title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/34/EÜ, 23. aprill 2009 , mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete kohta (uuestisõnastatud versioon) (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               28.4.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 106/7

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/34/EÜ,
   23. aprill 2009,
   mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete kohta
   (uuestisõnastatud versioon)
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi 71/316/EMÜ (liikmesriikide õigusaktide mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamise kohta) (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Kuna kõnealusesse direktiivi tuleb teha uusi muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada.

               (2)

               Igas liikmesriigis määratakse mõõtevahendite tehnilised omadused ja metroloogilise kontrolli meetodid kindlaks kohustuslike sätetega. Kõnealused nõuded on liikmesriigiti erinevad. Erinevused takistavad kaubavahetust ja võivad luua ebavõrdseid konkurentsitingimusi ühenduses.

               (3)

               Igas liikmesriigis on üks kontrolli eesmärke anda tarbijale kindlus, et tarnitud kogused vastavad makstud hinnale. Järelikult ei peaks käesoleva direktiivi eesmärk olema kõnealuse kontrolli kaotamine, vaid eeskirjades esinevate erinevuste kõrvaldamine niivõrd, kuivõrd need takistavad kaubavahetust.

               (4)

               Siseturu toimimist mõjutavaid takistusi saab vähendada ja kõrvaldada ühesuguste nõuete kehtestamise abil liikmesriikides, algul kehtivate siseriiklike õigusnormide täiendamise ning hiljem, kui on loodud tingimused, kõnealuste normide asendamise teel.

               (5)

               Ühenduse nõuded võimaldavad ettevõtjatel valmistada ühesuguste tehniliste omadustega tooteid ka ajal, mil kõnealused nõuded esinevad koos siseriiklike normidega, ning seetõttu saab neid tooteid, kui nad on läbinud EMÜ kontrolli, turustada ja kasutada kõikjal ühenduses.

               (6)

               Ühenduse tehnilised nõuded konstruktsiooni ja töötamise kohta peaksid tagama, et ka mõõtevahendite pideval kasutamisel saadakse mõõtmistulemused, mis on vastavalt kasutuseesmärgile piisavalt täpsed.

               (7)

               Tavaliselt kinnitavad liikmesriigid mõõtevahendite vastavuse tehnilistele nõuetele enne nende turuleviimist või esmakordset kasutamist ning vajaduse korral nende kasutamise ajal, kasutades eelkõige tüübikinnitus- ja taatlusmenetlusi. Kõnealuste mõõtevahendite vabaks liikumiseks ühenduses on tarvis, et liikmesriigid kontrollimisi vastastikku tunnustaksid ning võtaksid kasutusele eesmärkidele vastavad EÜ tüübikinnitus- ja esmataatlusmenetlused ning ka EÜ metroloogilise kontrolli meetodid vastavalt käesolevale direktiivile ja asjakohastele üksikdirektiividele.

               (8)

               Vajaliku kontrolli läbimist tõendavad märgid või märgised mõõtevahendil või tootel näitavad, et kõnealune mõõtevahend või toode vastab ühenduse asjakohastele tehnilistele nõuetele ning mõõtevahendi või toote importimise või kasutuselevõtu korral ei ole tarvis juba tehtud kontrolli korrata.

               (9)

               Siseriiklike metroloogiaeeskirjadega reguleeritakse arvukaid mõõtevahendite ja toodete kategooriaid. Käesolev direktiiv kehtestab üldsätted, mis käsitlevad eelkõige nii EÜ tüübikinnitus- ja esmataatlusmenetlusi kui ka EÜ metroloogilise kontrolli meetodeid. Toodete ja mõõtevahendite eri liike reguleerivad rakendusdirektiivid kehtestavad tehnilised nõuded konstruktsiooni, töötamise, täpsuse ja kontrollimenetluste kohta ning vajaduse korral tingimused, mille kohaselt ühenduse tehnilised nõuded asendavad kehtivad siseriiklikud sätted.

               (10)

               Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (5).

               (11)

               Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus muuta käesoleva direktiivi I ja II lisa ning üksikdirektiivide lisasid. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

               (12)

               Direktiivi uued sätted käsitlevad üksnes komiteemenetlust. Seetõttu ei ole neid vaja liikmesriigi õigusesse üle võtta.

               (13)

               Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud III lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtpäevadega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   I   PEATÜKK

      PÕHIPRINTSIIBID

   Artikkel 1
   1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse:

               a)

               seadmete suhtes, mis on sätestatud lõikes 2;

               b)

               mõõtühikute, mõõtemeetodite ja metroloogilise kontrolli meetodite ühtlustamise ning vajaduse korral selliste meetodite rakendamiseks vajalike vahendite suhtes;

               c)

               kinnispakkide nimikoguse kindlaksmääramise, mõõtemeetodite, metroloogilise kontrolli ja märgistamise puhul.

         2.   Käesolevas direktiivis tähendab seade mõõtevahendit, mõõtevahendi koostusid, lisaseadet ja mõõteseadet.
   3.   Liikmesriik ei takista, keela ega piira käesoleva direktiivi ja sellega seotud üksikdirektiivide alusel seadme või lõikes 1 määratletud toote turuleviimist ega kasutuselevõtmist, kui seadmel või tootel on käesolevas direktiivis või kõnealust seadet või toodet käsitlevates üksikdirektiivides kehtestatud tingimustele vastav EÜ märgis või märk.
   4.   Liikmesriigid peavad EÜ tüübikinnitust ja EÜ esmataatlust asjakohaste siseriiklike meetmetega võrdväärseks.
   5.   Lõikes 1 osutatud objektidega seotud üksikdirektiivides määratakse kindlaks:

               —

               eelkõige lõike 1 punktis a osutatud seadmete mõõtmisprotseduurid ja metroloogilised näitajad ning konstruktsiooni ja töötamise põhimõtte tehnilised nõuded;

               —

               nõuded vastavalt lõike 1 punktidele b ja c.

         6.   Üksikdirektiivides võib kindlaks määrata kuupäeva, millal olemasolevad liikmesriikide õigusnormid asendatakse ühenduse õigusnormidega.
   II   PEATÜKK

      EÜ TÜÜBIKINNITUS

   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid annavad EÜ tüübikinnituse vastavalt käesoleva direktiivi või asjakohaste üksikdirektiivide sätetele.
   2.   EÜ tüübikinnitus on seadmete lubamine EÜ esmataatlusele ning kui esmataatlust ei ole vaja, siis loa andmine seadmete turuleviimiseks ja/või kasutuselevõtmiseks. Kui teatavat tüüpi seadmete suhtes kohaldatav (kohaldatavad) üksikdirektiiv (üksikdirektiivid) vabastab (vabastavad) selle tüübi EÜ tüübikinnitusest, siis lubatakse kõnealusesse tüüpi kuuluvad seadmed otse EÜ esmataatlusele.
   3.   Liikmesriigid annavad, kui nende kontrollseadmed seda võimaldavad, EÜ tüübikinnituse igale seadmele, mis vastab käesoleva direktiivi ja kõnealust seadet käsitlevate üksikdirektiividega kehtestatud nõuetele.
   4.   EÜ tüübikinnituse taotluse võib esitada ainult tootja või tema ühenduses asuv esindaja. Ühele ja samale seadmele võib taotluse esitada ainult ühes liikmesriigis.
   5.   EÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik võtab vajalikud meetmed tagamaks oma pidevat informeeritust tüübikinnituse igast muutumisest ja täiendamisest. Ta teatab teistele liikmesriikidele sellistest muudatustest.
   EÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik peab kinnitatud tüübi muutmise ja täiendamise puhul andma täiendava EÜ tüübikinnituse, kui sellised muutmised mõjutavad või võivad mõjutada mõõtmistulemusi või seadme ette nähtud kasutustingimusi.
   Muudetud tüübi puhul antakse EÜ algupärase tüübikinnitustunnistuse täiendamise asemel uus EÜ tüübikinnitus, kui tüüpi muudetakse pärast käesolevat direktiivi või kui asjakohase üksikdirektiivi sätteid on muudetud või kohandatud viisil, et muudetud tüüp võib kinnituse saada ainult vastavalt uutele sätetele.
   Artikkel 3
   EÜ tüübikinnituse andmise puhul lisaseadmetele määratakse tüübikinnituses kindlaks:

               a)

               seadmetüübid, millega kõnealust lisaseadet võib ühendada või milles see võib olla;

               b)

               tüübikinnituse saanud lisaseadmega varustatud seadmete töötamist tervikuna käsitlevad üldised tingimused.

         Artikkel 4
   Kui seade on edukalt läbinud käesolevas direktiivis ja selle seadmega seotud üksikdirektiivides ette nähtud ülevaatuse EÜ tüübikinnituse saamiseks, koostab ülevaatuse teinud liikmesriik EÜ tüübikinnitustunnistuse.
   Liikmesriik saadab kõnealuse tunnistuse taotluse esitajale.
   Taotleja peab käesoleva direktiivi artiklis 11 või üksikdirektiivis ette nähtud juhtudel kinnitama või laskma kinnitada igale seadmele, mis vastab kinnitatud tüübile, kõnealuses tunnistuses esitatud EÜ tüübikinnitusmärgi; kõigil muudel juhtudel võib taotleja kõnealuse EÜ tüübikinnitusmärgi seadmele kinnitada.
   Artikkel 5
   1.   EÜ tüübikinnitus kehtib kümme aastat. Tüübikinnitust võib pikendada kümne aasta pikkuste ajavahemike kaupa. Tüübikinnitusele vastavalt valmistatavate seadmete arv ei ole piiratud.
   Käesoleva direktiivi ja üksikdirektiivi sätete alusel antud EÜ tüübikinnitusi ei saa pikendada pärast ühenduse kõnealustes õigusnormides tehtud mis tahes muudatuste või kohanduste jõustumise kuupäeva juhtudel, kui selliseid EÜ tüübikinnitusi ei oleks saadud anda kõnealuste uute õigusnormide alusel.
   Kui EÜ tüübikinnitust ei pikendata, kehtib kõnealune kinnitus sellest hoolimata juba kasutusel olevate seadmete kohta.
   2.   Uue, üksikdirektiiviga sätestamata tehnika kasutamise puhul võib pärast eelnevat konsulteerimist teiste liikmesriikidega seadmetele anda piiratud tüübikinnituse.
   See võib sisaldada järgmisi piiranguid:

               a)

               tüübikinnitusega hõlmatud seadmete arvu piiramine;

               b)

               kohustus informeerida pädevaid ametiasutusi paigalduskohast;

               c)

               kasutuspiirangud;

               d)

               kasutatavat uut tehnikat käsitlevad eripiirangud.

         Tüübikinnituse võib anda ainult juhul, kui:

               a)

               kõnealust liiki seadmeid käsitlev üksikdirektiiv on jõustunud;

               b)

               ei ole kehtestatud erandit üksikdirektiivides ette nähtud lubatud piirvea suhtes.

         Sellise tüübikinnituse kehtivusaeg on kuni kaks aastat. Seda võib pikendada kuni kolme aasta võrra.
   3.   Liikmesriik, kes on andnud lõikes 2 osutatud EÜ piiratud tüübikinnituse, taotleb vajaduse korral käesoleva direktiivi I ja II lisa ning üksikdirektiivide kohandamist tehnika arengule vastavalt artikli 17 lõikes 2 osutatud menetlusele niipea, kui uus tehnika on tema arvates osutunud rahuldavaks.
   Artikkel 6
   Kui üksikdirektiivi nõuetele vastav seadmete liik ei vaja EÜ tüübikinnitust, võib valmistaja omal vastutusel sellesse liiki kuuluvatele seadmetele kinnitada I lisa punktis 3.3 kirjeldatud eritähise.
   Artikkel 7
   1.   EÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik võib selle kehtetuks tunnistada:

               a)

               kui tüübikinnituse saanud seadmed ei vasta kinnitatud tüübile või asjakohase üksikdirektiivi sätetele;

               b)

               kui ei täideta tüübikinnitustunnistuses või artikli 5 lõikes 2 määratud metroloogilisi nõudeid;

               c)

               kui liikmesriik tuvastab, et tüübikinnituse andmine ei vastanud nõuetele.

         2.   EÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik peab tüübikinnituse kehtetuks tunnistama, kui vastavalt kinnitatud tüübile valmistatud seadmete kasutamisel ilmneb üldist laadi viga, mis ei võimalda neid kavandatud eesmärgi kohaselt kasutada.
   3.   Kui teine liikmesriik informeerib EÜ tüübikinnituse andnud liikmesriiki juhtumist, mis kuulub lõigetes 1 ja 2 käsitletavate juhtumite hulka, siis võtab see liikmesriik samuti kõnealustes lõigetes ette nähtud meetmed, olles eelnevalt konsulteerinud infot edastanud liikmesriigiga.
   4.   Lõikes 2 märgitud juhtumi kindlaksteinud liikmesriik võib keelata asjakohaste seadmete turuleviimise ja kasutuselevõtu kuni täiendava teatamiseni.
   Ta teatab sellest viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile ning toob esile põhjendused, millel tema otsus rajaneb.
   Samasugust menetlust rakendatakse lõikes 1 osutatud juhtumite puhul seoses EÜ esmataatlusest vabastatud seadmetega, kui valmistaja pärast nõuetekohast hoiatust ei vii seadmeid vastavusse tüübikinnituse või asjakohases üksikdirektiivis esitatud nõuetega.
   5.   Kui EÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik vaidlustab lõikes 2 osutatud juhtumi toimumise või vaidlustab vastavalt lõikele 4 võetud meetmete põhjendatuse, peavad asjaomased liikmesriigid püüdma vaidluse lahendada.
   Komisjoni teavitatakse pidevalt. Vajaduse korral korraldab komisjon asjakohaseid konsultatsioone vaidluse lahendamiseks.
   III   PEATÜKK

      EÜ ESMATAATLUS

   Artikkel 8
   1.   EÜ esmataatlus koosneb uue või uuendatud seadme ülevaatusest ja selle kinnitamisest, et seade vastab kinnitatud tüübile ja/või käesoleva direktiivi ja kõnealust seadet käsitlevate üksikdirektiivide nõuetele. Seda tõendatakse EÜ esmataatlusmärgisega.
   2.   Seadmete EÜ esmataatlust võib üksikdirektiivides kindlaksmääratud juhtudel ja vastavalt vastuvõetud korrale teha teisiti kui iga üksikut seadet kontrollides.
   3.   Kui nende seadmed seda võimaldavad, teevad liikmesriigid EÜ esmataatluse sellistele taatlemiseks esitatud seadmetele, millel on olemas metroloogilised näitajad ja mis vastavad selle seadmetüübiga seotud üksikdirektiividega ette nähtud konstruktsiooni ja töötamise tehnilistele nõuetele.
   4.   EÜ esmataatlusmärgisega seadmete puhul kehtib liikmesriikidele artikli 1 lõike 3 kohaselt pandud kohustus kuni EÜ esmataatlusmärgise kinnitamisele järgneva aasta lõpuni, kui üksikdirektiiviga ei kehtestata pikemat ajavahemikku.
   Artikkel 9
   1.   Seadme EÜ esmataatlusele esitamisel määrab ülevaatust tegev liikmesriik kindlaks:

               a)

               kas seade kuulub EÜ tüübikinnitusest vabastatud seadmete tüüpi ning kas sellisel juhul seade vastab kõnealust seadet käsitlevate üksikdirektiividega ette nähtud konstruktsiooni ja töötamise tehnilistele nõuetele;

               b)

               kas seadmele on antud EÜ tüübikinnitus ning kas sellisel juhul seade vastab kinnitatud tüübile ning kõnealust seadet käsitlevatele üksikdirektiividele, mis kehtisid kõnealuse EÜ tüübikinnituse väljastamise kuupäeval.

         2.   EÜ esmataatlusel vaadatakse vastavalt üksikdirektiividele üle eelkõige:

               a)

               metroloogilised näitajad;

               b)

               lubatud piirviga;

               c)

               konstruktsioon niivõrd, kui see tagab, et metroloogilised näitajad seadme tavapärastes kasutustingimustes tõenäoliselt olulisel määral ei halvene;

               d)

               ettenähtud siltide ning templiplaatide olemasolu või EÜ esmataatlusmärgise kinnitamise koht.

         Artikkel 10
   Kui seade on edukalt läbinud käesoleva direktiivi ja üksikdirektiivide nõuetele vastava EÜ esmataatluse, kinnitatakse asjaomase liikmesriigi vastutusel seadmele II lisa punktis 3 kirjeldatud EÜ osalise või täieliku taatluse märgised vastavalt kõnealuses punktis kehtestatud korrale.
   Artikkel 11
   Kui üksikdirektiivi nõuetele vastav seadmete tüüp ei vaja EÜ esmataatlust, võib valmistaja omal vastutusel sellesse tüüpi kuuluvatele seadmetele kinnitada I lisa jaotises 3.4 kirjeldatud eritähise.
   IV   PEATÜKK

      EÜ TÜÜBIKINNITUST JA EÜ ESMATAATLUST KÄSITLEVAD ÜHISSÄTTED

   Artikkel 12
   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et takistada selliste märkide ja siltide kasutamist seadmetel, mida on võimalik segi ajada EÜ märkide ja märgistega.
   Artikkel 13
   Iga liikmesriik teatab teistele liikmesriikidele ja komisjonile, millised ametiasutused, üksused ja muud asutused on nõuetekohaselt volitatud tegema käesolevas direktiivis ja üksikdirektiivides ette nähtud ülevaatusi, väljastama EÜ tüübikinnitustunnistusi ning kinnitama seadmetele EÜ esmataatlusmärgiseid.
   Artikkel 14
   Liikmesriikidel on õigus nõuda, et ettenähtud sildid oleksid ametlikus keeles või ametlikes keeltes.
   V   PEATÜKK

      KASUTUSELOLEVATE SEADMETE KONTROLLIMINE

   Artikkel 15
   Üksikdirektiividega määratakse kindlaks EÜ märgiseid või märke kandvate, kasutusel olevate seadmete kontrollimise nõuded ning eelkõige kasutamisel lubatud piirviga. Kui siseriiklike õigusnormidega kehtestatakse EÜ märgiste või märkideta seadmetele vähem ranged nõuded, võib need kontrollimisel aluseks võtta.
   VI   PEATÜKK

      DIREKTIIVIDE KOHANDAMINE TEHNIKA ARENGULE

   Artikkel 16
   Komisjon võtab vastu muudatused, mis on vajalikud käesoleva direktiivi I ja II lisa ning artiklis 1 osutatud üksikdirektiivide lisade kohandamiseks tehnika arengule. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi ja üksikdirektiivide vähemolulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 17 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
   Kõnealust korda ei kohaldata mõõtühikuid käsitleva direktiivi lisa inglise mõõdustiku ühikute peatüki suhtes ega kinnispakke käsitlevate direktiivide nimikoguste ridu käsitlevate lisade suhtes.
   Artikkel 17
   1.   Komisjoni abistab artiklis 16 osutatud direktiivide tehnika arenguga kohandamise komitee.
   2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1–4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.
   VII   PEATÜKK

      LÕPPSÄTTED

   Artikkel 18
   Otsustes, mis tulenevad käesoleva direktiivi ja kõnealuseid seadmeid käsitlevate üksikdirektiivide rakendamisega seoses vastu võetud sätetest ning mis käsitlevad EÜ tüübikinnituse andmisest või pikendamisest keeldumist, tüübikinnituse kehtetuks tunnistamist, EÜ esmataatluse tegemisest keeldumist või seadmete turuleviimise või kasutuselevõtu keelamist, sedastatakse otsuste põhjused. Sellisest keeldumisest, kehtetuks tunnistamisest või keelamisest teatatakse asjaomasele osapoolele ning samal ajal informeeritakse teda õiguskaitsevahenditest, mis liikmesriikides kehtivate seaduste alusel on tema käsutuses ning selliste õiguskaitsevahendite kasutamise tähtaegadest.
   Artikkel 19
   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 20
   Direktiiv 71/316/EMÜ, mida on muudetud III lisa A osas loetletud õigusaktidega, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud III lisa B osas esitatud direktiivide siseriiklikusse õigusesse ülevõtmise tähtpäevadega.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid loetakse vastavalt IV lisas esitatud vastavustabelile.
   Artikkel 21
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 22
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 23. aprill 2009

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         H.-G. PÖTTERING

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         P. NEČAS

      (1)  22. oktoobri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (2)  Euroopa Parlamendi 4. detsembri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 23. märtsi 2009. aasta otsus.

      (3)  EÜT L 202, 6.9.1971, lk 1.

      (4)  Vt III lisa A osa.

      (5)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

      I LISA

         EÜ TÜÜBIKINNITUS

      1.   EÜ tüübikinnituse taotlus

                  1.1.

                  Taotlus ja sellega kaasnevad dokumendid koostatakse selle riigi ametlikus keeles ja seaduste kohaselt, kellele taotlus esitatakse. Liikmesriigil on õigus nõuda sama ametliku keele kasutamist lisatud dokumentides.
                  Taotluse esitaja saadab samaaegselt kõikidele liikmesriikidele oma taotluse koopia.

                  1.2.

                  Taotlus sisaldab järgmist infot:

                              a)

                              valmistaja või äriühingu või tema volitatud esindaja või taotluse esitaja nimi ja aadress;

                              b)

                              seadme liik;

                              c)

                              kasutamise otstarve;

                              d)

                              metroloogilised näitajad;

                              e)

                              olemasolu korral toote nimetus või tüüp.

                  1.3.

                  Taotlusega peavad kaasnema sellele hinnangu andmiseks vajalikud dokumendid kahes eksemplaris, eelkõige:

                              1.3.1.

                              kirjeldus:

                                          a)

                                          seadme konstruktsiooni ja töötamise kohta;

                                          b)

                                          õiget töötamist tagavate kaitsemeetmete kohta;

                                          c)

                                          reguleerimis- ja korrigeerimisseadmete kohta;

                                          d)

                                          paikade kohta, kuhu kavatsetakse kinnitada:

                                                      —

                                                      taatlusmärgised;

                                                      —

                                                      plommid (vajaduse korral);

                              1.3.2.

                              üldised montaažijoonised ja vajaduse korral tähtsate koostude detailsed joonised;

                              1.3.3.

                              tööpõhimõtteid näitlikustav skemaatiline joonis ja vajaduse korral foto.

                  1.4.

                  Vajaduse korral kaasnevad taotlusega varem antud siseriiklike tüübikinnitustega seotud dokumendid.

            2.   Kontroll EÜ tüübikinnituse saamiseks

                  2.1.

                  Kontroll koosneb:

                              2.1.1.

                              dokumentidega tutvumisest ja tüübi metroloogiliste näitajate kontrollimisest mõõteteenistuse laborites, volitatud laborites või valmistamis-, tarne- või paigalduskohas;

                              2.1.2.

                              üksnes esitatud dokumentide kontrollimisest, kui metroloogilised näitajad on üksikasjadeni tuttavad.

                  2.2.

                  Kontroll hõlmab seadme töötamist täies ulatuses harilike kasutamistingimuste puhul. Sellistes tingimustes peavad säilima seadme nõutavad metroloogilised näitajad.

                  2.3.

                  Punktis 2.1 nimetatud kontrolli laadi ja ulatuse võib kindlaks määrata üksikdirektiividega.

                  2.4.

                  Mõõteteenistus võib taotlejalt nõuda tüübikinnituskatseteks vajalike standardite ja asjaomaste vahendite ning abipersonali andmist mõõteteenistuse käsutusse.

            3.   EÜ tüübikinnitustunnistus ja tüübikinnitusmärk

                  3.1.

                  Tunnistuses esitatakse tüübi kontrollimise tulemused ning määratakse kindlaks muud kohustuslikud nõuded. Sellega kaasnevad tüübi identifitseerimiseks ja töö selgitamiseks vajalikud kirjeldused, joonised ja diagrammid. Artiklis 4 ette nähtud tüübikinnitusmärk on stiliseeritud kirjatäht ε, mille:

                              —

                              ülemises osas on heakskiidu andnud liikmesriiki tähistav suurtäht (tähistavad suurtähed) (B – Belgia, BG – Bulgaaria, CZ – Tšehhi Vabariik, DK – Taani, D – Saksamaa, EST – Eesti, IRL – Iirimaa, EL – Kreeka, E – Hispaania, F – Prantsusmaa, I – Itaalia, CY – Küpros, LV – Läti, LT – Leedu, L – Luksemburg, H – Ungari, M – Malta, NL – Madalmaad, A – Austria, PL – Poola, P – Portugal, RO – Rumeenia, SI – Sloveenia, SK – Slovakkia, FI – Soome, S – Rootsi, UK – Ühendkuningriik) ning heakskiidu andmise aasta kaks viimast numbrit;

                              —

                              alaosas on kinnituse andnud mõõteteenistuse poolt kindlaksmääratud tunnus (tunnusnumber).

                        Kõnealuse tüübikinnitusmärgi näidis on esitatud punktis 6.1.

                  3.2.

                  EÜ piiratud tüübikinnituse puhul asetseb stiliseeritud tähe ε ees samasuguse suurusega P-täht.
                  Kõnealuse piiratud tüübikinnitusmärgi näidis on esitatud punktis 6.2.

                  3.3.

                  Artiklis 6 nimetatud märk vastab EÜ tüübikinnitusmärgile, välja arvatud sümmeetriliselt ümber vertikaaltelje pööratud stiliseeritud täht ε, ning ei sisalda muud märgistust, kui üksikdirektiivides ei nähta ette teisiti.
                  Kõnealuse märgi näidis esitatakse punktis 6.3.

                  3.4.

                  Käesoleva direktiivi artiklis 11 nimetatud märk vastab EÜ tüübikinnitusmärgile, mida ümbritseb kuusnurk.
                  Kõnealuse märgi näidis on esitatud punktis 6.4.

                  3.5.

                  Punktides 3.1–3.4 nimetatud ja valmistaja poolt vastavalt käesolevas direktiivis kehtestatule kinnitatud märgised tuleb iga taatlemiseks esitatud seadme ning kõigi lisaseadmete puhul kinnitada nähtavale kohale ning need peavad olema loetavad ja kustumiskindlad. Kui märkide kinnitamine tekitab tehnilisi raskusi, võib üksikdirektiivides teha erandeid või need võib heaks kiita liikmesriikide mõõteteenistuste vahelise kokkuleppe alusel.

            4.   Näidiseksemplari hoiuleandmine
      Üksikdirektiivides nimetatud juhtudel võib tüübikinnituse andnud mõõteteenistus nõuda tüübikinnituse saanud seadme näidiseksemplari hoiuleandmist, kui ta peab seda vajalikuks. Kõnealuse näidiseksemplari asemel võib mõõteteenistus lubada seadme osade, mudelite või jooniste hoiuleandmist, mis märgitakse EÜ tüübikinnitustunnistusele.
      5.   Tüübikinnitusest teatamine

                  5.1.

                  Asjaomase osapoole teavitamisega samal ajal saadetakse komisjonile ja teistele liikmesriikidele EÜ tüübikinnitustunnistuse koopiad; liikmesriikidele saadetakse nende soovi korral ka metroloogiliste kontrollide protokollide koopiad.

                  5.2.

                  EÜ tüübikinnituse kehtetuks tunnistamise ning EÜ tüübikinnituse kestuse ja kehtivusega seotud muude dokumentide kohta kehtib punktis 5.1 märgitud teatamiskord.

                  5.3.

                  EÜ tüübikinnituse andmisest keeldunud liikmesriik teatab oma otsusest teistele liikmesriikidele ja komisjonile.

            6.   EÜ tüübikinnitusmärgid

                  6.1.

                  EÜ tüübikinnitusmärk

                              Näidis:

                              Saksamaa mõõteteenistuse poolt 1971. aastal antud EÜ tüübikinnitus (vt punkti 3.1 esimene taane)
                              EÜ tüübikinnituse tunnusnumber (vt punkti 3.1 teine taane)

                  6.2.

                  EÜ piiratud tüübikinnitusmärk (vt punkt 3.2)

                              Näidis:

                              Saksamaa mõõteteenistuse poolt 1971. aastal antud EÜ piiratud tüübikinnitus.
                              EÜ piiratud tüübikinnituse tunnusnumber.

                  6.3.

                  EÜ tüübikinnitusest vabastamise märk (vt punkt 3.3)

                              Näidis:

                  6.4.

                  EÜ tüübikinnitusmärk esmataatlusest vabastatud seadmetele
                  (vt punkt 3.4)

                              Näidis:

                              Saksamaa mõõteteenistuse poolt 1971. aastal antud EÜ tüübikinnitus.
                              EÜ tüübikinnituse tunnusnumber.

      II LISA
      EÜ ESMATAATLUS
      1.   Üldandmed

                  1.1.

                  EÜ esmataatluse võib teha ühes või kahes järgus (tavaliselt kahes).

                  1.2.

                  Vastavalt üksikdirektiivi sätetele:

                              1.2.1.

                              tehakse EÜ esmataatlus ühes järgus seadmetele, mis tehasest väljasaatmisel moodustavad terviku, st seadmetele, mida põhimõtteliselt on võimalik toimetada paigalduskohale ilma neid esmalt koost lahti võtmata;

                              1.2.2.

                              tehakse EÜ esmataatlus kahes või enamas järgus seadmetele, mille töötamise täpsus sõltub paigaldus- või kasutustingimustest;

                              1.2.3.

                              peab taatlemise esimene järk eelkõige tagama seadme vastavuse kinnitatud tüübile või EÜ tüübikinnitusest vabastatud seadmete puhul nende vastavuse asjakohastele sätetele.

            2.   EÜ esmataatluse paik

                  2.1.

                  Kui üksikdirektiivides ei määrata kindlaks esmataatluse paika, tuleb ainult ühes järgus taadeldavad seadmed taadelda asjaomase mõõteteenistuse poolt valitud paigas.

                  2.2.

                  Kahes või enamas järgus taadeldavaid seadmeid taatleb asjaomase territooriumi pädev mõõteteenistus.

                              2.2.1.

                              Taatlemise viimane järk tehakse paigaldamise kohal.

                              2.2.2.

                              Taatlemise muud järgud tehakse punktis 2.1 ette nähtud korras.

                  2.3.

                  Eriti väljaspool taatluslaborit toimuva taatlemise puhul võib taatlev mõõteteenistus taotlejalt nõuda:

                              —

                              taatlemisel vajalike standardite ja asjaomaste vahendite ning abipersonali andmist mõõteteenistuse käsutusse,

                              —

                              EÜ tüübikinnitustõendi koopia esitamist.

            3.   EÜ esmataatlusmärgised
      3.1.   EÜ esmataatlusmärgiste kirjeldus.

                  3.1.1.

                  Vastavalt üksikdirektiivides sätestatule kinnitatakse seadmetele vastavalt punktile 3.3 järgmised EÜ esmataatlusmärgised:

                              3.1.1.1.

                              EÜ täieliku taatluse märgis koosneb kahest templist:

                                          a)

                                          esimene kujutab e-tähte, mille:

                                                      —

                                                      ülemisel poolel on seda riiki tähistav suurtäht (tähistavad suurtähed), kus toimus esmataatlus (B – Belgia, BG – Bulgaaria, CZ – Tšehhi Vabariik, DK – Taani, D – Saksamaa, EST – Eesti, IRL – Iirimaa, EL – Kreeka, E – Hispaania, F – Prantsusmaa, I – Itaalia, CY – Küpros, LV – Läti, LT – Leedu, L – Luksemburg, H – Ungari, M – Malta, NL – Madalmaad, A – Austria, PL – Poola, P – Portugal, RO – Rumeenia, SI – Sloveenia, SK – Slovakkia, FI – Soome, S – Rootsi, UK – Ühendkuningriik) vajaduse korral koos territoriaalse või haldusüksuse kahenumbrilise tähisega;

                                                      —

                                                      alumise osa moodustab taatlusbüroo või taatluse tegija tunnusnumber;

                                          b)

                                          teine tempel koosneb taatlusaasta kahest viimasest numbrist, mida ümbritseb kuusnurk;

                              3.1.1.2.

                              EÜ osalise taatluse märk koosneb üksnes esimesest templist. Seda kasutatakse ka plommina.

            3.2.   Märkide kuju ja mõõtmed

                  3.2.1.

                  Lisatud joonistel esitatakse punktis 3.1 ette nähtud EÜ esmataatlusmärgiste kirjatähtede ja numbrite kuju, mõõtmed ja piirjooned; kahel esimesel joonisel esitatakse templi eri osad, kolmandal joonisel on templi näidis. Joonistel esitatud mõõtmed on suhtelised väärtused; nende suurus sõltub e-tähe ning kuusnurga diameetrist.
                  Märke ümbritsevate ringide tegelikud diameetrid on 1,6 mm, 3,2 mm, 6,3 mm ja 12,5 mm.

                  3.2.2.

                  Liikmesriikide mõõteteenistused vahetavad omavahel EÜ esmataatlusmärgiste algjooniseid, mis vastavad lisatud joonistel kujutatud mudelitele.

            3.3.   Märgiste kinnitamine

                  3.3.1.

                  EÜ täieliku taatluse märgis kinnitatakse seadmel ette nähtud kohta, kui seade on täielikult taadeldud ja tunnistatud EÜ nõuetele vastavaks.

                  3.3.2.

                  EÜ osalise taatluse märgis kinnitatakse:

                              3.3.2.1.

                              tembeldamiskuupäeva kohale või mis tahes muule, üksikdirektiividega ette nähtud kohale, kui seadme või seadme osa taatlus toimub mitmes järgus ning seade või seadme osa vastab peale selle töötamisele paigalduskohas esitatud tingimustele ka tingimustele, mis esitatakse väljaspool paigalduskohta.

                              3.3.2.2.

                              kõikidel juhtudel plommina, üksikdirektiividega kindlaksmääratud kohtadesse.

      III LISA

         A   OSA

         Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatustega

      (osutatud artiklis 20)

                  Nõukogu direktiiv 71/316/EMÜ
                  (EÜT L 202, 6.9.1971, lk 1)

                  1972. aasta ühinemisakti I lisa punkt X.12
                  (EÜT L 73, 27.3.1972, lk 118)

                  Nõukogu direktiiv 72/427/EMÜ
                  (EÜT L 291, 28.12.1972, lk 156)

                  1979. aasta ühinemisakti I lisa punkt X.A
                  (EÜT L 291, 19.11.1979, lk 108)

                  Nõukogu direktiiv 83/575/EMÜ
                  (EÜT L 332, 28.11.1983, lk 43)

                  1985. aasta ühinemisakti I lisa punkt IX.A.7
                  (EÜT L 302, 15.11.1985, lk 212)

                  Nõukogu direktiiv 87/354/EMÜ
                  (EÜT L 192, 11.7.1987, lk 43)

                  ainult viide direktiivile 71/316/EMÜ artiklis 1 ja lisa punktis 4

                  Nõukogu direktiiv 87/355/EMÜ
                  (EÜT L 192, 11.7.1987, lk 46)

                  Nõukogu direktiiv 88/665/EMÜ
                  (EÜT L 382, 31.12.1988, lk 42)

                  ainult artikli 1 punkt 1

                  1994. aasta ühinemisakti I lisa punkt XI.C.VII.1
                  (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 211)

                  Nõukogu määrus (EÜ) nr 807/2003
                  (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36)

                  ainult III lisa punkt 5

                  2003. aasta ühinemisakti II lisa punkt I.D.1
                  (ELT L 236, 23.9.2003, lk 64)

                  Nõukogu direktiiv 2006/96/EÜ
                  (ELT L 363, 20.12.2006, lk 81)

                  ainult viide direktiivile 71/316/EMÜ artiklis 1 ja lisa punktis B.1

                  Komisjoni direktiiv 2007/13/EÜ
                  (ELT L 73, 13.3.2007, lk 10)

         B   OSA

         Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäevad

      (osutatud artiklis 20)

                  Direktiiv

                  Ülevõtmise tähtpäevad

                  71/316/EMÜ

                  30. jaanuar 1973

                  83/575/EMÜ

                  1. jaanuar 1985

                  87/354/EMÜ

                  31. detsember 1987

                  87/355/EMÜ

                  31. detsember 1987

                  2006/96/EÜ

                  1. jaanuar 2007

                  2007/13/EÜ

                  9. märts 2008

      IV LISA

         VASTAVUSTABEL

                  Direktiiv 71/316/EMÜ

                  Käesolev direktiiv

                  Artikkel 1, lõige 1, punkt a

                  Artikkel 1, lõige 1, punkt a ja artikkel 1, lõige 2

                  Artikkel 1, lõige 1, punkt b

                  Artikkel 1, lõige 1, punkt b

                  Artikkel 1, lõige 1, punkt c

                  Artikkel 1, lõige 1, punkt c

                  Artikkel 1, lõige 2

                  Artikkel 1, lõige 3

                  Artikkel 1, lõige 3

                  Artikkel 1, lõige 4

                  Artikkel 1, lõige 4, esimene lõik

                  Artikkel 1, lõige 5

                  Artikkel 1, lõige 4, teine lõik

                  Artikkel 1, lõige 6

                  Artikkel 2, lõige 1

                  Artikkel 2, lõige 2

                  Artikkel 2, lõige 2

                  Artikkel 2, lõige 3

                  Artikkel 2, lõige 3

                  Artikkel 2, lõige 4

                  Artikkel 2, lõige 4

                  Artikkel 2, lõige 5

                  Artikkel 2, lõige 5

                  Artikkel 2, lõige 1

                  Artikkel 3, sissejuhatav lause

                  Artikkel 3, sissejuhatav lause

                  Artikkel 3, esimene taane

                  Artikkel 3, punkt a

                  Artikkel 3, teine taane

                  Artikkel 3, punkt b

                  Artikkel 4, esimene lause

                  Artikkel 4, esimene ja teine lõik

                  Artikkel 4, teine ja kolmas lause

                  Artikkel 4, kolmas lõik

                  Artikkel 5, lõige 1

                  Artikkel 5, lõige 1

                  Artikkel 5, lõige 2, esimene lõik

                  Artikkel 5, lõige 2, esimene lõik

                  Artikkel 5, lõige 2, teine lõik, sissejuhatav lause

                  Artikkel 5, lõige 2, teine lõik, sissejuhatav lause

                  Artikkel 5, lõige 2, teine lõik, esimene taane

                  Artikkel 5, lõige 2, teine lõik, punkt a

                  Artikkel 5, lõige 2, teine lõik, teine taane

                  Artikkel 5, lõige 2, teine lõik, punkt b

                  Artikkel 5, lõige 2, teine lõik, kolmas taane

                  Artikkel 5, lõige 2, teine lõik, punkt c

                  Artikkel 5, lõige 2, teine lõik, neljas taane

                  Artikkel 5, lõige 2, teine lõik, punkt d

                  Artikkel 5, lõige 2, kolmas lõik, sissejuhatav lause

                  Artikkel 5, lõige 2, kolmas lõik, sissejuhatav lause

                  Artikkel 5, lõige 2, kolmas lõik, esimene taane

                  Artikkel 5, lõige 2, kolmas lõik, punkt a

                  Artikkel 5, lõige 2, kolmas lõik, teine taane

                  Artikkel 5, lõige 2, kolmas lõik, punkt b

                  Artikkel 5, lõige 2, neljas lõik

                  Artikkel 5, lõige 2, neljas lõik

                  Artikkel 5, lõige 3

                  Artikkel 5, lõige 3

                  Artikkel 6

                  Artikkel 6

                  Artikkel 7, lõiked 1, 2 ja 3

                  Artikkel 7, lõiked 1, 2 ja 3

                  Artikkel 7, lõige 4, esimene lause

                  Artikkel 7, lõige 4, esimene lõik

                  Artikkel 7, lõige 4, teine lause

                  Artikkel 7, lõige 4, teine lõik

                  Artikkel 7, lõige 4, kolmas lause

                  Artikkel 7, lõige 4, kolmas lõik

                  Artikkel 7, lõige 5

                  Artikkel 7, lõige 5

                  Artikkel 8, lõige 1, punkt a

                  Artikkel 8, lõige 1

                  Artikkel 8, lõige 1, punkt b

                  Artikkel 8, lõige 2

                  Artikkel 8, lõige 2

                  Artikkel 8, lõige 3

                  Artikkel 8, lõige 3

                  Artikkel 8, lõige 4

                  Artikkel 9, lõige 1

                  Artikkel 9, lõige 1

                  Artikkel 9, lõige 2, sissejuhatav lause

                  Artikkel 9, lõige 2, sissejuhatav lause

                  Artikkel 9, lõige 2, esimene taane

                  Artikkel 9, lõige 2, punkt a

                  Artikkel 9, lõige 2, teine taane

                  Artikkel 9, lõige 2, punkt b

                  Artikkel 9, lõige 2, kolmas taane

                  Artikkel 9, lõige 2, punkt c

                  Artikkel 9, lõige 2, neljas taane

                  Artikkel 9, lõige 2, punkt d

                  Artiklid 10 ja 11

                  Artiklid 10 ja 11

                  Artiklid 12, 13 ja 14

                  Artiklid 12, 13 ja 14

                  Artikkel 15

                  Artikkel 15

                  Artikkel 16, esimene lause

                  Artikkel 16, esimene lõik

                  Artikkel 16, teine lause

                  Artikkel 16, teine lõik

                  Artikkel 17

                  —

                  Artikkel 18, lõige 1

                  Artikkel 17, lõige 1

                  Artikkel 18, lõige 2, esimene lõik

                  Artikkel 17, lõige 2

                  Artikkel 18, lõige 2, teine lõik

                  —

                  Artikkel 18, lõige 3

                  —

                  Artikkel 19

                  Artikkel 18

                  Artikkel 20, lõige 1

                  —

                  Artikkel 20, lõige 2

                  Artikkel 19

                  —

                  Artiklid 20 ja 21

                  Artikkel 21

                  Artikkel 22

                  I lisa

                  I lisa

                  Punktid 1. ja 1.1

                  Punktid 1. ja 1.1

                  Punkt 1.2, sissejuhatav lause

                  Punkt 1.2, sissejuhatav lause

                  Punkt 1.2, esimene taane

                  Punkt 1.2, punkt a

                  Punkt 1.2, teine taane

                  Punkt 1.2, punkt b

                  Punkt 1.2, kolmas taane

                  Punkt 1.2, punkt c

                  Punkt 1.2, neljas taane

                  Punkt 1.2, punkt d

                  Punkt 1.2, viies taane

                  Punkt 1.2, punkt e

                  Punkt 1.3

                  Punkt 1.3

                  Punkt 1.3.1, sissejuhatav lause

                  Punkt 1.3.1, sissejuhatav lause

                  Punkt 1.3.1, esimene taane

                  Punkt 1.3.1, punkt a

                  Punkt 1.3.1, teine taane

                  Punkt 1.3.1, punkt b

                  Punkt 1.3.1, kolmas taane

                  Punkt 1.3.1, punkt c

                  Punkt 1.3.1, neljas taane

                  Punkt 1.3.1, punkt d

                  Punktid 1.3.2–5

                  Punktid 1.3.2–5

                  Punkt 5.2

                  Punkt 5.1

                  Punkt 5.3

                  Punkt 5.2

                  Punkt 5.4

                  Punkt 5.3

                  Punktid 6–6.4

                  Punktid 6–6.4

                  II lisa

                  II lisa

                  —

                  III lisa

                  —

                  IV lisa


title: Council Directive 87/18/EEC of 18 December 1986 on the harmonization of laws, regulations and administrative provisions relating to the application of the principles of good laboratory practice and the verification of their applications for tests on chemical substances

text:
Avis juridique important

|

31987L0018

Official Journal L 015 , 17/01/1987 P. 0029 - 0030 Finnish special edition: Chapter 15 Volume 7 P. 0195  Swedish special edition: Chapter 15 Volume 7 P. 0195

NÕUKOGU DIREKTIIV,18. detsember 1986,hea laboritava põhimõtete kohaldamist ja nende keemiliste ainete testimise tarvis kasutamise kontrolli käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta(87/18/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust[2]ning arvestades, et:nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiiv 67/548/EMÜ ohtlike ainete klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta,[3] viimati muudetud direktiiviga 84/449/EMÜ,[4] nõuab nimetatud ainete võimaliku inimestele ja keskkonnale ohtlikkuse kindlaksmääramise võimaldamiseks katsete tegemist nimetatud keemiliste ainetega;direktiiv 75/318/EMÜ,[5] mida on muudetud direktiiviga 87/19/EMÜ[6], ja direktiiv 81/852/EMÜ,[7] mida on muudetud direktiiviga 87/20/EMÜ,[8] kehtestavad korra, mille kohaselt tuleb farmaatsiatoodetega teostatavad mittekliinilised katsed läbi viia kooskõlas ühenduses keemiliste ainete jaoks kehtivate hea laboritava põhimõtetega;pestitsiidides sisalduvate aktiivainetega teostatavad katsed tuleb läbi viia kooskõlas direktiiviga 67/548/EMÜ ettenähtud protokollidega, ning seega kooskõlas keemiliste ainete jaoks mõeldud hea laboritavaga;nimetatud katsete tegemisel kasutatavad meetodid on kehtestatud direktiivi 67/548/EMÜ V lisas;direktiiviga 67/548/EMÜ sätestatud katsed tuleb teostada kooskõlas hea laboritava põhimõtetega, tagades tulemuste võrreldavuse ja kõrge kvaliteedi;komisjon kavatseb peagi esitada nõukogule ettepaneku niisuguse direktiivi koostamiseks, mis käsitleb hea laboritava põhimõtetele vastavuse tõendamist;katsete läbiviimiseks määratud ressursid ei tohi erinevate liikmesriikide laboritavade erinevustest tulenevate korduskatsete vajaduse tõttu raisku minna;Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) nõukogu võttis 12. mail 1981. aastal vastu otsuse keemiatoodete hindamiseks mõeldud andmete vastastikuse tunnustamise kohta; OECD nõukogu andis 26. juulil 1983 välja heale laboritavale vastavuse vastastikust tunnustamist puudutava soovituse;loomakaitse nõuab loomadega tehtavate katsete arvu piiramist; standardseid ja tunnustatud meetodeid kasutades saadud katsetulemuste vastastikune tunnustamine on nimetatud valdkonnas tehtavate katsete arvu vähendamisel oluliseks tingimuseks;on vaja sätestada menetlus hea laboritava põhimõtete kiire kohandamise võimaldamiseks,ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et direktiivi 67/548/EMÜ kohaselt keemiliste ainetega katseid tegevad laborid järgiksid hea laboritava põhimõtteid, mis on esitatud keemiatoodete hindamiseks mõeldud andmete vastastikust tunnustamist käsitleva OECD nõukogu 12. mai 1981. aasta otsuse 2. lisas.2. Lõiget 1 kohaldatakse ka juhul, kui muude ühenduse sätetega nähakse ette hea laboritava põhimõtete rakendamine niisuguste keemiatoodetega tehtavate katsete teostamisel, millega hinnatakse nende ohutust inimesele ja/või keskkonnale.Artikkel 2Tulemusi esitades peavad artiklis 1 nimetatud laborid tõendama, et katsed tehti kooskõlas nimetatud artiklis osutatud hea laboritava põhimõtetega.Artikkel 31. Liikmesriigid võtavad vastu meetmed, mis on vajalikud hea laboritava põhimõtetele vastavuse tõendamiseks. Nimetatud meetmete hulka kuuluvad eelkõige labori ja uuringute kontrollimised kooskõlas OECD poolt selles valdkonnas antud soovitustega.2. Liikmesriigid teatavad komisjonile selle asutuse nime või nende asutuste nimed, kes on vastutav/vastutavad lõikes 1 nimetatud hea laboritava põhimõtetele vastavuse tõendamise eest. Komisjon teavitab sellest teisi liikmesriike.Artikkel 4Artiklis 1 nimetatud hea laboritava põhimõtete kohandamised võib vastu võtta vastavalt direktiivi 67/548/EMÜ artiklis 21 sätestatud menetlusele.Artikkel 51. Kui ühenduse normid nõuavad hea laboritava põhimõtete rakendamist keemiliste ainetega tehtavate katsete puhul pärast käesoleva direktiivi jõustumist, siis ei tohi liikmesriigid hea laboritava põhimõtetega seotu põhjal keelata, piirata ega takistada keemiatoodete turule toomist, kui asjaomaste laborite poolt rakendatud põhimõtted vastavad artiklis 1 nimetatuile.2. Kui liikmesriik tuvastab üksikasjalike tõendite põhjal, et hea laboritava põhimõtete rakendamine ja nende rakendamise tõendamine keemiliste ainetega tehtavate katsete korral näitavad, et kuigi keemilist ainet on uuritud vastavalt käesoleva direktiivi nõuetele, on see ometi inimesele ja keskkonnale ohtlik, siis võib liikmesriik selle aine oma territooriumil turustamise ajutiselt keelata või allutada selle aine turustamise oma territooriumil teatud kindlatele tingimustele. Liikmesriik teatab sellest viivitamatult komisjonile ja teistele liikmesriikidele ning põhjendab oma otsust.Komisjon konsulteerib kuue nädala jooksul asjaomaste liikmesriikidega ning esitab seejärel viivitamatult oma arvamuse ja rakendab asjakohaseid meetmeid.Kui komisjon on arvamusel, et käesolevasse direktiivi on vaja viia sisse tehnilisi kohandamisi, võtab kas komisjon või nõukogu need kohandamised vastu artiklis 4 sätestatud korras. Sel juhul võib kaitsemeetmeid rakendanud liikmesriik säilitada need meetmed kuni nimetatud kohandamiste jõustumiseni.Artikkel 6Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. juunil 1988. Liikmesriigid teatavad neist viivitamatult komisjonile.Artikkel 7Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 18. detsember 1986Nõukogu nimeleesistujaM. JOPLING[1] EÜT C 120, 20.5.1986, lk 177.[2] EÜT C 354, 31.12.1985, lk 5.[3] EÜT 196, 16.8.1967, lk 1.[4] EÜT L 251, 19.9.1984, lk 1.[5] EÜT L 147, 9.6.1975, lk 1.[6] EÜT L 15, 17.1.1987, lk 31.[7] EÜT L 317, 6.11.1981, lk 16.[8] EÜT L 15, 17.1.1987, lk 34.


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/114/EÜ, 12. detsember 2006 , eksitava ja võrdleva reklaami kohta (kodifitseeritud versioon)   (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               27.12.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 376/21

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2006/114/EÜ,
   12. detsember 2006,
   eksitava ja võrdleva reklaami kohta
   (kodifitseeritud versioon)
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 10. septembri 1984. aasta direktiivi 84/450/EMÜ eksitava ja võrdleva reklaami kohta (3) on korduvalt oluliselt muudetud. (4) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

               (2)

               Liikmesriikides kehtivad eksitavat reklaami käsitlevad õigusaktid erinevad suuresti. Reklaami mõju ulatub üksikute liikmesriikide piiridest kaugemale ja mõjutab seega otseselt siseturu sujuvat toimimist.

               (3)

               Eksitav ja lubamatu võrdlev reklaam võib põhjustada konkurentsi moonutamist siseturul.

               (4)

               Reklaam mõjutab tarbijate ja ettevõtjate heaolu, hoolimata sellest, kas see toob kaasa lepingu sõlmimise või mitte.

               (5)

               Erinevused liikmesriikide õigusaktides, mis käsitlevad ettevõtlust eksitavat reklaami takistavad reklaamikampaaniate korraldamist väljaspool riigipiire ja mõjutavad seega kaupade vaba ringlust ja teenuste pakkumist.

               (6)

               Siseturu väljakujundamine tähendab laiasid valikuvõimalusi. Eeldades, et tarbijad ja ettevõtjad saavad ja peavad saama kasutada kõiki siseturu eeliseid ning et reklaam on väga tähtis vahend väljundi loomisel kõigile kaupadele ja teenustele ühenduse kõigis osades, peaksid võrdleva reklaami vormi ja sisu reguleerivad põhisätted olema ühtsed ning võrdleva reklaami kasutamise tingimused liikmesriikides tuleks ühtlustada. Nende tingimuste täitmine aitaks objektiivselt esile tuua võrreldavate toodete omadusi. Võrdlev reklaam suudab elavdada ka kauba ja teenuste tarnijate vahelist konkurentsi tarbija huvides.

               (7)

               Tuleks kehtestada objektiivsed miinimumkriteeriumid, mille alusel saab määrata, kas reklaam on eksitav.

               (8)

               Võrdlev reklaam, kui selles võrreldakse peamisi, asjakohaseid, kontrollitavaid ja tüüpilisi omadusi ning kui see ei ole eksitav, võib olla tarbijale nende kasu selgitamise õiguspärane vahend. Võrdleva reklaami mõiste on soovitatav esitada nii üldiselt, et see hõlmaks võrdleva reklaami kõik liigid.

               (9)

               Tuleks kehtestada lubatud võrdleva reklaami tingimused, niivõrd kui tegemist on võrdlemisega, et kindlaks määrata, millised võrdleva reklaami tavad võivad tekitada konkurentsi moonutamist, kahjustada konkurente ning avaldada kahjulikku mõju tarbija valikule. Lubatud reklaami tingimused peaksid sisaldama kauba ja teenuste omaduste objektiivse võrdlemise kriteeriume.

               (10)

               Kolmandate isikute tehtud võrdlustestide tulemustele viitamise või nende taasesitamise korral võrdlevas reklaamis tuleks kohaldada rahvusvahelisi autoriõiguse konventsioone ning siseriiklikke õigusnorme lepingulise ja mittelepingulise vastutuse kohta.

               (11)

               Võrdleva reklaami tingimused peaksid olema kumuleeruvad ning kohaldatavad täies ulatuses. Asutamislepingu kohaselt tuleks jätta kõnealuste tingimuste rakendamise vorm ja viisid liikmesriikide otsustada, niivõrd kui need ei ole juba kindlaks määratud käesoleva direktiiviga.

               (12)

               Kõnealused tingimused peaksid hõlmama eelkõige seisukohti, mis tulenevad nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määruse (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta) (5) sätetest, eelkõige artiklist 13, ning muudest põllumajandusvaldkonnas vastuvõetud ühenduse õigusnormidest.

               (13)

               Esimese nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivi 89/104/EMÜ (kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (6) artikliga 5 antakse registreeritud kaubamärgi omanikule ainuõigused, sealhulgas õigus takistada kolmandatel isikutel kaubandustegevuse käigus kasutada märki, mis on identne või sarnane identse kauba või identsete teenuste või, vastavalt asjaoludele, muu kauba kaubamärgiga.

               (14)

               Võrdleva reklaami tõhususe seisukohast võib siiski olla tingimata vajalik konkurendi kaupa või teenuseid identifitseerida, viidates konkurendile kuuluvale kaubamärgile või kaubanimele.

               (15)

               Teisele kuuluva kaubamärgi, kaubanime või muude eraldusmärkide selline kasutamine ei riku kõnealust ainuõigust juhul, kui on täidetud käesoleva direktiiviga kehtestatud tingimused, kusjuures ainsaks eesmärgiks on nende vahel vahet teha ning sellega erisused objektiivselt esile tuua.

               (16)

               Isikutel ja organisatsioonidel, kellel on siseriiklike õigusaktide kohaselt küsimuse vastu õigustatud huvi, peaks olema võimalus algatada menetlust eksitava ja lubamatu võrdleva reklaami vastu kas kohtus või sellises haldusasutuses, kes on pädev kaebuste üle otsustama või asjakohast kohtumenetlust algatama.

               (17)

               Kohtutel või haldusasutustel peaks olema volitused, mis võimaldavad neil nõuda või saavutada eksitava ja lubamatu võrdleva reklaami lõpetamist. Teatavatel juhtudel võib olla soovitav keelata eksitav ja lubamatu võrdlev reklaam enne selle avaldamist. See ei tähenda siiski mingil juhul, et liikmesriikidel on kohustus kehtestada eeskirjad, mis nõuavad reklaamide süstemaatilist kontrolli enne nende avaldamist.

               (18)

               Isereguleeruvate organite vabatahtlik kontroll eksitava ja lubamatu võrdleva reklaami takistamiseks võib haldus- või kohtumenetluse ära hoida ja seepärast tuleks seda toetada.

               (19)

               Tõendamiskohustus määratakse kindlaks siseriikliku õiguse alusel, kuid kohtutel ja haldusasutustel tuleks võimaldada nõuda ettevõtjatelt tõendite esitamist nende poolt esitatud faktiliste väidete õigsuse kohta.

               (20)

               Võrdleva reklaami reguleerimist on tarvis siseturu tõrgeteta toimimiseks ning selleks on vaja võtta meetmeid ühenduse tasandil; kõige sobivam vahend on direktiivi vastuvõtmine, sest sellega sätestatakse ühtsed üldpõhimõtted ning antakse liikmesriikidele võimalus valida sobiv vorm ja viis kõnealuste eesmärkide saavutamiseks. See on kooskõlas subsidiaarsuspõhimõttega.

               (21)

               Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud I lisa B osas esitatud direktiivide siseriiklikusse õigusesse ülevõtmise ja nende kohaldamise tähtaegadega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Käesoleva direktiivi eesmärk on kaitsta ettevõtjaid eksitava reklaami ja selle ebaausate tagajärgede eest ning sätestada tingimused, mille kohaselt võrdlev reklaam on lubatud.
   Artikkel 2
   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)

                  reklaam — kaubanduse, äri, käsitöö või kutsealaga seotud teave, mis on esitatud mis tahes vormis selleks, et edendada kaupade või teenuste müüki, sealhulgas kinnisvara, õigused ja kohustused;

               b)

                  eksitav reklaam — iga reklaam, mis ükskõik millisel viisil, kaasa arvatud esitlusviis, petab või tõenäoliselt petab isikuid, kellele see suunatud on või kelleni see jõuab, ja mis võib oma petliku iseloomu tõttu mõjutada nende majanduskäitumist või nimetatud põhjustel kahjustab või võib kahjustada konkurenti;

               c)

                  võrdlev reklaam — reklaam, mis selgesõnaliselt või kaudselt identifitseerib konkurendi või konkurendi pakutavad kaubad või teenused;

               d)

                  ettevõtja – füüsiline või juriidiline isik, kes tegutseb eesmärkidel, mis on seotud tema kaubandus-, käsitöö-, äri- või kutsetegevusega ning ettevõtja nimel või tema huvides tegutsev isik;

               e)

                  käitumiskoodeksi omanik – üksus, sealhulgas ettevõtja või ettevõtjate grupp, kes vastutab käitumiskoodeksi koostamise ja läbivaatamise eest ja/või kontrollib käitumiskoodeksi täitmist seda järgima kohustunud isikute poolt.

         Artikkel 3
   Otsustades, kas reklaam on eksitav, võetakse arvesse kõiki selle tunnusjooni ja eelkõige selles sisalduvat teavet järgmiste asjaolude kohta:

               a)

               kaupade ja teenuste omadused, nagu näiteks nende kättesaadavus, laad, teostus, koostis, valmistamise või kohaletoimetamise viis ja kuupäev, kasutamiskõlblikkus, kasutamisvõimalused, kogus, toote kirjeldus, geograafiline või kaubanduslik päritolu või nende kasutamise oodatavad tulemused või kauba või teenustega seotud katsete või kontrollide tulemused ja põhilised tunnusjooned;

               b)

               hind või hinna arvutamise viis ja tingimused, mille alusel kaupu või teenuseid müüakse;

               c)

               reklaami avalikustaja isik, omadused ja õigused, nagu näiteks tema isik ja varad, kvalifikatsioon, tööstus-, kaubandus- ja intellektuaalomandi õigused või saadud auhinnad ja tunnustused.

         Artikkel 4
   Võrdlev reklaam on lubatud, kui võrdlemisel täidetakse järgmisi tingimusi:

               a)

               see ei ole eksitav käesoleva direktiivi artikli 2 punkti b, artikli 3 ja artikli 8 lõike 1 või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiivi 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul (ebaausate kaubandustavade direktiiv) (7) artiklite 6 ja 7 tähenduses;

               b)

               võrreldakse kaupu või teenuseid, mis rahuldavad samu vajadusi või on mõeldud samaks otstarbeks;

               c)

               võrreldakse objektiivselt kõnealuste kaupade või teenuste ühte või mitut peamist, asjakohast, kontrollitavat ja tüüpilist omadust, milleks võib olla ka hind;

               d)

               reklaam ei halvusta ega solva konkurendi kaubamärke, ärinimesid, muid eristatavaid tunnuseid, kaupu, teenuseid, tegevust ega tingimusi;

               e)

               päritolunimetusega toodete puhul seostub reklaam alati toodetega, millel on sama päritolunimetus;

               f)

               reklaamis ei kasutata ebaausalt ära konkurendi kaubamärgi, ärinime või teiste eraldusmärkide mainet või konkureerivate toodete päritolunimetust;

               g)

               reklaamis ei esitata kaupa või teenuseid, mis imiteerivad või kopeerivad kaitstud kaubamärgi või ärinimega kaupa või teenuseid;

               h)

               reklaam ei tekita ettevõtjate hulgas segadust reklaami avalikustaja ja konkurendi vahel või reklaami avalikustaja ja konkurendi kaubamärkide, ärinimede, muude eristatavate tunnuste, kauba või teenuste vahel.

         Artikkel 5
   1.   Liikmesriigid tagavad asjakohased ja tõhusad meetmed eksitava reklaami vastu võitlemiseks ja võrdlevat reklaami käsitlevate sätete täitmiseks nii ettevõtjate kui ka konkurentide huvides.
   Selliste meetmete hulka kuuluvad õigusnormid, mille kohaselt isikud ja organisatsioonid, kellel on vastavalt siseriiklikele õigusaktidele eksitava reklaami vastu võitlemise või võrdleva reklaami reguleerimise osas õigustatud huvi, võivad:

               a)

               võtta sellise reklaami vastu õiguslikke meetmeid,
               või

               b)

               pöörduda sellise reklaami asjus haldusasutuse poole, kes on pädev kaebuste üle otsustama või algatama asjakohase kohtumenetluse.

         2.   Iga liikmesriik otsustab ise, kumba nendest artikli 1 punktis 2 märgitud võimalustest, rakendada ja kas kohtutel või haldusasutustel on õigus nõuda, et enne asja menetlusse võtmist kasutataks kaebuse lahendamiseks muid olemasolevaid vahendeid, sealhulgas artiklis 6 nimetatud vahendid.
   Iga liikmesriik otsustab:

               a)

               kas nimetatud õiguslikke meetmeid võib kasutada eraldi või ühiselt sama majandusvaldkonna mitme ettevõtja vastu,
               ja

               b)

               kas nimetatud õiguslikke meetmeid võib kasutada käitumiskoodeksi omaniku vastu, kui asjaomane käitumiskoodeks soodustab õiguslike nõuete rikkumist.

         3.   Lõigetes 1 ja 2 nimetatud normide kohaselt annavad liikmesriigid kohtutele või haldusasutustele järgmised volitused, kui need peavad kõiki asjaga seotud huve ja eelkõige üldsuse huve arvesse võttes vajalikuks:

               a)

               nõuda eksitava reklaami või lubamatu võrdleva reklaami lõpetamist või algatada selle lõpetamiseks asjakohane kohtumenetlus,
               või

               b)

               kui eksitav reklaam või lubamatu võrdlev reklaam ei ole veel avaldatud, kuid seda kavatsetakse peatselt teha, nõuda selle avaldamise keelamist või algatada selle keelamiseks asjakohane kohtumenetlus.

         Esimene lõik rakendub ka juhul kui puuduvad tõendid tegeliku kahjumi või kahju või reklaami avalikustaja kavatsuse või hooletuse kohta.
   Liikmesriigid näevad ette kiirendatud korra, mille kohaselt võidakse esimeses lõigus nimetatud meetmeid rakendada liikmesriikide otsusel, kas ajutistena või lõplikena.
   4.   Kui reklaami lõpetamise kohta on tehtud lõplik otsus, võivad liikmesriigid eksitava reklaami või lubamatu võrdleva reklaami püsiva mõju takistamiseks anda kohtutele või haldusasutustele lisaks järgmised volitused:

               a)

               nõuda kõnealuse otsuse avaldamist täielikult või osaliselt nende poolt asjakohaseks peetud vormis;

               b)

               nõuda lisaks paranduse avaldamist.

         5.   Lõike 1 punkti b teises lõikes nimetatud haldusasutused peavad:

               a)

               olema koosseisult sellised, et nende erapooletus oleks väljaspool kahtlust;

               b)

               omama kaebuste üle otsustades asjakohaseid volitusi oma otsustest kinnipidamist tõhusalt jälgida ja tagada;

               c)

               asjakohaselt oma otsuseid põhjendama.

         6.   Kui lõigetes 3 ja 4 nimetatud volitused kuuluvad ainuõiguslikult haldusasutusele, peab viimane oma otsuseid alati põhjendama. Sellisel juhul tuleb ette näha kord, mille kohaselt haldusasutuse volituste ebaõige või põhjendamatu kasutamise või kasutamata jätmise puhul võib juhtumi saata kohtulikule läbivaatusele.
   Artikkel 6
   Käesolev direktiiv ei takista isereguleeruvail organisatsioonidel eksitava või võrdleva reklaami vabatahtlikku kontrollimist, mida liikmesriigid võivad soodustada, või artikli 5 lõike 1 teises lõigus nimetatud isikuid või organisatsioone selliste organisatsioonide poole pöördumast tingimusel, et küsimuse käsitlemine sellistes organisatsioonides täiendab kõnealuses artiklis nimetatud kohtu- või haldusmenetlusi.
   Artikkel 7
   Liikmesriigid annavad kohtutele või haldusasutustele artikliga 5 ettenähtud tsiviil- või haldusmenetlustega seoses volitused:

               a)

               nõuda, et reklaami avalikustaja esitaks tõendid reklaamis esinevate faktiliste väidete täpsuse kohta, kui selline nõue on konkreetse juhtumi asjaolude põhjal reklaami avalikustaja ja menetluses osalevate teiste poolte õigustatud huve arvesse võttes asjakohane, ning võrdleva reklaami korral nõuda, et reklaami avalikustaja esitaks kõnealused tõendid lühikese aja jooksul,
               ja

               b)

               lugeda faktilisi väiteid ebatäpseteks, kui punkti a kohaselt nõutud tõendeid ei ole esitatud või kui kohus või haldusasutus peab neid ebapiisavateks.

         Artikkel 8
   1.   Käesolev direktiiv ei takista liikmesriike säilitamast või vastu võtmast sätteid, mille eesmärk on tagada ettevõtjate ja nende konkurentide ulatuslikum kaitse eksitava reklaami eest.
   Esimest lõiku ei kohaldata võrdleva reklaami suhtes, niivõrd kuivõrd see on seotud võrdlemisega.
   2.   Käesoleva direktiivi sätteid kohaldatakse, ilma et see piiraks ühenduse konkreetsete toodete ja/või teenuste reklaami käsitlevate sätete kohaldamist või reklaamipiirangute või -keeldude kohaldamist teatavates massiteabevahendites.
   3.   Käesoleva direktiivi võrdlevat reklaami käsitlevad sätted ei kohusta liikmesriike, kes kooskõlas asutamislepingu sätetega säilitavad või kehtestavad teatava kauba või teatavate teenuste reklaamikeelud, olenemata sellest, kas need on kehtestatud otse või liikmesriikide õigusaktide alusel kaubanduse, tööstuse, käsitöö või kutsetegevuse reguleerimise eest vastutava organi või organisatsiooni poolt, lubama võrdleva reklaami kasutamist kõnealuste kaupade või teenuste reklaamimisel. Kui keelud piirduvad teatavate massiteabevahenditega, kohaldatakse käesolevat direktiivi nende massiteabevahendite suhtes, mille kohta keelud ei kehti.
   4.   Käesolev direktiiv ei takista liikmesriike asutamislepingu sätete kohaselt säilitamast või kehtestamast keelde või piiranguid võrdluste kasutamisel kutsealaste teenuste reklaamimisel, olenemata sellest, kas keelud või piirangud on kehtestatud otse või liikmesriikide seaduste alusel kutsetegevuse reguleerimise eest vastutava organi või organisatsiooni poolt.
   Artikkel 9
   Liikmesriigid edastavad komisjonile siseriiklike põhiliste sätete tekstid, mis nad on vastu võtnud käesoleva direktiivi reguleerimisalas.
   Artikkel 10
   Direktiiv 84/450/EMÜ tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud I lisa B osas esitatud direktiivide siseriiklikusse õigusesse ülevõtmise ja nende kohaldamise tähtaegadega.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ja neid tuleks lugeda kooskõlas II lisas esitatud vastavustabeliga.
   Artikkel 11
   Käesolev direktiiv jõustub 12. detsembril 2007.
   Artikkel 12
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 12. detsember 2006.

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         J. BORRELL FONTELLES

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         M. PEKKARINEN

      (1)  26. oktoobri 2006. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (2)  Euroopa Parlamendi 12. oktoobri 2006. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 30. novembri 2006. aasta otsus.

      (3)  EÜT L 250, 19.9.1984, lk 17. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2005/29/EÜ (EÜT L 149, 11.6.2005, lk 22).

      (4)  Vt I lisa A osa.

      (5)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

      (6)  EÜT L 40, 11.2.1989, lk 1. Direktiivi on muudetud otsusega 92/10/EMÜ (EÜT L 6, 11.1.1992, lk 35).

      (7)  ELT L 149, 11.6.2005, lk 22.

      LISA I
      A OSA
      Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos järgnevate muudatustega

                  Nõukogu direktiiv 84/450/EMÜ
                  (EÜT L 250, 19.9.1984, lk 17)

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/55/EÜ
                  (EÜT L 290, 23.10.1997, lk 18)

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/29/EÜ
                  (ELT L 149, 11.6.2005, lk 22)

                  ainult artikkel 14

            B OSA
      Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtajad

         (osutatud artiklis 10)

                  Direktiiv

                  Ülevõtmise tähtaeg

                  Kohaldamise kuupäev

                  84/450/EMÜ

                  1. oktoober 1986

                  –

                  97/55/EÜ

                  23. aprill 2000

                  –

                  2005/29/EÜ

                  12. juuni 2007

                  12. detsember 2007

      LISA II
      VASTAVUSTABEL

                  Direktiiv 84/450/EMÜ

                  Käesolev direktiiv

                  Artikkel 1

                  Artikkel 1

                  Artikkel 2, sissejuhatav osa

                  Artikkel 2, sissejuhatav osa

                  Artikkel 2, punkt 1

                  Artikkel 2, punkt a

                  Artikkel 2, punkt 2

                  Artikkel 2, punkt b

                  Artikkel 2, punkt 2a

                  Artikkel 2, punkt c

                  Artikkel 2, punkt 3

                  Artikkel 2, punkt d

                  Artikkel 2, punkt 4

                  Artikkel 2, punkt e

                  Artikkel 3

                  Artikkel 3

                  Artikkel 3a, lõige 1

                  Artikkel 4

                  Artikkel 4, lõige 1, esimene lõik, esimene lause

                  Artikkel 5, lõige 1, esimene lõik

                  Artikkel 4, lõige 1, esimene lõik, teine lause

                  Artikkel 5, lõige 1, teine lõik

                  Artikkel 4, lõige 1, teine lõik

                  Artikkel 5, lõige 2, esimene lõik

                  Artikkel 4, lõige 1, kolmas lõik

                  Artikkel 5, lõige 2, teine lõik

                  Artikkel 4, lõige 2, esimene lõik, sissejuhatav osa

                  Artikkel 5, lõige 3, esimene lõik, sissejuhatav osa

                  Artikkel 4, lõige 2, esimene lõik, esimene taane

                  Artikkel 5, lõige 3, esimene lõik, punkt a

                  Artikkel 4, lõige 2, esimene lõik, teine taane

                  Artikkel 5, lõige 3, esimene lõik, punkt b

                  Artikkel 4, lõige 2, esimene lõik, viimane osa

                  Artikkel 5, lõige 3, teine lõik

                  Artikkel 4, lõige 2, teine lõik, sissejuhatav osa

                  Artikkel 5, lõige 3, kolmas lõik

                  Artikkel 4, lõige 2, teine lõik, esimene taane

                  Artikkel 5, lõige 3, kolmas lõik

                  Artikkel 4, lõige 2, teine lõik, teine taane

                  Artikkel 5, lõige 3, kolmas lõik

                  Artikkel 4, lõige 2, teine lõik, viimane osa

                  Artikkel 5, lõige 3, kolmas lõik

                  Artikkel 4, lõige 2, kolmas lõik, sissejuhatav osa

                  Artikkel 5, lõige 4, sissejuhatav osa

                  Artikkel 4, lõige 2, kolmas lõik, esimene taane

                  Artikkel 5, lõige 4, punkt a

                  Artikkel 4, lõige 2, kolmas lõik, teine taane

                  Artikkel 5, lõige 4, punkt b

                  Artikkel 4, lõige 3, esimene lõik

                  Artikkel 5, lõige 5

                  Artikkel 4, lõige 3, teine lõik

                  Artikkel 5, lõige 6

                  Artikkel 5

                  Artikkel 6

                  Artikkel 6

                  Artikkel 7

                  Artikkel 7, lõige 1

                  Artikkel 8, lõige 1, esimene lõik

                  Artikkel 7, lõige 2

                  Artikkel 8, lõige 1, teine lõik

                  Artikkel 7, lõige 3

                  Artikkel 8, lõige 2

                  Artikkel 7, lõige 4

                  Artikkel 8, lõige 3

                  Artikkel 7, lõige 5

                  Artikkel 8, lõige 4

                  Artikkel 8, esimene lõik

                  —

                  Artikkel 8, teine lõik

                  Artikkel 9

                  —

                  Artikkel 10

                  —

                  Artikkel 11

                  Artikkel 9

                  Artikkel 12

                  —

                  Lisa I

                  —

                  Lisa II


title: Nõukogu direktiiv, 26. september 1983, kaadmiumiheitmete piirväärtuste ja kvaliteedieesmärkide kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31983L0513

Euroopa Liidu Teataja L 291 , 24/10/1983 Lk 0001 - 0008 Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 4 Lk 0131  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 15 Köide 4 Lk 0131  Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 4 Lk 0140  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 4 Lk 0140

		Nõukogu direktiiv,26. september 1983,kaadmiumiheitmete piirväärtuste ja kvaliteedieesmärkide kohta(83/513/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 100 ja 235,võttes arvesse 4. mai 1976. aasta direktiivi 76/464/EMÜ teatavate ühenduse veekeskkonda lastavate ohtlike ainete põhjustatava saaste kohta, [1] eriti selle artikleid 6 ja 12,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [2]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [3]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [4]ning arvestades, et:ühenduse veekeskkonna kaitsmiseks ohtlike ainete põhjustatava saaste eest on direktiivi 76/464/EMÜ artikliga 3 ette nähtud eelneva loa süsteem, milles on sätestatud selle lisa I nimistusse kuuluvate ainete heitmenormid; sama direktiivi artikliga 6 on ette nähtud, et tuleb kehtestada nende heitmenormide piirväärtused ja samuti kvaliteedieesmärgid veekeskkonnale, mida need ained mõjutavad;kaadmium ja selle ühendid kuuluvad I nimistusse;liikmesriikidelt nõutakse piirväärtuste kohaldamist, välja arvatud juhul, kui nad võivad kasutada kvaliteedieesmärke;kuna vette lastavate kaadmiumiheitmete reostust põhjustab suur hulk tööstusi, tuleb kehtestada konkreetsed piirväärtused, arvestades asjaomase tööstuse liiki, ning kehtestada kvaliteedieesmärgid veekeskkonnale, millesse nimetatud tööstused lasevad kaadmiumi;praegu ei ole siiski võimalik kehtestada piirväärtusi heitmetele, mis tekivad fosfaatkivimist fosforhappe ja fosfaatväetiste tootmisel;selliste kvaliteedieesmärkide eesmärk peab olema kaadmiumireostuse likvideerimine veekeskkonna erinevates osades, mida kaadmiumiheitmed võivad mõjutada;sellised kvaliteedieesmärgid tuleb kehtestada otseselt sellel eesmärgil, kuid mitte tarbijakaitse või veekeskkonnast saadud toodete turustamisega seotud eeskirjade kehtestamiseks;tuleks luua järelevalve erimenetlus, mis võimaldab liikmesriikidel näidata, et kvaliteedieesmärke täidetakse;tuleks ette näha liikmesriikide järelevalve eespool nimetatud kaadmiumiheitmete poolt mõjutatava veekeskkonna üle, pidades silmas käesoleva direktiivi tõhusat kohaldamist; direktiivi 76/464/EMÜ artikliga 6 ei ole sellise järelevalve kehtestamise volitusi ette nähtud; kuna asutamislepingus ei ole selleks vajalikke volitusi ette nähtud, tuleks tugineda selle artiklile 235;on oluline, et komisjon edastaks nõukogule iga viie aasta tagant võrdleva hinnangu käesoleva direktiivi kohaldamise kohta liikmesriikides;kuna põhjavee suhtes kehtib direktiiv 80/68/EMÜ [5], on see käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja jäetud;Gröönimaa industrialiseerimise tase on saare üldist olukorda arvestades väga madal ning eelkõige arvestades saare hõredat asustust, selle märkimisväärset suurust ja erilist geograafilist asukohta; seetõttu ei peaks käesolevat direktiivi kohaldama Gröönimaa suhtes,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Käesolevas direktiivis:- sätestatakse direktiivi 76/464/EMÜ artikli 6 lõike 1 alusel kaadmiumiheitmete piirväärtused käesoleva direktiivi artikli 2 punktis e määratletud tööstusettevõtetele,- sätestatakse direktiivi 76/464/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel veekeskkonna kvaliteedieesmärgid kaadmiumi osas,- sätestatakse direktiivi 76/464/EMÜ artikli 6 lõike 4 alusel tähtajad, mille jooksul tuleb olemasolevate heitmete osas täita liikmesriikide pädevate asutuste antud lubades ettenähtud tingimused,- sätestatakse direktiivi 76/464/EMÜ artikli 12 lõike 1 alusel mõõtmise võrdlusmeetodid, mille abil saab kindlaks määrata heitmete ja veekeskkonna kaadmiumisisaldust,- kehtestatakse direktiivi 76/464/EMÜ artikli 6 lõike 3 alusel järelevalvemenetlus,- nõutakse liikmesriikidelt koostööd heitmete puhul, mis mõjutavad rohkem kui ühe liikmesriigi veealasid.2. Käesolevat direktiivi kohaldatakse direktiivi 76/464/EMÜ artiklis 1 nimetatud vete suhtes, välja arvatud põhjavesi.Artikkel 2Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) kaadmium —- keemiline element kaadmium,- kaadmiumiühendites sisalduv kaadmium;b) piirväärtused — I lisas määratletud väärtused;c) kvaliteedieesmärgid — II lisas määratletud nõuded;d) kaadmiumi töötlemine — tööstusprotsess, mille käigus kasutatakse või toodetakse kaadmiumi, või muu protsess, milles kasutatakse kaadmiumi;e) tööstusettevõte — tööstusettevõte, milles käideldakse kaadmiumi või ainet, mis sisaldab kaadmiumi;f) olemasolev tööstusettevõte — tööstusettevõte, mis töötab käesoleva direktiivi teatavakstegemise päeval;g) uus tööstusettevõte —- tööstusettevõte, mis on tööd alustanud pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemise päeva,- olemasolev tööstusettevõte, mille kaadmiumi töötlemise võimsus on pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemise kuupäeva oluliselt suurenenud.Artikkel 31. Piirväärtused, nende rakendamise tähtajad ja heitmete järelevalvemenetlus on sätestatud I lisas.2. Tavaliselt kohaldatakse piirväärtusi kohas, kus kaadmiumi sisaldav heitvesi tööstusettevõttest väljub.Kui kaadmiumi sisaldavat reovett puhastatakse väljaspool tööstusettevõtet asuvas kaadmiumi eemaldamiseks ettenähtud reoveepuhastis, võivad liikmesriigid lubada piirväärtuste kohaldamist kohas, kus reovesi väljub reoveepuhastist.3. Direktiivi 76/464/EMÜ artiklis 3 nimetatud load peavad sisaldama nõudeid, mis on vähemalt sama ranged, kui käesoleva direktiivi I lisas sätestatud nõuded, välja arvatud juhul, kui liikmesriik täidab direktiivi 76/464/EMÜ artikli 6 lõiget 3 käesoleva direktiivi II ja IV lisa alusel.Load vaadatakse üle vähemalt üks kord nelja aasta jooksul.4. Ilma et see piiraks lõigetest 1, 2 ja 3 tulenevate kohustuste ja direktiivi 76/464/EMÜ sätete täitmist, võivad liikmesriigid anda uutele tööstusettevõtetele load ainult siis, kui need tööstusettevõtted kohaldavad parimatele olemasolevatele tehnilistele vahenditele vastavaid norme, kui see on vajalik reostuse kõrvaldamiseks nimetatud direktiivi artikli 2 kohaselt või konkurentsimoonutuste vältimiseks.Kui tehnilistel põhjustel ei vasta kavandatud meetmed parimatele olemasolevatele tehnilistele vahenditele, esitab liikmesriik komisjonile enne loa andmist seda põhjendavad tõendid, olenemata kasutatavast meetodist.Komisjon edastab need tõendid viivitamata teistele liikmesriikidele ja saadab nii kiiresti kui võimalik kõikidele liikmesriikidele aruande, milles esitab oma arvamuse teises lõigus nimetatud erandi kohta. Vajaduse korral esitab ta samal ajal nõukogule asjakohased ettepanekud.5. Analüüsi võrdlusmeetod, mida tuleb kasutada kaadmiumi olemasolu kindlaksmääramiseks, on esitatud III lisa punktis 1. Võib kasutada ka muid meetodeid, kui nende meetodite avastamispiir, õigsus ja täpsus on vähemalt sama head, kui III lisa punktis 1 nimetatud meetoditel. Heitvee äravoolu mõõtmiseks vajalik täpsus on esitatud III lisa punktis 2.Artikkel 4Asjaomased liikmesriigid vastutavad veekeskkonna järelevalve eest, mida tööstusheitmed mõjutavad.Kui heitmed mõjutavad ühe või enama liikmesriigi veealasid, teevad asjaomased liikmesriigid järelevalvemenetluse ühtlustamise eesmärgil koostööd.Artikkel 51. Komisjon koostab käesoleva direktiivi rakendamise kohta liikmesriikides võrdleva hinnangu teabe põhjal, mille liikmesriigid esitavad komisjonile direktiivi 76/464/EMÜ artikli 13 alusel ja komisjoni taotluse korral iga üksikjuhtumi kohta. See teave peab sisaldama eelkõige järgmisi andmeid:- üksikasjalikud andmed lubade kohta, milles nähakse ette kaadmiumiheitmete normid,- artikli 1 lõikes 2 nimetatud vetesse lastud kaadmiumi arvestuse tulemused,- kaadmiumi kontsentratsiooni määramiseks loodud siseriikliku võrgu mõõtetulemused.2. Komisjon edastab lõikes 1 nimetatud võrdleva hinnangu nõukogule iga viie aasta tagant ja esimest korda nelja aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist.3. Kui teaduslikult põhjendatud teadmistes toimuvad muutused, mis on seotud peamiselt kaadmiumi mürgisuse, püsivuse ning bioakumuleerumisvõimega elusorganismides ja setetes või parimate olemasolevate tehniliste vahendite arenguga, esitab komisjon nõukogule asjakohased ettepanekud, mille eesmärk on vajaduse korral piirväärtuste ja kvaliteedieesmärkide kindlustamine või uute piirväärtuste ja uute kvaliteedieesmärkide kehtestamine.Artikkel 61. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud meetmed kahe aasta jooksul alates direktiivi teatavakstegemisest. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 7Käesolevat direktiivi ei kohaldata Gröönimaa suhtes.Artikkel 8Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 26. september 1983Nõukogu nimeleesistujaC. Simitis[1] EÜT L 129, 18.5.1976, lk 23.[2] EÜT C 118, 21.5.1981, lk 3.[3] EÜT C 334, 20.12.1982, lk 138.[4] EÜT C 230, 10.9.1981, lk 22.[5] EÜT L 20, 26.1.1980, lk 43.--------------------------------------------------I LISAHeitmete piirväärtused, nende kohaldamise tähtajad ja heitmete järelevalvemenetlus1. Piirväärtused ja tähtajadTööstussektor | Mõõtühik | Piirväärtused, mida tuleb kohaldada alates |1.1.1986 | 1.1.1989 |1.Tsingi kaevandamine, plii ja tsingi rafineerimine, kaadmiumi- ja mitteraudmetallide tööstus | Milligrammi kaadmiumi ühe liitri heitvee kohta | 0,3 | 0,2 |2.Kaadmiumiühendite tootmine | Milligrammi kaadmiumi ühe liitri heitvee kohta | 0,5 | 0,2 |Grammi kaadmiumi, mis tekib heitmena ühe kilogrammi töödeldud kaadmiumi kohta | 0,5 | |3.Pigmentide tootmine | Milligrammi kaadmiumi ühe liitri heitvee kohta | 0,5 | 0,2 |Grammi kaadmiumi, mis tekib heitmena ühe kilogrammi töödeldud kaadmiumi kohta | 0,3 | |4.Stabilisaatorite tootmine | Milligrammi kaadmiumi ühe liitri heitvee kohta | 0,5 | 0,2 |Grammi kaadmiumi, mis tekib heitmena ühe kilogrammi töödeldud kaadmiumi kohta | 0,5 | |5.Primaar- ja sekundaarpatareide tootmine | Milligrammi kaadmiumi ühe liitri heitvee kohta | 0,5 | 0,2 |Grammi kaadmiumi, mis tekib heitmena ühe kilogrammi töödeldud kaadmiumi kohta | 1,5 | |6.Galvaaniline katmine | Milligrammi kaadmiumi ühe liitri heitvee kohta | 0,5 | 0,2 |Grammi kaadmiumi, mis tekib heitmena ühe kilogrammi töödeldud kaadmiumi kohta | 0,3 | |7.Fosforkivimist fosforhappe ja/või fosforväetiste tootmine | | — | — |2. Piirväärtused kontsentratsioonina, mida põhimõtteliselt ei tohi ületada, on esitatud eespoolse tabeli tööstussektorite osas punktides 2, 3, 4, 5 ja 6. Mitte mingil juhul ei tohi maksimumkontsentratsioonina väljendatud piirväärtused olla suuremad piirväärtustest, mis on väljendatud maksimumkogustena, jagatud ühe kilogrammi kaadmiumi töötlemiseks vajaliku veehulgaga. Kuna kaadmiumi kontsentratsioon heitvees oleneb kasutatud vee hulgast, mis erinevate tootmismenetluste ja ettevõtete puhul on erinev, ei tohi ühelgi juhul ületada tabelis esitatud piirväärtusi, mis on väljendatud heitvees oleva kaadmiumi kogusena, mis on vette lastud seoses töödeldud kaadmiumi kogusega.3. Päeva keskmised piirväärtused on eespoolses tabelis esitatud vastavate kuu keskmiste piirväärtuste kahekordne määr.4. Heitmete vastavuse kontrollimiseks käesolevas lisas sätestatud piirväärtuste kohaselt kehtestatud heitmenormidele tuleb kehtestada järelevalvemenetlus.Selle menetlusega tuleb ette näha proovide võtmine ja analüüsimine ning heitmete äravoolu ja töödeldud kaadmiumi koguse mõõtmine.Kui töödeldud kaadmiumi kogust ei ole võimalik kindlaks teha, võib järelevalvemenetlus põhineda kaadmiumikogusel, mida võidakse kasutada seoses tootmisvõimsusega, mille kohta luba välja anti.5. Võetakse heitmeproov, mis iseloomustab seda 24 tunni jooksul. Ühe kuu jooksul vette lastud kaadmiumikogus tuleb arvutada ühe päeva jooksul vette lastava kaadmiumikoguse alusel.Tööstusettevõtete jaoks, mis lasevad vette vähem kui 10 kg kaadmiumi aastas, võib kehtestada lihtsustatud järelevalvemenetluse. Tööstuslike galvaniseerimistehaste puhul võib kehtestada lihtsustatud järelevalvemenetluse, kui nende elektrolüüsivannide maht on alla 1,5 m3.--------------------------------------------------II LISAKvaliteedieesmärgidNendele liikmesriikidele, kes kohaldavad direktiivi 76/464/EMÜ artikli 6 lõikes 3 nimetatud erandit, määratakse kindlaks heitmenormid, mida liikmesriigid peavad nimetatud direktiivi artikli 5 alusel kehtestama ja mille kohaldamise nad peavad tagama, selliselt, et asjakohane kvaliteedieesmärk või -eesmärgid allpool loetletud eesmärkide hulgast on täidetud selles piirkonnas, mida kaadmiumiheitmed mõjutavad. Pädev asutus teeb igal üksikjuhul kindlaks mõjutatud piirkonna ja valib lõikes 1 nimetatud kvaliteedieesmärkide hulgast eesmärgi või eesmärgid, mida ta peab asjakohaseks, võttes arvesse mõjutatud piirkonna kavandatud kasutuse ja arvestades asjaolu, et käesoleva direktiivi eesmärk on kõrvaldada kogu reostus.1. Kehtestatakse järgmised kvaliteedieesmärgid, [1] mida mõõdetakse heitmete väljumiskohale piisavalt lähedal, mille eesmärk on reostuse likvideerimine direktiivi 76/464/EMÜ [2] tähenduses ja nimetatud direktiivi artikli 2 kohaselt.1.1. Heitmetest mõjutatud maismaa pinnavetes ei tohi kaadmiumi üldkontsentratsioon ületada 5 μg/l.1.2. Heitmetest mõjutatud suudmealade vetes ei tohi lahustunud kaadmiumi kontsentratsioon ületada 5 μg/l.1.3. Heitmetest mõjutatud territoriaalvetes ja riigisisestes rannikuvetes (v.a suudmealade vetes) ei tohi lahustunud kaadmiumi kontsentratsioon ületada 2,5 μg/l.1.4. Joogivee võtmiseks ettenähtud vee puhul peab kaadmiumisisaldus vastama direktiivi 75/440/EMÜ [3] nõutele.2. Lisaks eespool esitatud nõutele peab kaadmiumi kontsentratsioonid kindlaks määrama artiklis 5 nimetatud siseriiklik võrk ja tulemusi tuleb võrrelda järgmiste kontsentratsioonidega: [4]2.1. Maismaa pinnavete puhul kaadmiumi üldkontsentratsioon 1 μg/l.2.2. Suudmealade vete puhul lahustunud kaadmiumi kontsentratsioon 1 μg/l.2.3. Territoriaalvete ja riigisiseste rannikuvete (v.a suudmealade vete) puhul lahustunud kaadmiumi kontsentratsioon 0,5 μg/l.Kui mõnes siseriikliku võrgu punktis neid kontsentratsioone ei järgita, tuleb põhjuste kohta esitada aruanne komisjonile.3. Kaadmiumi kontsentratsioon setetes ja/või karpides, võimaluse korral liigis Mytilus edulis, ei tohi aja jooksul oluliselt muutuda.4. Kui piirkonna vete suhtes kohaldatakse mitut kvaliteedieesmärki, peab vee kvaliteet vastama kõikide eesmärkide nõuetele.[1] Punktides 1.1, 1.2 ja 1.3 märgitud kaadmiumi kontsentratsioonid on veeorganismide kaitsmise miinimumnõuded.[2] Kõik kontsentratsioonid on seotud ühe aasta jooksul saadud tulemuste aritmeetilise keskmisega, välja arvatud kvaliteedieesmärk 1.4.[3] Direktiiv 75/440/EMÜ liikmesriikides joogivee võtmiseks ettenähtud pinnavee nõutava kvaliteedi kohta (EÜT L 194, 25.7.1975, lk 26). Selles on sätestatud kohustuslik kaadmiumi väärtus 5 μg/l, mis on arvutatud 95 % võetud proovide alusel.[4] Kõik kontsentratsioonid on seotud ühe aasta jooksul saadud tulemuste aritmeetilise keskmisega, välja arvatud kvaliteedieesmärk 1.4.--------------------------------------------------III LISAMõõtmise võrdlusmeetodid1. Vee, setete ja karpide kaadmiumisisalduse kindlaksmääramise analüüsi võrdlusmeetod on aatomabsorptsioonspektrofotomeetria, mida kasutatakse pärast proovi säilitamist ja töötlemist.Avastamispiir [1] peab olema selline, et kaadmiumi kontsentratsiooni saab mõõta ± 30 %lise õigsusega [2] ja ± 30 %lise täpsusega [3] järgmiste kontsentratsioonide juures:- heitmete puhul üks kümnendik loas ettenähtud kaadmiumi suurimast lubatud kontsentratsioonist,- pinnavee puhul 0,1 μg/l või üks kümnendik kvaliteedieesmärgis ettenähtud kaadmiumi kontsentratsioonist, olenevalt sellest, kumb on suurem,- karpide puhul 0,1 mg/kg märjalt,- setete puhul üks kümnendik proovi kaadmiumi kontsentratsioonist või 0,1 mg/kg kuivalt, kuivatamine 105 oC− 110 oC juures püsimassina, olenevalt sellest, kumb väärtus on suurem.2. Äravoolu mõõtmine tuleb teha ± 20 %lise õigsusega.[1] Nende terminite määratlused on esitatud nõukogu 9. oktoobri 1979. aasta direktiivis 79/869/EMÜ liikmesriikides joogivee võtmiseks mõeldud pinnavee mõõtmismeetodite ning proovide ja analüüside võtmise sageduse kohta (EÜT L 271, 29.10.1979, lk 44).[2] Nende terminite määratlused on esitatud nõukogu 9. oktoobri 1979. aasta direktiivis 79/869/EMÜ liikmesriikides joogivee võtmiseks mõeldud pinnavee mõõtmismeetodite ning proovide ja analüüside võtmise sageduse kohta (EÜT L 271, 29.10.1979, lk 44).[3] EÜT L 129, 18.5.1976, lk 23.--------------------------------------------------IV LISAKvaliteedieesmärkide järelevalvemenetlus1. Iga käesoleva direktiivi kohaselt antud loa puhul määratleb pädev asutus piirangud, järelevalvemenetluse ja tähtajad, et tagada asjaomase kvaliteedieesmärgi või asjaomaste kvaliteedieesmärkide täitmine.2. Direktiivi 76/464/EMÜ artikli 6 lõike 3 kohaselt esitavad liikmesriigid komisjonile aruande iga valitud ja kohaldatud kvaliteedieesmärgi osas järgmise kohta:- heitmete vettelaskmise kohad ja levimisvahendid,- piirkond, kus kvaliteedieesmärki kohaldatakse,- proovivõtukohtade asukohad,- proovivõtu sagedus,- proovivõtu- ja mõõtmismeetodid,- saadud tulemused.3. Proovid peavad nõuetekohaselt esindama heitmetest mõjutatud piirkonna veekeskkonna kvaliteeti ja proovivõtusagedus peab olema piisav, mis näitab kõiki muutusi veekeskkonnas, võttes eelkõige arvesse hüdroloogilise režiimi loomulikke erinevusi.--------------------------------------------------