title: Nõukogu direktiiv (EL) 2017/159, 19. detsember 2016, millega rakendatakse Euroopa Liidu põllumajandusühistute üldise liidu (Cogeca), Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) ja Euroopa Liidu kalandusettevõtete riiklike organisatsioonide ühenduse (Europêche) vahel 21. mail 2012 sõlmitud kokkulepe, mis käsitleb Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsiooni rakendamist (EMPs kohaldatav tekst )

text:
               31.1.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 25/12

         NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2017/159,
   19. detsember 2016,
   millega rakendatakse Euroopa Liidu põllumajandusühistute üldise liidu (Cogeca), Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) ja Euroopa Liidu kalandusettevõtete riiklike organisatsioonide ühenduse (Europêche) vahel 21. mail 2012 sõlmitud kokkulepe, mis käsitleb Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsiooni rakendamist
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 155 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Liidu toimimise lepingu („ELi toimimise leping“) artikli 155 lõike 2 kohaselt võivad tööturu osapooled (edaspidi „sotsiaalpartnerid“) ühiselt taotleda, et nende vahel sõlmitud liidu tasandi kokkuleppeid rakendataks nõukogu otsusega komisjoni ettepaneku põhjal.

               (2)

               Rahvusvaheline Tööorganisatsioon võttis 14. juunil 2007 vastu 2007. aasta kalandustöö konventsiooni („konventsioon“). Konventsiooni eesmärk on luua ühtne ja sidus vahend, et täiendada selles sektoris elamis- ja töötingimustega seotud rahvusvahelisi standardeid ning inkorporeerida sellesse kalurite suhtes kohaldatavate kehtivate rahvusvaheliste konventsioonide ja soovituste läbivaadatud ja ajakohastatud standarded ning samuti muudes rahvusvahelistes tööd käsitlevates konventsioonides sisalduvad aluspõhimõtted.

               (3)

               Komisjon konsulteeris sotsiaalpartneritega vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 154 lõikele 2 küsimuses, kas konventsiooni sätete kohaldamist liidus tuleks edendada.

               (4)

               Euroopa Liidu põllumajandusühistute üldine liit (Cogeca), Euroopa Transporditöötajate Föderatsioon (ETF) ja Euroopa Liidu kalandusettevõtete riiklike organisatsioonide ühendus (Europêche) sõlmisid 21. mail 2012 kokkuleppe, mis käsitleb konventsiooni rakendamist (edaspidi „kokkulepe“), soovides astuda esimese sammu, mis aitab kaasa liidu sotsiaalõigustiku kodifitseerimisele kalandussektoris, ja luua liidu merekalandussektoris võrdsed võimalused.

               (5)

               10. mail 2013 taotlesid nimetatud organisatsioonid, et komisjon rakendaks nende kokkulepet nõukogu otsusega vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 155 lõikele 2.

               (6)

               ELi toimimise lepingu artikli 288 tähenduses on kokkuleppe rakendamiseks sobiv õigusakt direktiiv.

               (7)

               Komisjon on koostanud direktiivi ettepaneku vastavalt oma 20. mai 1998. aasta teatisele sotsiaalse dialoogi kohandamise ja edendamise kohta ühenduse tasandil, võttes arvesse allakirjutanute esindajastaatust ning kokkuleppe iga klausli seaduslikkust.

               (8)

               Käesoleva direktiiviga ei tohiks piirata selliste kehtivate liidu sätete kohaldamist, mis on konkreetsemad ja/või millega tagatakse kalurite kõrgem kaitstuse tase.

               (9)

               Käesolevat direktiivi ei tohiks kasutada selleks, et põhjendada töötajate kaitstuse üldise taseme vähendamist kokkuleppega hõlmatud valdkondades.

               (10)

               Käesolevas direktiivis ja sellele lisatud kokkuleppes sätestatakse miinimumnõuded; liikmesriigid ja/või sotsiaalpartnerid võivad säilitada või kehtestada soodsamaid sätteid.

               (11)

               Ilma et see piiraks kokkuleppe selliste sätete kohaldamist, mis käsitlevad sotsiaalpartnerite poolset jälgimist ja läbivaatamist liidu tasandil, peaks komisjon kontrollima käesoleva direktiivi ja kokkuleppe rakendamist ning korraldama hindamise.

               (12)

               Sotsiaalpartnerid soovivad, et direktiivi siseriikliku rakendamise meetmed ei jõustuks enne nimetatud konventsiooni jõustumise kuupäeva. Sellest tulenevalt peaks ka käesolev direktiiv jõustuma konventsiooniga samal ajal.

               (13)

               Kokkulepet kohaldatakse kalurite suhtes, kes töötavad mis tahes ülesannetes töölepingu alusel või on töösuhtes kalalaevadel, mis tegelevad merekalandusega ja mis sõidavad liikmesriigi lipu all või mis on registreeritud liikmesriigis.

               (14)

               Selleks et tagada nende kalurite tööohutus ja -tervishoid, kes töötavad mis tahes ülesannetes töölepingu alusel või on töösuhtes, võidakse kokkulepet kohaldada ka teiste kalurite suhtes, kes viibivad sama kalalaeva pardal.

               (15)

               Kokkuleppes kasutatud ja konkreetselt määratlemata mõisted võivad määratleda liikmesriigid kooskõlas siseriikliku õiguse ja tavaga, nagu seda tehakse ka muude sotsiaalpoliitikat käsitlevate ja samu mõisteid kasutavate direktiivide puhul, eeldusel et need määratlused on kokkuleppe sisuga kooskõlas.

               (16)

               Käesoleva direktiivi ja sellele lisatud kokkuleppe puhul tuleks arvesse võtta püügivõimsuse haldamist käsitlevaid sätteid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1380/2013 (1).

               (17)

               Kui sotsiaalpartnerid seda ühiselt taotlevad, võivad liikmesriigid käesoleva direktiivi rakendamise neile usaldada, tingimusel et liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et igal ajal tagada käesoleva direktiiviga taotletud tulemused.

               (18)

               Komisjon on teavitanud Euroopa Parlamenti vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 155 lõikele 2, olles edastanud kokkulepet sisaldava direktiivi ettepaneku teksti.

               (19)

               Käesolevas direktiivis järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhiõigusi ja aluspõhimõtteid ning eelkõige selle artikleid 20, 31 ja 32.

               (20)

               Kuna käesoleva direktiivi eesmärke parandada töötajate elamis- ja töötingimusi ning kaitsta nende tervist ja ohutust merekalandussektoris (mis on piirülene sektor ja kus tegevus toimub eri liikmesriikide lipu all) ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab neid paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis 5 sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               (21)

               Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud praktika (2) kohaselt ei vabasta tõsiasi, et konkreetses liikmesriigis ei esine direktiiviga reguleeritud tegevust, seda liikmesriiki kohustusest kehtestada õigus- ja haldusnormid, et tagada kõigi selle direktiivi sätete nõuetekohane ülevõtmine. Nii õiguskindluse põhimõte kui ka vajadus tagada direktiivide täielik kohaldamine mitte ainult faktiliselt, vaid ka õiguslikult, nõuab, et kõik liikmesriigid võtavad asjaomase direktiivi sätted üle selges, täpses ja läbipaistvas õigusraamistikus, nähes direktiiviga hõlmatud valdkonnas ette siduvad sätted. See kohustus on liikmesriikidel selleks, et ennetada seal teataval ajahetkel valitseva olukorra muutumist ning tagada, et kõik ühenduse – sealhulgas nende liikmesriikide, kus direktiiviga ettenähtud teatavat tegevust ei esine – õigussubjektid teaksid selgelt ja täpselt, millised on nende õigused ja kohustused igas olukorras. Kohtupraktika kohaselt ei ole ülevõtmine kohustuslik vaid juhul, kui direktiivi ülevõtmine on mõttetu geograafiliste olude tõttu. Liikmesriik peaks sellisel juhul komisjoni neist teavitama.

               (22)

               Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (3) kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu selgitavat dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Käesoleva direktiiviga rakendatakse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsiooni rakendamist käsitlev kokkulepe, mis sõlmiti 21. mail 2012. aastal merekalandussektoris liidu tasandi sotsiaalpartnerite, täpsemalt Euroopa Liidu põllumajandusühistute üldise liidu (Cogeca), Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF) ja Euroopa Liidu kalandusettevõtete riiklike organisatsioonide (Europêche), vahel.
   Kokkuleppe tekst on esitatud käesoleva direktiivi lisas.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võivad säilitada või kehtestada merekalandussektori töötajate suhtes sätted, mis on soodsamad käesoleva direktiivi sätetest.
   2.   Käesoleva direktiivi rakendamine ei õigusta mingil juhul töötajate üldise kaitstuse taseme alandamist direktiiviga reguleeritavas valdkonnas. See ei piira liikmesriikide ja liidu tasandi sotsiaalpartnerite õigust võtta olukorra muutudes vastu teistsuguseid õigus- ja haldusnorme või kehtestada lepingulise korra, mis erineb käesoleva direktiivi vastuvõtmise ajal kehtinud korrast, tingimusel et alati täidetakse käesoleva direktiiviga ette nähtud miinimumnõudeid.
   3.   Käesoleva direktiivi kohaldamise ja tõlgendamisega ei piirata selliste liidu või liikmesriikide õigusnormide või tava kohaldamist, millega nähakse asjaomastele töötajatele ette soodsamad tingimused.
   Artikkel 3
   Liikmesriigid määravad kindlaks karistused, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi kohaselt vastu võetud liikmesriikide sätete rikkumise korral. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
   Artikkel 4
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 15. novembril 2019. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametlikul avaldamisel nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 5
   Komisjon esitab pärast liikmesriikide ja liidu tasandi sotsiaalpartneritega konsulteerimist aruande nõukogule käesoleva direktiivi rakendamise, kohaldamise ja hindamise kohta hiljemalt 15. novembril 2022.
   Artikkel 6
   Käesolev direktiiv jõustub Rahvusvaheline Tööorganisatsioon 2007. aasta kalandustöö konventsiooni jõustumise päeval.
   Komisjon avaldab Euroopa Liidu Teatajas selle konventsiooni jõustumise kuupäeva.
   Artikkel 7
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 19. detsember 2016

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         L. SÓLYMOS

      (1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta, millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1954/2003 ja (EÜ) nr 1224/2009 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 2371/2002 ja (EÜ) nr 639/2004 ning nõukogu otsus 2004/585/EÜ (ELT L 354, 28.12.2013, lk 22).

      (2)  Vt muu hulgas Euroopa Kohtu 14. jaanuari 2010. aasta otsust kohtuasjas komisjon vs. Tšehhi Vabariik, C-343/08, ECLI:EU:C:2013:423.

      (3)  ELT C 369, 17.12.2011, lk 14.

      LISA

         Kokkulepe, mis käsitleb Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsiooni rakendamist
         MEREKALANDUSSEKTORI TÖÖTURU OSAPOOLED (edaspidi „ELi SOTSIAALPARTNERID“),

                     (1)

                     Euroopa Liidu põllumajandusühistute üldine liit (Cogeca),

                     (2)

                     Euroopa Transporditöötajate Föderatsioon (ETF) ning

                     (3)

                     Euroopa Liidu kalandusettevõtete riiklike organisatsioonide ühendus (Europêche),

               võttes arvesse

                     (1)

                     Euroopa Liidu toimimise lepingut (edaspidi „ELi toimimise leping“), eelkõige selle artikleid 153–155;

                     (2)

                     Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (edaspidi „ILO“) 2007. aasta kalandustöö konventsiooni (edaspidi „konventsioon nr 188“ või „konventsioon“);

                     (3)

                     ILO 2007. aasta kalandustöö soovitust;

                     (4)

                     ILO 2006. aasta soovitust töösuhete kohta;

                     (5)

                     ILO haldusnõukogu poolt 13.–19. novembril 2010 toimunud 309. istungjärgul vastu võetud suuniseid sadamariigi kontrolliametnikele, kes teostavad kontrolli vastavalt 2007. aasta kalandustöö konventsioonile nr 188 (edaspidi „sadamariigi kontrolli suunised“);

                     (6)

                     nõukogu 7. juuni 2010. aasta otsust 2010/321/EL, millega volitatakse liikmesriike ratifitseerima Euroopa Liidu huvides Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsiooni (konventsioon nr 188);

                     (7)

                     komisjoni 31. mai 2011. aasta teatist KOM(2011) 306 (lõplik) Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele; direktiiviga 2003/88/EÜ hõlmatud merekalalaevade töötajatega seotud sätete toimimise läbivaatamist,

               ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) Rahvusvahelise Töökonverentsi 96. istungjärgul võeti 14. juunil 2007 vastu kalandustöö konventsioon nr 188.

                     (2)

                     Konventsiooni nr 188 poolt hääletas 437, vastu 2 ja erapooletuks jäi 22 liiget. Konventsiooni vastuvõtmise poolt hääletasid kõik Euroopa Liidu 27 liikmesriigi (edaspidi „liikmesriigid“) kohal viibinud valitsusesindajad (53 häält), töötajate esindajad (25 häält) ja tööandjate esindajad (22 häält).

                     (3)

                     Üleilmastumine avaldab kalandussektorile suurt mõju ning kalurite õigusi tuleb edendada ja kaitsta.

                     (4)

                     ILO käsitleb kalapüüki ohtliku kutsealana muude kutsealadega võrreldes.

                     (5)

                     Konventsiooni nr 188 eesmärk on tagada kaluritele kalapüügilaeva pardal inimväärsed töötingimused, mis vastavad pardal tehtava töö, teenistustingimuste, eluruumide ja toitlustamise, tööohutuse ja tervisekaitse, meditsiiniabi ja sotsiaalkindlustuse miinimumnõuetele.

                     (6)

                     Konventsiooniga nr 188 nõutakse, et ILO liikmed teostaksid kooskõlas riigisiseste õigusnormidega jurisdiktsiooni ja kontrolli oma lipu all sõitvate laevade üle, luues konventsiooni nõuete täitmise tagamise süsteemi.

                     (7)

                     ELi toimimise lepingu artikli 155 lõikes 2 sätestatakse, et Euroopa Liidu (edaspidi „EL“) tasandil sõlmitud kokkuleppeid võib rakendada ELi sotsiaalpartnerite ühise taotluse korral Euroopa Komisjoni ettepaneku kohta tehtud nõukogu otsusega. Sellega seoses on sotsiaalpartnerid otsustanud alustada läbirääkimisi, et sõlmida kokkulepe konventsiooni nr 188 teatavate osade rakendamiseks, võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklis 153 sätestatud piiranguid.

                     (8)

                     ELi sotsiaalpartnerite arvates on kõnealune algatus väga oluline, et innustada liikmesriike konventsiooni ratifitseerima, mis aitaks luua ELis ja ülejäänud maailmas võrdsed võimalused seoses kalurite töö- ja elamistingimustega laeva pardal.

                     (9)

                     ELi sotsiaalpartnerid leiavad, et kokkulepe on esimene samm, mis aitab kaasa sotsiaalõigustiku kodifitseerimisele kalandussektoris.

                     (10)

                     Merekalalaevade töötajate tööaja korraldamise teatavaid aspekte reguleeritakse praegu direktiivi 2003/88/EÜ artikli 21 sätetega. Kuigi konventsiooni nr 188 artiklitega 13 ja 14 pakutakse kaluritele üldkokkuvõttes nõrgemat kaitset kui direktiiviga, on mõned konventsiooni artikli 14 sätted kõrgema kaitsetasemega. Seepärast on ELi sotsiaalpartnerid leppinud kokku, et mainitud sätted liidetakse. Selle tulemusel tekib üldine kõrge kaitsetase. pädeva asutuse konsulteerimine ELi liikmesriikide sotsiaalpartneritega enne minimaalse kaitsetaseme kehtestamist; täiendav väsimuse piiramise eesmärk; kompenseeriv puhkeaeg erandite korral, mis on lubatud minimaalse puhkeaja või maksimaalse tööaja korral; parem kaitse pärast hädaolukordasid.

                     (11)

                     Konventsiooni nr 188 sätted, mis käsitlevad meditsiiniabi, eluruumide, toidu ja elamistingimuste kvaliteeti, ohtude või haigustega seotud hüvitisi ning sotsiaalkaitset, tuleks lugeda kalurite tööohutuse ja töötervishoiu kohaldamisalasse kuuluvaks, võttes arvesse kalalaeval tehtava töö eripära, nagu geograafiline isoleeritus, väsimus ja tehtava töö laad, mis on peamiselt füüsiline.

                     (12)

                     Konventsiooni nr 188 kohaldatakse kõikide kalurite suhtes, kes on määratletud artikli 1 punktis e kui „isik, kes töötab või on tööle võetud mis tahes ülesannetes või teeb kutsetööd kalalaeva pardal, sealhulgas laeva pardal töötavad isikud, kellele makstakse väljapüügiosa alusel, kuid välja arvatud lootsid, mereväe personal, muud alaliselt riigiteenistuses olevad isikud, kalalaeva pardal töid teostav kaldapersonal ning kalandusvaatlejad“. ELi toimimise lepingus sätestatud piirangute tõttu ei ole ELi sotsiaalpartneritel volitusi leppida kokku tekstides, mida saaks rakendada nõukogu otsusega ja mis mõjutaksid kalureid, kes ei tööta töölepingu alusel või kellel puudub töösuhe. Kui kõnealuste kalurite suhtes kohaldatakse teistsuguseid standardeid või ei kohaldata üldse mingeid standardeid, kui nad on samal laeval kaluritega, kes töötavad töölepingu alusel või kellel on töösuhe, võib see siiski mõjutada üldist tööohutust ja töötervishoidu, sealhulgas viimati nimetatute elamis- ja töötingimusi. Selleks et kaitsta töölepingu alusel töötavaid või töösuhtes olevaid kalureid, leiavad ELi sotsiaalpartnerid, et on õigustatud kohaldada käesolevat kokkulepet mitte üksnes kalurite suhtes, kes töötavad töölepingu alusel või kellel on töösuhe, vaid ka kõikide teiste kalurite suhtes, kes viibivad sama laeva pardal.

                     (13)

                     Käesoleva kokkuleppe rakendamiseks kohane õigusakt on direktiiv ELi toimimise lepingu artikli 288 tähenduses, mis on saavutatava tulemuse seisukohalt liikmesriikidele siduv, kuid jätab vormi ja meetodite valiku riigi ametiasutustele,

               kutsudes liikmesriike üles

                     (1)

                     ratifitseerima konventsiooni nr 188, võttes arvesse liikmesriikide ühehäälset otsust konventsiooni vastuvõtmise ajal ning ühelt poolt konventsiooni ja teiselt poolt käesoleva kokkuleppe kohaldamise ulatuse ning nendega hõlmatud valdkondade vahel valitsevaid erinevusi;

                     (2)

                     koostama konventsiooni nr 188 artiklis 41 osutatud ühtse kehtiva dokumendi, mida tuleb rakendada kogu Euroopa Liidus;

                     (3)

                     töötama kalalaevade puhul, mille suhtes kohaldatakse konventsiooni nr 188, välja sadamariigi kontrolli ühtlustatud poliitika, mida tuleb rakendada kogu Euroopa Liidus,

               soovides üheskoos,
         et käesolevat kokkulepet rakendataks nõukogu direktiiviga,
         ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
         1. OSA

            MÕISTED JA KOHALDAMISALA

         MÕISTED
         Artikkel 1
         Kokkuleppes kasutatakse järgmisi mõisteid:
         a)   püügioperatsioon– kalade või muude mere bioloogiliste ressursside püüdmine või püüdmine ja töötlemine;
         b)   kaubanduslik kalapüük– kõik püügioperatsioonid, välja arvatud kalapüük elatise hankimiseks ja harrastuspüük;
         c)   pädev asutus– minister, valitsusasutus või liikmesriigi määratud muu asutus, kellel on õigus välja anda eeskirju, korraldusi või muid juhendeid, millel on vastava reguleerimiseseme suhtes seaduse jõud, ning õigus nende täitmist tagada;
         d)   konsulteerimine– pädeva asutuse konsulteerimine asjaomaste tööandjate ja töötajate esindusorganisatsioonidega ning eelkõige kalalaevareederite ja kalurite esindusorganisatsioonidega, kui need on olemas;
         e)   kalalaevareeder või omanik– kalalaeva omanik või muu organisatsioon või isik, näiteks juht, laevaagent või laevapereta prahtija, kes on võtnud omanikult enda peale vastutuse laeva töö eest ning kes on selle vastutuse võtmisel nõustunud üle võtma kalalaevareederite suhtes kokkuleppe kohaselt kehtestatud kohustused ja vastutuse, olenemata sellest, kas muu organisatsioon või isik täidab kalalaevareederi nimel teatavaid kohustusi või ülesandeid;
         f)   kalur– isik, kes töötab või on tööle võetud mis tahes ülesannetes kalalaeva pardal artiklis 2 sätestatud tingimuste alusel, kuid välja arvatud lootsid ja kai ääres seisva kalalaeva pardal töid teostav kaldapersonal;
         g)   kaluri tööleping– tööleping, lepingusätted või muud sarnased kokkulepped või muu leping, mis reguleerib kaluri elamis- ja töötingimusi laeva pardal;
         h)   kalalaev või laev– igasugune laev või paat, mis sõidab liikmesriigi lipu all või mis on kantud liikmesriigi registrisse, selle omandivormist sõltumata, ning mida kasutatakse või kavatsetakse kasutada kaubandusliku kalapüügi eesmärgil;
         i)   pikkus (L)– 96 % kogupikkusest veeliinil, mis on 85 % kõrgusel vähimast teoreetilisest pardakõrgusest, mõõdetuna kiilu ülaservast, või pikkus vöörtäävi välisservast roolipalleri telgjooneni samal veeliinil, kui see on pikem; kiilukaldega laevade puhul mõõdetakse pikkust arvutusliku veeliiniga rööpsel veeliinil;
         j)   loodsirgete vaheline pikkus– vööri loodsirge ja ahtriloodjoone vaheline kaugus; vööri loodsirge ühtib vöörträävi välisservaga veeliinil, kus pikkust (L) mõõdetakse; ahtriloodjoon ühtib roolipalleri telgjoonega samal veeliinil;
         k)   kipper– kalur, kes juhib kalalaeva;
         l)   värbamis- ja vahendustalitus– avaliku või erasektori isik, äriühing, asutus, büroo või muu organisatsioon, kes tegeleb kalalaevareederite nimel kalurite värbamise või kalurite töölerakendamisega nende juures;
         m)   eratööhõivebüroo– erasektori isik, äriühing, asutus, büroo või muu organisatsioon, kes tegeleb kalurite töölevõtmise või kaasamisega, et teha nad kättesaadavaks kalalaevareederitele, kes määravad neile ülesanded ja jälgivad nende ülesannete täitmist.
         KOHALDAMISALA
         Artikkel 2
         1.   Kui kokkuleppes ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kokkulepet:

                     a)

                     kõikide kalurite suhtes, kes töötavad mis tahes ülesannetes töölepingu alusel või on töösuhtes kalalaeval, mis tegeleb kaubandusliku kalapüügiga;

                     b)

                     kõikide teiste kalurite suhtes, kes viibivad punktis a osutatud kaluritega sama laeva pardal, et tagada üldine ohutus ja tervisekaitse.

               2.   Kui tekib kahtlus, kas laev tegeleb kaubandusliku kalapüügiga, lahendab küsimuse pädev asutus pärast konsulteerimist.
         3.   Iga liikmesriik võib pärast konsulteerimist laiendada 24 meetri pikkustel ja pikematel laevadel töötavate kalurite suhtes konventsioonis sätestatud kaitset täielikult või osaliselt alla 24-meetristel laevadel töötavatele kaluritele.
         Artikkel 3
         1.   Kui kokkuleppe kohaldamine tekitab olulisi eriprobleeme, pidades silmas asjaomaste kalurite konkreetseid teenistustingimusi või kalalaevade püügitegevust, võib liikmesriik objektiivsetel alustel jätta pärast konsulteerimist kokkuleppe nõuetest või selle teatavatest sätetest välja piiratud kategooria kalurid või kalalaevad.
         2.   Eelmise lõike alusel tehtava välistuse korral võtab pädev asutus vastavalt vajadusele meetmed, et laiendada järk-järgult kokkuleppest tulenevaid nõudeid kõikide asjaomaste kategooriate kaluritele ja kalalaevadele maksimaalselt viie aasta jooksul alates käesoleva kokkuleppe jõustumisest.
         3.   Käesoleva artikli kohaldamine ei õigusta mingil juhul kokkuleppe jõustumise ajal liidu õigusega hõlmatud valdkondades kehtinud töötajate üldise kaitsetaseme alandamist.
         Artikkel 4
         Kokkulepe ei mõjuta ühtegi seadust, otsust või tava ega kalalaevareederite ja kalurite vahel sõlmitud lepingut, mis tagab kaluritele käesolevas kokkuleppes sätestatust soodsamad tingimused.
         2. OSA

            ÜLDPÕHIMÕTTED

         KALALAEVAREEDERITE, KIPRITE JA KALURITE KOHUSTUSED
         Artikkel 5
         1.   Käesoleva artikli kohaldamine ei piira direktiivi 93/103/EÜ kohaldamist.
         2.   Kalalaevareederi üldine kohustus on tagada, et kipril on vajalikud vahendid ja võimalused kokkuleppe kohustuste täitmiseks.
         3.   Selleks et tagada pardal viibivate kalurite ohutus ja laeva ohutu käitamine, hõlmavad kipri kohustused muu hulgas, kuid mitte üksnes järgmist:

                     a)

                     sellise järelevalve korraldamine ja samuti selle tagamine, et kaluritel oleksid töö ajal võimalikult head ohutus- ja tervishoiutingimused;

                     b)

                     kalurite juhtimine ohutus- ja tervishoiunõudeid austaval viisil, sealhulgas väsimuse tekkimise ärahoidmine;

                     c)

                     laeva pardal tööohutus- ja töötervishoiualast teadlikkust suurendava väljaõppe võimaldamine ning

                     d)

                     meresõiduohutuse ja vahikorra reeglite ning nendega seotud hea merepraktika järgimise tagamine.

               4.   Kalalaevareeder ei takista kipril sellise otsuse tegemist, mis kipri professionaalse hinnangu kohaselt on vajalik pardal viibivate kalurite ohutuse või laeva ohutuse ning selle ohutu juhtimise ja käitamise tagamiseks.
         5.   Kalurid peavad täitma kipri seaduslikke korraldusi ning järgima kohaldatavaid ohutus- ja tervisekaitsemeetmeid.
         3. OSA

            MIINIMUMNÕUDED TÖÖKS KALALAEVADEL

         VANUSE ALAMMÄÄR
         Artikkel 6
         1.   Käesoleva artikli kohaldamine ei piira direktiivi 94/33/EÜ kohaldamist.
         2.   Vanuse alammäär kalalaeval töötamiseks on 16 aastat, tingimusel et noor inimene ei ole riigisiseste õigusaktide kohaselt enam koolikohustuslane. Pädev asutus võib siiski lubada vanuse alammäära 15 aastat isikute puhul, kes ei ole riigisiseste õigusaktide kohaselt enam koolikohustuslased ja kes saavad kalanduse alal kutseõpet.
         3.   Pädev asutus võib kooskõlas riigisiseste seaduste ja tavaga lubada 15 aasta vanustel isikutel teha koolivaheaegadel kerget tööd. Sellisel juhul määrab ta pärast konsulteerimist kindlaks lubatud tööliigid ning näeb ette sellise töö tegemise tingimused ja nõutavad puhkeajad.
         4.   Vanuse alammäär kalalaeval selliste tööde määramisel, mille laad või tegemise tingimused seavad tõenäoliselt ohtu noorte inimeste tervise, ohutuse, füüsilise, vaimse või sotsiaalse arengu, hariduse või kõlbluse, ei tohi olla vähem kui 18 aastat.
         5.   Tegevuse liigid, mille suhtes kohaldatakse käesoleva artikli lõiget 4, määratakse kindlaks riigisiseste õigusnormidega või pädeva asutuse poolt pärast konsulteerimist, võttes arvesse asjaomaseid riske ja kohaldatavaid rahvusvahelisi standardeid.
         6.   Riigisiseste õigusnormide või pädeva asutuse otsusega võib pärast konsulteerimist lubada käesoleva artikli lõikes 4 osutatud tegevuse sooritamist alates 16. eluaastast, tingimusel et noor inimene ei ole riigisiseste seaduste kohaselt enam koolikohustuslane ning et asjaomaste noorte inimeste tervis, ohutus, füüsiline, vaimne ja sotsiaalne areng, haridus ja kõlblus on täielikult kaitstud ning asjaomased noored on saanud piisava eriväljaõppe või kutseõppe ning enne merele minekut ohutusalase põhiväljaõppe. Järgitakse direktiivi 94/33/EÜ artikli 7 lõikes 3 sätestatud nõudeid.
         7.   Alla 18 aasta vanuste kalurite rakendamine öötööle on keelatud. Käesoleva artikli tähenduses määratletakse mõiste „öö“ riigisisese õiguse ja tava kohaselt. See hõlmab vähemalt üheksa tunni pikkust ajavahemikku, mis algab hiljemalt keskööl ja lõpeb mitte varem kui kell 5 hommikul. Pädev asutus võib teha erandi öötöö piirangu rangest järgimisest, tingimusel et järgitakse direktiivi 94/33/EÜ artiklis 9 sätestatud nõudeid, kui:

                     a)

                     see takistaks asjaomaste kalurite tõhusat väljaõpet kehtestatud programmide ja ajakavade kohaselt või

                     b)

                     tööülesande eripära või tunnustatud koolitusprogramm nõuab, et erandiga hõlmatud kalurid täidavad tööülesandeid öösel, ning asutus teeb pärast konsulteerimist kindlaks, et töö ei avalda kahjulikku mõju nende tervisele ega heaolule.

               8.   Käesolev artikkel ei mõjuta liikmesriigi võetud kohustusi, mis tulenevad mis tahes rahvusvahelise töökonventsiooni ratifitseerimisest, millega tagatakse käesolevas artiklis käsitletud noortele kaluritele paremat kaitset pakkuvad tingimused.
         ARSTLIK LÄBIVAATUS
         Artikkel 7
         1.   Kalurid ei tööta kalalaeva pardal ilma kehtiva arstitõendita, mis kinnitab nende sobivust oma tööülesannete täitmiseks.
         2.   Pädev asutus võib pärast konsulteerimist teha erandeid käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisest, võttes arvesse kalurite ohutust ja tervisekaitset, laeva suurust, meditsiiniabi kättesaadavust ja evakueerimisvõimalusi, reisi kestust, laeva tegevuspiirkonda ning püügioperatsiooni liiki.
         3.   Käesoleva artikli lõike 2 erandeid ei kohaldata kaluri suhtes, kes töötab 24 meetri pikkusel või pikemal kalalaeval või laeval, mis tavaliselt jääb merele kauemaks kui kolmeks päevaks. Kiireloomulistel juhtudel võib pädev asutus lubada kaluril töötada sellisel laeval piiratud ja kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul kuni arstitõendi saamiseni, tingimusel et kaluril on hiljutise kuupäevaga aegunud arstitõend.
         Artikkel 8
         Liikmesriik võtab vastu õigusnormid või muud meetmed, mis näevad ette:

                     a)

                     arstliku läbivaatuse laadi;

                     b)

                     arstitõendite vormi ja sisu;

                     c)

                     arstitõendi väljastamise nõuetekohaselt kvalifitseeritud arsti poolt, või kui on tegemist ainult nägemise tõendiga, pädeva asutuse tunnustatud isiku poolt, kes on kvalifitseeritud sellist tõendit väljastama; need isikud on erialase arvamuse kujundamisel täiesti sõltumatud;

                     d)

                     arstliku läbivaatuse sageduse ja arstitõendite kehtivusaja;

                     e)

                     õiguse täiendavale läbivaatusele teise sõltumatu arsti poolt, kelle liikmesriik on määranud vaheisikuks,

                                 i)

                                 kui isikule keelduti tõendit väljastamast või kui tööle, mida ta võib teha, kehtestati piirangud;

                                 ii)

                                 kui isik teatab läbivaatuse ajal, et ta ei suuda kalalaeva pardal oma töökohustusi täita, kuid arst väljastab sellele vaatamata arstitõendi, mis kinnitab, et isiku tervislik seisund võimaldab tal täita kalalaeva pardal oma töökohustusi;

                                 iii)

                                 kui isikule keelduti tõendit väljastamast või kui tööle, mida ta võib teha, kehtestati piirangud, kui sellise keeldumise tinginud meditsiinilisi põhjusi enam ei esine;

                     f)

                     muud asjakohased nõuded.

               Artikkel 9
         Lisaks artiklites 7 ja 8 sätestatud miinimumnõuetele kehtib 24 meetri pikkuse või pikema kalalaeva või sellise laeval puhul, mis tavaliselt jääb merele kauemaks kui kolmeks päevaks, järgmine:

                     a)

                     kaluri arstitõendil peab olema märgitud vähemalt see, et:

                                 i)

                                 asjaomase kaluri kuulmine ja nägemine on kaluri tööülesannete jaoks laeval rahuldav ning

                                 ii)

                                 kaluril ei esine tervisehäireid, mida teenistus merel võib süvendada või mis võivad muuta kaluri sellise teenistuse jaoks sobimatuks või ohustada teiste isikute ohutust või tervist laeva pardal;

                     b)

                     arstitõend kehtib maksimaalselt kaks aastat, välja arvatud juhul, kui kalur on alla 18 aasta vanune, millisel juhul on maksimaalne kehtivusaeg üks aasta;

                     c)

                     kui tõendi kehtivusaeg lõpeb reisi ajal, jääb tõend jõusse kuni selle reisi lõpuni.

               4. OSA

            TEENISTUSTINGIMUSED

         MEHITAMINE
         Artikkel 10
         1.   Liikmesriik võtab vastu õigusnormid või muud meetmed, mis nõuavad, et selle riigi lipu all sõitvate või selle riigi registrisse kantud kalalaevade reederid tagavad, et nende laevad on laeva ohutuks juhtimiseks ja tööks piisavalt ja turvaliselt mehitatud ning pädeva kipri juhtimise all.
         2.   Lisaks käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud nõuetele kehtestab pädev asutus 24 meetri pikkustele ja pikematele laevadele laeva ohutuks juhtimiseks minimaalse mehitamistaseme, täpsustades nõutavate kalurite arvu ja kvalifikatsiooni.
         3.   Pädev asutus võib pärast konsulteerimist kehtestada käesoleva artikli lõikes 2 sätestatust erinevad nõuded. Liikmesriik veendub siiski, et alternatiiv

                     a)

                     aitab kaasa käesoleva artikli ja artikli 11 üldeesmärgi täielikule saavutamisele;

                     b)

                     võimaldab jõustada käesoleva artikli lõike 2 ning

                     c)

                     ei sea ohtu kalurite ohutust ja tervist.

               TÖÖ- JA PUHKEAEG
         Artikkel 11

                     1.

                                 a)

                                 Käesoleva kokkuleppega hõlmatud kalurite suhtes ei kohaldata direktiivi 2003/88/EÜ artikleid 3–6, 8 ja 21.

                                 b)

                                 Liikmesriik võtab siiski vastu õigusnormid või muud meetmed, mis nõuavad, et selle riigi lipu all sõitvate laevade omanikud tagaksid, et kaluritele oleks tagatud piisav puhkeaeg ja et kalurite tööaeg ei ületaks keskmiselt 48 tundi nädalas, mis arvutatakse kuni 12-kuulise võrdlusperioodi kohta.

                     2.

                                 a)

                                 Liikmesriik võtab käesoleva artikli lõike 1 punktis b ning lõigetes 3 ja 4 sätestatud piiranguid arvestades ja pärast konsulteerimist vajalikud meetmed, et kalurite ohutust ja tervise kaitset ning väsimuse piiramist silmas pidades tagada järgmine:

                                             i)

                                             tööaeg on piiratud maksimaalse tundide arvuga, mida teatava ajavahemiku jooksul ei tohi ületada; või

                                             ii)

                                             on ette nähtud minimaalne puhkeaeg teatava ajavahemiku jooksul;

                                 b)

                                 maksimaalne tööaeg ja minimaalne puhkeaeg on täpsustatud õigus- ja haldusnormides või kollektiivlepingutes või kahe tööturu osapoole vahelistes lepingutes.

               3.   Töö- või puhkeaega piiratakse kas:

                     a)

                     maksimaalse tööajaga, mis ei ületa:

                                 i)

                                 14 tundi 24-tunnise ajavahemiku jooksul ja

                                 ii)

                                 72 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul;

                           või

                     b)

                     minimaalse puhkeajaga, mis ei tohi olla lühem kui:

                                 i)

                                 kümme tundi 24-tunnise ajavahemiku jooksul ja

                                 ii)

                                 77 tundi seitsmepäevase ajavahemiku jooksul.

               4.   Puhkeaega ei või jagada rohkem kui kaheks osaks, millest üks peab olema vähemalt kuue tunni pikkune, ning kahe järjestikuse puhkeaja vaheline aeg ei tohi ületada 14 tundi.
         5.   Kooskõlas töötajate tervise ja ohutuse kaitse üldpõhimõtetega ning objektiivsetel või tehnilistel või töökorralduse põhjustel võivad liikmesriigid lubada erandeid lõike 1 punktis b ning lõigetes 3 ja 4 ettenähtud piirangutest, kaasa arvatud võrdlusperioodide kehtestamine. Selliste erandite puhul järgitakse võimalikult palju sätestatud norme, kuid võidakse arvesse võtta ka sagedasemaid või pikemaid puhkeaegu või kaluritele kompenseeriva puhkuse andmist.
         Need erandid võib sätestada:

                     a)

                     õigus- ja haldusnormidega, tingimusel et konsulteeritakse ja püütakse ergutada sotsiaalse dialoogi kõiki asjakohaseid vorme, või

                     b)

                     kollektiivlepingutega või lepingutega tööturu osapoolte vahel.

               6.   Kui lõikes 3 sätestatud piirangute suhtes on lubatud kohaldada lõike 5 kohaseid erandeid, antakse kaluritele niipea kui võimalik kompenseerivat puhkeaega.
         7.   Käesolev artikkel ei kahjusta laeva kipri õigust nõuda kalurilt töötamist aja jooksul, mis on otseselt vajalik laeva, pardal olevate isikute või püügi ohutuse tagamiseks või merehädas olevate teiste paatide, laevade või isikute abistamiseks. Seega võib kipper peatada puhkeajagraafiku ja nõuda kalurilt töötundide tegemist, mis on vajalikud kuni tavaolukorra taastumiseni. Kipper tagab võimalikult kiiresti pärast tavaolukorra taastumist, et graafikujärgsel puhkeajal töötanud kaluritele antakse piisav puhkeaeg.
         8.   Liikmesriik võib sätestada, et kalurid, kes töötavad kalalaevadel, mis sõidavad selle riigi lipu all või on selle riigi registrisse kantud ning mis vastavalt riigisisestele õigusnormidele või tavale ei tohi tegutseda kalendriaasta teatava osa jooksul, mis ületab üht kuud, peavad võtma põhipuhkust vastavalt direktiivi 2003/88/EÜ artiklile 7 selle ajavahemiku jooksul.
         MUNSTERROLL
         Artikkel 12
         Kalalaeval on munsterroll, mille koopia esitatakse kaldal volitatud isikutele enne laeva lahkumist või edastatakse kaldale viivitamata pärast laeva lahkumist. Pädev asutus määrab kindlaks, kellele, millal ja mis eesmärgil sellist teavet antakse.
         KALURI TÖÖLEPING
         Artikkel 13
         Artiklite 14–18 kohaldamine ei piira direktiivi 91/533/EMÜ kohaldamist.
         Artikkel 14
         Liikmesriik võtab vastu õigusnormid või muud meetmed, milles:

                     a)

                     nõutakse, et tema lipu all sõitvatel või tema registrisse kantud laevadel töötavad kalurid on kaitstud kaluri töölepinguga, mis on neile arusaadav ja kooskõlas käesoleva kokkuleppega, ning

                     b)

                     täpsustatakse miinimumandmed, mida kalurite töölepingud peavad sisaldama kooskõlas käesoleva kokkuleppe I lisaga.

               Artikkel 15
         Liikmesriik võtab vastu õigusnormid või muud meetmed, millega nähakse ette:

                     a)

                     kord, millega tagatakse, et kaluril on enne kaluri töölepingu sõlmimist võimalus selle tingimused läbi vaadata ja selle kohta nõu küsida;

                     b)

                     kui see on asjakohane, sellise lepingu alusel tehtava kaluri tööga seotud dokumentide säilitamine, ning

                     c)

                     kaluri töölepinguga seotud vaidluste lahendamise viis.

               Artikkel 16
         Kaluri töölepingut, mille üks eksemplar antakse kalurile, hoitakse laeva pardal ning see peab olema kättesaadav kalurile ning kooskõlas riigisisese õiguse ja tavaga teistele asjaomastele isikutele nende taotlusel.
         Artikkel 17
         Artikleid 14–16 ja käesoleva kokkuleppe I lisa ei kohaldata kalalaevareederi suhtes, kes töötab laevas üksi.
         Artikkel 18
         Kalalaevareederi kohustus on tagada, et igal kaluril on kirjalik kaluri tööleping, millele on alla kirjutanud kõik selle lepingu pooled ning mis tagab kalurile laeva pardal käesoleva kokkuleppega nõutavad inimväärsed töö- ja elamistingimused.
         KODUMAALE TAGASISÕIT
         Artikkel 19
         1.   Liikmesriik tagab, et tema lipu all sõitva või tema registrisse kantud ja teise riigi sadamasse siseneva kalalaeva kaluritel on õigus kodumaale tagasi sõita juhul, kui kaluri tööleping lõpeb või see on kõnealuse lepingu ühe või enama osapoole poolt põhjendatult lõpetatud või kui kalur ei ole enam võimeline täitma kaluri töölepinguga nõutud tööülesandeid või ei saa temalt konkreetsetes tingimustes nende täitmist eeldada. See kehtib ka selle laeva kalurite kohta, kes viiakse samadel põhjustel laevalt üle välisriigi sadamasse.
         2.   Käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud kodumaale tagasisõidu kulud kannab kalalaevareeder, välja arvatud juhul, kui kooskõlas riigisiseste õigusnormide või muude meetmetega on leitud, et kalur on jätnud arvestataval määral oma töölepingu kohustused täitmata.
         3.   Liikmesriigid näevad õigusnormide või muude meetmete abil ette täpsed asjaolud, mis annavad käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud kalurile õiguse kodumaale tagasisõiduks, maksimaalse teenistusaja pardal, pärast mida on kaluril õigus kodumaale tagasi sõita, ja sihtkohad, kuhu kalurid võivad tagasi sõita.
         4.   Kui kalalaevareeder ei korralda käesolevas artiklis nimetatud kodumaale tagasisõitu, korraldab asjaomase kaluri tagasisõidu liikmesriik, kelle lipu all laev sõidab ja kes saab õiguse nõuda kulud sisse kalalaevareederilt.
         5.   Riigisisesed õigusnormid ei piira kalalaevareederi õigust nõuda kodumaale tagasisõidu kulud sisse kolmandate isikutega sõlmitud lepingute alusel.
         ERASEKTORI PAKUTAVAD TÖÖTURUTEENUSED
         Artikkel 20
         1.   Käesoleva artikli kohaldamine ei piira direktiivi 2008/104/EÜ kohaldamist.
         2.   Käesoleva artikli tähenduses koosnevad tööturuteenused erasektori pakutavatest värbamis- ja vahendusteenustest ning eratööhõivebüroode pakutavatest teenustest.
         3.   Liikmesriik:

                     a)

                     keelab erasektori pakutavate tööturuteenuste puhul kasutada vahendeid, mehhanisme või nimekirju, mis on kavandatud takistama kalurite töölerakendamist, ning

                     b)

                     nõuab, et kalur ei tasu otseselt ega kaudselt, tervikuna ega osaliselt lõivusid ega muid tasusid erasektori pakutavate tööturuteenuste eest.

               4.   Käesolev artikkel ei takista konventsiooni nr 188 ratifitseerinud liikmesriigil kasutada talle antud õigust jaotada teatavad konventsiooni nr 188 kohased kohustused eratööhõivebüroodele, võttes arvesse konventsiooniga ettenähtud piiranguid.
         5. OSA

            TÖÖTERVISHOID JA TÖÖOHUTUS

         TOITLUSTAMINE JA ELURUUMID
         Artikkel 21
         1.   Artiklite 22–25 kohaldamine ei piira direktiivi 93/103/EÜ kohaldamist.
         2.   Artiklite 22–25 kohaldamist käsitlevate riigisiseste õigusnormide puhul järgitakse nõuetekohaselt hügieeni- ning üldiseid ohutuse, tervislikkuse ja mugavuse tagamise nõudeid.
         Artikkel 22
         Liikmesriik võtab vastu õigusnormid või muud meetmed tema lipu all sõitvatele või tema registrisse kantud kalalaevadele eluruumide, toitlustamise ja joogivee kohta pardal.
         Artikkel 23
         Liikmesriik võtab vastu õigusnormid või muud meetmed, mis nõuavad, et tema lipu all sõitvate või tema registrisse kantud kalalaevade pardal olevad eluruumid on piisava suuruse ja kvaliteediga ning laeva teenindamist ja kalurite pardal elamise ajavahemikku silmas pidades asjakohaselt varustatud. Eelkõige peavad sellised meetmed vastavalt vajadusele käsitlema järgmist:

                     a)

                     kalalaevade ehitus- või ümberehituskavade heakskiitmine seoses eluruumidega;

                     b)

                     elu- ja kambüüsiruumide hooldus;

                     c)

                     ventilatsioon, küte, jahutus ja valgustus;

                     d)

                     ülemäärase müra ja vibratsiooni leevendamine;

                     e)

                     magamisruumide, messi ja muude eluruumide paiknemine, suurus, ehitusmaterjalid, sisustus ja varustus;

                     f)

                     sanitaarsõlmed, sealhulgas tualetid ja pesuruumid, ning piisava külma ja kuuma veega varustamine ning

                     g)

                     kokkuleppe nõuetele mittevastavate eluruumide kohta esitatud kaebustele reageerimise kord.

               Artikkel 24
         Liikmesriik võtab vastu õigusnormid või muud meetmed, mis nõuavad, et:

                     a)

                     pardale toodud ja seal serveeritav toit on piisava toiteväärtuse ja kvaliteediga ning seda on piisavas koguses;

                     b)

                     joogivesi on piisava kvaliteediga ja seda on piisavas koguses ning

                     c)

                     kalalaevareeder varustab kalureid toidu ja veega tasuta; kooskõlas riigisiseste õigusnormidega saab selle kulu kui tegevuskulu siiski hüvitada, kui seda näeb ette kasumiosa eest töötamise süsteemi reguleeriv kollektiivleping või kaluri tööleping.

               Artikkel 25
         Õigusnormid või muud meetmed, mille liikmesriik võtab vastu artiklite 22–24 alusel, jõustavad täielikult kokkuleppe II lisa.
         TERVISEKAITSE JA MEDITSIINIABI; KAITSE TÖÖGA SEOTUD HAIGUSE, VIGASTUSE VÕI SURMA KORRAL
         Artikkel 26
         Liikmesriik võtab vastu õigusnormid või muud meetmed, mis nõuavad, et tema lipu all sõitvate või tema registrisse kantud kalalaevade pardal oleva kaluri suhtes kehtib järgmine:

                     a)

                     tal on raske vigastuse või haiguse korral õigus saada ravi kaldal ja õigus ravi saamiseks õigeaegselt kaldale pääseda;

                     b)

                     kalalaevareeder tagab talle tervisekaitse ja meditsiiniabi, kui kalur on

                                 i)

                                 laeva pardal või

                                 ii)

                                 toimetatud sadamasse, mis asub väljaspool kaluri sotsiaalkindlustuskaitse eest vastutavat riiki; ning

                     c)

                     tal on tööga seotud haiguse või vigastuse korral täiendav võimalus saada asjakohast meditsiiniabi vastavalt riigisisestele õigusnormidele ja tavale.

               Artikkel 27
         Liikmesriik võtab vastu õigusnormid või muud meetmed, mis nõuavad, et artikli 26 punktis b osutatud tervisekaitse ja meditsiiniabi:

                     a)

                     suhtes kehtivad direktiivi 92/29/EMÜ ja artikli 28 kohaldatavad sätted, kui kalur on laeva pardal, ja

                     b)

                     hõlmavad ravi ning sellega seotud materiaalset abi ja toetust ravi ajal, kui kalur on toimetatud sadamasse, mis asub väljaspool kaluri sotsiaalkindlustuskaitse eest vastutavat riiki.

               Artikkel 28
         Liikmesriik võtab vastu õigusnormid või muud meetmed, mis nõuavad, et:

                     a)

                     lisaks direktiivi 92/29/EMÜ artikli 2 lõike 1 punktis b sätestatud nõuetele sõltub see, millised meditsiinitooted ja meditsiinivarustus peavad kalalaeva pardal olema, laeva tegevuspiirkonnast;

                     b)

                     lisaks direktiivi 92/29/EMÜ artikli 5 lõikes 3 sätestatud nõuetele võetakse kaluritele antava eriväljaõppe korral arvesse ka pardal olevate kalurite arvu, laeva tegevuspiirkonda ja reisi pikkust;

                     c)

                     direktiivi 92/29/EMÜ artikli 5 lõikes 1 sätestatud juhendid on käesoleva artikli punktis b osutatud kalurite jaoks arusaadavas keeles ja vormis;

                     d)

                     direktiivi 92/29/EMÜ artikli 6 lõikes 1 osutatud meditsiinilisi konsultatsioone saab pidada ka satelliitsidesüsteemi teel ja tema lipu all sõitvad või tema registrisse kantud laevad on selliste konsultatsioonide saamiseks varustatud raadio- või satelliitsidevahenditega; ning

                     e)

                     tema lipu alla sõitvatel või tema registrisse kantud laevadel on pädeva asutuse poolt vastu võetud või heaks kiidetud meditsiinijuhend või „International Medical Guide for Ships“ viimane väljaanne.

               Artikkel 29
         Liikmesriik võtab vastu õigusnormid või muud meetmed, mis nõuavad, et:

                     a)

                     kalurile osutatakse artikli 26 punktis b ja artiklis 28 sätestatud meditsiiniabi tasuta ulatuses, mis on kooskõlas liikmesriigi riigisisese õiguse ja tavaga; ja

                     b)

                     kuni kalur on kodumaale tagasi sõitnud, kannab kalalaevareeder meditsiiniabikulud, millest kalur on käesoleva artikli punkti a alusel vabastatud, ulatuses, mida ei kata kaluri sotsiaalkindlustuskaitse eest vastutava riigi sotsiaalkindlustussüsteem; ja

                     c)

                     kalalaevareeder vastutab artikli 26 punktis c sätestatud meditsiiniabi kulude kandmise eest ulatuses, mida ei kata kaluri sotsiaalkindlustuskaitse eest vastutava riigi sotsiaalkindlustussüsteem.

               Artikkel 30
         Riigisisesed õigusnormid võivad lubada välistada kalalaevareederi vastutuse artikli 29 punktides b ja c osutatud meditsiiniabikulude katmise eest, kui vigastus tekkis muul viisil kui kalalaeva teenistuses või kui haigust või puuet varjati töölevõtmisel või kui kalalaevareeder tõestab, et vigastus või haigus on tingitud kaluripoolsest tahtlikust kohustuste rikkumisest.
         Artikkel 31
         1.   Liikmesriik võtab meetmeid, et tagada kooskõlas riigisiseste õigusnormide või tavaga kaluritele kaitse tööga seotud haiguse, vigastuse või surma korral.
         2.   Tööõnnetusest tingitud vigastuse või kutsehaiguse korral saab kalur vastava hüvitise kooskõlas riigisiseste õigusnormidega.
         3.   Kui kaluri sotsiaalkindlustuskaitse eest vastutava riigi sotsiaalkindlustussüsteem ei hõlma kogu käesoleva artikli lõikes 1 ja sellest tulenevalt ka lõikes 2 osutatud kaitset, vastutab hõlmamata osa eest kalalaevareeder.
         Artikkel 32
         Võttes arvesse kalapüügisektori eripära, võib artiklite 29 ja 31 kohased kalalaevareederite finantskohustused tagada:

                     a)

                     kalalaevareederi vastutuse süsteemiga või

                     b)

                     kohustusliku kindlustuse, töötajate hüvitise või muude skeemidega.

               TÖÖOHUTUS JA TÖÖTERVISHOID NING ÕNNETUSTE ÄRAHOIDMINE
         Artikkel 33
         Artiklite 34–36 kohaldamine ei piira direktiivide 89/391/EMÜ, 92/29/EMÜ ja 93/103/EÜ kohaldamist.
         Artikkel 34
         Liikmesriik võtab vastu õigusnormid või muud meetmed järgmise kohta:

                     a)

                     tööõnnetuste, kutsehaiguste ja tööga seotud riskide ärahoidmine kalalaevade pardal, sealhulgas riskihindamine ja -juhtimine, kalurite väljaõpe ja juhendamine pardal;

                     b)

                     kalurite väljaõpe nende poolt kasutatavate püügivahendite käsitsemiseks ja teadmiste andmiseks püügioperatsioonide kohta, milles nad tööle rakendatakse;

                     c)

                     kalalaevareederite, kalurite ja muude asjaomaste isikute kohustused, võttes nõuetekohaselt arvesse alla 18 aasta vanuste kalurite ohutust ja tervist;

                     d)

                     tema lipu all sõitvate või tema registrisse kantud kalalaevade pardal toimunud õnnetustest teatamine ja nende uurimine ning

                     e)

                     tööohutuse ja töötervishoiu ühiskomisjonide või pärast konsulteerimist muude asjakohaste organite moodustamine.

               Artikkel 35
         1.   Käesoleva artikli nõudeid kohaldatakse kõikide kalalaevade suhtes, arvestades pardal olevate kalurite arvu, laeva tegevuspiirkonda ja reisi kestust.
         2.   Pädev asutus:

                     a)

                     nõuab pärast konsulteerimist, et kalalaevareeder kehtestab pardal kooskõlas riigisiseste õigusnormide, kollektiivlepingute ja tavaga korra tööõnnetuste ja -vigastuste ning kutsehaiguste ärahoidmiseks, võttes arvesse konkreetseid ohte ja riske asjaomasel kalalaeval, ning

                     b)

                     nõuab, et kalalaevareederitele, kipritele, kaluritele ja muudele asjaomastele isikutele antakse piisavaid ja sobivaid juhiseid, õppematerjali või muud asjakohast teavet selle kohta, kuidas ohutus- ja terviseriske kalalaevade pardal hinnata ja ohjata.

               3.   Kalalaevareederid:

                     a)

                     tagavad, et iga pardal viibiv kalur varustatakse sobiva kaitserõivastuse ja -vahenditega;

                     b)

                     tagavad, et iga pardal viibiv kalur on saanud pädeva asutuse poolt heaks kiidetud ohutusalase põhiväljaõppe; ning

                     c)

                     tagavad, et kalurid on enne seadmete kasutamist või asjaomases töös osalemist piisavalt ja mõistlikul määral tuttavad seadmete ja nende töömeetoditega, sealhulgas asjakohaste ohutusmeetmetega.

               Artikkel 36
         Kalapüügiga seotud riske hinnatakse vastavalt vajadusele kalurite või nende esindajate osalusel.
         6. OSA

            MUUDATUSED

         Artikkel 37
         1.   Käesoleva kokkuleppe ja selle lisade kohaldamine vaadatakse läbi pärast konventsiooni sätete iga muutmist ja juhul, kui seda nõuab ükskõik kumb käesoleva kokkuleppe pool.
         2.   Käesolevat kokkulepet hinnatakse ja see vaadatakse läbi pärast selliste Euroopa õigusaktide iga muutmist, mis võivad mõjutada käesolevat kokkulepet, ja juhul, kui seda nõuab ükskõik kumb käesoleva kokkuleppe pool.
         7. OSA

            LÕPPSÄTTED

         Artikkel 38
         Allakirjutanud sõlmivad käesoleva kokkuleppe tingimusel, et see ei jõustu enne konventsiooni jõustumise kuupäeva. Konventsioon jõustub 12 kuud pärast kuupäeva, mil kümme ILO liikmesriiki, kellest kaheksa on rannikuäärsed riigid, on registreeritud Rahvusvahelise Tööbüroo peadirektori juures.
         SELLE KINNITUSEKS on allpool nimetatud isikud käesolevale kokkuleppele alla kirjutanud.

            KOOSTATUD Rootsis Göteborgis, 21. mail 2012.

                  Javier Garat, Europêche'i president

                  Giampaolo Buonfiglio, COPA-Cogeca kalanduse töörühma esimees

                  Eduardo Chagas, ETFi peasekretär

         I LISA
         KALURI TÖÖLEPING
         Kaluri tööleping peab sisaldama järgmisi andmeid, välja arvatud juhul, kui üks või mitu neist on mittevajalikud, kuna see küsimus on riigi õigusnormide, või kui see on asjakohane, kollektiivlepinguga teisiti reguleeritud:

                     a)

                     kaluri perekonnanimi ja muud nimed, sünnikuupäev või vanus ja sünnikoht;

                     b)

                     lepingu sõlmimise koht ja kuupäev;

                     c)

                     kalalaeva või -laevade, mille pardale kalur tööle läheb, nimi ja registreerimisnumber;

                     d)

                     tööandja või kalalaevareederi või kaluriga sõlmitava lepingu teise lepinguosalise nimi;

                     e)

                     eelseisev reis või eelseisvad reisid, kui see või need on lepingu sõlmimise ajal teada;

                     f)

                     ametikoht, millele kalur tööle võetakse või millel teda rakendatakse;

                     g)

                     võimaluse korral koht ja kuupäev, kus ja millal peab kalur pardale teenistusse ilmuma;

                     h)

                     toiduained, millega kalurit varustatakse, kui riigisiseste õigusnormidega ei ole ette nähtud alternatiivset süsteemi;

                     i)

                     töötasusumma või väljapüügiosa suurus koos sellise osa arvutamise meetodiga, kui töötasu on väljapüügiosal põhinev, või palgasumma ja väljapüügiosa suurus koos selle arvutamise meetodiga, kui töötasu on kombineeritud alusel, ning kokkulepitud töötasu alammäär;

                     j)

                     lepingu lõpetamine ja selle tingimused, nimelt:

                                 i)

                                 kui leping on sõlmitud määratud tähtajaks, siis kindlaksmääratud lõpetamise kuupäev;

                                 ii)

                                 kui leping on sõlmitud konkreetseks reisiks, siis sihtsadam ja aeg, mis peab mööduma pärast saabumist, enne kui kalur töölt vabastatakse;

                                 iii)

                                 kui leping on sõlmitud tähtajatult, siis tingimused, mis annavad kummalegi poolele õiguse leping tühistada, samuti nõutav tühistamisest etteteatamise aeg, mis ei või olla kalalaevareederi jaoks lühem kui kaluri jaoks;

                     k)

                     tasulise põhipuhkuse pikkus või vajaduse korral tasu arvestamise valem;

                     l)

                     tervise- ja sotsiaalkindlustuskaitse ja hüvitised, mida vastavalt vajadusele tööandja, kalalaevareeder või kaluri töölepingu teine osapool või teised osapooled peavad kalurile andma;

                     m)

                     kaluri kodumaale tagasisõidu õigus;

                     n)

                     vajaduse korral viited kollektiivlepingule;

                     o)

                     riigisisestele õigusnormidele või muudele meetmetele vastav minimaalne puhkeaeg ning

                     p)

                     muud riigisiseste õigusnormidega nõutavad andmed.

         II LISA
         ELURUUMID KALALAEVAL
         ÜLDSÄTTED

                     1.

                     Käesoleva lisa kohaldamine ei piira direktiivide 92/29/EMÜ ja 93/103/EÜ kohaldamist.

                     2.

                     Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:
                     a)
                           kokkulepe
                        – kokkulepe, mille Euroopa Liidu põllumajandusühistute üldine liit (Cogeca), Euroopa Transporditöötajate Föderatsioon (ETF) ja Euroopa Liidu kalandusettevõtete riiklike organisatsioonide ühendus (Europêche) sõlmisid 21. mail 2012 seoses Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni 2007. aasta kalandustöö konventsiooni rakendamisega;
                     b)
                           uus kalalaev
                        – kalalaev, mille:

                                 i)

                                 ehitamist või olulist ümberehitamist käsitlev leping sõlmitakse käesoleva kokkuleppe jõustumise kuupäeval või pärast seda; või

                                 ii)

                                 ehitamist või olulist ümberehitamist käsitlev leping sõlmitakse enne käesoleva kokkuleppe jõustumise kuupäeva ja mis antakse üle vähemalt kolm aastat pärast seda päeva; või

                                 iii)

                                 ehituslepingu puudumisel käesoleva kokkuleppe jõustumise kuupäeval või pärast seda:

                                             a)

                                             kiil pannakse maha või

                                             b)

                                             konkreetse laeva ehitamisena käsitletav tegevus algab või

                                             c)

                                             koostet on alustatud, mis moodustab vähemalt 50 tonni või 1 protsendi kõikide ehitusmaterjalide hinnangulisest massist, olenevalt sellest, kumb arv on väiksem;

                           c)
                           olemasolev laev
                        – laev, mis ei ole uus kalalaev.

                     3.

                     Järgnevat kohaldatakse kõikide uute tekiga kalalaevade suhtes erandite alusel, mis on sätestatud kooskõlas kokkuleppe artikliga 3. Pädev asutus võib pärast konsulteerimist kohaldada käesoleva lisa nõudeid olemasolevatele laevadele, kui leitakse, et see on põhjendatud ja otstarbekas.

                     4.

                     Pädev asutus võib pärast konsulteerimist lubada kõrvalekaldeid käesolevast lisast kalalaevade puhul, mis tavaliselt jäävad merele vähem kui 24 tunniks, ja kui kalurid ei ela sadamas laeva pardal. Selliste laevade puhul tagab pädev asutus, et asjaomastel kaluritel on piisavad võimalused puhkamiseks, söömiseks ja sanitaartoiminguteks.

                     5.

                     24 meetri pikkuste ja pikemate laevade suhtes kehtivaid nõudeid võib kohaldada 15–24 meetri pikkustele laevadele, kui pädev asutus leiab pärast konsulteerimist, et see on põhjendatud ja otstarbekas.

                     6.

                     Ilma sobivate eluruumide ja sanitaarsõlmedeta abilaevade pardal töötavatele kaluritele võimaldatakse sellised eluruumid ja sõlmed emalaeva pardal.

                     7.

                     Liikmesriigid võivad laiendada käesoleva lisa nõudeid müra ja vibratsiooni, ventilatsiooni, kütte ja õhukonditsioneerimise ning valgustuse kohta kinnistele tööruumidele ning ladustamiseks kasutatavatele ruumidele, kui pärast konsulteerimist peetakse sellist kohaldamist asjakohaseks ning kui see ei mõjuta negatiivselt protsessi, töötingimusi ega kalasaagi kvaliteeti.

               KAVANDAMINE JA KONTROLL

                     8.

                     Pädev asutus peab veenduma, et iga kord, kui laev on äsja ehitatud või laevapere eluruume on rekonstrueeritud, vastab selline laev käesoleva lisa nõuetele. Pädev asutus nõuab võimaluste piires käesoleva lisa järgimist, kui laevapere eluruume oluliselt muudetakse, ja kui laev vahetab lipu, mille all see sõidab, liikmesriigi lipu vastu, nõuab ta nende käesoleva lisa nõuete järgimist, mis on kohaldatavad vastavalt lõikele 3.

                     9.

                     Lõikes 8 märgitud juhtudel nõutakse 24 meetri pikkuste ja pikemate laevade puhul eluruumide kohta käivate üksikasjalike plaanide ja teabe esitamist pädevale asutusele või selle poolt volitatud isikule heakskiitmiseks.

                     10.

                     Alati kui 24 meetri pikkuste või pikemate kalalaevade laevapere eluruume on rekonstrueeritud või oluliselt muudetud, kontrollib pädev asutus eluruumide puhul kokkuleppe nõuete järgimist ja kui laev vahetab lipu, mille all see sõidab, liikmesriigi lipu vastu, nende käesoleva lisa nõuete täitmist, mis on kohaldatavad lõike 3 kohaselt. Pädev asutus võib omal äranägemisel teha täiendavaid laevapere eluruumide kontrolle.

                     11.

                     Kui laev vahetab lipu liikmesriigi lipu vastu või kui laev kantakse liikmesriigi registrisse, kaotavad laeva suhtes kehtivuse kõik alternatiivsed nõuded, mille võis konventsiooni nr 188 III lisa punktide 15, 39, 47 või 62 kohaselt vastu võtta sellise ELi mittekuuluva riigi pädev asutus, kelle lipu all laev varem sõitis.

               PROJEKTEERIMINE JA EHITAMINE

                     12.

                     Kõik eluruumid peavad olema piisava puhaskõrgusega. Pädev asutus näeb ette minimaalse puhaskõrguse ruumidele, kus kaluritelt eeldatakse pikemaajalist püstiseismist.

                     13.

                     24 meetri pikkuste ja pikemate laevade puhul ei või minimaalne lubatud puhaskõrgus eluruumides, kus on vajalik täielik ja vaba liikumine, olla väiksem kui 200 sentimeetrit.

            Avaused eluruumidesse ja nende vahel

                     14.

                     Kala- ja masinaruumidest ei või olla avaust otse magamisruumidesse, välja arvatud avariiväljapääsud. Kui see on põhjendatud ja otstarbekas, tuleb vältida avausi otse kambüüsist, laoruumidest, kuivatusruumidest või ühistest sanitaarruumidest, kui sõnaselgelt ei ole sätestatud teisiti.

                     15.

                     24 meetri pikkuste ja pikemate laevade puhul ei või olla avaust kala- ja masinaruumidest või kambüüsist, laoruumidest, kuivatusruumidest ega ühistest sanitaarruumidest otse magamisruumidesse, välja arvatud evakueerimiseks; selliseid kohti magamisruumidest eraldav vaheseina osa ja välised vaheseinad peavad olema tehtud terasest või muust heakskiidetud materjalist ning vee- ja gaasikindlad. Käesolev säte ei välista võimalust, et kahel kajutil on ühised sanitaarruumid.

            Isolatsioon

                     16.

                     Eluruumid peavad olema piisavalt isoleeritud; sisemiste vaheseinte, paneelide ja voodri ning põrandate ja liitekohtade ehitamiseks kasutatavad materjalid peavad olema selleks otstarbeks sobivad ja aitama kaasa tervisliku keskkonna tagamisele. Kõikides eluruumides peab olema vee ärajuhtimise süsteem.

                     17.

                     Võetakse kõik võimalikud meetmed, et kaitsta kalalaevade laevapere eluruume kärbeste ja muude putukate eest, eelkõige kui laevad töötavad sääserohketes piirkondades.

                     18.

                     Kõik laevapere eluruumid varustatakse vajalike evakuatsiooniteedega.

               MÜRA JA VIBRATSIOON

                     19.

                     Punkti 20 kohaldamine ei piira direktiivide 2003/10/EÜ ja 2002/44/EÜ kohaldamist.

                     20.

                     Pädev asutus võtab vastu eluruumide müra- ja vibratsiooninõuded, mis tagavad piisava kaitse kaluritele sellise müra ja vibratsiooni mõjude eest, sealhulgas mürast ja vibratsioonist tingitud väsimuse mõjude eest.

               VENTILATSIOON

                     21.

                     Eluruume ventileeritakse kliimatingimusi arvestades. Ventilatsioonisüsteem peab tagama pideva rahuldavas seisukorras värske õhu juurdevoolu, kui kalurid on pardal.

                     22.

                     Ventilatsioon või muud meetmed peavad kaitsma mittesuitsetajaid tubakasuitsu eest.

                     23.

                     24 meetri pikkuste ja pikemate laevade eluruumid varustatakse reguleeritava ventilatsioonisüsteemiga, mis võimaldab hoida õhu rahuldavas seisukorras ning tagada piisava õhuliikumise kõikide ilmastiku- ja kliimatingimuste korral. Ventilatsioonisüsteemid peavad töötama alati, kui kalurid on pardal.

               KÜTMINE JA ÕHU KONDITSIONEERIMINE

                     24.

                     Eluruume köetakse piisavalt kliimatingimusi arvestades.

                     25.

                     24 meetri pikkustel ja pikematel laevadel tagatakse piisav küte sobiva küttesüsteemiga, välja arvatud kalalaevadel, mis töötavad üksnes troopilises kliimas. Küttesüsteem peab andma soojust kõikides oludes vastavalt vajadusele ja töötama siis, kui kalurid pardal elavad või töötavad ning kui olud seda nõuavad.

                     26.

                     24 meetri pikkuste ja pikemate laevade eluruumid, sild, raadioruum ja masinate juhtimiskeskus peavad olema varustatud õhukonditsioneeriga, kui tegemist ei ole laevadega, mis töötavad regulaarselt piirkondades, mille mõõdukad kliimatingimused seda ei nõua.

               VALGUSTUS

                     27.

                     Kõikides eluruumides tagatakse piisav valgustus.

                     28.

                     Kui see on võimalik, kasutatakse eluruumide valgustuses lisaks kunstlikule valgustusele ka loomulikku valgustust. Kui magamisruumides kasutatakse loomulikku valgustust, peab seal olema võimalus tõkestada valguse sissepääsu.

                     29.

                     Lisaks magamisruumi tavapärasele valgustusele peab iga koi olema varustatud piisava lugemisvalgustusega.

                     30.

                     Magamisruumides peab olema avariivalgustus.

                     31.

                     Kui laeva mess, koridorid ja muud avariiväljapääsuna kasutatavad alad ei ole varustatud avariivalgustusega, kasutatakse neis pidevat öövalgustust.

                     32.

                     24 meetri pikkustel ja pikematel laevadel peab eluruumide valgustus vastama pädeva asutuse kehtestatud nõuetele. Kõikides vaba liikumist võimaldavates eluruumi osades peab sellise valgustuse miinimumtase võimaldama normaalse nägemisega inimesel lugeda pilvitul päeval tavalist trükitud ajalehte.

               MAGAMISRUUMID

            Üldine

                     33.

                     Kui laeva konstruktsioon, mõõdud või otstarve seda võimaldavad, paigutatakse magamisruumid selliselt, et liikumise ja kiirenduse mõju on minimaalne, kuid need ruumid ei või mingil juhul asuda põrkevaheseinast eespool.

            Põrandapind

                     34.

                     Inimeste arv magamisruumi kohta ja põrandapind inimese kohta, mille sisse ei arvestata koide ja kappide alla jäävat pinda, peab tagama kaluritele piisava ruumi ja mugavuse pardal, arvestades laeva tegevusala.

                     35.

                     24 meetri pikkustel ja pikematel, kuid alla 45 meetri pikkustel laevadel ei või magamisruumide põrandapind inimese kohta, mille sisse ei arvestata koide ja kappide alla jäävat pinda, olla väiksem kui 1,5 ruutmeetrit.

                     36.

                     45 meetri pikkustel ja pikematel laevadel ei või magamisruumide põrandapind inimese kohta, mille sisse ei arvestata koide ja kappide alla jäävat pinda, olla väiksem kui 2 ruutmeetrit.

            Inimeste arv magamisruumi kohta

                     37.

                     Kui sõnaselgelt ei ole sätestatud teisiti, ei ole ühte magamisruumi paigutada lubatud inimeste arv suurem kui kuus.

                     38.

                     24 meetri pikkustel ja pikematel laevadel ei ole ühte magamisruumi paigutada lubatud inimeste arv suurem kui neli. Pädev asutus võib lubada teha konkreetsetel juhtudel selle nõude osas erandeid, kui laeva suurus, tüüp või kavandatav kasutusala muudavad selle nõude põhjendamatuks või mittetäidetavaks.

                     39.

                     Kui sõnaselgelt ei ole sätestatud teisiti, on laeva juhtkonnal eraldi magamisruum või magamisruumid.

                     40.

                     24 meetri pikkustel ja pikematel laevadel on juhtkonna magamisruumid võimaluse korral mõeldud ühele inimesele ja ühelgi juhul ei või magamisruumis olla üle kahe koi. Pädev asutus võib lubada konkreetsetel juhtudel teha käesoleva lõike nõuetest erandeid, kui laeva suurus, tüüp või kavandatav kasutusala muudavad need nõuded põhjendamatuks või mittetäidetavaks.

            Muu

                     41.

                     Inimeste maksimaalne lubatud arv magamisruumis peab olema loetavalt ja kustutamatult märgitud ruumis hästi nähtavasse kohta.

                     42.

                     Tuleb tagada sobivate mõõtmetega üheinimesekoid. Madratsid peavad olema valmistatud sobivast materjalist. Iga koi peab olema varustatud kohtvalgustiga.

                     43.

                     24 meetri pikkustel ja pikematel laevadel ei või koide sisemõõdud olla väiksemad kui 198 × 80 sentimeetrit.

                     44.

                     Magamisruumid kavandatakse ja sisustatakse selliselt, et see tagab piisava mugavuse ja soodustab puhtuse pidamist. Ruumide sisustuses peavad olema koid, rõivaste ja isiklike asjade jaoks piisava suurusega individuaalsed kapid ning sobiv kirjutuspind.

                     45.

                     24 meetri pikkustel ja pikematel laevadel peab olema kirjutamiseks sobiv laud koos tooliga.

                     46.

                     Magamisruumid tuleb võimaluse korral paigutada või varustada nii, et meestele ja naistele on tagatud vajalikul tasemel privaatsus.

               MESSID

                     47.

                     Messid peavad olema kambüüsile võimalikult lähedal, kuid ei või mingil juhul paikneda põrkevaheseinast eespool.

                     48.

                     Laevad peavad olema varustatud tegevusalale sobivate messidega. Kui sõnaselgelt ei ole sätestatud teisiti, peab mess olema eraldatud magamisruumidest, kui see on võimalik.

                     49.

                     24 meetri pikkustel ja pikematel laevadel peab mess olema magamisalast eraldi.

                     50.

                     Iga messi mõõtmed ja sisustus peavad olema piisavad seda korraga kasutavate inimeste tõenäolist arvu arvestades.

                     51.

                     Laevadel, mille loodsirgete vaheline pikkus on 15 meetrit ja rohkem, peab kogu aeg olema kalurite käsutuses piisava mahutavusega külmkapp ning seadmed kuumade ja külmade jookide valmistamiseks.

               VANNID VÕI DUŠID, TUALETID JA VALAMUD

                     52.

                     Kõikide pardal olevate inimeste jaoks peavad olema laeva tegevusalale vastavad sanitaarsõlmed, kus on vastavalt vajadusele tualetid, valamud ja vannid või dušid. Need ruumid peavad vastama tervishoiu ja hügieeni miinimumnõuetele ning mõistlikele kvaliteedinõuetele.

                     53.

                     Sanitaarsõlmed peavad olema sellised, et välistatakse muude ruumide saastumine. Sanitaarsõlmed peavad võimaldama mõistlikku privaatsust.

                     54.

                     Kõikidel kaluritel ja teistel pardal viibivatel inimestel peab olema võimalus kasutada nõuetekohase hügieeni nimel piisavas koguses kuuma ja külma magevett. Pädev asutus võib pärast konsulteerimist määrata kindlaks vee miinimumkoguse.

                     55.

                     Sanitaarsõlmede olemasolu korral peavad need olema varustatud välisõhuga ventilatsiooniga, mis on eluruumide muudest osadest eraldi.

                     56.

                     Kõik sanitaarsõlmede pinnad peavad olema lihtsalt ja tõhusalt puhastatavad. Põrandatel peab olema libisemisvastane kate.

                     57.

                     24 meetri pikkustel ja pikematel laevadel peab olema kõikide kalurite jaoks, kelle kasutuses ei ole sanitaarsõlmedega ruumid, vähemalt üks vann või dušš või mõlemad, üks tualett ja üks valamu maksimaalselt nelja inimese kohta.

               PESUPESEMISRUUMID

                     58.

                     Laevas peab vajaduse korral olema võimalus rõivaste pesemiseks ja kuivatamiseks laeva tegevusala arvestades, kui sõnaselgelt ei ole sätestatud teisiti.

                     59.

                     24 meetri pikkustel ja pikematel laevadel peavad olema piisavad võimalused rõivaste pesemiseks, kuivatamiseks ja triikimiseks.

                     60.

                     45 meetri pikkustel ja pikematel laevadel peavad olema piisavad võimalused rõivaste pesemiseks, kuivatamiseks ja triikimiseks magamisruumidest, messidest ja tualettidest eraldi asuvas ruumis, mis on piisava ventilatsiooni ja küttega ning varustatud pesunööride või muude vahenditega rõivaste kuivatamiseks.

               RUUMID HAIGETELE JA VIGASTATUD KALURITELE

                     61.

                     Lisaks direktiivis 92/29/EMÜ sätestatud nõuetele eraldatakse vajaduse korral haigestunud või vigastatud kalurile kajut.

                     62.

                     Direktiivi 92/29/EMÜ artikli 2 lõikes 3 sätestatud nõuete asemel kehtib järgmine: laevadel, mis on üle 500 brutoregistertonni ja millel on vähemalt 15 töötajat ning mille reis kestab kauem kui kolm päeva, ja 45 meetri pikkustel ja pikematel kalalaevadel, olenemata laevapere suurusest ja reisi kestusest, peab olema laevalaatsaret, kus saab osutada meditsiiniteenuseid. See ruum peab olema nõuetekohaselt sisustatud ja seda tuleb hoida puhtana.

               MUUD RAJATISED

                     63.

                     Tormivarustuse ja muude isikukaitsevahendite ülesriputamise koht peab paiknema väljaspool magamisruume, kuid nende suhtes sobivalt.

               MAGAMISVARUSTUS, MESSINÕUD JA MUUD ESEMED

                     64.

                     Kõikidele pardal viibivatele kaluritele tuleb anda sobivad söögiriistad, magamisvarustus ja muu pesu. Pesu kulu saab tegevuskuluna siiski hüvitada, kui see on sätestatud kollektiivlepingus või kaluri töölepingus.

               PUHKEVÕIMALUSED

                     65.

                     24 meetri pikkustel ja pikematel laevadel peavad kõikidel pardal viibivatel kaluritel olema asjakohased puhkevõimalused, mugavused ja teenused. Vajaduse korral võib puhketegevusteks kasutada messi.

               SIDEVAHENDID

                     66.

                     Kõikidele pardal viibivatele kaluritele tagatakse põhjendatud ja teostatavas ulatuses juurdepääs sidevahenditele mõistliku tasu eest, mis ei ületa kalalaevareederi kogukulu sellele.

               KAMBÜÜS JA TOIDU HOIDMISE RUUMID

                     67.

                     Pardal peavad olema toidu valmistamise seadmed. Kui sõnaselgelt ei ole sätestatud teisiti, paigaldatakse need seadmed eraldi kambüüsi, kui see on teostatav.

                     68.

                     Kambüüs või eraldi kambüüsi puudumisel toiduvalmistamisala peavad olema selleks piisava suurusega, hästi valgustatud ja ventileeritud ning nõuetekohaselt varustatud ja korras hoitud.

                     69.

                     24 meetri pikkustel ja pikematel laevadel peab olema eraldi kambüüs.

                     70.

                     Kambüüsis toidu valmistamiseks kasutatavaid gaasilise butaani või propaani mahuteid tuleb hoida avatud tekil varjualuses, mis on mõeldud nende kaitseks väliste kuumusallikate ja välismõjude eest.

                     71.

                     Toiduvarude jaoks peab olema piisava mahutavusega sobiv koht, mida saab hoida kuiva, jaheda ja hästi ventileerituna, et vältida varude riknemist, ning kui sõnaselgelt ei ole sätestatud teisiti, võimaluse korral külmikud või muu madala temperatuuriga hoiukoht.

                     72.

                     Laevadel, mille loodsirgete vaheline pikkus on 15 meetrit ja rohkem, kasutatakse toiduvarude hoiuruumi ja külmikut ning muud madala temperatuuriga hoiukohta.

               TOIT JA JOOGIVESI

                     73.

                     Toitu ja joogivett peab olema piisavalt, arvestades kalurite arvu ning reisi kestust ja laadi. Lisaks peavad nende toiteväärtus, kvaliteet, kogus ja vaheldusrikkus olema piisavad, arvestades ka kalurite toiduga seotud usuliste vajaduste ja kultuuritavadega.

                     74.

                     Pädev asutus võib kehtestada miinimumnõuded pardal veetava toidu ja vee koguse kohta.

               PUHTAD JA ELAMISKÕLBLIKUD TINGIMUSED

                     75.

                     Eluruumid tuleb hoida puhta ja elamiskõlblikuna ning neis ei tohi hoida kaupu ega varusid, mis ei ole nende asukate isiklikud esemed ega ole vajalikud ohutuse või päästetööde jaoks.

                     76.

                     Kambüüs ja toidu hoidmise ruumid tuleb hoida puhtana.

                     77.

                     Jäätmeid tuleb hoida kinnistes, korralikult suletud mahutites ning need tuleb eemaldada vastavalt vajadusele toidu käitlemise aladelt.

               KONTROLL KIPRI POOLT VÕI KIPRI KORRALDUSEL

                     78.

                                 a)

                                 24 meetri pikkuste ja pikemate laevade puhul nõuab pädev asutus sagedaste kontrollide teostamist kipri poolt või tema korraldusel, tagamaks et:

                                             i)

                                             eluruumid on puhtad, elamiskõlblikud ja ohutud ning neid hoitakse heas korras;

                                             ii)

                                             toidu- ja veevarud on piisavad ning

                                             iii)

                                             kambüüsi ja toidu hoidmise ruumid ning seadmed on puhtad ja nõuetekohases korras;

                                 b)

                                 selliste kontrollide tulemused ja avastatud puuduste kõrvaldamiseks võetud meetmed dokumenteeritakse ja on kontrollimiseks kättesaadavad.

               ERANDID

                     79.

                     Pädev asutus võib pärast konsulteerimist lubada teha erandeid käesolevast lisast, et võtta diskrimineerimata arvesse erinevaid ja omanäolisi usulisi või ühiskondlikke tavasid järgivate kalurite huve, tingimusel et sellised erandid ei muuda üldisi tingimusi halvemaks, kui need tuleneksid lisa nõuete kohaldamisest.