title: Komisjoni direktiiv 2007/12/EÜ, 26. veebruar 2007 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 90/642/EMÜ teatavaid lisasid seoses penkonasooli, benomüüli ja karbendasiimi jääkide piirnormidega (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               27.2.2007

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 59/75

      KOMISJONI DIREKTIIV 2007/12/EÜ,
   26. veebruar 2007,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 90/642/EMÜ teatavaid lisasid seoses penkonasooli, benomüüli ja karbendasiimi jääkide piirnormidega
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiivi 90/642/EMÜ teatavates taimset päritolu saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (1) eriti selle artiklit 7,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (2) eriti selle artikli 4 lõike 1 punkti f,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt direktiivile 91/414/EMÜ vastutavad teatavate põllukultuuride puhul kasutatavate taimekaitsevahendite kasutusloa andmise eest liikmesriigid. Selliste kasutuslubade aluseks peab olema inimeste ja loomade tervist ning keskkonda mõjutavate tegurite hinnang. Hinnangu andmisel tuleb arvesse võtta kasutajate ja kõrvalseisjate kokkupuuteid ja mõju maismaa-, vee- ja õhukeskkonnale, samuti töödeldud põllukultuurides sisalduvate jääkainete tarbimise mõju inimestele ja loomadele.

               (2)

               Jääkide piirnormid kajastavad tegeliku taimekaitse saavutamiseks vajalikku pestitsiidide miinimumkogust, mida kasutatakse selliselt, et jääkaine kogus on võimalikult väike ja toksikoloogiliselt vastuvõetav, eelkõige hinnangulist toidu kaudu omastamist arvesse võttes.

               (3)

               Direktiivis 90/642/EMÜ käsitletud pestitsiidide jääkide piirnorme tuleb pidevalt läbi vaadata ja neid võib muuta, arvestades uusi või muutunud kasutusviise. Komisjonile edastati teave niisuguste uute või muutunud kasutusviiside kohta, mille tagajärjel muutusid penkonasooli, benomüüli ja karbendasiimi jääkide piirnormid.

               (4)

               Tarbijate eluaegset kokkupuudet kõnealuste pestitsiididega selliste toiduainete kaudu, mis võivad sisaldada nende pestitsiidide jääke, on hinnatud ja mõõdetud vastavalt ühenduses kasutatavatele menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni avaldatud juhiseid. (3)

               (5)

               Benomüüli ja karbendasiimi puhul, millel on olemas akuutne etalonannus (ARfD), on tarbijate akuutset kokkupuudet nende pestitsiididega toiduainete kaudu, mis võivad sisaldada nende pestitsiidide jääke, hinnatud ja mõõdetud vastavalt Euroopa Ühenduses kasutatavatele menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni avaldatud juhiseid. Taimede teaduskomitee arvamusi, eriti nõuandeid ja soovitusi pestitsiididega töödeldud toiduainete tarbijate kaitse kohta, (4) on arvesse võetud. Toidu kaudu omastamise hindamise põhjal tuleks kõnealuste pestitsiidide jääkide piirnormid kindlaks määrata viisil, mis tagab, et ei ületata akuutset etalonannust. Teiste ainete puhul on kättesaadava teabe hindamine näidanud, et akuutset etalonannust ei nõuta ja seetõttu ei ole lühiajaline hinnang vajalik.

               (6)

               Tsitruseliste benomüüli ja karbendasiimi jääkide uute piirnormide puhul on taotleja esitanud uusi andmeid, mida nõuti 2007. aasta detsembriks. Juba saadud andmed näitavad, et kavandatud jääkide piirnorm on tarbijatele ohutu.

               (7)

               Kui taimekaitsevahendite lubatud kasutamise tagajärjel ei leita toiduaines või selle pinnal märkimisväärselt pestitsiidijääke või kui nende kasutamine ei ole lubatud või kui liikmesriikide poolt lubatud kasutamiseks ei ole esitatud vajalikke andmeid või kui kolmandates riikides kasutamiseks ei ole esitatud asjaomaseid andmeid ning selle tagajärjel leidub ühenduse turul ringlusse lastavates toiduainetes või nende pinnal pestitsiidide jääke, määratakse jääkide piirnormid kindlaks vastavalt alumisele määramispiirile.

               (8)

               Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks kõnealuste pestitsiidide uued jääkide piirnormid.

               (9)

               Seepärast tuleks direktiivi 90/642/EMÜ vastavalt muuta.

               (10)

               Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 90/642/EMÜ II lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 27. augustil 2007. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 28. augustist 2007.
   2.   Kui liikmesriigid lõikes 1 osutatud normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   3.   Liikmesriigid teatavad komisjonile vastavalt käesolevale direktiivile kohandatud tähtsamate õigus- ja haldusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 26. veebruar 2007

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/92/EÜ (ELT L 311, 10.11.2006, lk 31).

      (2)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/6/EÜ (ELT L 43, 15.2.2007, lk 13).

      (3)  Juhised pestitsiidijääkide toidu kaudu omandamise hindamiseks (läbi vaadatud), mille on koostanud GEMS/Food Programme koostöös pestitsiidijääkide Codex komiteega, avaldanud Maailma Terviseorganisatsioon 1997. aastal (WHO/FSF/FOS/97.7).

      (4)  Arvamus nõukogu direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisade muutmisega seotud küsimuste kohta (taimede teaduskomitee avaldatud arvamus, 14. juuli 1998). Arvamus seoses erinevate pestitsiidijääkidega puu- ja köögiviljades (taimede teaduskomitee avaldatud arvamus, 14. juuli 1998) http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scp/outcome_ppp_en.html

      LISA
      Direktiivi 90/642/EMÜ II lisa A osas asendatakse veerud penkonasooli, benomüüli ja karbendasiimi kohta järgmisega:

                     Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

                     Tooterühmad ja üksiktooted, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme

                     Penkonasool

                     Benomüüli ja karbendasiimi summa, väljendatud karbendasiimina

               “1.   Puuviljad, värsked, kuivatatud või kuumtöötlemata, säilitatud külmutatuna, suhkrulisandita; pähklid

                                 i)

                                 TSITRUSVILJAD

                     0,05 (1)

                     0,5 (2)

                     Greibid

                     Sidrunid

                     Laimid

                     Mandariinid (sh klementiinid ja samalaadsed hübriidid)

                     Apelsinid

                     Pomelod

                     Muu

                                 ii)

                                 PÄHKLID (koortega või ilma)

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                     Mandlid

                     Brasiilia pähklid

                     Kašupähklid

                     Kastanid

                     Kookospähklid

                     Sarapuupähklid

                     Makadaamiapähklid

                     Pekanipähklid

                     Piiniapähklid

                     Pistaatsiapähklid

                     Kreeka pähklid

                     Muud

                                 iii)

                                 ÕUNVILJAD

                     0,2

                     0,2

                     Õunad

                     Pirnid

                     Küdooniad

                     Muud

                                 iv)

                                 LUUVILJAD

                     Aprikoosid

                     0,1

                     0,2

                     Kirsid

                     0,5

                     Virsikud (sh nektariinid ja samalaadsed hübriidid)

                     0,1

                     0,2

                     Ploomid

                     0,5

                     Muud

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                                 v)

                                 MARJAD JA VÄIKESED PUUVILJAD

                                 a)

                                 Laua- ja veiniviinamarjad

                     0,2

                     Lauaviinamarjad

                     0,3

                     Veiniviinamarjad

                     0,5

                                 b)

                                 Maasikad (välja arvatud metsmaasikad)

                     0,5

                     0,1 (1)

                                 c)

                                 Koguviljad (välja arvatud metsamarjad)

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                     Murakad

                     Põldmurakad

                     Logani murakad

                     Vaarikad

                     Muud

                                 d)

                                 Muud väikesed puuviljad ja marjad (v.a metsamarjad)

                     0,1 (1)

                     Mustikad

                     Jõhvikad

                     Sõstrad (punased, mustad ja valged)

                     0,5

                     Karusmarjad

                     Muud

                     0,05 (1)

                                 e)

                                 Looduses kasvavad marjad ja viljad

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                                 vi)

                                 MUUD

                     0,05 (1)

                     Avokaadod

                     Banaanid

                     Datlid

                     Viigimarjad

                     Kiivid

                     Kääbusapelsinid

                     Hiina litšipuu viljad

                     Mangod

                     Oliivid (lauaoliivid)

                     Oliivid (õli ekstraheerimiseks)

                     Papaiad

                     0,2

                     Purpur-kannatuslille viljad (granadillid)

                     Ananassid

                     Granaatõunad

                     Muud

                     0,1 (1)

               2.   Köögiviljad, värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatud

                                 i)

                                 JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILJAD

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                     Söögipeet

                     Porgand

                     Kassaava

                     Juurseller

                     Mädarõigas

                     Maapirn

                     Pastinaak

                     Juurpetersell

                     Redis

                     Aed-piimjuur

                     Maguskartul

                     Kaalikas

                     Naeris

                     Jamss

                     Muud

                                 ii)

                                 SIBUL KÖÖGIVILJAD

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                     Küüslauk

                     Harilik sibul

                     Pesasibul

                     Talisibul

                     Muud

                                 iii)

                                 VILIKÖÖGIVILJAD

                                 a)

                                 Maavitsalised

                     Tomatid

                     0,1

                     0,5

                     Paprikad

                     0,2

                     Baklažaanid

                     0,1

                     0,5

                     Söödav muskushibisk

                     2

                     Muud

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                                 b)

                                 Kõrvitsalised – söödava koorega

                     0,1

                     0,1 (1)

                     Kurgid

                     Kornišonid

                     Kabatšokid

                     Muud

                                 c)

                                 Kõrvitsalised – mittesöödava koorega

                     0,1

                     0,1 (1)

                     Melonid

                     Patisson

                     Arbuusid

                     Muud

                                 d)

                                 Suhkrumais

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                                 iv)

                                 KAPSAS KÖÖGIVILJAD

                     0,05 (1)

                                 a)

                                 Õisik-kapsad

                     0,1 (1)

                     Spargelkapsas (sh asparkapsas)

                     Lillkapsas

                     Muud

                                 b)

                                 Peakapsad

                     Rooskapsas

                     0,5

                     Peakapsas

                     Muud

                     0,1 (1)

                                 c)

                                 Lehtkapsad

                     0,1 (1)

                     Hiina kapsas

                     Lehtkapsas

                     Muud

                                 d)

                                 Nuikapsas

                     0,1 (1)

                                 v)

                                 LEHT KÖÖGIVILJAD JA VÄRSKED MAITSETAIMED

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                                 a)

                                 Salat jms

                     Salatkress

                     Põldkännak

                     Aedsalat

                     Eskariool (sile endiiviasigur)

                     Põld-võõrkapsas (ruccola salat)

                     Kapsalehed ja -leherootsud

                     Muud

                                 b)

                                 Spinat jms

                     Aedspinat

                     Lehtpeet (mangold)

                     Muud

                                 c)

                                 Ürt-allikkerss

                                 d)

                                 Harilik sigur

                                 e)

                                 Maitsetaimed

                     Aed-harakputk

                     Murulauk

                     Petersell

                     Lehtseller

                     Muud

                                 vi)

                                 KAUNVILJAD (värsked)

                     0,05 (1)

                     Oad (kaunadega)

                     0,2

                     Oad (kaunadeta)

                     Herned (kaunadega)

                     0,2

                     Herned (kaunadeta)

                     Muud

                     0,1 (1)

                                 vii)

                                 VARS KÖÖGIVILJAD (värsked)

                     0,1 (1)

                     Spargel

                     Hispaania artišokk

                     Seller

                     Apteegitill

                     Artišokk

                     0,2

                     Porrulauk

                     Rabarber

                     Muud

                     0,05 (1)

                                 viii)

                                 SEENED

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                                 a)

                                 Kultuurseened

                                 b)

                                 Looduses kasvavad seened

                                 3.

                                 Kaunviljad

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                     Oad

                     Läätsed

                     Herned

                     Lupiinid

                     Muud

                                 4.

                                 Õliseemned

                     0,05 (1)

                     Linaseemned

                     Maapähklid

                     Mooniseemned

                     Seesamiseemned

                     Päevalilleseemned

                     Rapsiseemned

                     Sojaoad

                     0,2

                     Sinepiseemned

                     Puuvillaseemned

                     Kanepiseemned

                     Muud

                     0,1 (1)

                                 5.

                                 Kartulid

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                     Varajane kartul

                     Säilituskartul

                                 6.

                                 Tee (kuivatatud lehed ja varred, fermenteeritud või muul viisil töödeldud, Camellia sinensis)

                     0,1 (1)

                     0,1 (1)

                                 7.

                                 Humalad (kuivatatud), sealhulgas humalakäbi graanulid ja kontsentreerimata pulber

                     0,5

                     0,1 (1)

         (1)  Väljendab alumist määramispiiri.

         (2)  Näitab, et jääkide piirnorm on kehtestatud ajutiselt 31. detsembrini 2007, kuni taotleja on andmed esitanud. Kui kõnealuseid andmeid ei ole selleks tähtajaks saadud, tunnistatakse jääkide piirnorm direktiivi või määrusega kehtetuks.”


title: Komisjoni direktiiv (EL) 2015/1480, 28. august 2015, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2004/107/EÜ ja 2008/50/EÜ mitut lisa, milles on sätestatud välisõhu kvaliteedi hindamisega seotud standardmeetodeid, andmete valideerimist ja proovivõtukohtade paiknemist käsitlevad eeskirjad (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               29.8.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 226/4

         KOMISJONI DIREKTIIV (EL) 2015/1480,
   28. august 2015,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2004/107/EÜ ja 2008/50/EÜ mitut lisa, milles on sätestatud välisõhu kvaliteedi hindamisega seotud standardmeetodeid, andmete valideerimist ja proovivõtukohtade paiknemist käsitlevad eeskirjad
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/107/EÜ arseeni, kaadmiumi, elavhõbeda, nikli ja polütsükliliste aromaatsete süsivesinike sisalduse kohta välisõhus, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 15,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiivi 2008/50/EÜ välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta, (2) eriti selle artikli 28 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt direktiivi 2004/107/EÜ (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 219/2009 (3)) artikli 4 lõikele 15 on komisjonil õigus muuta teatavaid IV ja V lisa sätteid.

               (2)

               Direktiivi 2004/107/EÜ IV lisas on sätestatud andmekvaliteedi normid, mida on suurema selguse huvides vaja ajakohastada.

               (3)

               Direktiivi 2004/107/EÜ V lisas on sätestatud standardmeetodid kontsentratsioonide hindamiseks ning neid meetodeid tuleks ajakohastada, et võtta arvesse asjaomaste normide arengut.

               (4)

               Vastavalt direktiivi 2008/50/EÜ artikli 28 lõikele 1 on komisjonil õigus muuta teatavaid I, III, VI ja IX lisa sätteid.

               (5)

               Direktiivi 2008/50/EÜ I lisa C jaos on sätestatud välisõhukvaliteedi hindamise kvaliteedi tagamise kriteeriumid, mida tuleks täpsustada ja täiendada, võttes arvesse Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse korraldatud kvaliteeditagamise programme ning kohustust vaadata läbi kvaliteedikontrolli süsteem seireseadmete pideva täpsuse tagamiseks.

               (6)

               Direktiivi 2008/50/EÜ III lisa C ja D jaos on sätestatud proovivõtukohtade valimise kriteeriumid, mida tuleb direktiivi rakendamisel saadud kogemuste põhjal täpsustada ja täiendada.

               (7)

               Direktiivi 2008/50/EÜ VI lisa A jaos on sätestatud teatavate saasteainete kontsentratsiooni mõõtmise standardmeetod, mida tuleb kohandada, võttes arvesse kõnealuse direktiivi rakendamisel saadud kogemusi ning kõige uuemaid tahkete osakeste proovide võtmist ja mõõtmist käsitlevaid norme.

               (8)

               Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (4) on liikmesriigid kohustunud põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele selgitava dokumendi või mitu sellist dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel.

               (9)

               Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas välisõhu kvaliteedi komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2004/107/EÜ IV ja V lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi I lisale.
   Artikkel 2
   Direktiivi 2008/50/EÜ I, III, VI ja IX lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi II lisale.
   Artikkel 3
   Käesoleva direktiivi sätteid tuleks lugeda koostoimes Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 765/2008, (5) millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega, eelkõige seoses vastavushindamisasutuste akrediteerimisega, ning ei sätestata ühtegi erandit eespool nimetatud määrusest.
   Artikkel 4
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2016. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti komisjonile.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste õigus- ja haldusnormide teksti.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 6
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 28. august 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 23, 26.1.2005, lk 3.

      (2)  ELT L 152, 11.6.2008, lk 1.

      (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 219/2009, 11. märts 2009, millega kohandatakse teatavaid asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaseid õigusakte otsusega 1999/468/EÜ kontrolliga regulatiivmenetluse osas – Kontrolliga regulatiivmenetlusega kohandamine – 2. osa (ELT L 87, 31.3.2009, lk 109).

      (4)  ELT C 369, 17.12.2011, lk 14.

      (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 765/2008, 9. juuli 2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 339/93 (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30).

      I LISA
      Direktiivi 2004/107/EÜ muudetakse järgmiselt.

                  1)

                  IV lisa I jagu muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              tabel asendatakse järgmisega:

                                          „Benso(a)püreen

                                          Arseen, kaadmium ja nikkel

                                          Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud, välja arvatud benso(a)püreen, summaarne gaasiline elavhõbe

                                          Sadestumine kokku

                                                      —

                                                      Mõõtemääramatus

                                          Statsionaarsed ja indikaatormõõtmised

                                          50 %

                                          40 %

                                          50 %

                                          70 %

                                          Modelleerimine

                                          60 %

                                          60 %

                                          60 %

                                          60 %

                                                      —

                                                      Minimaalne andmete registreerimise määr

                                          90 %

                                          90 %

                                          90 %

                                          90 %

                                                      —

                                                      Minimaalne vaatlusaja määr

                                          Statsionaarsed mõõtmised (1)

                                          33 %

                                          50 %

                                          Indikaatormõõtmised (1)
                                              (2)

                                          14 %

                                          14 %

                                          14 %

                                          33 %

                              b)

                              kolmandast lõigust jäetakse välja järgmine lause:
                              „24-tunnine proovivõtutsükkel on samuti soovitatav arseeni, kaadmiumi ja nikli kontsentratsioonide mõõtmisel.”

                              c)

                              kolmanda lõigu järele lisatakse järgmine lause:
                              „Üksikproove käsitlevaid eelmise lõigu sätteid kohaldatakse ka arseeni, kaadmiumi, nikli ja summaarse gaasilise elavhõbeda suhtes. Lisaks on täiendava analüüsi tarbeks lubatud võtta PM10-filtritest osaproove metallide määramiseks, kui tõendatakse, et osaproov on esindav ja avastamistundlikkus ei ole võrreldes asjaomaste andmekvaliteedi normidega vähenenud. Igapäevase proovivõtu asemel võib PM10-osakeste metallisisalduse proove võtta kord nädalas, kui see ei kahjusta andmekogumist.”;

                  2)

                  V lisa I–IV jagu asendatakse järgmisega:
                  „I.   Välisõhu arseeni-, kaadmiumi- ja niklisisalduse määramiseks proovide võtmise ja analüüsimise standardmeetod

                  Välisõhu arseeni-, kaadmiumi- ja niklisisalduse määramiseks proovide võtmise standardmeetodit on kirjeldatud standardis EN12341:2014. Välisõhu arseeni-, kaadmiumi- ja niklisisalduse mõõtmise standardmeetod on dokumendis EN14902:2005 „Ambient air quality – Standard method for the measurement of Pb, Cd, As and Ni in the PM10 fraction of suspended particulate matter” kirjeldatud meetod.
                  Liikmesriik võib samuti kasutada mis tahes muud meetodit, mille kohta ta suudab näidata, et see annab eespool nimetatud meetodiga samaväärse tulemuse.
                  II.   Välisõhu polütsükliliste aromaatsete süsivesinike sisalduse määramiseks proovide võtmise ja analüüsimise standardmeetod

                  Välisõhu polütsükliliste aromaatsete süsivesinike sisalduse määramiseks proovide võtmise standardmeetod on esitatud standardis EN 12341:2014. Välisõhus benso(a)püreeni kontsentratsiooni mõõtmise standardmeetod on dokumendis EN 15549:2008 „Air quality – Standard method for the measurement of concentration of benzo[a]pyrene in ambient air” kirjeldatud meetod. Kui artikli 4 lõikes 8 osutatud muude polütsükliliste aromaatsete süsivesinike analüüsimiseks puudub CENi standardmeetod, on liikmesriikidel lubatud kasutada riiklikke standardmeetodeid või ISO meetodeid, näiteks ISO standardit 12884.
                  Liikmesriik võib samuti kasutada mis tahes muud meetodit, mille kohta ta suudab näidata, et see annab eespool nimetatud meetodiga samaväärse tulemuse.
                  III.   Välisõhu elavhõbedasisalduse määramiseks proovide võtmise ja analüüsimise standardmeetod

                  Välisõhus summaarse gaasilise elavhõbeda kontsentratsiooni mõõtmise standardmeetod on dokumendis EN 15852:2010 „Ambient air quality – Standard method for the determination of total gaseous mercury” kirjeldatud meetod.
                  Liikmesriik võib samuti kasutada mis tahes muud meetodit, mille kohta ta suudab näidata, et see annab eespool nimetatud meetodiga samaväärse tulemuse.
                  IV.   Arseeni, kaadmiumi, elavhõbeda, nikli ja polütsükliliste aromaatsete süsivesinike sadestumise proovide võtmise ja analüüsimise standardmeetod

                  Arseeni, kaadmiumi ja nikli sadestumise määramise standardmeetod on dokumendis EN 15841:2009 „Ambient air quality – Standard method for determination of arsenic, cadmium, lead and nickel in atmospheric deposition” kirjeldatud meetod.
                  Elavhõbeda sadestumise määramise standardmeetod on dokumendis EN 15853:2010 „Ambient air quality – Standard method for determination of mercury deposition” kirjeldatud meetod.
                  Benso(a)püreeni ja muude artikli 4 lõikes 8 osutatud polütsükliliste süsivesinike sadestumise määramise standardmeetod on dokumendis EN 15980:2011 „Air quality. Determination of the deposition of benz[a]anthracene, benzo[b]fluoranthene, benzo[j]fluoranthene, benzo[k]fluoranthene, benzo[a]pyrene, dibenz[a,h]anthracene and indeno[1,2,3-cd]pyrene” kirjeldatud meetod.”

         (1)  Jaotatud kogu aasta peale, et tulemus esindaks eri ilmaolusid ja inimtegevust.

         (2)  Indikaatormõõtmised on mõõtmised, mida teostatakse harvemini, kuid mis muus osas vastavad andmekvaliteedi normidele.”;

      II LISA
      Direktiivi 2008/50/EÜ muudetakse järgmiselt.

                  1)

                  I lisa C jagu asendatakse järgmisega:
                  „C.   Välisõhukvaliteedi hindamise kvaliteedi tagamine. Andmete valideerimine

                              1.

                              Mõõtmiste korrektsuse tagamiseks ja A jaos esitatud kvaliteedieesmärkide saavutamiseks peavad asjaomased artikli 3 kohaselt määratud pädevad asutused ja organid tagama järgmise:

                                          i)

                                          kõik artiklite 6 ja 9 alusel välisõhu kvaliteedi hindamiseks tehtud mõõtmised on jälgitavad vastavalt katse- ja mõõtelaborite ühtlustatud standardis esitatud nõuetele;

                                          ii)

                                          üksikutes mõõtmisjaamades ja nende võrke haldavates asutustes on sisse seatud kvaliteeditagamise ja -kontrolli süsteem, millega nähakse ette korralised hooldustööd mõõteseadmete pideva täpsuse tagamiseks. Asjaomane riiklik referentlabor vaatab kvaliteedisüsteemi vajaduse korral ja vähemalt kord iga viie aasta tagant üle;

                                          iii)

                                          andmete kogumise ja esitamise kohta on sisse seatud kvaliteeditagamise ja -kontrolli süsteem ja et selle ülesande saanud asutused osalevad aktiivselt sellekohastes liidu kvaliteeditagamise programmides;

                                          iv)

                                          artikli 3 kohaselt määratud pädev asutus või asjaomane organ on nimetanud riiklikud referentlaborid ning need on VI lisas osutatud standardmeetodite suhtes akrediteeritud vähemalt selliste saasteainetega seoses, mille kontsentratsioonid ületavad alumist hindamispiiri; kõnealused laborid on nimetatud vastavalt asjakohasele katse- ja mõõtelaborite harmoneeritud standardile, mille viitenumber on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas vastavalt määruse (EÜ) nr 765/2008 (millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded) artikli 2 punktile 9. Need laborid vastutavad ka Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt kogu ELis korraldatavate kvaliteeditagamise programmide koordineerimise eest oma liikmesriigi territooriumil ja nad koordineerivad oma riigi tasandil ka standardmeetodite sobivat kasutamist ja muude meetodite samaväärsuse tõendamist. Riigi tasandil võrdluskatseid korraldavad riiklikud referentlaborid peaksid samuti olema akrediteeritud vastavalt asjakohasele pädevuskontrolli ühtlustatud standardile;

                                          v)

                                          riiklikud referentlaborid võtavad vähemalt iga kolme aasta tagant osa Teadusuuringute Ühiskeskuse poolt kogu ELis korraldatavatest kvaliteeditagamise programmidest. Kui selline osalemine ei anna rahuldavaid tulemusi, peaks riiklik labor tõendama järgmisel võrdluskatsel, et on võtnud piisavad heastamismeetmed, ning esitama nende kohta aruande Teadusuuringute Ühiskeskusele;

                                          vi)

                                          riiklikud referentlaborid toetavad komisjoni loodud riiklike referentlaborite Euroopa võrgustiku tööd.

                              2.

                              Kõik artikli 27 kohaselt edastatud andmed loetakse valideerituks, välja arvatud juhul, kui neile on lisatud märge nende ajutisuse kohta.”

                  2)

                  III lisa muudetakse järgmiselt.

                              a)

                              C jagu muudetakse järgmiselt:

                                          i)

                                          esimese lõigu esimene ja teine taane asendatakse järgmisega:

                                                      „—

                                                      proovivõtuotsiku lähedal ei tohi vähemalt 270 kaarekraadi või hoonerivi joonel olevate proovivõtukohtade puhul 180 kaarekraadi ulatuses olla kohalikku õhuvoolu mõjutavaid takistusi (tavaliselt peab proovivõtuvahend olema hoonetest, rõdudest, puudest ja muudest takistustest mõne meetri kaugusel ja vähemalt 0,5 m kaugusel lähimast hoonest, kui proovivõtukoht on ette nähtud õhukvaliteedi määramiseks hoonerivi joonel);

                                                      —

                                                      üldiselt on proovivõtuotsiku kõrgus maapinnast 1,5 (hingamistsoon) kuni 4 meetrit. Proovivõtmine kõrgemalt võib samuti osutuda vajalikuks, kui proovivõtukoht esindab suurt ala, ning kõik erandid tuleks täielikult dokumenteerida.”;

                                          ii)

                                          esimese lõigu viies taane asendatakse järgmisega:

                                                      „—

                                                      kõigi saasteainete mõõtmisel tuleb järgida, et liiklusega seotud proovivõtturid asuvad vähemalt 25 m kaugusel suurematest ristmikest ja mitte kaugemal kui 10 m sõidutee servast. „Suure ristmikuna” käsitatakse siinkohal ristmikku, kus liiklusvoog katkeb ja heitetase on võrreldes maanteega erinev (peatumise ja kiirendamise tõttu).”;

                                          iii)

                                          lisatakse järgmine lõik:
                                          „Kõik kõrvalekalded käesolevas jaos loetletud kriteeriumidest tuleb täielikult dokumenteerida D jaos kirjeldatud korras.”;

                              b)

                              D jagu asendatakse järgmisega:
                              „D.   Koha valiku dokumenteerimine ja kontrollimine

                              Õhukvaliteedi hindamise eest vastutavad pädevad asutused dokumenteerivad täielikult kõikide piirkondade ja linnastute puhul kohavaliku korra ja registreerivad teabe, et toetada võrgustiku kavandamist ja kõigi seirekohtade asukoha valikut. Dokumendid hõlmavad seirekohtade ümbrusest eri ilmakaarte suunas võetud fotosid ja üksikasjalikke kaarte. Kui piirkonna või linnastu piires kasutatakse täiendavaid meetodeid, peavad dokumendid sisaldama kõnealuste meetodite üksikasju ja teavet artikli 7 lõikes 3 sätestatud kriteeriumidele vastavuse kohta. Vajaduse korral dokumendid ajakohastatakse ja vaadatakse läbi vähemalt iga viie aasta järel, et tagada valikukriteeriumide, võrgustiku ülesehituse ja seirekohtade paikapidavus ja optimaalsus aja jooksul. Dokumendid esitatakse komisjonile kolme kuu jooksul pärast sellekohase taotluse saamist.”;

                  3)

                  VI lisa muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              A jagu asendatakse järgmisega:
                              „A.   Standardmeetodid vääveldioksiidi, lämmastikdioksiidi ja lämmastikoksiidide, tahkete osakeste (PM10 ja PM2,5), plii, benseeni, süsinikmonooksiidi ja osooni kontsentratsiooni mõõtmiseks

                              1.   Vääveldioksiidi kontsentratsiooni mõõtmise standardmeetod

                              Vääveldioksiidi kontsentratsiooni mõõtmise standardmeetod on dokumendis EN 14212:2012 „Ambient air – Standard method for the measurement of the concentration of sulphur dioxide by ultraviolet fluorescence” kirjeldatud meetod.
                              2.   Lämmastikdioksiidi ja lämmastikoksiidide kontsentratsiooni mõõtmise standardmeetod

                              Lämmastikdioksiidi ja lämmastikoksiidide kontsentratsiooni mõõtmise standardmeetod on dokumendis EN 14211:2012 „Ambient air – Standard method for the measurement of the concentration of nitrogen dioxide and nitrogen monoxide by chemiluminescence” kirjeldatud meetod.
                              3.   Plii proovide võtmise ja kontsentratsiooni mõõtmise standardmeetod ei ole muutunud.

                              4.   PM10-osakeste proovide võtmise ja kontsentratsiooni mõõtmise standardmeetod

                              PM10-osakeste proovide võtmise ja kontsentratsiooni mõõtmise standardmeetod on dokumendis EN 12341:2014 „Ambient Air – standard gravimetric measurement method for the determination of the PM10 or PM2,5 mass concentration of suspended particulate matter” kirjeldatud meetod.
                              5.   PM2,5-osakeste proovide võtmise ja kontsentratsiooni mõõtmise standardmeetod

                              PM2,5-osakeste proovide võtmise ja kontsentratsiooni mõõtmise standardmeetod on dokumendis EN 12341:2014 „Ambient Air – standard gravimetric measurement method for the determination of the PM10 or PM2,5 mass concentration of suspended particulate matter” kirjeldatud meetod.
                              6.   Benseeni proovide võtmise ja kontsentratsiooni mõõtmise standardmeetod ei ole muutunud.

                              7.   Süsinikmonooksiidi kontsentratsiooni mõõtmise standardmeetod

                              Süsinikmonooksiidi kontsentratsiooni mõõtmise standardmeetod on dokumendis EN 14626:2012 „Ambient air – Standard method for the measurement of the concentration of carbon monoxide by nondispersive infrared spectroscopy” kirjeldatud meetod.
                              8.   Osooni kontsentratsiooni mõõtmise standardmeetod

                              Osooni kontsentratsiooni mõõtmise standardmeetod on dokumendis EN 14625:2012 „Ambient air – Standard method for the measurement of the concentration of ozone by ultraviolet photometry” kirjeldatud meetod.”;

                              b)

                              D jagu jäetakse välja;

                              c)

                              E jagu asendatakse järgmisega:

                                          „E.

                                          Selleks, et tõendada seadmete vastavust käesoleva lisa A jaos loetletud standardmeetodite tehnilistele nõuetele, tunnustavad artikli 3 kohaselt määratud pädevad asutused ja organid teises liikmesriigis väljastatud katsearuandeid, tingimusel et katselaborid on akrediteeritud vastavalt asjakohasele katse- ja mõõtmislaborite harmoneeritud standardile.
                                          Üksikasjalikud katsearuanded ja kõik katsetulemused peavad olema kättesaadaval teistele pädevatele asutustele või nende määratud organitele. Katsearuanded peavad tõendama, et seade vastab kõigile tehnilistele nõuetele, sealhulgas juhul, kui teatavad keskkonna- ja asukohaga seotud tingimused on iseloomulikud konkreetsele liikmesriigile ning on erinevad tingimustest, mille jaoks seadet on juba katsetatud ning tüübikinnitus saadud teises liikmesriigis;”

                  4)

                  IX lisa A jagu asendatakse järgmisega:
                  „A.   Osooni kontsentratsiooni statsionaarsete mõõtmiste proovivõtukohtade väikseim arv

                  Pidevate statsionaarsete mõõtmiste proovivõtukohtade väikseim arv, et hinnata sihtväärtuste ja pikaajaliste eesmärkide saavutamist ning teavitamis- ja häiretasemeni jõudmist kohtades, kus pidev mõõtmine on ainus teabeallikas.

                              Rahvaarv (× 1 000)

                              Linnastu (1)

                              Muud piirkonnad (1)

                              Maakeskkonna taustapiirkond

                              < 250

                              1

                              1 jaam 50 000 km2 kohta on keskmine jaamade tihedus riigi kõigi piirkondade jaoks (2)

                              < 500

                              1

                              2

                              < 1 000

                              2

                              2

                              < 1 500

                              3

                              3

                              < 2 000

                              3

                              4

                              < 2 750

                              4

                              5

                              < 3 750

                              5

                              6

                              > 3 750

                              üks täiendav jaam iga kahe miljoni elaniku kohta

                              üks täiendav jaam iga kahe miljoni elaniku kohta

         (1)  Vähemalt üks jaam piirkondades, kus on tõenäoline elanike kokkupuude osooni suurima kontsentratsiooniga. Linnastutes peab vähemalt 50 % jaamadest olema eeslinnapiirkondades.

         (2)  Soovitatavalt üks jaam 25 000 km2 kohta eriilmelisel maastikul.”


title: Komisjoni direktiiv (EL) 2017/774, 3. mai 2017, millega muudetakse mänguasjade ohutust käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ II lisa C liidet seoses mänguasjades kasutatava fenooli piirnormide vastuvõtmisega (EMPs kohaldatav tekst )

text:
               4.5.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 115/47

         KOMISJONI DIREKTIIV (EL) 2017/774,
   3. mai 2017,
   millega muudetakse mänguasjade ohutust käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ II lisa C liidet seoses mänguasjades kasutatava fenooli piirnormide vastuvõtmisega
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiivi 2009/48/EÜ mänguasjade ohutuse kohta, (1) eriti selle artikli 46 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Selleks et tagada laste tõhus kaitse mänguasjades esinevatest keemilistest ainetest tuleneva ohu eest, on direktiiviga 2009/48/EÜ kehtestatud teatavad nõuded seoses keemiliste ainetega, mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (2) alusel liigitatud kantserogeensete, mutageensete või reproduktiivtoksiliste ainete hulka, samuti seoses allergeensete lõhnaainete ja teatavate elementidega. Peale selle antakse direktiiviga 2009/48/EÜ komisjonile õigus võtta vastu selliste kemikaalide piirnormid, mida kasutatakse alla 36 kuu vanustele lastele ette nähtud mänguasjades ja muudes suhu panemiseks mõeldud mänguasjades, et tagada piisav kaitse mänguasjade puhul, millega kokkupuute määr on suur. Sellised piirnormid võetakse vastu nende lisamisega direktiivi 2009/48/EÜ II lisa C liitesse.

               (2)

               Mitme kemikaali puhul on praegu kohaldatavad piirnormid olemasolevate teaduslike tõendite kohaselt liiga suured või puuduvad. Seega tuleks vastu võtta kõnealuste kemikaalide piirnormid, võttes arvesse toidu pakendamisnõudeid ning mänguasjade ja toiduga kokkupuutuvate materjalide vahelisi erinevusi.

               (3)

               Euroopa Komisjon moodustas mänguasjade ohutuse eksperdirühma, et anda komisjonile nõu mänguasjade ohutust käsitlevate seadusandlike ettepanekute ja poliitikaalgatuste ettevalmistamisel. Eksperdirühma kemikaalide allrühma ülesanne on anda sellist nõu keemiliste ainete asjus, mida võidakse kasutada mänguasjades.

               (4)

               Fenooli (CASi number 108–95-2) kasutatakse monomeerina fenoolvaikude saamiseks mänguasjade jaoks ette nähtud vaiksideainega puidu (3) tootmisel. Polümeerides sisalduvate fenoolipõhiste antioksüdantide lagunemine võib samuti põhjustada fenooli esinemist mänguasjades (4). Fenooli on leitud mängukonsoolidest (5) eralduvate ainete hulgas, ühes kuuest lastele ette nähtud testitud telgist ja tunnelist (6) ning pakkekiles, (7) samuti on analüüsitud selle sisaldust vannimänguasjades ja muudes täispuhutavates mänguasjades (8) ning on jõutud järeldusele, et seda esineb polüvinüülkloriidis (9). Peale selle võidakse fenooli kasutada säilitusainena veepõhistes vedelates mänguasjades, näiteks mullide puhumiseks ette nähtud toodetes või veepõhistes vedeltintides (nt viltpliiatsites) (10).

               (5)

               Kemikaalide alarühm võttis fenooli käsitleva arutelu aluseks Euroopa standardid EN 71–9:2005+A1:2007, EN 71–10:2005 ja EN 71–11:2005. Nendes standardites osutatakse fenooli esinemisele mänguasjamaterjalides (EN 71–9:2005+A1:2007) ning nähakse ette konkreetsed meetodid proovi ettevalmistamiseks (EN 71–10:2005) ja mõõtmiste tegemiseks (EN 71–11:2005). Standardis EN 71–11:2005 korratakse ja kirjeldatakse ka standardis EN 71–9:2005+A1:2007 sätestatud fenooli piirnorme mänguasjamaterjalides, nimelt 15 mg/l (migratsiooni piirnorm) monomeerse fenooli puhul ja 10 mg/kg (sisalduse piirnorm) vedelates mänguasjamaterjalides säilitusainena kasutatava fenooli puhul.

               (6)

               Kemikaalide alarühm võttis arvesse ka tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee soovitust, mille kohaselt tuleks kehtiva Euroopa standardiga sätestatud fenooli migratsiooni piirnormi 15 mg/l vähendada vähemalt kaks korda, et saavutada piisavalt suureks peetav kokkupuutemarginaal 100 (11).

               (7)

               Lisaks võttis kemikaalide alarühm arvesse Euroopa Toiduohutusameti toiduga kokkupuutuvate materjalide, ensüümide, lõhna- ja maitseainete ning abiainete teaduskomisjoni arvamust, milles vähendati fenooli lubatavat päevadoosi tasemelt 1,5 mg/kg kehamassi kohta päevas tasemele 0,5 mg/kg kehamassi kohta päevas (12).

               (8)

               Fenool on määruse (EÜ) nr 1272/2008 alusel liigitatud 2. kategooria mutageenseks aineks. Vastavalt direktiivi 2009/48/EÜ II lisa III osa punktile 5 võivad 2. kategooria mutageensed ained, sealhulgas fenool, esineda mänguasjades kontsentratsioonis, mis ei ole suurem kui asjaomast ainet sisaldavate segude liigitamiseks kehtestatud vastav kontsentratsioon, nimelt 1 %, mis on võrdne sisaldusega 10 000 mg/kg (sisalduse piirnorm). Direktiivis 2009/48/EÜ ei ole praegu sätestatud fenooli migratsiooni piirnormi.

               (9)

               Eespool esitatut arvesse võttes soovitas kemikaalide alarühm oma 26. märtsi 2014. aasta ja 18. veebruari 2015. aasta koosolekutel kehtestada mänguasjades polümeersetes materjalides esineva fenooli maksimumsisalduseks 5 mg/l (migratsiooni piirnorm) ja säilitusainena kasutatava fenooli maksimumsisalduseks 10 mg/kg (sisalduse piirnorm), kusjuures 10 mg/kg (sisalduse piirnormi) tähendab de facto kasutamiskeeldu. Analüüsid tuleks teha kooskõlas Euroopa standarditega EN 71–10:2005 ja EN 71–11:2005.

               (10)

               Ehkki on kehtestatud monomeerse fenooli üldine migratsiooni piirnorm, mida kohaldatakse teatavate toiduga kokkupuutuvate materjalide puhul, erinevad selle migratsiooni piirnormi kindlaksmääramise aluseks olevad põhieeldused mänguasjades esineva monomeerse fenooli migratsiooni piirnormi kehtestamise aluseks olevatest põhieeldustest. Fenooli kasutamine säilitusainena ei ole toiduga kokkupuutuvate materjalide puhul reguleeritud.

               (11)

               Eespool esitatut arvesse võttes tuleks direktiivi 2009/48/EÜ II lisa C liidet muuta ning lisada sellesse mänguasjades kasutatava fenooli migratsiooni piirnorm ja sisalduse piirnorm.

               (12)

               Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2009/48/EÜ artikliga 47 asutatud komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2009/48/EÜ II lisa C liitesse lisatakse järgmine kanne:

                  Aine

                  CASi nr

                  Piirnorm

                  „Fenool

                  108–95-2

                  5 mg/l (migratsiooni piirnorm) polümeersetes materjalides vastavalt standardites EN 71–10:2005 ja EN 71–11:2005 sätestatud meetoditele.
                  10 mg/kg (sisalduse piirnorm) säilitusainena vastavalt standardites EN 71–10:2005 ja EN 71–11:2005 sätestatud meetoditele“

   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid ja avaldavad need hiljemalt 4. novembriks 2018. Nad edastavad kõnealuste õigus- ja haldusnormide teksti viivitamata komisjonile.
   Nad kohaldavad neid norme alates 4. novembrist 2018.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, sisaldavad need viidet käesolevale direktiivile või lisatakse neile selline viide nende ametlikul avaldamisel. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 3. mai 2017

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 170, 30.6.2009, lk 1.

      (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

      (3)  E. Edmonds (2013). „Occurrence of Phenol and Formaldehyde in Toys“ (fenooli ja formaldehüüdi esinemine mänguasjades). Euroopa mänguasjatootjate ühenduse Toy Industries of Europe tellitud aruanne, lk 4.

      (4)  Vt joonealune märkus 3, 5 ja 8.

      (5)  Taani keskkonnakaitseamet (2003). Survey of chemical substances in consumer products („Uuring keemiliste ainete esinemise kohta tarbekaupades“). Uuring nr 32–2003. Emission and evaluation of chemical substances from selected electrical and electronic products („Keemiliste ainete eraldumine valitud elektriseadmetest ja elektroonikatoodetest ning nende ainete hindamine“), lk 47. http://eng.mst.dk/media/mst/69115/32.pdf

      (6)  Taani keskkonnakaitseamet (2004). Mapping of Chemical Substances in Consumer Products („Tarbekaupades esinevate keemiliste ainete kaardistamine“) nr 46, 2004. Release of chemical substances from tents and tunnels for children („Keemiliste ainete eraldumine lastele ette nähtud telkidest ja tunnelitest“). http://eng.mst.dk/media/mst/69127/46.pdf

      (7)  Bundesinstitut für Risikobewertung (2009). Limit values for phenol in food-contact articles and toys are to be updated („Toiduga kokkupuutuvates toodetes ja mänguasjades esineva fenooli piirnorme tuleb ajakohastada“). Arvamus nr 038/2009, 18. august 2009. http://www.bfr.bund.de/cm/349/limit_values_for_phenol_in_food_contact_articles_and_toys_are_to_be_updated.pdf

      (8)  Voedsel en Waren Autoriteit (2004). Market Surveillances on Toy Safety („Mänguasjade ohutuse turujärelevalve“). Aruanne nr ND04o063/01. https://www.nvwa.nl/binaries/nvwa/documenten/communicatie/inspectieresultaten/consument/2016m/market-surveillances-on-toy-safety/ND04o063-01_speelgoed.pdf

      (9)  Suortti T (1990). Determination of phenol in poly(vinyl chloride) („Fenooli määramine polü(vinüülkloriidis)“). Journal of Chromatography, 16. mai 1990; 507:417–20. http://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/2380304

      (10)  CEN/TC 52 (2002). Final report of the work of CEN/TC 52/WG 9 – Risk assessment („Riskihindamine“). Leping BC/CEN/97/29.1.1. August 2002 , lk 85.

      (11)  Tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee arvamus dokumendi „CEN's response to the opinion of the CSTEE on the assessment of CEN report on the risk assessment of organic chemicals in toys“ („Euroopa Standardikomitee vastus toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee arvamusele mänguasjades sisalduvate orgaaniliste kemikaalide riskihindamist käsitleva Euroopa Standardikomitee aruande hindamise kohta“) kohta, vastu võetud 29. mail 2007, lk 8–9.

      (12)  Euroopa Toiduohutusamet (EFSA), Scientific Opinion on the toxicological evaluation of phenol, EFSA Journal 2013; 11(4):3189 [44 lk]. http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/3189.htm


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/12/EÜ, 26. veebruar 2001, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32001L0012

Euroopa Liidu Teataja L 075 , 15/03/2001 Lk 0001 - 0025

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/12/EÜ,26. veebruar 2001,millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 71,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]võttes arvesse regioonide komitee arvamust, [3]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras [4] vastavalt lepituskomitees 22. novembril 2000 heakskiidetud ühistekstilening arvestades järgmist:(1) Nõukogu 29. juuli 1991. aasta direktiivi 91/440/EMÜ [5] ühenduse raudteede arendamise kohta tuleks muuta, et võtta arvesse selle rakendamisel saadud kogemusi ja alates selle vastuvõtmisest raudteesektoris toimunud arengut ning tagada kõnealuse direktiivi eesmärkide saavutamine.(2) Tuleb tagada infrastruktuuri õiglased ja mittediskrimineerivad kasutamisvõimalused, eraldades üksteisest teatavad olulised ülesanded ja/või moodustades kontrolli- ja rakendusülesandeid täitva reguleerimisorgani, samuti eraldades üksteisest kasumiaruande ja bilansi.(3) Infrastruktuuri õiglased ja mittediskrimineerivad kasutamisvõimalused tuleb tagada ka ohutusega seotud ülesandeid üksteisest eraldades ja/või moodustades kontrolli- ja rakendusülesandeid täitva reguleerimisorgani. Igal juhul peavad raudtee-ettevõtjad osalema ohutusnormide rakendamises ja järelevalves, ilma seejuures kedagi diskrimineerimata.(4) Nii nagu muude transpordiliikide puhul, tuleks ka infrastruktuuri kasutusõigusi laiendada paralleelselt nendega kaasnevate vajalike ühtlustamismeetmete rakendamisega.(5) Kooskõlas siseturu väljakujundamise eesmärgiga, millega kaasneb kõikide ohutustingimustele vastavate litsentseeritud raudtee-ettevõtjate jaoks võimalus teenuseid osutada, tuleks kasutusõigusi laiendada kuni seitsmeaastase üleminekuaja jooksul raudtee-ettevõtjatele, kes on saanud litsentsi kaupade rahvusvahelisteks vedudeks teatavas võrgus, mida nimetatakse üleeuroopaliseks raudtee-kaubaveovõrguks, kusjuures kasutusõiguse hulka kuulub ka võimalus peamistes terminalides ja sadamates teenuseid kasutada ning neid osutada. Pärast üleminekuaega peaks üleeuroopaline raudtee-kaubaveovõrk katma kogu Euroopa raudteevõrku ja raudtee-ettevõtjatele tuleks anda õigus seda rahvusvahelisteks kaubavedudeks kasutada.(6) Kasutamisõigus on tagatud litsentseeritud raudtee-ettevõtjatele, kes täidavad ohutustingimusi ja soovivad võrku kasutada, sõltumata nende kasutusviisist.(7) Liikmesriigid võivad anda rahvusvaheliste teenustega tegelevatele rahvusvahelistele rühmitustele ja üleeuroopalise raudtee-kaubaveovõrgu piires rahvusvaheliste kaubaveoteenustega tegelevatele raudtee-ettevõtjatele kasutusõigused, mis on laiemad kui rahvusvaheliste kombineeritud kaubavedudega tegelevatele raudtee-ettevõtjatele antud kasutusõigused. Selliste laiemate kasutusõiguste kasutamine võib olla piiratud raudtee-ettevõtjatega, kes on litsentseeritud liikmesriigis, kus antakse samalaadseid kasutusõigusi, tingimusel et selline piirang on kooskõlas asutamislepinguga.(8) Infrastruktuuri tõhusa majandamise soodustamiseks kooskõlas avaliku huviga tuleks raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatele anda riigist eraldi seisev staatus ja vabadus majandada oma siseasju ning liikmesriigid peaksid võtma vajalikke meetmeid raudtee-infrastruktuuri arendamiseks ja ohutuks kasutamiseks.(9) Reisijate ja kaupade veoteenuste tõhusa korralduse soodustamiseks ja nende rahastamise, sealhulgas kõikide riigi tasutud rahaliste hüvitiste või kogu riigi antud abi läbipaistvuse tagamiseks tuleb reisijate ja kaupade veoteenuste raamatupidamisarvestused teineteisest eraldada.(10) Tuleb rakendada teatav arv meetmeid, et parandada järelevalvet raudteesektori ja turu arengu üle, hinnata vastuvõetud meetmete toimet ja analüüsida komisjoni kavandatud meetmete mõju.(11) Tuleks luua organid, kes on piisavalt sõltumatud, et reguleerida konkurentsi raudteeteenuste turul, kui kõnealust ülesannet täitvad üksused puuduvad.(12) Komisjon peaks andma aru käesoleva direktiivi rakendamise kohta ja tegema asjakohaseid ettepanekuid.(13) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivile 1999/468/EÜ [6], millega kehtestatakse komisjoni rakendamisvolituste kasutamise kord.(14) Tuleb rakendada konkreetseid meetmeid, et võtta arvesse teatavate liikmesriikide konkreetset geopoliitilist ja geograafilist olukorda ja eri liikmesriikide raudteesektori erinevat korraldust ning et tagada siseturu terviklikkus.(15) Asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte järgi ei ole käesoleva direktiivi eesmärke, milleks on arendada ühenduse raudteid, võimalik liikmesriikide tasandil piisaval määral saavutada, pidades silmas vajadust tagada õiglased ja mittediskrimineerivad infrastruktuuri kasutusvõimalused ja võttes arvesse raudteevõrkude oluliste komponentide töö selgelt rahvusvahelist mõõdet, ja seega on nimetatud eesmärgid kooskõlastatud riikideülese tegevuse vajalikkuse tõttu paremini saavutatavad ühenduse tasandil. Käesolev direktiiv kehtib üksnes ulatuses, mis on vajalik nende eesmärkide saavutamiseks.(16) Seepärast tuleks direktiivi 91/440/EMÜ vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 91/440/EMÜ muudetakse järgmiselt:1) I jaotise pealkiri asendatakse järgmisega: "Kohaldamisala ja määratlused";2) artikkel 1 tunnistatakse kehtetuks;3) artiklisse 2 lisatakse järgmine lõige:"3. Käesolevat direktiivi ei kohaldata ettevõtjate suhtes, kelle rongiliiklus piirdub üksnes pendelrongiteenuste osutamisega maanteesõidukitele La Manche'i tunneli kaudu, välja arvatud artikli 6 lõige 1, artikkel 10 ja artikkel 10a.";4) artiklit 3 muudetakse järgmiselt:a) esimene ja teine taane asendatakse järgmisega:raudtee-ettevõtja  kõik vastavalt kohaldatavatele ühenduse õigusaktidele litsentseeritud riigi osalusega äriühingud või eraõiguslikud ettevõtjad, kelle peamine tegevusala on osutada kaupade ja/või reisijate raudteeveo teenuseid ja kes on kohustatud tagama veduriteenuse; mõiste hõlmab ka üksnes veduriteenust osutavaid ettevõtjaid;raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja  organ või ettevõtja, kes vastutab eelkõige raudteeinfrastruktuuri rajamise ja hooldamise eest. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ülesannete hulka võib kuuluda ka infrastruktuuri kontrolli- ja ohutussüsteemide majandamine. Need raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ülesanded, mis on seotud võrguga või võrgu osaga, võib delegeerida erinevatele organitele või ettevõtjatele";b) neljanda taande järele lisatakse järgmine taane:rahvusvaheline kaubaveoteenus  veoteenused, mille puhul rong ületab vähemalt ühe liikmesriigi piiri; rong võib olla teisega haagitud või jagatud vaguniteks ja selle eri vagunitel võib olla erinev päritolu ja sihtkoht, tingimusel et kõik vagunid ületavad vähemalt ühe piiri";5) II jaotise pealkiri asendatakse järgmisega: "Majandamise sõltumatus";6) artikkel 4 asendatakse järgmisega:"Artikkel 41. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et seoses majandus-, haldus- ja sisekontrolliga haldus-, majandus- ja raamatupidamisküsimuste üle, oleks raudtee-ettevõtjatel sõltumatu staatus, mille kohaselt on eelkõige nende varad, eelarved ja raamatupidamisarvestus riigi omadest lahus.2. Kuigi raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab järgima liikmesriikide kehtestatud raamistikku ning konkreetseid maksustamis- ja kasutuseeskirju, vastutab ta oma majandus-, haldus- ja sisekontrolli eest;"7) artikkel 6 asendatakse järgmisega:"Artikkel 61. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et äritegevuse kohta, mis on seotud raudtee-ettevõtjate osutatavate veoteenustega, ja äritegevuse kohta, mis on seotud raudteeinfrastruktuuri majandamisega, koostatakse ja avaldatakse eraldi kasumiaruanded ja bilansid. Ühele nimetatud tegevusaladest makstud riiklikke vahendeid ei või teisele üle kanda.Mõlema tegevusala raamatupidamises tuleb kõnealusest keelust kinni pidada.2. Samuti võivad liikmesriigid ette näha, et kõnealune lahushoidmine nõuab, et ühes ettevõttes luuakse selgepiirilised osakonnad või et infrastruktuuri majandab eraldi seisev üksus.3. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et II lisas loetletud olulisimad ülesanded, millega määratletakse infrastruktuuri võrdne ja mittediskrimineeriv kasutamine, antakse organitele või äriühingutele, kes ise raudteeveoteenuseid ei osuta. Sõltumata organisatsioonilistest struktuuridest tuleb tõendada, et see eesmärk on saavutatud.Liikmesriigid võivad siiski määrata raudtee-ettevõtjatele või muudele organitele maksude kogumise ja vastutuse raudteeinfrastruktuuri majandamise, näiteks investeeringute, hoolduse ja rahastamise eest.4. Lõike 3 kohaldamise aluseks on komisjoni aruanne, mis tuleb koostada kooskõlas artikliga 10b ja esitada 15. märtsiks 2006.";8) artikkel 7 asendatakse järgmisega:"Artikkel 71. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed oma siseriikliku raudteeinfrastruktuuri arendamiseks, võttes vajaduse korral arvesse ühenduse üldisi vajadusi.2. Liikmesriigid tagavad, et nähakse ette ohutusnormid ja -eeskirjad, et veeremil ja raudtee-ettevõtjatel on vastavad tunnistused ja et õnnetusjuhtumeid uuritakse. Neid ülesandeid täidavad organid või ettevõtjad, kes ise raudteeveoteenuseid ei osuta ja kes on raudteeveoteenuseid osutavatest ettevõtjatest sõltumatud ning kes tagavad infrastruktuuri võrdsed ja mittediskrimineerivad kasutusvõimalused.Raudtee-ettevõtjad kohaldavad kõnealuseid ohutusnorme ja -eeskirju. Kui liikmesriigid ei delegeeri rakendamist ja järelevalvet sõltumatutele organitele, võivad nad nõuda või lubada, et raudtee-ettevõtjad osalevad ohutusnormide ja -eeskirjade rakendamise ja järelevalve tagamisel, kindlustades siiski kõnealuste ülesannete erapooletu ja mittediskrimineeriva täitmise.3. Samuti võivad liikmesriigid, võttes arvesse asutamislepingu artikleid 73, 87 ja 88, määrata raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale eelkõige uute investeeringute katmiseks rahastamise, mis on kooskõlas tema ülesannete, suuruse ja finantsnõuetega.4. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja koostab riigi määratud üldise poliitika raames äriplaani, mis sisaldab investeerimis- ja rahastamiskavu. Äriplaani eesmärk on tagada infrastruktuuri optimaalne ja tõhus kasutamine ja arendamine ning kindlustada kõnealuste eesmärkide saavutamiseks vajalik rahaline tasakaal ja abivahendid.";9) Artikli 9 lõige 3 asendatakse järgmisega:"3. Abi, mida liikmesriigid eraldavad käesolevas artiklis nimetatud võlgade kustutamiseks, antakse kooskõlas asutamislepingu artiklitega 73, 87 ja 88.";10) artiklile 9 lisatakse järgmine lõige:"4. Raudtee-ettevõtjad peavad koostama ja avaldama kasumiaruanded ning bilansi või aktivat ja passivat kajastavad aastaaruanded kauba raudtee-kaubaveoteenuste osutamisega seotud äritegevuse kohta. Sõitjateveoteenuse kui avaliku teenuse osutamiseks eraldatavad vahendid tuleb näidata eraldi asjaomases raamatupidamisarvestuses ja neid ei või üle kanda tegevusele, mis on seotud muude veoteenuste osutamisega või muu äritegevusega.";11) artikkel 10 asendatakse järgmisega:"Artikkel 101. Rahvusvahelistele rühmitustele antakse infrastruktuuri kasutus- ja transiidiõigus nende raudtee-ettevõtjate asukohaliikmesriigis, kellest rühmitused koosnevad, samuti transiidiõigused muudes liikmesriikides selliste rahvusvaheliste teenuste puhul, mis toimuvad nende liikmesriikide vahel, kus asuvad kõnealuseid rühmitusi moodustavad ettevõtjad.2. Artikli 2 kohaldamisalasse kuuluvatele raudtee-ettevõtjatel võimaldatakse võrdsetel tingimustel kasutada teiste liikmesriikide infrastruktuuri rahvusvaheliste kombineeritud kaubavedude korraldamiseks.3. Artikli 2 kohaldamisalasse kuuluvatel raudtee-ettevõtjatel võimaldatakse võrdsetel tingimustel ja sõltumata nende tegutsemisviisist kasutada artikli 10 punktis a ja I lisas määratletud üleeuroopalist raudtee-kaubaveovõrku ja igal juhul pärast 15. märtsi 2008 kogu raudteevõrku rahvusvaheliste kaubaveoteenuste osutamiseks.4. Komisjon kontrollib liikmesriigi taotlusel või omal algatusel käesoleva artikli kohaldamist ja rakendamist konkreetsel juhul ning teeb kahe kuu jooksul alates taotluse saamisest ja pärast artikli 11a lõikes 2 nimetatud komiteega konsulteerimist otsuse, kas kõnealuse meetme kohaldamist võib jätkata. Komisjon edastab oma otsuse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja liikmesriikidele.Ilma et see piiraks asutamislepingu artikli 226 kohaldamist, võib iga liikmesriik suunata komisjoni otsuse ühe kuu jooksul nõukogule. Nõukogu võib kvalifitseeritud häälteenamusega teha erandolukorras ühe kuu jooksul teistsuguse otsuse.5. Kõik lõigete 1, 2 ja 3 alusel raudteeveoteenuseid osutavad raudtee-ettevõtjad sõlmivad kasutatud raudteeinfrastruktuuri majandavate ettevõtjatega vajalikud avalik-õiguslikud või eraõiguslikud haldus-, tehnilised ja finantslepingud, et reguleerida kõnealuste vedudega seotud liiklust ja ohutusküsimusi. Selliseid kokkuleppeid reguleerivad tingimused ei või kedagi diskrimineerida ja vajaduse korral peavad need olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2001 aasta direktiiviga 2001/14/EÜ, mis käsitleb raudteeinfrastruktuuri mahtude jaotamist, maksude kehtestamist raudteeinfrastruktuuri kasutamise eest ja ohutustunnistuste andmist [7].6. Kõikidel raudtee-ettevõtjatel peab kedagi diskrimineerimata olema võimalus kasutada ja osutada rohkem kui üht lõpptarbijat teenindavates või teenindada võivates terminalides ja sadamates lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud raudteetoimingutega seotud teenuseid rööbasteede kaudu ning raudtee-ettevõtjate taotlusi võib piirata üksnes juhul, kui leidub turutingimustele vastavaid ja teostatavaid alternatiivseid võimalusi.7. Ilma et see piiraks konkurentsipoliitikat ja selle valdkonna eest vastutavaid institutsioone käsitlevate ühenduse ja siseriiklike määruste kohaldamist, jälgib direktiivi 2000/14/EÜ artikli 30 kohaselt moodustatud reguleeriv organ või mõni muu sama sõltumatu organ konkurentsi raudteeteenuste turul, sealhulgas raudtee-kaubaveo turul.Kõnealune organ moodustatakse kooskõlas nimetatud direktiivi artikli 30 lõikes 1 sätestatud eeskirjadega. Taotlejad või huvitatud isikud võivad esitada kõnealusele organile kaebuse, kui nad leiavad, et neid on koheldud ebaõiglaselt, neid on diskrimineeritud või muul viisil kahjustatud. Reguleeriv organ teeb kaebuse põhjal ja vajaduse korral omal algatusel võimalikult kiiresti otsuse asjakohaste meetmete kohta kõnealuste turgude negatiivsete arengute korrigeerimiseks. Et tagada vajalik kohtuliku järelevalve võimalus ja nõutav koostöö siseriiklike reguleerivate organite vahel, kohaldatakse sellistel juhtudel kõnealuse direktiivi artikli 30 lõiget 6 ja artiklit 31.8. Kooskõlas artikliga 14, millega nähakse ette käesoleva direktiivi rakendamise aruanne, millele lisatakse sobivad ettepanekud ühenduse meetme rakendamise jätkamise kohta raudteeturu ja seda reguleeriva õigusraamistiku arendamiseks, ja igal juhul pärast 15. märtsi 2008 laiendatakse artiklis 10a ja I lisas määratletud üleeuroopalist raudtee-kaubaveovõrku, millega antakse artiklis 3 määratletud raudtee-ettevõtjatele võimalus rahvusvahelisteks kaubavedudeks, nii et see kataks kogu Euroopa raudteevõrku. Raudtee-ettevõtjatele tagatakse kogu võrgu piires ja õiglastel tingimustel kasutus- ja transiidivõimalus rahvusvahelisteks kaubavedudeks.";12) V jaotisesse"Raudteeinfrastruktuuri kasutusvõimalus"lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 10a1. Üleeuroopaline raudtee-kaubaveovõrk koosneb järgmistest komponentidest:a) I lisas esitatud kaartidel toodud raudteeliinid;b) vajaduse korral ümbersõiduliinid, eelkõige direktiivis 2000/14/EÜ nimetatud ülekoormatud infrastruktuuri ümbruses. Kui pakutakse selliseid liine, peab veo kestus võimaluste piires jääma samaks;c) rohkem kui üht lõpptarbijat teenindavate või teenindada võivate terminalide ning muu infrastruktuuri, sealhulgas nendega seotud juurdeveoliinideni viivad rööbasteed;d) I lisas loetletud sadamateni viivad rööbasteed, sealhulgas juurdeveoliinid.2. Lõike 1 punktides c ja d nimetatud juurdeveoliinide pikkus marsruudi alguses või lõpus on 50 km või 20 % marsruudi pikkusest lõike 1 punktis a nimetatud raudteeliinidel, olenevalt sellest, kumb on pikem.Belgia ja Luksemburg kui võrdlemisi väikese või kontsentreeritud võrguga liikmesriigid võivad piirata juurdeveoliinide pikkust nii, et see oleks esimesel aastal alates 15 märtsist 2003 vähemalt 20 kilomeetrit ja kuni teise aasta lõpuni vähemalt 40 kilomeetrit.";13) V jaotise "Raudteeinfrastruktuuri kasutusvõimalus" järele lisatakse järgmine jaotis:"Va JAOTISKomisjoni järelevalvekohustusArtikkel 10b1. Hiljemalt 15. septembriks 2001 teeb komisjon vajalikud korraldused järelevalveks Euroopa raudteevedude tehniliste ja majandustingimuste ning turu arengute üle. Komisjon tagab piisavad ressursid kõnealuse sektori tulemuslikuks järelevalveks.2. Sellega seoses kaasab komisjon liikmesriikide ja asjaomaste sektorite esindajad, sealhulgas kasutajad, et neil oleks võimalik paremini jälgida raudteesektori ja turu arengut, hinnata võetud meetmete mõju ja analüüsida komisjoni kavandatud meetmete mõju.3. Komisjon jälgib võrkude kasutust ja eelkõige järgmiste raudteesektori raamtingimuste arengut: infrastruktuuride kasutustasu, läbilaskevõime, ohutuseeskirjad ja -tunnistused ning harmoneerimise taseme areng. Komisjon tagab asjaomaste reguleerivate organite ja liikmesriikide aktiivse koostöö.4. Komisjon annab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aru järgmistes küsimustes:a) siseturu ja raudteeteenuste areng;b) raamtingimused;c) üleeuroopalise raudtee-kaubaveovõrgu olukord;d) kasutusõiguste rakendamine;e) takistused tõhusamate raudteeteenuste osutamiseks;f) infrastruktuuri piirangud jag) vajadus õigusaktide järele."14) artikkel 11 asendatakse järgmisega:"Artikkel 111. Liikmesriigid võivad juhtida komisjoni tähelepanu kõikidele käesoleva direktiivi rakendamisega seotud küsimustele. Asjakohased otsused võetakse vastu artikli 11a lõikes 2 nimetatud nõuandemenetlust rakendades.2. Lisade kohandamiseks vajalikud muudatused võetakse vastu artikli 11a lõikes 3 nimetatud regulatiivkomitee menetlust rakendades.";15) lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 11a1. Komisjoni abistab komitee.2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.3. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 ettenähtud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.4. Komitee võtab vastu oma töökorra."16) artikkel 14 asendatakse järgmisega:"Artikkel 1415. märtsiks 2005 esitab komisjon Euroopa Parlamendile, majandus- ja sotsiaalkomiteele, regioonide komiteele ja nõukogule käesoleva direktiivi rakendamise aruande, millele lisatakse sobivad ettepanekud ühenduse meetme rakendamise jätkamise kohta raudteeturu ja seda reguleeriva õigusraamistiku arendamiseks.";17) lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 14a1. Viie aasta jooksul alates 15. märtsist 2003 ei pruugi järgmised liikmesriigid:- Iirimaa kui liikmesriik, mis asub saarel ja millel on raudteeühendus ainult ühe muu liikmesriigiga,- Ühendkuningriik Põhja-Iirimaa osas samadel alustel ja- Kreeka kui liikmesriik, millel ei ole ühegi liikmesriigiga otsest raudteeühendust,kohaldada nõuet anda sõltumatule organile ülesanded määrata infrastruktuuri võrdne ja mittediskrimineeriv kasutamine, nagu on ette nähtud artikli 6 lõike 3 esimeses lõigus, ja artikli 7 lõike 2 esimeses lõigus sätestatud ülesanded, kui nimetatud artiklid kohustavad liikmesriike looma sõltumatuid organeid kõnealustes artiklites nimetatud ülesannete täitmiseks.2. Siiski, kui:a) üks või mitu direktiivi 95/18/EÜ artikli 4 kohaselt litsentseeritud raudtee-ettevõtjat või Iirimaa ja Põhja-Iirimaa puhul mujal litsentseeritud raudtee-ettevõtja esitab ametliku taotluse osutada konkureerivaid raudtee-teenuseid Iirimaa, Põhja-Iirimaa või Kreeka territooriumil, territooriumile või territooriumilt, otsustatakse selle erandi kohaldamise jätkamine kooskõlas artikli 11a lõikes 2 nimetatud nõuandemenetlusega; võib) Iirimaal, Põhja-Iirimaal või Kreekas raudteeteenuseid osutav raudtee-ettevõtja esitab ametliku taotluse osutada raudteeteenuseid mõne muu liikmesriigi territooriumil, territooriumile või territooriumilt (Iirimaa puhul või Ühendkuningriigi puhul Põhja-Iirimaa osas või mõlema puhul mõni muu liikmesriik väljaspool nende territooriumi), lõikes 1 nimetatud erandit ei kohaldata.Ühe aasta jooksul alates kas punktis a nimetatud ja artikli 11a lõikes 2 nimetatud nõuandemenetluse kohaselt vastuvõetud otsuse saamisest või punktis b nimetatud ametliku taotluse esitamisest võtavad asjaomased liikmesriigid (Iirimaa, Ühendkuningriik Põhja-Iirimaa osas või Kreeka) vastu õigusaktid lõikes 1 nimetatud artiklite rakendamiseks.3. Lõikes 1 nimetatud erandit võib uuendada kuni viieaastaste perioodide kaupa. Hiljemalt 12 kuu jooksul enne erandi kehtivusaja möödumist võib sellist erandit kasutav liikmesriik esitada komisjonile taotluse erandi uuendamiseks. Taotlus peab olema põhjendatud. Komisjon vaatab taotluse läbi ja võtab vastu otsuse kooskõlas artikli 11a lõikes 2 nimetatud nõuandemenetlusega. Kõnealust nõuandemenetlust kohaldatakse kõikide taotlusega seotud otsuste suhtes.Komisjon võtab otsuse tegemisel arvesse geopoliitilise olukorra arengut ja erandi uuendamist taotlenud liikmesriigi territooriumil, territooriumile või territooriumilt toimuvate raudteevedude arengut.4. Luksemburg kui suhteliselt väikese raudteevõrguga liikmesriik ei pruugi kuni 31. augustini 2004 kohaldada nõuet anda sõltumatule organile ülesandeks määrata infrastruktuuri võrdne ja mittediskrimineeriv kasutamine, nagu on ette nähtud artikli 6 lõike 3 esimeses lõigus, kui nimetatud artikkel kohustab liikmesriike looma sõltumatuid organeid kõnealuses artiklis nimetatud ülesannete täitmiseks."Artikkel 2Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu hiljemalt 15. märtsil 2003. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 26. veebruar 2001Euroopa Parlamendi nimelpresidentN. FontaineNõukogu nimeleesistujaA. Lindh[1] EÜT C 321, 20.10.1998, lk 6 ja EÜT C 116 E, 26.4.2000, lk 21.[2] EÜT C 209, 22.7.1999, lk 22.[3] EÜT C 57, 29.2.2000, lk 40.[4] Euroopa Parlamendi 10. märtsi 1999. aasta arvamus (EÜT C 175, 21.6.1999, lk 115), kinnitatud 16. septembril 1999 (EÜT C 54, 25.2.2000, lk 56), nõukogu 28. märtsi 2000. aasta ühine seisukoht (EÜT C 288, 11.10.2000, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 5. juuli 2000. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). Euroopa Parlamendi 1. veebruari 2001. aasta otsus ja nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsus.[5] EÜT L 237, 24.8.1991, lk 25.[6] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[7] EÜT L 75, 15.3.2001, lk 29.--------------------------------------------------I LISASADAMADBELGIE/BELGIQUEAntwerpen/AnversGent/GandZeebrugge/ZeebrugesDANMARKÅlborgÅrhusEsbjergFredericiaKøbenhavnNyborgOdenseDEUTSCHLANDBrakeBremen/BremerhavenBrunsbüttelCuxhavenEmdenHamburgKielLübeckNordenhamPuttgardenRostockSassnitzWilhelmshavenWismarΕΛΛΑΣΑλεξανδρούπολιςΕλευσίναΠάτραΠειραιάςΘεσσαλονίκηΒόλοςESPAÑAAlgecirasAlmeríaBarcelonaBilbaoCartagena-EscombrerasGijónHuelvaTarragonaValenciaVigoFRANCEBayonneBordeauxBoulogneCalaisCherbourgDunkerqueFos-MarseilleLa RochelleLe HavreNantesPort-la-NouvelleRouenSèteSt-NazaireIRELANDCorkDublinITALIAAnconaBariBrindisiC. VecchiaGenovaGioia TauroLa SpeziaLivornoNapoliPiombinoRavennaSalernoSavonaTarantoTriesteVeneziaLUXEMBOURGNEDERLANDAmsterdam ZeehavenDelfzijl/EemshavenVlissingenRotterdam ZeehavenTerneuzenÖSTERREICHPORTUGALLeixõesLisboaSetúbalSinesSUOMI/FINLANDHaminaHankoHelsinkiKemiKokkolaKotkaOuluPoriRaumaTornioTurkuSVERIGEGöteborg-VarbergHelsingborgLuleåMalmöNorrköpingOxelösundStockholmTrelleborg-YstadUmeåUNITED KINGDOMKõik sadamad, millel on raudteeühendus.+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------II LISAArtikli 6 lõikes 3 nimetatud olulisimate ülesannete loetelu:- ettevalmistustööd ja otsuste tegemine seoses raudtee-ettevõtete litsentseerimisega, sealhulgas üksiklitsentside andmine,- otsuste tegemine seoses liinide eraldamisega, sealhulgas nii kasutatavuse määratlemine ja hindamine kui ka individuaalsete rongiliinide eraldamine,- otsuste tegemine seoses infrastruktuuri kasutusmaksuga,- järelevalve teatavate teenuste osutamiseks vajalike avaliku teenindamise kohustuste üle.--------------------------------------------------


Tähtis õiguslik teade

|

31988L0194

Komisjoni direktiiv, 24. märts 1988, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 71/320/EMÜ (teatavate kategooriate mootorsõidukite ja nende haagiste piduriseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta)

Euroopa Liidu Teataja L 092 , 09/04/1988 Lk 0047 - 0049 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 17 Lk 0045  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 17 Lk 0045  CS.ES Peatükk 13 Köide 009 Lk 72  - 74 ET.ES Peatükk 13 Köide 009 Lk 72  - 74 HU.ES Peatükk 13 Köide 009 Lk 72  - 74 LT.ES Peatükk 13 Köide 009 Lk 72  - 74 LV.ES Peatükk 13 Köide 009 Lk 72  - 74 MT.ES Peatükk 13 Köide 009 Lk 72  - 74 PL.ES Peatükk 13 Köide 009 Lk 72  - 74 SK.ES Peatükk 13 Köide 009 Lk 72  - 74 SL.ES Peatükk 13 Köide 009 Lk 72  - 74

		Komisjoni direktiiv,24. märts 1988,millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 71/320/EMÜ (teatavate kategooriate mootorsõidukite ja nende haagiste piduriseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta)(88/194/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi 71/320/EMÜ teatavate kategooriate mootorsõidukite ja nende haagiste piduriseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 85/647/EMÜ, [2] eriti selle artiklit 5,ning arvestades, et:piduritehnoloogia vallas saavutatud üldist edasiminekut ning eelkõige mitteblokeeruvate piduriseadmete tootmist arvesse võttes on nüüdseks võimalik teha kohustuslikuks kõnealuste käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele vastavate seadmete paigaldamine teatavatele raskeveokitele ja haagistele, et parandada liiklusohutust;käesoleva direktiivi sätted on kooskõlas mootorsõidukeid käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohaldamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 71/320/EMÜ I ja X lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 21. Alates 1. oktoobrist 1988 ei tohi liikmesriigid piduriseadmetega seotud põhjustel:- keelduda sõidukitüübile EMÜ tüübikinnituse andmisest või direktiivi 70/156/EMÜ [3] artikli 10 lõike 1 viimases taandes ettenähtud tüübikinnitustunnistuse koopia väljastamisest ega siseriikliku tüübikinnituse andmisest, ega- keelata sõidukite kasutuselevõtmist, kui kõnealuse sõidukitüübi piduriseadmed vastavad käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 71/320/EMÜ sätetele.2. Alates 1. oktoobrist 1989 liikmesriigid:- ei väljasta enam sõidukitüübile direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes nimetatud tüübikinnitustunnistuse koopiat, kui sõidukitüübi piduriseadmed ei vasta direktiivi 71/320/EMÜ (viimati muudetud käesoleva direktiiviga) sätetele,- võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõidukitüübile, mille piduriseadmed ei vasta direktiivi 71/320/EMÜ sätetele, nagu seda on viimati muudetud käesoleva direktiiviga.3. Alates 1. oktoobrist 1991 võivad liikmesriigid keelata mis tahes sõidukite kasutuselevõtmise, kui nende piduriseadmed ei vasta direktiivi 71/320/EMÜ (viimati muudetud käesoleva direktiiviga) sätetele.Artikkel 3Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid enne 31. oktoobrit 1988. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 24. märts 1988Komisjoni nimelasepresidentCockfield[1] EÜT L 202, 6.9.1971, lk 37.[2] EÜT L 380, 31.12.1985, lk 1.[3] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.--------------------------------------------------LISADirektiivi 71/320/EMÜ (nagu seda on muudetud direktiividega 74/132/EMÜ, 75/524/EMÜ, 79/489/EMÜ ja 85/647/EMÜ) lisade muudatusedI LISA: MÕISTED, EHITUS- JA PAIGALDUSNÕUDEDPunkti 1.17 järele lisatakse järgmised uued punktid 1.18, 1.19 ja 1.20:"1.18. Linnadevaheline kaugliinibussLinnadevaheliseks transpordiks konstrueeritud ja varustatud sõiduk, milles ei ole ette nähtud seisuruumi sõitjatele, kuid millega on võimalik transportida vahekäigus seisvaid reisijaid lühikestel vahemaadel.1.19. PikamaasõidubussPikamaasõitudeks konstrueeritud ja varustatud sõiduk, mis on kohandatud istuvate reisijate mugavuse tagamiseks ning ei võta peale seisvaid reisijaid.1.20. Mitteblokeeruvad piduriseadmedVt X lisa punkt 2.1."Punkti 2.2.1.21 järele lisatakse järgmised uued punktid 2.2.1.22 ja 2.2.1.23:"2.2.1.22. Teatavatele mootorsõidukitele paigaldatakse vastavalt X lisale mitteblokeeruvad piduriseadmed, nagu on sätestatud alljärgnevas tabelis:Sõiduk | Täismass | Mitte blokeeruvate pidurite kategooria |Kategooria | Kirjeldus |M3 | Linnadevahelised kaugliinibussid ja pikamaasõidubussid | > 12 tonni | 1 |N3 | O4-kategooria haagiste vedamiseks ettenähtud mootorsõidukid | > 16 tonni | 1 |2.2.1.23. Punktis 2.2.1.22 mainitud sõidukid, mis on varustatud mitteblokeeruvate piduriseadmetega, peavad vastama X lisa nõuetele."Punkti 2.2.2.12 järele lisatakse järgmised uued punktid 2.2.2.13 ja 2.2.2.14:"2.2.2.13. O4-kategooria haagistele paigaldatakse mitteblokeeruvad piduriseadmed vastavalt X lisale.2.2.2.14. Punktis 2.2.2.13 mainimata haagised, mis on varustatud mitteblokeeruvate piduriseadmetega, peavad vastama X lisa nõuetele."X LISA: NÕUDED SEOSES MITTEBLOKEERUVATE PIDURISEADMETEGA SÕIDUKITE KATSETAMISEGAPunkt 1.1 asendatakse järgmisega:"1.1. Käesoleva lisa eesmärk on määratleda maanteesõidukitele paigaldatud mitteblokeeruvate piduriseadmetega pidurisüsteemide ettenähtud tõhusus. Peale selle peavad haagise vedamiseks ettenähtud mootorsõidukid ning suruõhkpidurisüsteemidega varustatud haagised, kui sõidukid on täismassiga, vastama II lisa liite punktis 1.1.4.2 sätestatud vastavusnõuetele."Punkt 3.2 asendatakse järgmisega:"3.2. Haagis loetakse II lisa punkti 1.1.4.2 liite punkti 1 tähenduses mitteblokeeruvate piduriseadmega varustatuks, kui mitteblokeeruv piduriseade juhib vähemalt kaht selle vastaskülgedel asuvat ratast ning täidetud on kõik käesoleva lisa asjassepuutuvad nõuded. Täishaagiste puhul peab vähemalt ühe esitelje üks ratas ja ühe tagatelje üks ratas (diagonaalis teineteise vastas) olema varustatud iseseisva modulaatoriga."--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2009/121/EÜ, 14. september 2009 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/121/EÜ (tekstiilinimetuste kohta) I ja V lisa, et kohandada neid tehnika arenguga (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               15.9.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 242/13

      KOMISJONI DIREKTIIV 2009/121/EÜ,
   14. september 2009,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/121/EÜ (tekstiilinimetuste kohta) I ja V lisa, et kohandada neid tehnika arenguga
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. jaanuari 2009. aasta direktiivi 2008/121/EÜ tekstiilinimetuste kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiivis 2008/121/EÜ on sätestatud eeskirjad toodete märgistamiseks või tähistamiseks seoses nende tekstiilkiu sisaldusega, et tagada tarbijate huvide kaitse. Tekstiiltooteid võib viia ühenduse turule ainult siis, kui need vastavad kõnealuse direktiivi sätetele.

               (2)

               Arvestades tehnilise töörühma hiljutisi järeldusi, on direktiivi 2008/121/EÜ kohandamiseks tehnika arenguga vaja lisada kõnealuse direktiivi I ja V lisas esitatud kiudude loendisse kiunimetus „melamiin”.

               (3)

               Seetõttu tuleks direktiivi 2008/121/EÜ vastavalt muuta.

               (4)

               Käesoleva direktiivi sätted on kooskõlas direktiivides tekstiilinimetusi ja märgistamist käsitleva komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2008/121/EÜ muudetakse järgmiselt:

               1)

               I lisale lisatakse 48. rida:

                           „48.

                           melamiin

                           kiud, mis koosneb vähemalt 85 massiprotsendi ulatuses melamiini derivaatide ristseotud makromolekulidest”;

               2)

               V lisale lisatakse kirje 48:

                           „48.

                           melamiin

                           7,00”.

         Artikkel 2
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 15. septembriks 2010. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 14. september 2009

            Komisjoni nimel

            asepresident

         Günter VERHEUGEN

      (1)  ELT L 19, 23.1.2009, lk 29.