult noteeritud, tähendab turuväärtus väärtust bilansipäeval või kui bilansipäev ei ole börsipäev, väärtust viimasel börsipäeval enne seda kuupäeva.3. Kui lõikes 2 viitamata investeeringute jaoks on olemas turg, tähendab turuväärtus keskmist hinda, millega nende investeeringutega on kaubeldud bilansipäeval või kui bilansipäev ei ole börsipäev, viimasel börsipäeval enne seda kuupäeva.4. Kui raamatupidamisaruannete koostamise kuupäeval on lõigetes 2 ja 3 osutatud investeeringuid lühitähtajaga müüdud või neid tuleb lühitähtajaga müüa, vähendatakse turuväärtust tegelike või hinnanguliste realiseerimiskulude võrra.5. Kui ei rakendata omakapitali meetodit kooskõlas direktiivi 78/660/EMÜ artikliga 59, hinnatakse kõiki muid investeeringuid alusel, millega asjakohaselt arvestatakse tõenäolist realiseerimisväärtust.6. Kõikidel juhtudel kirjeldatakse raamatupidamisaruannete lisades täpselt hindamismeetodit ning märgitakse selle tarvitusele võtmise põhjused.Artikkel 491. Maa ja ehitiste korral tähendab jooksev väärtus hindamiskuupäeva seisuga turuväärtust, mida on vajaduse korral vähendatud vastavalt lõigetes 4 ja 5 sätestatule.2. Turuväärtus tähendab hinda, millega huvitatud müüja saaks maad ja ehitisi sõltumatule ostjale hindamiskuupäeval lepingu alusel müüa, kui eeldada, et see vara on avalikult turul, et turuolukord võimaldab korrapärast võõrandamist ning et müügiläbirääkimisteks on olemas omandi laadi arvestades normaalne aeg.3. Turuväärtus määratakse kindlaks iga maa- ja ehitisobjekti eraldi hindamise teel vähemalt kord viie aasta jooksul üldtunnustatud või kindlustusjärelevalve asutuste tunnustatud meetodil. Direktiivi 78/660/EMÜ artikli 35 lõike 1 punkti b ei kohaldata.4. Kui mis tahes maa- või ehitisobjekti väärtus on pärast eelmist lõike 3 kohast hindamisest kahanenud, tehakse asjakohane väärtuse täpsustus. Sel teel saadud väiksemat väärtust järgmistes bilanssides ei suurendata, kui selline suurendamine ei ole tingitud uuest turuväärtuse määramisest kooskõlas lõigetega 2 ja 3.5. Kui raamatupidamisaruannete koostamise kuupäeval on maad ja ehitisi lühitähtajaga müüdud või neid tuleb lühitähtajaga müüa, vähendatakse kooskõlas lõigetega 2 ja 4 saadud turuväärtust tegelike või hinnanguliste realiseerimiskulude võrra.6. Kui maa- ja ehitisobjekti turuväärtust ei ole võimalik määrata, peetakse jooksvaks väärtuseks soetus- või tootmismaksumuse põhimõttel saadud väärtust.7. Maa ja ehitiste jooksva väärtuse saamise meetod ning nende liigendus hindamise aruandeaastate järgi avaldatakse raamatupidamisaruannete lisades.Artikkel 50Kui direktiivi 78/660/EMÜ artiklit 33 kohaldatakse kindlustusseltside suhtes, tehakse seda järgmiselt:a) lõike 1 punkti a kohaldatakse kirjel F. I näidatava vara suhtes, nagu on määratletud käesoleva direktiivi artiklis 6;b) lõike 1 punkti c kohaldatakse vara suhtes, mis näidatakse kirjetel C. I, C. II, C. III, C. IV ja F. I (välja arvatud varud) ning F. III, nagu on määratletud käesoleva direktiivi artiklis 6.Artikkel 51Direktiivi 78/660/EMÜ artiklit 35 kohaldatakse kindlustusseltside suhtes vastavalt järgmistele sätetele:a) seda kohaldatakse kirjetel B ja C näidatava vara ning kirjel F. I näidatava põhivara suhtes, nagu on määratletud käesoleva direktiivi artiklis 6;b) lõike 1 punkti c alapunkti aa kohaldatakse kirjetel C. II, C. III, C. IV ja F. III näidatava vara suhtes, nagu on määratletud käesoleva direktiivi artiklis 6.Liikmesriigid võivad nõuda, et tehtaks väärtuse täpsustusi investeeringutena näidatavate siirdväärtpaberite suhtes, nii et need näidatakse väiksema väärtusega, mis omistatakse neile bilansipäeval.Artikkel 52Direktiivi 78/660/EMÜ artiklit 38 kohaldatakse kirjel F. I näidatava vara suhtes, nagu on määratletud käesoleva direktiivi artiklis 6.Artikkel 53Direktiivi 78/660/EMÜ artiklit 39 kohaldatakse kirjetel E. I, E. II, E. III ja F. II näidatava vara suhtes, nagu on määratletud käesoleva direktiivi artiklis 6.Artikkel 54Kahjukindlustuse puhul saadakse mis tahes edasilükatud soetuskulud alusel, mis ühildub teenimata kindlustusmaksete puhul kasutatuga.Elukindlustuse puhul võidakse mis tahes edasi lükata tulevate soetuskulude summa välja arvutada kindlustusstatistiliselt, nagu on osutatud artiklis 59.Artikkel 551. a) Kui aktivakirjetel C. II ja C. III näidatavaid võlakirju ja püsituluväärtpabereid ei ole hinnatud turuväärtuse alusel, näidatakse need bilansis soetusmaksumuse põhjal. Liikmesriigid võivad siiski nõuda või lubada, et sellised võlakirjad näidatakse bilansis tähtaja möödudes tagasimakstava summa põhjal.b) Kui punktis a osutatud väärtpaberite soetusmaksumus ületab tähtaja möödudes tagasimakstava summa, debiteeritakse see vahe kasumiaruandesse. Liikmesriigid võivad siiski lubada või nõuda, et selle vahe summa kantakse maha ositi, nii et see on väärtpaberite tagasimaksmise ajaks täielikult maha kantud. See vahe tuleb bilansis või raamatupidamisaruannete lisades eraldi näidata.c) Liikmesriigid võivad nõuda või lubada, et kui punktis a osutatud väärtpaberite soetusmaksumus on väiksem kui tähtaja möödudes tagasimakstav summa, kantakse see vahe tagasimaksmiseni jäänud aja jooksul ositi tuludesse. See vahe tuleb bilansis või raamatupidamisaruannete lisades eraldi näidata.2. Liikmesriigid võivad lubada, et kui turuväärtuse põhjal hindamata võlakirju või muid püsituluväärtpabereid müüakse enne tähtaja möödumist ning saadud tulusid kasutatakse muude võlakirjade või püsituluväärtpaberite soetamiseks, võivad liikmesriigid lubada nende müügitulu ja arvestusliku väärtuse vahe ühtlast jaotamist ajavahemikule, mis jääb algse investeeringu tähtaja möödumiseni.Artikkel 56Kindlustustehnilised reservidKindlustustehniliste reservide summa peab igal ajal võimaldama kindlustuseltsil täita kindlustuslepingutest tulenevaid mis tahes kohustusi, kuivõrd neid on võimalik põhjendatavalt ette arvata.Artikkel 57Teenimata kindlustusmaksete reserv1. Põhimõtteliselt arvutatakse teenimata kindlustusmaksete reserv iga kindlustuslepingu suhtes eraldi. Liikmesriigid võivad siiski lubada, et kasutatakse statistilisi meetodeid, eriti proportsionaalset ja ühtlase määra meetodit, kui võib eeldada, et need annavad ligikaudu sama tulemuse kui üksikarvutused.2. Kindlustusliikide puhul, kus ei ole asjakohane eeldada ajalist korrelatsiooni riskikogemuse ja makse vahel, rakendatakse arvutusmeetodeid, mis võtavad arvesse ajas muutuvat riskimudelit.Artikkel 58Aegumata riski reservArtiklis 26 osutatud aegumata riski reserv arvutatakse välja nõuete ja halduskulude põhjal, mis tõenäoliselt tekivad pärast aruandeaasta lõppu enne seda kuupäeva sõlmitud lepingutest, kuivõrd nende hinnanguline väärtus ületab teenimata kindlustusmaksete reservi ja mis tahes muud reservid, mis on nende lepingute alusel saadaval.Artikkel 59Elukindlustusreserv1. Põhimõtteliselt arvutatakse elukindlustusreserv iga elukindlustuslepingu suhtes eraldi. Liikmesriigid võivad siiski lubada, et kasutatakse statistilisi meetodeid, kui võib eeldada, et need annavad ligikaudu sama tulemuse kui üksikarvutused. Raamatupidamisaruannete lisades esitatakse kokkuvõte tehtud põhimõtteliste eelduste kohta.2. Kõnealuse arvutuse teeb igal aastal kindlustusstatistik või muu selle valdkonna spetsialist tunnustatud kindlustusstatistilise meetodi põhjal.Artikkel 60Rahuldamata nõuete reserv1. Kahjukindlustusa) Põhimõtteliselt arvutatakse see reserv iga juhtumi suhtes eraldi, võttes aluseks veel eeldatavasti tekkivad kulud. Võidakse kasutada statistilisi meetodeid, kui need annavad tulemuseks piisava reservi vastavalt riski laadile; liikmesriigid võivad selliste meetodite kasutamise suhtes siiski kehtestada eelneva kooskõlastamise nõude.b) See reserv on samuti mõeldud nõuete jaoks, mis on tekkinud, kuid mille kohta ei ole bilansipäevaks teatatud; selle summa määratakse kindlaks vastavalt eelnenud kogemustele seoses pärast bilansipäeva esitatud nõuete arvu ja suurusega.c) Kõnealuse reservi väljaarvutamisel hõlmatakse nõuete rahuldamise kulud olenemata nende päritolust.d) Rahuldamata nõuete reservist arvatakse maha tagasisaadavad summad, mis tulenevad kindlustusvõtjate õiguste omandamisest kolmandate isikute suhtes (subrogatsioon) või kindlustatud vara seaduslikust omandist (varapäästmine); need prognoositakse ettenägelikult. Kui sellised summad on olulised, avaldatakse need raamatupidamisaruannete lisades.e) Kaldudes kõrvale punktist d võivad liikmesriigid nõuda või lubada, et tagasisaadavad summad avaldatakse varana.f) Kui kindlustushüvitis tuleb maksta aastamaksena, arvutatakse sel eesmärgil kõrvale pandavad summad vastavalt tunnustatud kindlustusstatistilistele meetoditele.g) Keelatakse kaudne diskonteerimine ja mahaarvamine, olenemata sellest, kas see tuleneb ajaldatud väärtuse määramisest rahuldamata nõuete reservile, mis eeldatavasti hiljem suuremas väärtuses välja makstakse, või kas seda tehakse muul viisil.Liikmesriigid võivad lubada otsest diskonteerimist ja mahaarvamist investeerimistulude arvessevõtmiseks. Sellist diskonteerimist ei lubata muidu kui:i) nõuete rahuldamise eeldatav keskmine kuupäev on vähemalt neli aastat pärast arvestuskuupäeva;ii) diskonteerimine või mahaarvamine tehakse tunnustatud, ettenägelikkust arvestaval alusel; meetodi muutmisest tuleb pädevatele ametiasutustele ette teatada;iii) kindlustusselts võtab rahuldatavate nõuete kogumaksumust välja arvutades arvesse kõiki tegureid, mis võivad põhjustada selle maksumuse suurenemist;iv) kindlustusseltsi käsutuses on piisavad andmed, et koostada usaldusväärne nõuete rahuldamise määra mudel;v) ajaldatud väärtuse väljaarvutamiseks kasutatav intressimäär ei ületa investeerimistulusid, mis ettenägeliku prognoosi kohaselt saadakse nõuete tarvis mõeldud reservina investeeritud varalt selliste nõuete rahuldamiseks vajaliku aja jooksul. Peale selle ei tohi see ületada ühte järgmistest:- eelnenud viie aasta jooksul selliselt varalt saadud investeerimistulud,- bilansipäevale eelnenud aastal selliselt varalt saadud investeerimistulud.Diskonteerimise või mahaarvamise korral avaldab kindlustusselts oma raamatupidamisaruannete lisades reservide kogusumma enne diskonteerimist või mahaarvamist, nende nõuete liigid, mis diskonteeritakse või millelt tehakse mahaarvatisi, ning iga nõudeliigi puhul kasutatud meetodid, eriti määrad, mida on kasutatud eelmise lõigu alapunktides iii ja v osutatud prognoosides, ning kriteeriumid, mille põhjal on hinnatud nõuete rahuldamiseni jäänud aega.2. Elukindlustusa) Nõuete tarvis mõeldud reservide summa võrdub nõude esitajatele võlgnetava summaga, millele on liidetud nõuete rahuldamise kulud. See hõlmab reservi tekkinud, kuid esitamata nõuete tarvis.b) Liikmesriigid võivad nõuda, et punktis a osutatud summad avaldataks passiva kirjel C.2.Artikkel 611. Kuni edasise kooskõlastamiseni võivad liikmesriigid nõuda või lubada, et kui teave kindlustamisaastal saadaolevate maksete, makstaolevate nõuete või mõlema kohta on raamatupidamise aastaaruande koostamise ajal kõnealuse kindlustusharu või -liigi laadi tõttu ebapiisav täpsete prognooside tegemiseks, rakendatakse järgmisi meetodeid.Meetod 1Kindlustusmakse ning kindlustamisaastal algavate lepingute suhtes rahuldatud nõuete ja kulude vahe moodustab kindlustustehnilise reservi, mis hõlmatakse bilansi passiva kirjel C.3 näidatavasse kindlustustehnilisse reservi rahuldamata nõuete tarvis. Samuti võidakse reserv arvutada sõlmitud lepingute järgsete maksete osatähtsuse alusel, kui selline meetod on kõnealuse riskiliigi puhul asjakohane. Vajaduse tekkides suurendatakse selle kindlustustehnilise reservi summat, et muuta see piisavaks olemasolevate ja tulevaste kohustuste täitmiseks. Sel meetodil moodustatud kindlustustehniline reserv asendatakse rahuldamata nõuete reserviga, mis prognoositakse niipea, kui on kogutud piisavalt teavet, ning hiljemalt kindlustamisaastale järgneva kolmanda aasta lõpus.Meetod 2Kindlustustehnilises aruandes või selle teatavatel kirjetel näidatavad arvud seotakse aastaga, mis on kõnealusele aruandeaastale täielikult või osaliselt eelnenud. See aasta ei tohi eelneda kõnealusele aruandeaastale rohkem kui 12 kuud. Vajaduse korral suurendatakse raamatupidamise aastaaruandes näidatavate kindlustustehniliste aruannete summasid, et muuta need piisavaks olemasolevate ja tulevaste kohustuste täitmiseks.2. Ühe lõikes 1 kirjeldatud meetodi tarvituselevõtmise korral rakendatakse seda meetodit järgmistel aastatel järjekindlalt, kui asjaolud ei õigusta muudatust. Sellise meetodi kasutamine avaldatakse koos selle põhjustega raamatupidamisaruannete lisades; rakendatava meetodi muutmise korral näidatakse raamatupidamisaruannete lisades selle mõju varale, kohustustele, finantsseisundile ning kasumile või kahjumile. Meetodi 1 kasutamise korral avaldatakse raamatupidamisaruannete lisades aeg, mis möödub enne, kui tavalisel alusel moodustatakse rahuldamata nõuete reserv. Meetodi 2 kasutamise korral avaldatakse raamatupidamisaruannete lisades aeg, mille võrra varasem, kõnealuste arvudega seotud aasta eelneb käsitletavale aruandeaastale, ning vastavate tehingute suurus.3. Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab "kindlustamisaasta" aruandeaastat, mil kõnealuse kindlustusharu või -liigi kindlustuslepingud on jõustunud.Artikkel 62Kuni edasise kooskõlastamiseni võivad need liikmesriigid, mis nõuavad tasendusreservide moodustamist, ette näha nende reservide suhtes kohaldatavad hindamisreeglid.8. JAGURaamatupidamisaruannete lisade sisuArtikkel 63Direktiivi 78/660/EMÜ artikli 43 lõike 1 punktiga 8 ette nähtud teabe asemel esitavad kindlustusseltsid järgmised andmed:I. Kahjukindlustuse kohta avaldatakse raamatupidamisaruannete lisades:1) sõlmitud kindlustuslepingute järgsete maksete kogusumma;2) tasutud kindlustusmaksete kogusumma;3) esitatud nõuete kogukulu;4) kogutegevuskulu;5) edasikindlustussaldo.Need summad liigendatakse otsekindlustuseks ja edasikindlustuseks, kui võetud edasikindlustus moodustab 10 % või rohkem sõlmitud kindlustuslepingute järgsete maksete kogusummast, ning otsekindlustus liigendatakse omakorda järgmisteks harurühmadeks:- kindlustus õnnetusjuhtumite vastu ja tervisekindlustus,- liikluskindlustus kolmanda isiku vastutuse suhtes,- muud liikluskindlustuse harud,- mere-, lennu- ja transpordikindlustus,- kindlustus tulekahju ja muu varakahju vastu,- tsiviilvastutuse kindlustus,- laenu- ja käenduskindlustus,- õigusabikulud,- abi,- mitmesugune.Otsekindlustustegevuse harurühmadeks liigendamist ei nõuta, kui kõnealuse kontserni sõlmitud kindlustuslepingute järgsed otsekindlustusmaksed ei ületa 10 miljonit eküüd. Kindlustusseltsid avaldavad siiski igal juhul summad, mis on seotud nende tegevuse kolme suurima harurühmaga.II. Elukindlustuse kohta avaldatakse raamatupidamisaruannete lisades:1) sõlmitud kindlustuslepingute järgsete maksete kogusumma, mis liigendatakse otsekindlustuseks ja edasikindlustuseks, kui võetud edasikindlustus moodustab 10 % või rohkem sõlmitud kindlustuslepingute järgsete maksete kogusummast, ning seejärel omakorda otsekindlustuses, et näidata:a) i) individuaalmaksed;ii) maksed rühmalepingute alusel;b) i) perioodilised maksed;ii) üksikmaksed;c) i) maksed soodustuseta lepingute eest;ii) maksed soodustusega lepingute eest;iii) maksed lepingute eest, kus investeerimisriski kannab kindlustusvõtja.Punktiga a, b või c seotud arvu avaldamist ei nõuta, kui see arv ei ületa 10 % sõlmitud kindlustuslepingute järgsete otsekindlustusmaksete kogusummast.2) edasikindlustussaldo.III. Artikli 33 lõikes 4 käsitletaval juhul maksete kogusumma liigendatuna elukindlustuseks ja kahjukindlustuseks.IV. Kõikidel juhtudel otsekindlustusmaksete kogusumma, mis tuleneb kindlustusseltsi sõlmitud lepingutest:- liikmesriigis, kus asub peakontor,- teistes liikmesriikides,- muudes riikides,kuid eespool osutatuga seotud arvu avaldamist ei nõuta, kui see ei ületa 5 % maksete kogusummast.Artikkel 64Kindlustusseltsid avaldavad oma raamatupidamisaruannete lisades kõnealusel aruandeaastal arvestatud otsekindlustustegevuse komisjonitasude kogusumma. See nõue hõlmab mis tahes laadi komisjonitasud, eriti komisjonitasu soetamise, pikendamise, sissenõudmise ja portfellijuhtimise eest.9. JAGURaamatupidamise konsolideeritud aruannetega seotud sättedArtikkel 651. Kindlustusseltsid koostavad raamatupidamise konsolideeritud aruandeid ja tegevuse konsolideeritud aruandeid vastavalt direktiivile 83/349/EMÜ, kui käesolevas jaos ei ole sätestatud teisiti.2. Kuivõrd liikmesriik ei saa tugineda direktiivi 83/349/EMÜ artiklile 5, kohaldatakse lõiget 1 ka emaettevõtjate suhtes, mille ainus või põhieesmärk on omandada osalust tütarettevõtjates ning selle abil kasumit saada, kui need tütarettevõtjad on eranditult või põhiliselt kindlustusseltsid.Artikkel 66Direktiivi 83/349/EMÜ kohaldatakse vastavalt järgmistele sätetele.1. Artikleid 4, 6 ja 40 ei kohaldata.2. Artikli 9 lõike 2 esimeses ja teises taandes osutatud teave, nimelt:- põhivara summa ja- puhaskäive,asendatakse sõlmitud kindlustuslepingute järgsete maksete kogusummaga, nagu on määratletud käesoleva direktiivi artiklis 35.3. Liikmesriik võib samuti kohaldada direktiivi 83/349/EMÜ artiklit 12 kahe või rohkema kindlustusseltsi suhtes, mis ei ole omavahel seotud vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 1 lõikes 1 või 2 kirjeldatule, kuid mida juhitakse ühisel alusel, mis ei ole ette nähtud lepinguga ega asutamislepingu ega põhikirja sätetega. Ühine juhtimine võib koosneda ka tähtsatest ja kestvatest edasikindlustussidemetest.4. Liikmesriigid võivad lubada kõrvalekaldumist direktiivi 83/349/EMÜ artikli 26 lõike 1 punktist c, kui tehing on sõlmitud vastavalt normaalsetele turuoludele ning sellega on loodud kindlustusvõtja õigused. Kõik sellised kõrvalekaldumised avaldatakse ning kui need avaldavad olulist mõju ühendatava kindlustusseltsi varale, kohustustele, finantsseisundile ning kasumile või kahjumile, avaldatakse see asjaolu raamatupidamise konsolideeritud aruande lisades.5. Direktiivi 83/349/EMÜ artikli 27 lõiget 3 kohaldatakse tingimusel, et ühendatava kindlustusseltsi bilansipäev ei eelne ühendbilansipäevale rohkem kui kuus kuud.6. Direktiivi 83/349/EMÜ artiklit 29 ei kohaldata passivakirjete suhtes, mille hindamine ühendatavate kindlustusseltside poolt põhineb kindlustusseltse käsitlevate spetsiifiliste sätete kohaldamisel, ega aktivakirjete suhtes, mille väärtuse muutumine loob või mõjutab kindlustusvõtjate õigusi. Kui on tuginetud sellele kõrvalekaldumisele, avaldatakse see asjaolu raamatupidamise konsolideeritud aruande lisades.Artikkel 67Liikmesriigid võivad nõuda või lubada, et üksnes raamatupidamise konsolideeritud aruandes avaldatakse kõik investeerimistulud ja -kulud mittetehnilises aruandes, isegi kui sellised tulud ja kulud on seotud elukindlustustegevusega.Peale selle võivad liikmesriigid sellisel puhul nõuda või lubada, et osa investeerimiskasumist eraldataks elukindlustuse tehnilisse aruandesse.10. JAGUAvaldamineArtikkel 681. Kindlustusseltsi nõuetekohaselt kinnitatud raamatupidamise aastaaruanne ning tegevusaruanne ja aruanne, mille on esitanud raamatupidamisaruannete auditeerimise eest vastutav isik, avaldatakse vastavalt iga liikmesriigi siseriiklikule õigusele kooskõlas direktiivi 68/151/EMÜ [11] artikliga 3.Liikmesriik võib oma siseriikliku õigusega siiski lubada, et tegevusaruannet ei avaldata esimese lõiguga ette nähtud viisil. Sel juhul tehakse see üldsusele kättesaadavaks äriühingu registrisse kantud asukohas asjaomases liikmesriigis. Taotluse korral peab olema võimalik tasuta saada kogu sellise aruande või selle mis tahes osa koopia. Sellise koopia hind ei tohi ületada selle halduskulusid.2. Lõiget 1 kohaldatakse ka asjakohaselt kinnitatud raamatupidamise konsolideeritud aruannete, tegevuse konsolideeritud aruannete ning raamatupidamisaruannete auditeerimise eest vastutavate isikute aruannete suhtes.3. Kui raamatupidamise aasta- või konsolideeritud aruande koostanud kindlustusselts ei ole asutatud ühena direktiivi 78/660/EMÜ artikli 1 lõikes 1 loetletud liiki äriühingutest ning sellelt kindlustusseltsilt ei nõuta siseriikliku õiguse kohaselt, et see avaldaks käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud dokumendid vastavalt direktiivi 68/151/EMÜ artiklis 3 ettenähtule, peab see kindlustusselts vähemalt tegema need dokumendid üldsusele kättesaadavaks oma peakontoris. Taotluse korral peab olema võimalik hankida selliste dokumentide koopiaid. Sellise koopia hind ei tohi ületada selle haldusmaksumust.4. Liikmesriigid näevad ette asjakohased sanktsioonid käesolevas artiklis osutatud avaldamisnormide täitmatajätmise eest.11. JAGULõppsättedArtikkel 69Kooskõlas direktiivi 78/660/EMÜ artikliga 52 asutatud kontaktkomiteel on asjakohase koosseisuga koosolekutel ka järgmised ülesanded:a) ilma et see piiraks asutamislepingu artiklite 169 ja 170 kohaldamist, hõlbustada käesoleva direktiivi ühtlustatud kohaldamist korrapäraste koosolekute abil, millel käsitletakse praktilisi probleeme, mis tekivad seoses käesoleva direktiivi kohaldamisega;b) vajaduse korral nõustada komisjoni käesoleva direktiivi täiendamise või muutmise suhtes.Artikkel 701. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 1. jaanuari 1994. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nende ametliku avaldamise korral nendesse meetmetesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriik võib ette näha, et lõikes 1 osutatud norme kohaldatakse esmakordselt raamatupidamise aasta- ja konsolideeritud aruannete suhtes aruandeaastate kohta, mis algavad 1. jaanuaril 1995 või 1995. kalendriaasta jooksul.3. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhilised siseriikliku õiguse tekstid.Artikkel 71Viis aastat pärast artikli 70 lõikes 2 osutatud kuupäeva vaatab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal läbi käesoleva direktiivi kõik sätted, milles pakutakse liikmesriikidele valikuvõimalusi, ning vajaduse korral muudab neid käesoleva direktiivi kohaldamisel omandatud kogemuste taustal, pidades eriti silmas käesolevas direktiivis osutatud sätete suuremat selgust ja ühtlustatust.Artikkel 72Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 19. detsember 1991Nõukogu nimeleesistujaP. Dankert[1] EÜT C 131, 18.4.1987, lk 1.[2] EÜT C 96, 17.4.1989, lk 93 ning EÜT C 326, 16.12.1991.[3] EÜT C 319, 30.11.1987, lk 13.[4] EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11.[5] EÜT L 317, 16.11.1990, lk 60.[6] EÜT L 193, 18.7.1983, lk 1.[7] EÜT L 228, 16.8.1973, lk 3.[8] EÜT L 330, 29.11.1990, lk 44.[9] EÜT L 63, 13.3.1979, lk 1.[10] EÜT L 330, 29.11.1990, lk 50.[11] EÜT L 65, 14.3.1968, lk 8.--------------------------------------------------LISALLOYD'SIGA SEOTUD SÄTTEDA. ÜldineKäesoleva direktiivi kohaldamisel käsitletakse nii Lloyd's i kui ka Lloyd's i sündikaate kindlustusseltsidena.Vastavalt B jaos sätestatud vajalikele kohandustele:- koostavad Lloyd'si sündikaadid raamatupidamise aruandeid ("raamatupidamise sündikaataruandeid"), ning- Lloyd's koostab direktiivis 83/349/EMÜ ette nähtud raamatupidamise konsolideeritud aruannete asemel raamatupidamise liitaruandeid ("raamatupidamise liitaruanded").Käesolevas lisas tähendavad "Lloyd's i raamatupidamisaruanded" mõlemat liiki aruandeid, millele on osutatud eespool.B. Erisätted1. Sündikaataruannete sisuVastavalt lõikele 9 koostatakse raamatupidamise sündikaataruanne kumulatiivsel alusel kolme kindlustusaruandeaasta kohta korraga ning see hõlmab eraldi kindlustusaruandeaastad iga sellise aasta kohta ning kõikide selliste aastate bilansi kokkuvõetult. Vastavalt 12 ja 24 kuu järel koostatud aruandeid nimetatakse lahtiste aastate aruanneteks. Kindlustusaruanne koostatakse analoogiliselt sätetega, mis reguleerivad kasumiaruande koostamist; lisaks sellele näidatakse seal:a) iga kande kohta muutus arvudes alates eelnenud arvestuskuupäevast;b) sündikaadi eraldatud võimsus kõnealuse kindlustusaruandeaasta tarvis.2. Raamatupidamise liitaruande sisuRaamatupidamise liitaruanne koostatakse kõigi Lloyd'si sündikaatide raamatupidamisaruannete kumuleerimise teel. See sisaldab lisa, milles esitatakse üksikasjad:a) sündikaatidevahelise äritegevuse, sealhulgas sõlmitud kindlustuslepingute järgsete maksete ja rahuldatud nõuete kohta;b) meetodi kohta, mille alusel võetakse arvesse lõikes 9 osutatud jätkaruandeaastaid;c) meetodi kohta, mille alusel arvutatakse välja maksetulude limiit Lloyd'si sündikaatide üksikliikmetele.3. KapitalLloyd'silt ega Lloyd'si sündikaatidelt ei nõuta, et need avaldaksid vastavalt raamatupidamise liitaruandes ja raamatupidamise sündikaataruandes arvud passivakirjete A. I (märgitud kapital või samaväärne rahaline vara), A. II (aažio) ning A. IV (reservid) kohta. Selle asemel lisab Lloyd's raamatupidamise liitaruandele lisa, milles avaldatakse:a) Liikmete isiklikud ressursid1. Lloyd'si sissemaksed2. Isiklike reservide fond3. Erireservide fond4. Muud avaldatavad vahendidb) Lloyd'si keskressursid1. Keskfondi vara puhasmaksumus2. Lloyd'si korporatsiooni puhasmaksumus4. Maksustaminea) Lloyd'silt ega Lloyd'si sündikaatidelt ei nõuta, et need avaldaksid vastavalt raamatupidamise liitaruandes ja raamatupidamise sündikaataruandes arvud passivakirjete E.2 (maksureserv) ja G. V (muud võlakohustused, sealhulgas maksuvõlad ja sotsiaalkindlustusvõlad) kohta, kuivõrd need on seotud üksnes maksudega, ning kasumiaruande kirjete III.9 (tulumaks põhitegevuskasumilt või -kahjumilt) ja III.14 (tulumaks erakorraliselt kasumilt või kahjumilt) kohta, välja arvatud summad, mis arvatakse maha nende tekkides.b) Kõigi Lloyd'si raamatupidamisaruannete lisas tuleb siiski selgitada, miks ei ole näidatud maksukulusid, ning näidata tekkides maha arvatud summade suhtes rakendatav põhiline maksumäär.5. Arvestuspõhimõtteda) JätkuvuseeldusLloyd'si raamatupidamisaruannete kohta ei kehti direktiivi 78/660/EMÜ artikli 31 lõike 1 punktis a sätestatud jätkuvuseelduse põhimõte.b) TekkepõhisusLloyd'si raamatupidamisaruannete kohta ei kehti direktiivi 78/660/EMÜ artikli 31 lõike 1 punktis d sätestatud tekkepõhisuse põhimõte.c) Tulude eraldamineHiljemalt kolm aastat pärast artikli 70 lõikes 1 osutatud kuupäeva eraldavad Lloyd's ja Lloyd'si sündikaadid kindlustuslepingutest tulenevate tulude tekkimiskuupäeva põhjal sündikaataruande aastatele.d) Muud arvestuspõhimõttedKõikides Lloyd'si raamatupidamisaruannetes:- käsitletakse samasuguseid kirjeid ühtsel viisil,- edasikindlustusest tagasi saadud summad võetakse arvesse avatud aastate suhtes, kui sündikaat on hüvitise välja maksnud,- põhitegevuskulud eraldatakse kindlustusaruandeaastale, mil need on tekkinud.6. Kindlustustehnilised reservidVastavalt lõikele 9 ning kaldudes kõrvale artiklitest 56 ja 60 ei avaldata Lloyd'si raamatupidamisaruannetes kindlustustehnilisi reserve.Sellest hoolimata:a) näidatakse avatud aastate kindlustusaruannetes kogutud maksete ning rahuldatud nõuete ja kulude vahe analoogiliselt artikliga 61;b) arvutatakse kindlustusaruandeaasta lõpetamisel välja rahuldamata nõuete reserv ning avaldatakse see kooskõlas lõikega 8.7. Avatud aastadSündikaadid koostavad avatud aastate raamatupidamisaruandeid rahatulemi ja maksete põhjal.8. Edasikindlustus lõpetamiselVastavalt lõikele 9 lõpetavad sündikaadid oma raamatupidamisaruanded kolmeaastase perioodi lõpul, makstes kindlustusmakse ("edasikindlustus lõpetamisel"), ning avaldavad vähemalt järgmise teabe:—esitatud, kuid rahuldamata nõuete kogusumma | … | | |—edasikindlustusest eeldatavasti tagasi saadavad summad (–) | … | | |—esitatud, kuid rahuldamata nõuete puhassumma | | … | |—reserv tekkinud, kuid esitamata nõuete kogusumma tarvis | … | | |—edasikindlustusest eeldatavasti tagasi saadavad summad (–) | … | | |—reserv tekkinud, kuid esitamata nõuete puhassumma tarvis | | … | |—aruandeaasta puhasmaksed "edasikindlustus lõpetamisel" (puhasmaksumus kokku) | | | … |9. Jätkaruandeaastaa) Käesoleva lõike kohaldamisel on jätkaruandeaasta aasta, mille suhtes kuupäeval, mil see kooskõlas lõikega 8 harilikult lõpetataks, ebaselgus takistab makse "edasikindlustus lõpetamisel" määramist, ning mis vastavalt sellele jäetakse avatuks kuni selle ebaselguse lahendamiseni.b) Iga jätkaruandeaasta suhtes hõlmavad raamatupidamise sündikaataruanded kindlustusaruande, milles näidatakse kõigi teadaolevate ja teadmata väljamaksmata kohustuste täitmiseks säilitatav summa, mis kujutab endast tavalisel viisil prognoositud rahuldamata nõuete reservi.10. Edasikindlustusvõtjatele tehtud sissemaksete avaldamineKuni kolm aastat pärast artikli 70 lõikes 1 osutatud kuupäeva ei nõuta Lloyd'silt ega Lloyd'si sündikaatidelt, et need avaldaksid arvud aktivakirje C. IV (sissemaksed edasikindlustusvõtjatele) kohta.11. ElukindlustusKaldudes kõrvale artikli 33 lõikest 3 võidakse Lloyd'si elukindlustustegevust (puhastähtajaga elukindlustust kuni 10 aasta pikkuseks ajaks) Lloyd'si raamatupidamisaruannetes näidata vormis, mis on ette nähtud kahjukindlustuse tarvis artikli 34 lõikega 1.12. Maksete kogusummaKaldudes kõrvale artiklist 35 võidakse maksete kogusummast maha arvata maakleritasu. Lisaks artikli 35 nõuetele kasumiaruandekirjete I.1.a ja II.1.a (sõlmitud kindlustuslepingute järgsete maksete kogusumma miinus edasikindlustus), esitatakse:- iga raamatupidamise sündikaataruande juurde lisa, milles selgitatakse komisjoni- ja maakleritasu debiteerimise aluseid ning näidatakse komisjoni- ja maakleritasu keskmine hinnanguline määr kõnealuse sündikaadi tegevuse iga põhiharu kohta;- raamatupidamise liitaruande juurde lisa, milles näidatakse komisjoni- ja maakleritasu keskmine hinnanguline määr kogu turul.13. Lloyd'si raamatupidamisaruannete lisade sisuLloyd'si raamatupidamisaruannete lisades vastab maksete kogusumma tähendus lõikes 12 sätestatule.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 29. juuli 1991, tingimuste kohta ajutiste ja piiratud erandite lubamiseks teatavatest ühenduse sanitaareeskirjadest seoses värske liha tootmise ja turustamisega

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31991L0498

Euroopa Liidu Teataja L 268 , 24/09/1991 Lk 0105 - 0106 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 39 Lk 0091  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 39 Lk 0091

		Nõukogu direktiiv,29. juuli 1991,tingimuste kohta ajutiste ja piiratud erandite lubamiseks teatavatest ühenduse sanitaareeskirjadest seoses värske liha tootmise ja turustamisega(91/498/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 43,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:värske liha sisaldub asutamislepingu II lisas esitatud toodete nimekirjas; nende turustamine kujutab endast sissetulekuallikat suurele osale põllumajandusega tegelevast elanikkonnast;kõnealuse sektori ratsionaalse arengu tagamiseks, tootlikkuse suurendamiseks ja siseturu tingimuste järkjärguliseks kehtestamiseks on direktiiviga 64/433/EMÜ, [4] mida on muudetud ja kodifitseeritud direktiiviga 91/497/EMÜ, [5] ühenduse tasandil ette nähtud sanitaareeskirjad tootmise ja turustamise suhtes;teatavate asjaolude tõttu ei suuda mõned ettevõtted tõenäoliselt 1. jaanuariks 1993 järgida ettenähtud konkreetseid eeskirju; arvestades, et kohalike olukordade arvessevõtmiseks ja ettevõtete järsu sulgemise vältimiseks tuleks kehtestada kord piiratud ja ajutiste erandite kohta, mida võimaldatakse enne 1. jaanuari 1992 tegutsenud ettevõtetele;teatavatest ühenduse sanitaareeskirjadest erandite lubamine ei piira nõuet, et kogu tootmine ja kõik turustustoimingud peavad vastama direktiiviga 64/433/EMÜ ette nähtud hügieeninõuetele;igasuguse kuritarvituste ohu ennetamiseks peab komisjon neid erandeid rangelt kontrollima; selleks peaks olema ette nähtud menetlus komisjoni ja liikmesriikide vaheliseks tihedaks koostööks alalises veterinaarkomitees,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Liikmesriigid tagavad, et alates 1. jaanuarist 1996:- täidavad kõik ettevõtted direktiivi 64/433/EMÜ nõudeid,- kannab sellistest ettevõtetest tulev liha tervisemärki, mis on ette nähtud direktiivi 64/433/EMÜ I lisa X peatükiga, või kõnealuse direktiivi artiklis 4 osutatud ettevõtete puhul kõnealuse artikli lõikega 3 ette nähtud tervisemärki.Artikkel 21. Kuni 31. detsembrini 1995 võivad liikmesriigid lubada ettevõtetel, millelt käesoleva direktiivi teatavakstegemise kuupäeval ei nõuta heakskiidu saamiseks direktiivis 64/433/EMÜ sätestatud nõuete täitmist, kalduda kõrvale teatavatest direktiivi 64/433/EMÜ I lisa punktides 1—13 sätestatud nõuetest, tingimusel et sellistest ettevõtetest saabuv liha kannab siseriiklikku märki.2. Lõikes 1 osutatud erandeid võidakse lubada üksnes ettevõtetele, mis on enne 1. aprilli 1992 esitanud asjaomasele riigi ametiasutusele taotluse selliseks erandiks.Selle taotlusega peavad olema kaasas töökava ja programm, milles on näidatud tähtaeg, mille jooksul kõnealusel ettevõttel on võimalik hakata järgima esimeses lõigus osutatud nõudeid.Kui ühenduselt taotletakse rahalist abi, saadakse heaks kiita üksnes direktiivi 64/433/EMÜ nõuetele vastavate projektide suhtes esitatud taotlusi.Enne 1. juulit 1992 esitavad liikmesriigid komisjonile nimekirja ettevõtete kohta, mille suhtes tehakse ettepanek erandite lubamiseks. Sellesse nimekirja märgitakse iga üksiku ettevõtte kohta kavandatava erandi tüüp ja kestus, sellest ettevõttest saabuva liha suhtes tehtava kontrolli laad ning selle kontrolli eest vastutav personal.Riiklik heakskiit ettevõtete suhtes, mis ei ole esitanud eranditaotlust esimeses lõigus osutatud kuupäevaks või mille taotluse asjaomane liikmesriik on tagasi lükanud, tühistatakse enne 1. jaa nuari 1993.Pärast liikmesriigilt neljandas lõigus osutatud nimekirja saamist on komisjonil kaks kuud aega selle nimekirja läbivaatamiseks ja vajaduse korral pärast muudatuste tegemist esitamiseks alalisele veterinaarkomiteele, mis langetab otsuse artiklis 6 sätestatud korras.3. Komisjon avaldab nimekirja ettevõtetest, mille suhtes on lubatud erandeid.Artikkel 3Jõustuvalt 1. juulist 1992 asendatakse nõukogu direktiivi 88/409/EMÜ (milles sätestatakse sanitaareeskirjad riigi siseturule ette nähtud liha suhtes ning vastavalt direktiivile 85/73/EMÜ sellise liha kontrolli eest nõutava tasu määrad) [6] artikkel 2 järgmisega:"Artikkel 2Alates 1. jaanuarist 1996 astuvad liikmesriigid vajalikud sammud tagamaks, et kogu värske liha, mis on toodetud nende territooriumil seal turustamiseks, on saadud heakskiidetud ettevõttes kooskõlas direktiiviga 64/433/EMÜ."Artikkel 4Kuni 31. detsembrini 1997 lubatakse Kreeka Vabariigil ebasoodsamas olukorras olevatel ja hõredalt asustatud aladel, mis tuleb heaks kiita artiklis 6 sätestatud korras, jätkata lammaste ja kitsede tapmist alates 15. veebruarist kuni 15. maini rajatistes, mis ei vasta direktiivi 64/433/EMÜ I ja II lisa nõuetele, ning kalduda kuuma vee nõuete suhtes kõrvale kõnealuse direktiivi II lisa punkti 2 alapunktist a.Kreeka Vabariik tagab, et selle erandi alusel saadud liha võidakse turustada üksnes Kreekas ja üksnes pärast tapajärgset inspekteerimist riikliku veterinaararsti poolt ning direktiivi 64/433/EMÜ artikli 4A lõikega 3 ette nähtud tervisemärgi saamist.Nõukogu vaatab käesoleva artikli uuesti läbi, võttes aluseks komisjoni aruande, millega võivad kaasas olla ettepanekud, mille suhtes nõukogu langetab otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.Artikkel 5Saksa Liitvabariik võib artiklis 6 sätestatud korras saada jooksvate restruktureerimiskavade raames lisaaega endise Saksa Demokraatliku Vabariigi liidumaades (Länder) asuvate ettevõtete tarvis.Artikkel 6Kui osutatakse käesoleva artikliga ette nähtud korrale, kohaldatakse direktiivi 64/433/EMÜ artiklit 16.Artikkel 7Liikmesriigid jõustavad artikli 2 lõike 2 järgimiseks vajalikud õigusnormid 1. jaanuaril 1992 ning käesoleva direktiivi muude sätete järgimiseks vajalikud õigusnormid 1. jaanuaril 1993. Seejärel teatavad liikmesriigid sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 8Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 29. juuli 1991Nõukogu nimeleesistujaH. Van Den Broek[1] EÜT C 84, 2.4.1990, lk 100.[2] EÜT C 183, 15.7.1991.[3] EÜT C 332, 31.12.1990, lk 62.[4] EÜT 121, 29.7.1964, lk 2012/64.[5] EÜT L 268, 24.9.1991, lk 69.[6] EÜT L 194, 22.7.1988, lk 28.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 1999/20/EÜ, 22. märts 1999, millega muudetakse direktiivi 70/524/EMÜ söödalisandite kohta, direktiivi 82/471/EMÜ teatavate loomasöödas kasutatavate toodete kohta, direktiivi 95/53/EÜ, milles määratakse kindlaks loomasöötade ametlikku kontrollimist reguleerivad põhimõtted, ja direktiivi 95/69/EÜ, millega nähakse ette teatavate loomatoidusektoris tegutsevate ettevõtete ja vahendajate heakskiitmise ja registreerimise tingimused ja kord

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31999L0020

Euroopa Liidu Teataja L 080 , 25/03/1999 Lk 0020 - 0021

		Nõukogu direktiiv 1999/20/EÜ,22. märts 1999,millega muudetakse direktiivi 70/524/EMÜ söödalisandite kohta, direktiivi 82/471/EMÜ teatavate loomasöödas kasutatavate toodete kohta, direktiivi 95/53/EÜ, milles määratakse kindlaks loomasöötade ametlikku kontrollimist reguleerivad põhimõtted, ja direktiivi 95/69/EÜ, millega nähakse ette teatavate loomatoidusektoris tegutsevate ettevõtete ja vahendajate heakskiitmise ja registreerimise tingimused ja kordEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:direktiivi 70/524/EMÜ [4] (muudetud direktiiviga 96/51/EÜ [5]) artiklites 13–16 sätestatakse söödalisandite ja eelsegude jaotamine ja söötadesse lisamine ning söödalisandite, eelsegude ja segasööda märgistamine;direktiivi 82/471/EMÜ [6] artiklis 3 ja lisas sätestatakse teatavad meetmed kõnealuste toodete jaotamiseks ja märgistamiseks;tähtpäev 1. aprill 1998, mis on sätestatud liikmesriikidele direktiividega 96/51/EÜ ja 95/69/EÜ [7] kehtestatud direktiivide 70/524/EMÜ ja 82/471/EMÜ muudatuste rakendamiseks, ei ole vastavuses direktiivis 95/69/EÜ sätestatud kuupäevadega teatavate loomatoidusektoris tegutsevate ettevõtete ja vahendajate heakskiitmise (1. aprill 2001) ja registreerimise (1. september 1998) lõpuleviimiseks; kõnealuseid sätteid kohaldatakse ilma, et see piiraks direktiivis 95/69/EÜ sätestatud tähtaegade kohaldamist; direktiive 70/524/EMÜ ja 82/471/EMÜ tuleb sellest olenemata õigusliku järjepidevuse tagamiseks muuta;nõukogu 25. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/53/EÜ, milles määratakse kindlaks loomasöötade ametlikku kontrollimist reguleerivad põhimõtted, [8] peab hõlmama kõiki ühenduses loomasöödas kasutatavaid tooteid ja aineid;selle eesmärgi saavutamiseks tuleks direktiiv 96/25/EÜ lisada nende õigusaktide loetellu, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 95/53/EÜ; viide lihtsööda turustamist käsitlevale nõukogu 23. novembri 1976. aasta direktiivile 77/101/EMÜ [9] tuleks kõnealusest loetelust kustutada, kuna nimetatud direktiiv on direktiiviga 96/25/EÜ kehtetuks tunnistatud;direktiivis 95/69/EÜ sätestatakse, et iga liikmesriik peab igal aastal saatma teistele liikmesriikidele heakskiidetud ettevõtete loetelu; ettevõtete heakskiitmine tuleb viia lõpule 1. aprilliks 2001; pidades silmas loomasööda ametlikku kontrollimist, on seepärast enne seda eelkõige ühendusesiseses kaubavahetuses vajalik, et liikmesriigid teavitaksid üksteist ka nendest ettevõtetest, mis ei ole veel heaks kiidetud, kuid võivad vastavalt kõnealuse direktiivi tingimustele jätkata oma tegevust;seepärast tuleks direktiive 70/524/EÜ, 82/471/EMÜ, 95/53/EÜ ja 95/69/EÜ vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 70/524/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artiklisse 13 lisatakse järgmine lõige:"6. Lõikeid 1–3 kohaldatakse ilma, et see piiraks direktiivi 95/69/EÜ artikli 4 lõike 2 ja artikli 9 lõike 2 kohaldamist."2. Lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 16aArtikleid 14–16, mis osutavad direktiiviga 95/69/EÜ ettenähtud loa- ja registreerimisnumbritele, kohaldatakse alates 1. aprillist 2001."Artikkel 2Direktiivi 82/471/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artiklisse 3 lisatakse järgmine lõige:"4. Lõiget 3 kohaldatakse ilma, et see piiraks direktiivi 95/69/EÜ artikli 4 lõike 2 kohaldamist."2. Direktiivi 95/69/EÜ lisa 1. peatüki punkti 1 alapunktis a nimetatud toodete puhul asendatakse lisa 7. veerus ("Erisätted") esitatavaid toote pakendile, mahutile või neile kinnitatud etiketile märgitavaid üksikasju käsitlev viimane taane järgmise tekstiga:"— alates 1. aprillist 2001: loanumber."Artikkel 3Direktiivi 95/53/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti a kolmas taane asendatakse järgmisega:"— nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiiv 96/25/EÜ, milles käsitletakse söödatoorainete ringlust ning millega muudetakse direktiive 70/524/EMÜ, 74/63/EMÜ, 82/471/EMÜ ja 93/74/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 77/101/EMÜ."Artikkel 4Direktiivi 95/69/EÜ artikli 6 lõike 2 teine ja kolmas lause asendatakse järgmisega:"Liikmesriigid saadavad igal aastal enne 31. detsembrit teistele liikmesriikidele loetelu artikli 2 lõike 2 punktides a ja b osutatud ettevõtete ja artikli 3 lõike 1 kohaselt heakskiidetud vahendajate kohta ning loetelu artikli 4 lõikes 2 osutatud vastavate ettevõtete ja vahendajate kohta, kes on esitanud heaskiitmise taotluse, kuid mille rahuldamise suhtes ei ole liikmesriik veel otsust teinud.Taotluse korral saadavad liikmesriigid teistele liikmesriikidele täielikult või osaliselt loetelu artikli 2 lõike 2 punktides c–f osutatud ettevõtete kohta ning täielikult või osaliselt loetelu artikli 4 lõikes 2 osutatud vastavate ettevõtete kohta, mis on esitanud heaskiitmise taotluse, kuid mille rahuldamise suhtes ei ole liikmesriik veel otsust teinud."Artikkel 51. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. septembriks 1999. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile. Liikmesriigid kohaldavad kõnealuseid meetmeid alates 1. oktoobrist 1999.2. Kui liikmesriigid võtavad lõikes 1 nimetatud meetmed, sisaldavad need viidet käesolevale direktiivile või selline viide lisatakse nende ametliku avaldamise korral. Viitamise viisi näeb ette liikmesriik.3. Liikmesriigid saadavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 6Direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 7Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. märts 1999Nõukogu nimeleesistujaG. Verheugen[1] EÜT C 266, 25.8.1998, lk 14.[2] EÜT C 328, 26.10.1998, lk 80.[3] EÜT C 40, 15.2.1999, lk 10.[4] EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 98/92/EÜ (EÜT L 346, 22.12.1998, lk 49).[5] EÜT L 235, 17.9.1996, lk 39.[6] EÜT L 213, 21.7.1982, lk 8. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 96/25/EÜ (EÜT L 125, 23.5.1996, lk 35).[7] EÜT L 332, 30.12.1995, lk 15. Direktiivi on muudetud direktiiviga 98/92/EÜ.[8] EÜT L 265, 8.11.1995, lk 17.[9] EÜT L 32, 3.2.1977, lk 1. Direktiiv on tunnistatud kehtetuks direktiiviga 96/25/EÜ (EÜT L 125, 23.5.1996, lk 35).--------------------------------------------------