title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/98/EÜ, 17. november 2003, avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32003L0098

Euroopa Liidu Teataja L 345 , 31/12/2003 Lk 0090 - 0096

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/98/EÜ,17. november 2003,avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]võttes arvesse regioonide komitee arvamust, [3]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras [4]ning arvestades järgmist:(1) Asutamislepinguga nähakse ette siseturu rajamine ning süsteemi sisseseadmine, mis tagaks siseturul moonutamata konkurentsi. Neid eesmärke aitab saavutada avaliku sektori valduses oleva teabe kasutamise reeglite ja tavade ühtlustamine liikmesriikides.(2) Liikumine info- ja teadmuspõhise ühiskonna suunas mõjutab ühenduse iga kodaniku elu, andes neile muu hulgas uusi teadmistele juurdepääsu ja nende omandamise võimalusi.(3) Digitaalsel infosisul on selles arengus oluline osa. Infosisu tootmise tulemusena on viimastel aastatel kiirelt loodud uusi töökohti ja see tendents jätkub. Enamik töökohti on loodud väikestes, alles tööd alustavates ettevõtetes.(4) Avalik sektor kogub, koostab, paljundab ja levitab mitmesugust teavet seoses paljude tegevusaladega, näiteks sotsiaal-, majandus-, geograafia-, ilma-, turismi-, äri-, patendi- ja haridusalast teavet.(5) Siseturu loomise üks peamisi eesmärke on kogu ühendust hõlmavate teenuste arengut soodustavate tingimuste loomine. Avaliku sektori valduses olev teave on digitaalse infosisuga seotud toodete ja teenuste oluliseks algmaterjaliks ning muutub juhtmeta infosisuteenuste arenedes veelgi olulisemaks andmeallikaks. Selles kontekstis on oluline ka laiaulatuslik piiriülene levi. Avaliku sektori valduses oleva teabe laiem taaskasutatavus võimaldab Euroopa ettevõtetel muu hulgas ära kasutada selle teabe potentsiaali ning toetada majanduskasvu ja töökohtade loomist.(6) Avaliku sektori valduses oleva teabe kasutamisega seotud normid ja tavad on liikmesriikides märkimisväärselt erinevad, mistõttu on takistatud selle võtmetähtsusega dokumendiallika kogu majandusliku potentsiaali kasutuselevõtmine. Avaliku sektori asutuste traditsioonilised tavad avaliku sektori valduses oleva teabe kasutamisel on arenenud väga erinevalt. Seda tuleks arvesse võtta. Seepärast tuleks läbi viia avaliku sektori valduses olevate dokumentide taaskasutamisega seotud siseriiklike normide ja tavade minimaalne ühtlustamine valdkondades, kus siseriiklike õigusnormide ja tavade erinevused või ebaselgus takistavad siseturu sujuvat toimimist ja infoühiskonna nõuetekohast arengut ühenduses.(7) Lisaks võivad mitmetes liikmesriikides juba algatatud siseriiklikud õigusmeetmed, mille eesmärk on reageerida tehnoloogilistele väljakutsetele, tuua kaasa veelgi suuremaid erinevusi, kui ei võeta ette minimaalset ühtlustamist ühenduse tasandil. Selliste õiguslike erinevuste ja ebakindluse mõju suureneb veelgi infoühiskonna edasise arengu käigus, mis on juba oluliselt suurendanud teabe piiriülest kasutamist.(8) Tarvis on avaliku sektori valduses olevate dokumentide taaskasutamise tingimuste üldist raamistikku, et tagada kõnealuse teabe kasutamiseks õiglased, proportsionaalsed ja mittediskrimineerivad tingimused. Avaliku sektori asutused koguvad, väljastavad, paljundavad ja levitavad dokumente oma avalik-õiguslike ülesannete täitmiseks. Nende dokumentide kasutamine muudeks otstarveteks on taaskasutamine. Liikmesriikide meetmed võivad ületada käesoleva direktiiviga ettenähtud miinimumstandardite piire, võimaldades seega ulatuslikumat taaskasutamist.(9) Käesoleva direktiiviga ei nähta ette dokumentide taaskasutamise lubamise kohustust. Taaskasutamise lubamise või mittelubamise üle otsustamine jääb liikmesriikide või asjaomase avaliku sektori asutuse pädevusse. Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada dokumentide suhtes, mille avaliku sektori asutused teevad taaskasutamiseks kättesaadavaks litsentseerimise, müügi, levitamise, vahetamise või teabe väljastamise kaudu. Ristsubsideerimise vältimiseks peaks taaskasutamine hõlmama dokumentide täiendavat organisatsioonisisest kasutamist otstarvetel, mis jäävad väljapoole selle avalik-õiguslikke ülesandeid. Avalik-õiguslike ülesannete alla mittekuuluvaks tegevuseks on üldjuhul selliste dokumentide väljastamine, mida koostatakse ja mille eest võetakse tasu ärilistel alustel, konkureerides turul teiste tegijatega. "Dokumendi" mõiste ei hõlma arvutiprogramme. Direktiiv rajaneb liikmesriikide olemasoleval juurdepääsukorral ning ei muuda siseriiklikke dokumentidele juurdepääsu norme. Seda ei kohaldata juhtudel, kus dokumendid on kodanikele või ettevõtetele vastava juurdepääsukorra raames kättesaadavad üksnes juhul, kui nad tõendavad oma konkreetse huvi olemasolu. Ühenduse tasandil tunnustatakse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikliga 41 (õigus tõhusale haldusele) ja artikliga 42 iga liidu kodaniku ning liikmesriigis elava või seal registreeritud isiku õigust pääseda juurde Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele. Avaliku sektori asutusi tuleks julgustada kõiki nende valduses olevaid dokumente kättesaadavaks tegema. Avaliku sektori asutused peaksid edendama ja soodustama dokumentide, sealhulgas õigus- või haldusalaste ametlike tekstide taaskasutamist juhtudel, kus nende taaskasutamise lubamine on avaliku sektori asutuse pädevuses.(10) "Avaliku sektori asutuse" ja "avalik-õigusliku asutuse" määratlused on võetud riigihankeid käsitlevatest direktiividest 92/50/EMÜ, [5] 93/36/EMÜ, [6] 93/37/EMÜ [7] ja 98/4/EÜ. [8] Nende määratluste alla ei kuulu riigi osalusega äriühingud.(11) Käesoleva direktiiviga nähakse ette mõiste "dokument" üldine määratlus, mis vastab infoühiskonna arengutele. Dokument on mis tahes tegevuse, faktide või andmete väljendus või nende tegevuste, faktide või andmete kogum, olenemata andmekandjast (paberile kirjutatud või elektroonilises vormis või heli-, visuaal- või audiovisuaalsalvestisena säilitatav), mis on avaliku sektori asutuste valduses. Avaliku sektori asutuse valduses olev dokument on dokument, mille taaskasutamist avaliku sektori asutusel on õigus lubada.(12) Taaskasutamise taotlustele vastamise tähtaeg peaks olema mõistlik ning vastavuses tähtajaga, mida asjaomase juurdepääsu korra raames rakendatakse dokumendile juurdepääsu taotluste puhul. Kogu liidu piires kehtivad mõistlikud tähtajad soodustavad uute kokkuvõtlike infotoodete ja -teenuste loomist üleeuroopalisel tasandil. Kui taaskasutamise taotlus on rahuldatud, peaksid avaliku sektori asutused dokumendid kättesaadavaks tegema sellise aja jooksul, mis võimaldab ära kasutada nende kogu majanduslikku potentsiaali. Eriti oluline on see dünaamiliste andmete (nt liiklusandmed) puhul, mille majanduslik väärtus oleneb andmete ja korrapäraste uuenduste viivitamatust kättesaadavusest. Litsentseerimise korral võivad litsentsi osaks olla sätted kiire kättesaadavuse kohta.(13) Taaskasutamise võimalusi on võimalik parandada, vähendades vajadust paberdokumente digitaliseerida või digitaalseid faile töödelda, et need omavahel ühilduksid. Seepärast peaksid avaliku sektori asutused tegema dokumendid kättesaadavaks mis tahes olemasolevas vormis või keeles ning võimaluse ja vajaduse korral elektroonilistelt. Avaliku sektori asutused peaksid suhtuma soosivalt olemasolevate dokumentide väljavõtete taotlustesse, kui taotluse rahuldamiseks on vaja üksnes lihtsat toimingut. Avaliku sektori asutusi ei tohiks siiski kohustada andma väljavõtteid dokumentidest juhul, kui see nõuab ebaproportsionaalseid jõupingutusi. Taaskasutamise soodustamiseks peaksid avaliku sektori asutused, niipalju kui võimalik ja vajalik, tegema oma dokumendid kättesaadavaks vormis, mis ei nõua spetsiifilise tarkvara kasutamist. Kui see on võimalik ja vajalik, peaksid avaliku sektori asutused pidama silmas, et dokumente oleks võimalik taaskasutada puuetega inimestel.(14) Tasu võtmisel ei tohiks kogutulu ületada dokumentide kogumise, väljastamise, paljundamise ja levitamisega seotud kogukulutusi, millele lisandub mõistlik investeeringutulu, pidades vajadusel silmas asjaomase avaliku sektori asutuse omafinantseerimisnõudeid. Väljastamine hõlmab koostamist ja kontrollimist, levitamine võib hõlmata ka kasutajatuge. Tasu ülemmääraks on kulutuste tasateenimine ning lisanduv mõistlik investeeringutulu, vastavalt kehtivatele raamatupidamispõhimõtetele ja asjaomase avaliku sektori asutuse kuluarvestusmeetodile, ning vältida tuleks ülepaisutatud hindu. Käesolevas direktiiviga ettenähtud tasude ülemmäär ei mõjuta liikmesriikide avaliku sektori asutuste õigust kohaldada madalamaid tasusid või tasudest loobuda, ning liikmesriigid peaksid avaliku sektori asutusi julgustama dokumente kättesaadavaks tegema tasu eest, mis ei ületa dokumentide reprodutseerimise ja levitamise väheolulisi kulusid.(15) Kogu ühendust hõlmava teabeturu arengu eelduseks on avaliku sektori dokumentide taaskasutamise tingimuste selguse ja avaliku kättesaadavuse tagamine. Seepärast tuleb kõik dokumentide taaskasutamise suhtes kohaldatavad tingimused potentsiaalsetele taaskasutajatele selgeks teha. Liikmesriigid peaksid võimalusel soodustama kättesaadavaid dokumente hõlmavate reaalajas juurdepääsetavate indeksite loomist ning hõlbustama taaskasutamise taotluste esitamist. Dokumentide taaskasutamise taotlejaid tuleks teavitada olemasolevatest õiguskaitsevahenditest seoses neid mõjutavate otsuste või tavadega. See on eriti oluline väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, kes ei pruugi olla teadlikud teiste liikmesriikide avaliku sektori asutuste omavahelistest suhetest ning vastavatest õiguskaitsemeetmetest.(16) Kõikide avaliku sektori valduses olevate dokumentide kättesaadavaks tegemine – mitte üksnes poliitilise, vaid ka seadusandliku ja haldusmenetluse osas – on oluline meede laiendamaks õigust saada teavet, mis on demokraatia üks põhiprintsiipe. Seda eesmärki tuleb silmas pidada kõikide, nii kohaliku, riikliku kui rahvusvahelise tasandi institutsioonide puhul.(17) Mõningatel juhtudel toimub dokumentide taaskasutamine litsentseerimiseta. Muudel juhtudel antakse välja litsents, millega kehtestatakse litsentsisaaja poolse taaskasutamise tingimused näiteks vastutuse, dokumentide nõuetekohase kasutamise, mittemuutmise tagamise ja allika äramärkimise osas. Kui avaliku sektori asutused annavad dokumentide taaskasutamiseks litsentse, peavad litsentsitingimused olema õiglased ja läbipaistvad. Selles osas võivad olulist osa etendada ka veebis kättesaadavad standardlitsentsid. Liikmesriigid peavad sätestama standardlitsentside kättesaadavuse.(18) Kui pädev asutus otsustab teatavaid dokumente enam mitte taaskasutamiseks kättesaadavaks teha või lõpetada nende dokumentide ajakohastamine, peaks ta kõnealused otsused esimesel võimalusel avalikult teatavaks tegema, võimaluse korral elektrooniliste vahenditega.(19) Taaskasutamise tingimused ei tohi olla diskrimineerivad võrreldavate taaskasutajate kategooriate osas. See ei tohiks siiski takistada näiteks avaliku sektori asutuste vahelist tasuta teabevahetust, mis toimub avalik-õiguslike ülesannete täitmiseks, samas kui teistelt isikutelt võetakse samade dokumentide taaskasutamise eest tasu. Ka ei tohiks see takistada kehtestamast diferentseeritud hinnapoliitikat ärilisel ja mitteärilisel eesmärgil taaskasutamise suhtes.(20) Avaliku sektori asutused peaksid dokumentide taaskasutamise tingimuste kehtestamisel austama konkurentsireegleid, vältides, kui võimalik, omavahelisi ja erasektori partneritega sõlmitavaid ainukasutuslepinguid. Siiski võib spetsiifiliste avaliku sektori dokumentide taaskasutamise ainuõigus olla vahel vajalik teatavaid üldisi majanduslikke huve teenivate teenuste pakkumiseks. Selline olukord võib näiteks tekkida, kui ükski kaubanduslikel eesmärkidel tegutsev avaldaja ainuõiguse puudumise korral kõnealust teavet ei avaldaks.(21) Käesolevat direktiivi tuleks rakendada ja kohaldada täielikus vastavuses isikuandmete kaitse põhimõtetega, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta. [9](22) Käesolev direktiiv ei mõjuta kolmandate isikute intellektuaalomandi õigusi. Kahtluse vältimiseks olgu märgitud, et mõiste "intellektuaalomandi õigused" hõlmab üksnes autoriõigust ja sellega kaasnevaid õigusi (sealhulgas sui generis kaitse). Käesolevat direktiivi ei kohaldata dokumentide suhtes, millele laienevad tööstusomandi õigused, näiteks patendid, registreeritud disainilahendused ja kaubamärgid. Käesolev direktiiv ei mõjuta avaliku sektori asutuste intellektuaalomandi õiguste omandiõigust ega piira nende õiguste mis tahes viisil teostamist väljaspool käesoleva direktiivi piire. Käesoleva direktiiviga kehtestatud kohustusi tuleks rakendada üksnes niivõrd, kui need on kooskõlas intellektuaalomandi kaitset käsitlevate rahvusvaheliste lepingutega, eelkõige Berni kirjandus- ja kunstiteoste kaitse konventsiooniga (Berni konventsioon) ja intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepinguga (TRIP-leping). Avaliku sektori asutused peaksid oma autoriõigusi siiski teostama taaskasutamist soodustaval viisil.(23) Avaliku sektori valduses olevate dokumentide taaskasutamist võib märkimisväärselt soodustada selliste vahendite areng, mis aitavad potentsiaalsetel taaskasutajatel leida taaskasutamiseks pakutavaid dokumente ja taaskasutamise tingimusi. Liikmesriigid peaksid seetõttu tagama praktiliste vahendite olemasolu, mis võimaldavad taaskasutajatel taaskasutamiseks pakutavaid dokumente otsida. Näited taolistest praktilistest vahenditest on soovitavalt veebis kättesaadavad peamiste dokumentide (sageli taaskasutatavate või potentsiaalselt sageli taaskasutatavate dokumentide) loendid ja portaalid, milles asuvad viited detsentraliseeritud loenditele.(24) Käesolev direktiiv ei mõjuta autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiivi 2001/29/EÜ [10] ja andmebaaside õiguskaitset käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 1996. aasta direktiivi 96/9/EÜ [11] kohaldamist. Selles sätestatakse tingimused, mille kohaselt avaliku sektori asutused võivad dokumentide taaskasutamist lubades teostada oma intellektuaalomandi õigusi ühendusesisesel teabeturul.(25) Kuna ettepandud meetme eesmärke, milleks on kogu ühendust hõlmavate avaliku sektori dokumentidel põhinevate infotoodete ja -teenuste väljaarendamise soodustamine, eraettevõtete poolse avaliku sektori dokumentide tõhusa piiriülese kasutamise edendamine ja konkurentsimoonutuste piiramine ühenduse turul, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning kõnealuse meetme kogu ühendust hõlmavat iseloomu ja mõju silmas pidades on neid seepärast võimalik paremini saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. Käesoleva direktiiviga tuleks saavutada minimaalne ühtlustamine, vältides seeläbi liikmesriikide vahelisi täiendavaid lahknevusi avaliku sektori dokumentide taaskasutamise vallas,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I PEATÜKKÜLDSÄTTEDArtikkel 1Sisu ja reguleerimisala1. Käesoleva direktiiviga kehtestatakse miinimumreeglid, mis reguleerivad liikmesriikide avaliku sektori asutuste valduses olevate olemasolevate dokumentide taaskasutamist ja nende taaskasutamist soodustavaid praktilisi abinõusid.2. Käesolevat direktiivi ei kohaldata:a) dokumentide suhtes, mille väljastamine ei kuulu asjaomaste avaliku sektori asutuste avalik-õiguslike ülesannete alla, nagu need on ette nähtud liikmesriigi seaduste või muude siduvate eeskirjadega või, kui selliseid norme ei ole, kõnealuse liikmesriigi üldise haldustavaga;b) dokumentide suhtes, mille osas kolmandatel isikutel on intellektuaalomandi õigused;c) dokumentide suhtes, millele juurdepääs on liikmesriikide juurdepääsukorra kohaselt keelatud, sealhulgas järgmistel põhjustel:- riikliku julgeoleku (st riigi julgeoleku) kaitse, riigikaitse või avaliku korra kaitse,- statistika- või ärisaladus;d) dokumentide suhtes, mis on avalike ringhäälingujaamade või nende filiaalide või muude asutuste ja nende filiaalide valduses avaliku ringhäälinguteenuse osutamise eesmärgil;e) dokumentide suhtes, mis on haridus- ja teadusasutuste, näiteks koolide, ülikoolide, arhiivide, raamatukogude ja uurimisasutuste, sealhulgas teadusuuringute tulemuste võõrandamiseks loodud organisatsioonide valduses;f) dokumentide suhtes, mis on kultuuriasutuste, näiteks muuseumide, raamatukogude, arhiivide, orkestrite, ooperi- ja balletiteatrite ja teatrite valduses.3. Käesolev direktiiv rajaneb liikmesriikide juurdepääsukordadel ning ei mõjuta nende kohaldamist. Käesolevat direktiivi ei kohaldata juhtudel, kus vastavalt juurdepääsukorrale peavad kodanikud ja ettevõtted dokumentidele juurdepääsemiseks tõendama oma konkreetset huvi.4. Käesolev direktiiv ei kahjusta ega mõjuta üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel, nagu see on ette nähtud ühenduse ja siseriiklike õigusaktidega, ning eelkõige ei muuda see direktiivis 95/46/EÜ sätestatud kohustusi ja õigusi.5. Käesoleva direktiiviga kehtestatud kohustusi kohaldatakse niivõrd, kui need on kooskõlas intellektuaalomandi õiguste kaitset käsitlevate rahvusvaheliste lepingutega, eelkõige Berni konventsiooni ja TRIP-lepinguga.Artikkel 2MõistedKäesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:1. avaliku sektori asutused – riigi, piirkondlikud või kohalikud asutused, avalik-õiguslikud isikud ning ühest või mitmest kõnealusest asutusest või avalik-õiguslikust isikust koosnevad ühendused;2. avalik-õiguslik isik – mis tahes isik:a) mis on asutatud üldistes huvides ega tegele tööstuse ega kaubandusega jab) millel on juriidilise isiku staatus jac) mida põhiliselt rahastavad riik, piirkondlikud või kohalikud omavalitsused või teised avalik-õiguslikud isikud või mille juhtimist need isikud kontrollivad või millel on haldus-, juhtimis- või järelevalveorgan, millesse riik, piirkondlik või kohalik omavalitsus või teised avalik-õiguslikud isikud nimetavad üle poole liikmetest;3. dokument –a) mis tahes teave mis tahes andmekandjal (paberile kirjutatuna, elektroonilises vormis või heli-, visuaal- või audiovisuaalsalvestisena);b) mis tahes osa sellisest teabest;4. taaskasutamine – avaliku sektori valduses olevate dokumentide kasutamine füüsiliste või juriidiliste isikute poolt ärilisel või mitteärilisel eesmärgil, mis ei lange kokku algse eesmärgiga, mille täitmiseks dokument avalik-õigusliku ülesande raames loodi. Avaliku sektori asutuste vaheline dokumentide vahetamine puhtalt avalik-õiguslike ülesannete täitmise raames ei ole taaskasutamine;5. isikuandmed – direktiivi 95/46/EÜ artikli 2 punktis a määratletud andmed.Artikkel 3ÜldpõhimõteLiikmesriigid tagavad, et kui avaliku sektori asutuste valduses olevate dokumentide taaskasutamist lubatakse, taaskasutatakse dokumente ärilistel või mitteärilistel eesmärkidel kooskõlas III ja IV peatüki sätetega. Võimaluse korral tehakse dokumendid kättesaadavaks elektrooniliselt.II PEATÜKKTAASKASUTAMISTAOTLUSEDArtikkel 4Taaskasutamistaotluste menetlemisel kohaldatavad nõuded1. Avaliku sektori asutused menetlevad taaskasutamistaotlusi, võimaluse ja vajaduse korral elektrooniliselt, ja teevad dokumendi taotlejale kättesaadavaks või, kui vaja on litsentsi, esitavad taotlejale litsentsipakkumise mõistliku aja jooksul, mis on vastavuses dokumentidele juurdepääsu taotluste menetlemiseks kehtestatud tähtaegadega.2. Kui tähtaegu või muid dokumentide aegsat esitamist reguleerivaid norme ei ole kehtestatud, menetlevad avaliku sektori asutused taotlust ja annavad dokumendid taotlejale taaskasutamiseks või, kui vaja on litsentsi, esitavad taotlejale litsentsipakkumise hiljemalt 20 tööpäeva jooksul alates taotluse saamisest. Seda aega võib mahukate või keerukate taotluste korral pikendada veel 20 tööpäeva võrra. Sellistel juhtudel teatatakse taotlejale kolme nädala jooksul alates esialgse taotluse saamisest, et selle menetlemiseks on vaja lisaaega.3. Eitava otsuse korral teatavad avaliku sektori asutused taotlejale keeldumise põhjused vastavalt liikmesriigis kehtivale juurdepääsukorrale või käesoleva direktiivi, eriti selle artikli 1 lõike 2 punktide a, b ja c või artikli 3 alusel vastu võetud siseriiklikele sätetele. Kui eitava otsuse aluseks on artikli 1 lõike 2 punkt b, lisab avaliku sektori asutus viite õiguse füüsilisest või juriidilisest isikust omanikule, kui see on teada, või viite litsentsiandjale, kellelt avaliku sektori asutus on vastava materjali saanud.4. Eitav otsus peab sisaldama viidet õiguskaitsevahenditele juhuks, kui taotleja soovib otsuse edasi kaevata.5. Artikli 1 lõike 2 punktide d, e ja f alla kuuluvad avaliku sektori asutused ei pea käesoleva artikli nõudeid täitma.III PEATÜKKTAASKASUTAMISE TINGIMUSEDArtikkel 5Pakutavad vormid1. Avaliku sektori asutused teevad dokumendid kättesaadavaks mis tahes olemasolevas vormis või keeles ning võimaluse ja vajaduse korral elektroonilistelt. See ei tähenda, et avaliku sektori asutused oleksid kohustatud taotluse rahuldamiseks dokumente looma või mugandama, samuti ei tähenda see, et nad oleksid kohustatud andma dokumentidest väljavõtteid, kui see nõuaks ebaproportsionaalseid jõupingutusi, mis ei ole pelgalt lihtsad toimingud.2. Käesoleva direktiivi alusel ei või avaliku sektori asutustelt nõuda teatavat liiki dokumentide koostamise jätkamist selleks, et mõni era- või avaliku sektori organisatsioon saaks neid taaskasutada.Artikkel 6Tasu võtmise põhimõttedKui võetakse tasu, ei tohi dokumentide väljastamisest ja taaskasutamise lubamisest saadav kogutulu ületada dokumentide kogumise, koostamise, paljundamise ja levitamise kulusid, millele lisandub mõistlik investeeringutulu. Tasud peavad olema vastava arvestusperioodi lõikes kulupõhised ning need tuleb arvutada vastavalt asjaomaste avaliku sektori asutuste suhtes kohaldatavatele arvestuspõhimõtetele.Artikkel 7LäbipaistvusKõik avaliku sektori asutuste valduses olevate dokumentide taaskasutamise osas kohaldatavad tingimused ja standardtasud määratakse eelnevalt kindlaks ja avaldatakse, vajaduse ja võimaluse korral elektrooniliselt. Taotluse korral teeb avaliku sektori asutus teatavaks avaldatud tasu arvutamise aluse. Asjaomane avaliku sektori asutus teatab ka, milliseid asjaolusid tüüpjuhtude puhul tasude arvutamisel arvesse võetakse. Avaliku sektori asutused tagavad, et dokumentide taaskasutamise taotlejaid teavitatakse olemasolevatest õiguskaitsevahenditest seoses neid mõjutavate otsuste või tavadega.Artikkel 8Litsentsid1. Avaliku sektori asutused võivad lubada dokumente taaskasutada tingimusteta või kehtestada asjaomastes valdkondades tingimusi, kui vaja, litsentside abil. Need tingimused ei tohi taaskasutamist põhjendamatult piirata ning neid ei tohi kasutada konkurentsi piiramiseks.2. Liikmesriikides, kus kasutatakse litsentse, tagavad liikmesriigid konkreetse litsentsitaotluse jaoks kohandatavate avaliku sektori dokumentide taaskasutamise standardlitsentside avaldamise digitaalses vormis selliselt, et neid on võimalik elektrooniliselt töödelda. Liikmesriigid kutsuvad kõiki avaliku sektori asutusi üles standardlitsentse kasutama.Artikkel 9Praktilised vahendidLiikmesriigid tagavad taaskasutamiseks pakutavate dokumentide leidmist soodustavate praktiliste vahendite olemasolu, näiteks eelistatavalt veebis kättesaadavad loendid põhidokumentidest ja portaalid, milles on viited detsentraliseeritud loenditele.IV PEATÜKKDISKRIMINEERIMISEST HOIDUMINE JA AUS KAUBANDUSArtikkel 10Diskrimineerimisest hoidumine1. Taaskasutamise tingimused ei tohi olla võrreldavate taaskasutamisviiside osas diskrimineerivad.2. Kui avaliku sektori asutus kasutab dokumente oma äritegevuses, mis ei kuulu tema avalik-õiguslike ülesannete alla, kohaldatakse selleks tegevuseks dokumentide andmisel samu tasusid ja muid tingimusi, mis kehtivad teistele kasutajatele.Artikkel 11Ainuõiguste andmise keeld1. Dokumentide taaskasutamine on avatud kõikidele potentsiaalsetele turul tegutsejatele, ka juhul, kui üks turul tegutseja juba pakub nendel dokumentidel põhinevaid lisandväärtusega tooteid. Dokumente valdavate avaliku sektori asutuste ja kolmandate isikute vaheliste lepingute ega muude kokkulepetega ei tohi anda ainuõigusi.2. Kui aga ainuõigus on vajalik, et pakkuda teenust avalikes huvides, vaadatakse kõnealuse ainuõiguse põhjendatus korrapäraselt läbi, kusjuures igal juhul vaadatakse see läbi iga kolme aasta järel. Pärast käesoleva direktiivi jõustumist sõlmitud ainuõiguste kokkulepped peavad olema läbipaistvad ja need avalikustatakse.3. Olemasolevad ainuõiguste kokkulepped, mis ei kuulu lõikes 2 sätestatud erandi alla, lõpetatakse lepingu lõppemisel või igal juhul hiljemalt 31. detsembril 2008.V PEATÜKKLÕPPSÄTTEDArtikkel 12RakendamineLiikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 1. juuliks 2005. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 13Läbivaatamine1. Komisjon korraldab 1. juuliks 2008 käesoleva direktiivi kohaldamise läbivaatuse ja esitab selle tulemused Euroopa Parlamendile ja nõukogule koos võimalike ettepanekutega direktiivi muutmiseks.2. Läbivaatuse objektiks on eelkõige direktiivi reguleerimisala ja mõju, sealhulgas avaliku sektori dokumentide taaskasutamise kasvu ulatus, tasu võtmise põhimõtete ja ametlike õigus- ja haldusdokumentide taaskasutamise mõju ning täiendavad võimalused siseturu nõuetekohase toimimise ja Euroopa infosisutööstuse arengu parandamiseks.Artikkel 14JõustumineKäesolev direktiiv jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 15AdressaadidKäesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 17. november 2003Parlamendi nimelpresidentP. CoxNõukogu nimeleesistujaG. Alemanno[1] EÜT C 227 E, 24.9.2002, lk 382.[2] ELT C 85, 8.4.2003, lk 25.[3] ELT C 73, 26.3.2003, lk 38.[4] Euroopa Parlamendi 12. veebruari 2003. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 26. mai 2003. aasta ühine seisukoht (ELT C 159 E, 8.7.2003, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 25. septembri 2003. aasta otsus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Nõukogu 27. oktoobri 2003. aasta otsus.[5] EÜT L 209, 24.7.1992, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2001/78/EÜ (EÜT L 285, 29.10.2001, lk 1).[6] EÜT L 199, 9.8.1993, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2001/78/EÜ.[7] EÜT L 199, 9.8.1993, lk 54. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2001/78/EÜ.[8] EÜT L 101, 1.4.1998, lk 1.[9] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.[10] EÜT L 167, 22.6.2001, lk 10.[11] EÜT L 77, 27.3.1996, lk 20.--------------------------------------------------


title: Nõukogu Direktiiv 2006/103/EÜ, 20. november 2006 , millega kohandatakse teatavaid direktiive transpordipoliitika valdkonnas seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega

text:
               20.12.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 363/344

         NÕUKOGU DIREKTIIV 2006/103/EÜ,
   20. november 2006,
   millega kohandatakse teatavaid direktiive transpordipoliitika valdkonnas seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia (1) ühinemislepingut, eriti selle artikli 4 lõiget 3,
   võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti, eriti selle artiklit 56,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Ühinemisakti artiklis 56 on sätestatud, et kui institutsioonide akte, mis jäävad kehtima pärast 1. jaanuari 2007, on vaja seoses ühinemisega kohandada ning kui neid vajalikke kohandusi ei ole ühinemisakti ega selle lisadega ette nähtud, võtab nõukogu vastu vajalikud kohandused, välja arvatud juhul, kui esialgse akti on vastu võtnud komisjon.

               (2)

               Ühinemislepingu koostamise konverentsi lõppaktis on kirjas, et kõrged lepinguosalised on jõudnud poliitilisele kokkuleppele institutsioonide vastu võetud aktide kohandustes, mis on vajalikud seoses ühinemisega, ning nad kutsuvad nõukogu ja komisjoni nimetatud kohandusi vastu võtma enne ühinemist ning neid vajadusel täiendama ja ajakohastama, et võtta arvesse ühenduse õiguse arengut.

               (3)

               Seetõttu tuleks vastavalt muuta direktiive 82/714/EMÜ (2), 91/439/EMÜ (3), 91/440/EMÜ (4), 91/672/EMÜ (5), 92/106/EMÜ (6), 96/26/EÜ (7), 1999/37/EÜ (8), 1999/62/EÜ (9) ja 2003/59/EÜ (10),

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiive 82/714/EMÜ, 91/439/EMÜ, 91/440/EMÜ, 91/672/EMÜ, 92/106/EMÜ, 96/26/EÜ, 1999/37/EÜ, 1999/62/EÜ ja 2003/59/EÜ muudetakse vastavalt lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise kuupäevaks. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Liikmesriigid kehtestavad sellise viitamise meetodid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile nende poolt käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste riiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub Bulgaaria ja Rumeenia ühinemislepingu jõustumise korral ning lepingu jõustumise kuupäeval.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 20. november 2006

            Nõukogu nimel

            Eesistuja

         J. KORKEAOJA

      (1)  ELT L 157, 21.6.2005, lk 11.

      (2)  EÜT L 301, 28.10.1982, lk 1.

      (3)  EÜT L 237, 24.8.1991, lk 1.

      (4)  EÜT L 237, 24.8.1991, lk 25.

      (5)  EÜT L 373, 31.12.1991, lk 29.

      (6)  EÜT L 368, 17.12.1992, lk 38.

      (7)  EÜT L 124, 23.5.1996, lk 1.

      (8)  EÜT L 138, 1.6.1999, lk 57.

      (9)  EÜT L 187, 20.7.1999, lk 42.

      (10)  ELT L 226, 10.9.2003, lk 4.

      LISA
      TRANSPORDIPOLIITIKA
      A.   MAANTEETRANSPORT

                  1.

                  31991 L 0439: nõukogu direktiiv 91/439/EMÜ, 29. juuli 1991, juhilubade kohta (EÜT L 237, 24.8.1991, lk 1); muudetud järgmiste aktidega:

                              —

                              11994 N: ühinemistingimusi ja aluslepingute muudatusi käsitlev akt — Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemine (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 21),

                              —

                              31994 L 0072: nõukogu direktiiv 94/72/EÜ, 19.12.1994 (EÜT L 337, 24.12.1994, lk 86),

                              —

                              31996 L 0047: nõukogu direktiiv 96/47/EÜ, 23.7.1996 (EÜT L 235, 17.9.1996, lk 1),

                              —

                              31997 L 0026: nõukogu direktiiv 97/26/EÜ, 2.6.1997 (EÜT L 150, 7.6.1997, lk 41),

                              —

                              32000 L 0056: komisjoni direktiiv 2000/56/EÜ, 14.9.2000 (EÜT L 237, 21.9.2000, lk 45),

                              —

                              12003 T: ühinemistingimusi ja aluslepingute muudatusi käsitlev akt — Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemine (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33),

                              —

                              32003 L 0059: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/59/EÜ, 15.7.2003 (ELT L 226, 10.9.2003, lk 4),

                              —

                              32003 R 1882: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1882/2003, 29.9.2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

                              a)

                              I lisas asendatakse punkti 2 kolmas taane pärast sõnu “1. leheküljel on:” järgmisega:

                                          “—

                                          juhiloa välja andnud liikmesriigi tunnusmärk; tunnusmärgid on järgmised:

                                                      B

                                                      :

                                                      Belgia

                                                      BG

                                                      :

                                                      Bulgaaria

                                                      CZ

                                                      :

                                                      Tšehhi Vabariik

                                                      DK

                                                      :

                                                      Taani

                                                      D

                                                      :

                                                      Saksamaa

                                                      EST

                                                      :

                                                      Eesti

                                                      GR

                                                      :

                                                      Kreeka

                                                      E

                                                      :

                                                      Hispaania

                                                      F

                                                      :

                                                      Prantsusmaa

                                                      IRL

                                                      :

                                                      Iirimaa

                                                      I

                                                      :

                                                      Itaalia

                                                      CY

                                                      :

                                                      Küpros

                                                      LV

                                                      :

                                                      Läti

                                                      LT

                                                      :

                                                      Leedu

                                                      L

                                                      :

                                                      Luksemburg

                                                      H

                                                      :

                                                      Ungari

                                                      M

                                                      :

                                                      Malta

                                                      NL

                                                      :

                                                      Madalmaad

                                                      A

                                                      :

                                                      Austria

                                                      PL

                                                      :

                                                      Poola

                                                      P

                                                      :

                                                      Portugal

                                                      RO

                                                      :

                                                      Rumeenia

                                                      SLO

                                                      :

                                                      Sloveenia

                                                      SK

                                                      :

                                                      Slovakkia

                                                      FIN

                                                      :

                                                      Soome

                                                      S

                                                      :

                                                      Rootsi

                                                      UK

                                                      :

                                                      Ühendkuningriik”;

                              b)

                              I lisas asendatakse punkti 3 teine lõik järgmisega:
                              “Kui liikmesriik soovib teha kandeid riigikeeles, mis ei ole bulgaaria, hispaania, tšehhi, taani, saksa, eesti, kreeka, inglise, prantsuse, itaalia, läti, leedu, ungari, malta, hollandi, poola, portugali, rumeenia, slovaki, sloveeni, soome ega rootsi keel, siis koostab ta juhiloa kahes keeles, kasutades üht eespool nimetatud keeltest, ilma et see piiraks muude käesoleva lisa sätete kohaldamist.”;

                              c)

                              Ia lisas asendatakse punkti 2 alapunkt c järgmisega:

                                          “c)

                                          juhiloa välja andnud liikmesriigi tunnusmärk negatiivina sinises ristkülikus ja ümbritsetuna kahetestkümnest kollasest tähest; tunnusmärgid on järgmised:

                                                      B

                                                      :

                                                      Belgia

                                                      BG

                                                      :

                                                      Bulgaaria

                                                      CZ

                                                      :

                                                      Tšehhi Vabariik

                                                      DK

                                                      :

                                                      Taani

                                                      D

                                                      :

                                                      Saksamaa

                                                      EST

                                                      :

                                                      Eesti

                                                      GR

                                                      :

                                                      Kreeka

                                                      E

                                                      :

                                                      Hispaania

                                                      F

                                                      :

                                                      Prantsusmaa

                                                      IRL

                                                      :

                                                      Iirimaa

                                                      I

                                                      :

                                                      Itaalia

                                                      CY

                                                      :

                                                      Küpros

                                                      LV

                                                      :

                                                      Läti

                                                      LT

                                                      :

                                                      Leedu

                                                      L

                                                      :

                                                      Luksemburg

                                                      H

                                                      :

                                                      Ungari

                                                      M

                                                      :

                                                      Malta

                                                      NL

                                                      :

                                                      Madalmaad

                                                      A

                                                      :

                                                      Austria

                                                      PL

                                                      :

                                                      Poola

                                                      P

                                                      :

                                                      Portugal

                                                      RO

                                                      :

                                                      Rumeenia

                                                      SLO

                                                      :

                                                      Sloveenia

                                                      SK

                                                      :

                                                      Slovakkia

                                                      FIN

                                                      :

                                                      Soome

                                                      S

                                                      :

                                                      Rootsi

                                                      UK

                                                      :

                                                      Ühendkuningriik”;

                              d)

                              Ia lisas asendatakse punkti 2 alapunkt e järgmisega:

                                          “e)

                                          sõnad “Euroopa ühenduste mudel” loa välja andnud liikmesriigi keel(t)es ning sõna “juhiluba” muudes ühenduse keeltes roosas trükis juhiloa taustana:

                                                      Свидетелство за управление на МПС

                                                      Permiso de Conducción

                                                      Řidičský průkaz

                                                      Kørekort

                                                      Führerschein

                                                      Juhiluba

                                                      Άδεια Οδήγησης

                                                      Driving Licence

                                                      Permis de conduire

                                                      Ceadúnas Tiomána

                                                      Patente di guida

                                                      Vadītāja apliecība

                                                      Vairuotojo pažymėjimas

                                                      Vezetői engedély

                                                      Liċenzja tas-Sewqan

                                                      Rijbewijs

                                                      Prawo Jazdy

                                                      Carta de Condução

                                                      Permis de conducere

                                                      Vodičský preukaz

                                                      Vozniško dovoljenje

                                                      Ajokortti

                                                      Körkort”;

                              e)

                              Ia lisas asendatakse punkti 2 alapunkt f pärast sõnu “tagaküljel on” järgmisega:
                              “Kui liikmesriik soovib teha kandeid riigikeeles, mis ei ole bulgaaria, hispaania, tšehhi, taani, saksa, eesti, kreeka, inglise, prantsuse, itaalia, läti, leedu, ungari, malta, hollandi, poola, portugali, rumeenia, slovaki, sloveeni, soome ega rootsi keel, siis koostab ta juhiloa kahes keeles, kasutades üht eespool nimetatud keeltest, ilma et see piiraks muude käesoleva lisa sätete kohaldamist.”

                  2.

                  31992 L 0106: nõukogu direktiiv 92/106/EMÜ, 7. detsember 1992, millega kehtestatakse ühiseeskirjad kaupade teatavate kombineeritud vedude kohta liikmesriikide vahel (EÜT L 368, 17.12.1992, lk 38); muudetud järgmiste aktidega:

                              —

                              11994 N: ühinemistingimusi ja aluslepingute muudatusi käsitlev akt — Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemine (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 21),

                              —

                              12003 T: ühinemistingimusi ja aluslepingute muudatusi käsitlev akt — Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemine (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33).

                        Artikli 6 lõikes 3 lisatakse Belgiat ja Tšehhi Vabariiki käsitlevate ridade vahele järgmised read:
                  “—   Bulgaaria:
                  данък върху превозните средства;”
                  Portugali ja Sloveeniat käsitlevate ridade vahele lisatakse:
                  “—   Rumeenia:
                  Taxa asupra mijloacelor de transport;”.

                  3.

                  31996 L 0026: nõukogu direktiiv 96/26/EÜ, 29. aprill 1996, siseriiklike ja rahvusvaheliste vedude maanteeveo-ettevõtja ja reisijate autoveo-ettevõtja tegevusalale lubamise, nende diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikuse tunnustamise ning kõnealuste ettevõtjate asutamisvabaduse õiguse soodustamise kohta (EÜT L 124, 23.5.1996, lk 1); viimati muudetud järgmiste aktidega:

                              —

                              31998 L 0076: nõukogu direktiiv 98/76/EÜ, 1.10.1998 (EÜT L 277, 14.10.1998, lk 17),

                              —

                              12003 T: ühinemistingimusi ja aluslepingute muudatusi käsitlev akt — Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemine (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33),

                              —

                              32004 L 0066: nõukogu direktiiv 2004/66/EÜ, 26.4.2004 (ELT L 168, 1.5.2004, lk 35).

                        Ia lisas asendatakse joonealune märkus 1 järgmisega:

                              “(1)

                              Riigi eraldustähis: Belgia (B), Bulgaaria (BG), Tšehhi Vabariik (CZ), Taani (DK), Saksamaa (D), Eesti (EST), Kreeka (GR), Hispaania (E), Prantsusmaa (F), Iirimaa (IRL), Itaalia (I), Küpros (CY), Läti (LV), Leedu (LT), Luksemburg (L), Ungari (H), Malta (M), Madalmaad (NL), Austria (A), Poola (PL), Portugal (P), Rumeenia (RO), Sloveenia (SLO), Slovakkia (SK), Soome (FIN), Rootsi (S), Ühendkuningriik (UK).”

                  4.

                  31999 L 0037: nõukogu direktiiv 1999/37/EÜ, 29. aprill 1999, sõidukite registreerimisdokumentide kohta (EÜT L 138, 1.6.1999, lk 57); muudetud järgmiste aktidega:

                              —

                              12003 T: ühinemistingimusi ja aluslepingute muudatusi käsitlev akt — Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemine (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33),

                              —

                              32003 L 0127: komisjoni direktiiv 2003/127/EÜ, 23.12.2003 (ELT L 10, 16.1.2004, lk 29).

                              a)

                              I lisa punktis II.4 lisatakse Belgiat käsitleva rea järele järgmine rida:

                                          “BG

                                          :

                                          Bulgaaria”

                                    Portugali käsitleva rea järele lisatakse:

                                          “RO

                                          :

                                          Rumeenia”;

                              b)

                              I lisa punkti III.1 A jao alapunktis b lisatakse Belgiat käsitleva rea järele järgmine rida:

                                          “BG

                                          :

                                          Bulgaaria”

                                    Portugali käsitleva rea järele lisatakse:

                                          “RO

                                          :

                                          Rumeenia”;

                              c)

                              II lisa punktis II.4 lisatakse Belgiat käsitleva rea järele järgmine rida:

                                          “BG

                                          :

                                          Bulgaaria”

                                    Portugali käsitleva rea järele lisatakse:

                                          “RO

                                          :

                                          Rumeenia”;

                              d)

                              II lisa punkti III.1 A jao alapunktis b lisatakse Belgiat käsitleva rea järele järgmine rida:

                                          “BG

                                          :

                                          Bulgaaria”

                                    Portugali käsitleva rea järele lisatakse:

                                          “RO

                                          :

                                          Rumeenia”.

                  5.

                  31999 L 0062: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/62/EÜ, 17. juuni 1999, raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eest (EÜT L 187, 20.7.1999, lk 42); muudetud järgmiste aktidega:

                              —

                              12003 T: ühinemistingimusi ja aluslepingute muudatusi käsitlev akt — Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemine (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33),

                              —

                              32006 L 0038: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/38/EÜ, 17.5.2006 (ELT L 157, 9.6.2006, lk 8).

                        Artikli 3 lõikes 1 lisatakse Belgiat ja Tšehhi Vabariiki käsitlevate ridade vahele järgmised read:
                  “—   Bulgaaria:
                  данък върху превозните средства,”;
                  Portugali ja Sloveeniat käsitlevate ridade vahele lisatakse:
                  “—   Rumeenia:
                  Taxa asupra mijloacelor de transport.”.

                  6.

                  32003 L 0059: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/59/EÜ, 15. juuli 2003, reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3820/85 ja nõukogu direktiivi 91/439/EMÜ muutmise ja nõukogu direktiivi 76/914/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 226, 10.9.2003, lk 4); muudetud järgmise aktiga:

                              —

                              32004 L 0066: nõukogu direktiiv 2004/66/EÜ, 26.4.2004 (ELT L 168, 1.5.2004, lk 35).

                              a)

                              II lisa punkti 2 alapunktis c lisatakse sõnade all “Esiküljel on:” Belgiat ja Tšehhi Vabariiki käsitlevate ridade vahele järgmine rida:

                                          “BG

                                          :

                                          Bulgaaria”

                                    Portugali ja Sloveeniat käsitlevate ridade vahele lisatakse:

                                          “RO

                                          :

                                          Rumeenia”;

                              b)

                              II lisa punkti 2 alapunktis e lisatakse sõnade all “Esiküljel on:” Tšehhi Vabariiki käsitleva kande ette järgmine kanne:
                              “карта за квалификация на водача”
                              Portugali ja Slovakkiat käsitlevate kannete vahele lisatakse:
                              “Cartela de pregătire profesională a conducătorului auto”.

                              c)

                              II lisa punkti 2 alapunkti b teine lause sõnade all “tagaküljel on:” asendatakse järgmisega:
                              “Kui liikmesriik soovib teha neid kandeid riigikeeles, mis ei ole bulgaaria, hispaania, tšehhi, taani, saksa, eesti, kreeka, inglise, prantsuse, itaalia, läti, leedu, ungari, malta, hollandi, poola, portugali, rumeenia, slovaki, sloveeni, soome või rootsi keel, siis koostab ta kutsetunnistuse kahes keeles, kasutades üht eespool nimetatud keeltest, ilma et see piiraks muude käesoleva lisa sätete kohaldamist.”

            B.   RAUDTEETRANSPORT
      31991 L 0440: nõukogu direktiiv 91/440/EMÜ, 29. juuli 1991, ühenduse raudteede arendamise kohta (EÜT L 237, 24.8.1991, lk 25); muudetud järgmiste aktidega:

                  —

                  32001 L 0012: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/12/EÜ, 26.2.2001 (EÜT L 75, 15.3.2001, lk 1),

                  —

                  12003 T: ühinemistingimusi ja aluslepingute muudatusi käsitlev akt — Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemine (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33),

                  —

                  32004 L 0051: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/51/EÜ, 29.4.2004 (ELT L 164, 30.4.2004, lk 164).

            I lisas lisatakse sadamate loetelusse Belgiat käsitlevate kannete järele järgmine kanne:

         “БЪЛГАРИЯ
         Варна
         Бургас
         Русе
         Лом
         Видин”;

      ning Portugali käsitlevate kannete järele lisatakse:

         “ROMÂNIA
         Constanţa
         Mangalia
         Midia
         Tulcea
         Galaţi
         Brăila
         Medgidia
         Olteniţa
         Giurgiu
         Zimnicea
         Calafat
         Turnu Severin
         Orşova”

      C.   SISEVEETRANSPORT

                  1.

                  31982 L 0714: nõukogu direktiiv 82/714/EMÜ, 4. oktoober 1982, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded (EÜT L 301, 28.10.1982, lk 1); muudetud järgmiste aktidega:

                              —

                              11994 N: ühinemistingimusi ja aluslepingute muudatusi käsitlev akt — Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemine (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 21),

                              —

                              12003 T: ühinemistingimusi ja aluslepingute muudatusi käsitlev akt — Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemine (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33).

                        I lisa muudetakse järgmiselt:

                              i)

                              pealkirjade “II PEATÜKK”, “3. tsoon” all olevale tekstile lisatakse järgmine tekst:
                              “Bulgaaria Vabariik
                              Doonau: 845 650 rkm kuni 374 100 rkm”,
                              “Rumeenia
                              Doonau: Serbia ja Montenegro — Rumeenia piirist (1 075 km) Musta mereni Sulina haru pidi,
                              Doonau — Musta mere kanal (64 410 km pikk): Doonau jõega liitumiskohast Doonau 299 300. kilomeetril Cernavodis ă (vastavalt kanali 64. ja 410. km) kuni Constanta Lõuna — Agigea sadamani (kanali 0. km),
                              Poarta Albă — Midia Năvodari kanal (34 600 km pikk): liitumiskohast Doonau — Musta mere kanaliga viimase 29. ja 410. km Poarta Albasă (vastavalt kanali 27. ja 500. km) Midia sadamani (kanali 0. km)”;

                              ii)

                              pealkirjade “III PEATÜKK”, “4. tsoon” all olevale tekstile lisatakse järgmine tekst:

                                 “Rumeenia

                              Kõik ülejäänud veeteed, mida ei ole loetletud 3. tsooni all.”

                  2.

                  31991 L 0672: nõukogu direktiiv 91/672/EMÜ, 16. detsember 1991, siseveeteedel kauba- ja reisijateveo siseriiklike laevajuhitunnistuste vastastikuse tunnustamise kohta (EÜT L 373, 31.12.1991, lk 29); muudetud järgmiste aktidega:

                              —

                              11994 N: ühinemistingimusi ja aluslepingute muudatusi käsitlev akt — Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemine (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 21),

                              —

                              12003 T: ühinemistingimusi ja aluslepingute muudatusi käsitlev akt — Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemine (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33),

                              —

                              32003 R 1882: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1882/2003, 29.9.2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

                              a)

                              I lisa muudetakse järgmiselt:

                                          i)

                                          pealkirja “A RÜHM” alla lisatakse järgmine tekst:
                                          “Rumeenia:

                                                      —

                                                      brevet de căpitan fluvial categoria A (A-kategooria laevajuhitunnistus) (vastavalt avalike tööde, transpordi- ja elamumajandusministri käskkirjale nr 984/04.07.2001, millega võeti vastu määrus jõelaevade personali riiklike ametitunnistuste kohta, M.Of., p. I, nr. 441/6.VIII.2001).”;

                                          ii)

                                          pealkirja “B RÜHM” alla lisatakse järgmine tekst:
                                          “Bulgaaria Vabariik:

                                                      —

                                                      Свидетелство за правоспособност “Капитан вътрешно плаване” (siseveeteede laevajuhitunnistus)

                                                      —

                                                      Свидетелство за правоспособност “Щурман вътрешно плаване” (siseveeteede vahitüürimehe tunnistus) (Наредба № 6 от 25.7.2003 г. на министъра на транспорта и съобщенията за компетентност на морските лица в Република България, обн. ДВ, бр.83 от 2003 г. Vastavalt transpordi- ja sideministri 25. juuli 2003. aasta määrusele nr 6 meremeeste pädevuse kohta Bulgaaris Vabariigis, DV nr 83/2003);”

                                                “Rumeenia

                                                      —

                                                      brevet de căpitan fluvial categoria B (B-kategooria laevajuhitunnistus) (vastavalt avalike tööde, transpordi- ja elamumajandusministri käskkirjale nr 984/04.07.2001, millega võeti vastu määrus jõelaevade personali riiklike ametitunnistuste kohta, M.Of., p. I, nr 441/6.VIII.2001).”;

                              b)

                              II lisa täiendatakse järgmiselt:
                              “Rumeenia
                              Doonau: Brăilast (175 km) Musta mereni Sulina haru pidi”


title: Nõukogu direktiiv, 12. juuni 1989, töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31989L0391

Euroopa Liidu Teataja L 183 , 29/06/1989 Lk 0001 - 0008 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 5 Köide 4 Lk 0146  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 5 Köide 4 Lk 0146

		Nõukogu direktiiv,12. juuni 1989,töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta(89/391/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 118a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1] mis esitati pärast tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu nõuandekomiteega konsulteerimist,koostöös Euroopa Parlamendiga, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:asutamislepingu artikkel 118a näeb ette, et nõukogu võtab direktiividega vastu miinimumnõuded, et eelkõige töökeskkonna parandamisega tagada töötajate ohutuse ja tervise parem kaitse;käesolev direktiiv ei õigusta liikmesriikides juba saavutatud kaitstuse taseme alandamist, sest liikmesriigid on asutamislepinguga kohustatud soodustama tingimuste täiustamist selles valdkonnas ja tingimused ühtlustama, säilitades juba tehtud täiustused;on teada, et töötajad võivad oma tööea jooksul puutuda töökohal kokku ohtlike keskkonnategurite mõjuga;vastavalt asutamislepingu artiklile 118a tuleb neis direktiivides hoiduda selliste haldus-, finants- ja õiguslike piirangute kehtestamisest, mis pidurdaksid väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja arengut;komisjoni teatis tööohutust, -hügieeni ja -tervishoidu käsitleva programmi kohta [4] näeb ette direktiivide vastuvõtmise töötajate ohutuse ja tervise tagamiseks;nõukogu võttis oma 21. detsembri 1987. aasta resolutsioonis tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu kohta [5] teadmiseks komisjoni kavatsuse esitada nõukogule lähitulevikus direktiiv, mis käsitleb töötajate tervishoiu ja ohutuse korraldamist töökohal;1988. aasta veebruaris võttis Euroopa Parlament siseturgu ja töötajate kaitset käsitlevate läbirääkimiste järel vastu neli resolutsiooni; nende resolutsioonidega kutsuti eelkõige komisjoni üles koostama raamdirektiivi, mis oleks aluseks kõiki töötervishoiu ja -ohutusega seotud riske käsitlevatele eridirektiividele;liikmesriikidel lasub vastutus soodustada oma territooriumil töötajate ohutuse ja tervishoiu parandamist; teatavatel juhtudel aitab töötajate tervise ja ohutuse kaitseks meetmete võtmine hoida nendega koos elavate isikute tervist ja võib aidata nende ohutust säilitada;liikmesriikide töötervishoidu ja -ohutust käsitlevad õigussüsteemid erinevad oluliselt ja neid tuleks täiustada; kõnealust teemat käsitlevad siseriiklikud õigusaktid, mis sageli sisaldavad tehnilisi eeskirju ja/või isereguleeruvaid norme, võivad kaasa tuua ohutuse ja tervise kaitse erineva taseme ning konkurentsi töötajate ohutuse ja tervishoiu arvel;tööõnnetuste ja kutsehaiguste esinemissagedus on endiselt liiga kõrge; viivitamata tuleks võtta ennetusabinõud või neid täiustada, et kaitsta töötajate ohutust ja tervist ning tagada kõrgem kaitsetase;kaitsetaseme tõstmiseks tuleb töötajaid ja/või nende esindajaid teavitada nende ohutuse ja tervisega seotud ohtudest ja meetmetest, mida tuleb nende ohtude vähendamiseks või kõrvaldamiseks võtta; samuti peab neil olema võimalus vajalike kaitsemeetmete võtmist kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja/või tavadega tasakaalustatult kontrollida;tööandjate ja töötajate ja/või nende esindajate vahel tuleb kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja/või tavadega ning asjakohaste menetluste ja vahendite abil välja arendada töötervishoiu ja -ohutusega seotud teavitamine, dialoog ja tasakaalustatud osalus;töötajate tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu parandamine on eesmärk, mida ei tohiks allutada puhtmajanduslikele kaalutlustele;tööandjad on kohustatud olema kursis teaduse ja tehnika uusimate töökoha kujundamist käsitlevate edusammudega, pidades silmas oma ettevõttes peituvaid ohte, ja teavitama vastavalt töötajate esindajaid, kellel on käesoleva direktiivi kohaselt osalusõigus, et tagada töötajate tervise ja ohutuse kaitse kõrgem tase;ilma et see piiraks olemasolevaid või tulevasi rangemaid ühenduse sätteid, kohaldatakse käesolevat direktiivi kõikide ohtude suhtes, eelkõige selliste ohtude suhtes, mis tulenevad direktiivis 80/1107/EMÜ, [6] viimati muudetud direktiiviga 88/642/EMÜ, [7] käsitletud keemiliste, füüsikaliste ja bioloogiliste mõjurite kasutamisest tööl;vastavalt otsusele 74/325/EMÜ [8] konsulteerib komisjon selles valdkonnas ettepanekute koostamisel tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu nõuandekomiteega;tuleb moodustada liikmesriikide määratud liikmetest koosnev komitee, mis aitab komisjonil käesoleva direktiiviga ettenähtud üksikdirektiividesse tehnilisi kohandusi teha,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I JAOTISÜLDSÄTTEDArtikkel 1Eesmärk1. Käesoleva direktiivi eesmärk on kehtestada meetmed, et soodustada töötajate töötervishoiu ja -ohutuse parandamist.2. Selleks sisaldab käesolev direktiiv üldisi põhimõtteid, mis käsitlevad kutsealaste riskide vältimist, tervishoiu ja ohutuse kaitset, riski- ja õnnetustegurite kõrvaldamist, teavitamist, konsulteerimist ja tasakaalustatud osalust kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja/või tavadega ning töötajate ja nende esindajate väljaõpet ning üldisi juhiseid kõnealuste põhimõtete rakendamiseks.3. Käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira selliste olemasolevate või tulevaste siseriiklike ja ühenduse sätete kohaldamist, mis töötajate tervist ja ohutust tööl paremini kaitsevad.Artikkel 2Reguleerimisala1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse nii avaliku kui ka erasektori kõikide tegevusvaldkondade suhtes (tööstus, põllumajandus, kaubandus, haldus, teenindus, haridus, kultuur, vaba aeg jne).2. Käesolevat direktiivi ei kohaldata juhul, kui teatava avaliku teenistuse, nagu näiteks relvajõudude või politsei, või teatava kodanikukaitseteenistuse tegevus oma eripära tõttu sellega vältimatult vastuollu satub.Sellisel juhul tuleb töötajate ohutus ja tervis tagada nii hästi kui võimalik, pidades silmas käesoleva direktiivi eesmärke.Artikkel 3MõistedKäesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) töötaja — isik, kelle tööandja on tööle võtnud, sealhulgas praktikandid, välja arvatud koduabilised;b) tööandja — füüsiline või juriidiline isik, kes on töötajaga töösuhtes ja kes vastutab ettevõtte ja/või asutuse eest;c) töötajate esindaja, kellel on erivastutus töötajate tervishoiu ja ohutuse eest — isik, kes on kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja/või tavadega valitud või määratud esindama töötajaid juhtudel, kui tööl tekivad töötajate ohutuse ja tervise kaitsega seotud probleemid;d) ennetamine — meetmed, mida ettevõttes võetakse või kavandatakse ettevõtte töö kõikides etappides kutsealaste riskide ärahoidmiseks või vähendamiseks.Artikkel 41. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tööandjad, töötajad ja töötajate esindajad järgiksid käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikke õigusnorme.2. Eelkõige tagavad liikmesriigid asjakohase kontrolli ja järelevalve.II JAOTISTÖÖANDJA KOHUSTUSEDArtikkel 5Üldsäte1. Tööandja kohustus on tagada töötajate ohutus ja tervis kõikides tööga seotud aspektides.2. Kui tööandja kasutab artikli 7 lõike 3 kohaselt pädevaid majaväliseid teenistusi või isikuid, ei vabasta see teda kõnealuses valdkonnas vastutusest.3. Töötajate kohustused töötervishoiu ja -ohutuse valdkonnas ei mõjuta põhimõtet, et tööandja vastutab.4. Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide võimalust näha ette tööandja vastutusest vabastamine või tema vastutuse piiramine juhul, kui sündmused toimuvad ebatavalistel ja ettenägematutel asjaoludel ning tööandjast sõltumatult, või erakorraliste sündmuste puhul, mille tagajärgi ei oleks olnud võimalik ära hoida, hoolimata kõikidest asjakohastest abinõudest.Liikmesriigid ei pruugi esimeses lõigus nimetatud võimalust kasutada.Artikkel 6Tööandjate üldised kohustused1. Oma vastutuse piires võtab tööandja kõik töötajate ohutuse ja tervise kaitseks vajalikud meetmed, sealhulgas kutsealaste riskide ärahoidmine, teabe ja väljaõppe andmine ning vajaliku korralduse ja vajalike vahendite tagamine.Tööandja peab olema valmis neid meetmeid vajadusel kohandama, et võtta arvesse muutunud asjaolusid, ja olukorda parandama.2. Tööandja rakendab lõike 1 esimeses lõigus nimetatud meetmeid järgmiste üldiste ennetuspõhimõtete alusel:a) riskide vältimine;b) vältimatute riskide analüüs;c) riskide tõrjumine nende tekkefaasis;d) töö kohandamine üksikisiku järgi, eelkõige töökohtade kujundamise, töövahendite valiku ning töö- ja tootmismeetodite valiku osas, pidades eriti silmas üksluise töö ja etteantud kiirusel töötamise leevendamist ning nendega seotud tervist kahjustavate mõjude vähendamist;e) kohandamine vastavalt tehnika arengule;f) ohtlike tegurite asendamine ohutute või vähem ohtlikega;g) sellise ühtse üldise ennetuspoliitika väljatöötamine, mis hõlmab tehnikat, töökorraldust, töötingimusi, sotsiaalsuhteid ja töökeskkonnaga seotud tegurite mõju;h) kollektiivsete kaitsemeetmete eelistamine üksikult võetavatele kaitsemeetmetele;i) töötajatele asjakohaste juhiste andmine.3. Ilma et see piiraks käesoleva direktiivi muude sätete kohaldamist, peab tööandja ettevõtte ja/või asutuse tegevuse laadi arvesse võttes:a) hindama ohtu töötajate ohutusele ja tervisele, muu hulgas töövahendite valikul, keemiliste ainete või valmististe kasutamisel ja töökohtade sisustamisel.Pärast hindamist ja vastavalt vajadusele peavad ennetusmeetmed ning tööandja rakendatavad töö- ja tootmismeetodid:- tagama töötajatele pakutava ohutuse ja tervise kaitse taseme paranemise,- olema kaasatud ettevõtte ja/või asutuse kõikidesse tegevusaladesse kõikidel hierarhilistel tasanditel;b) töötajale ülesannet andes võtma arvesse töötaja sobivust tervise ja ohutuse seisukohast;c) tagama, et enne uute tehnoloogiate kavandamist ja rakendamist konsulteeritakse töötajate ja/või nende esindajatega küsimustes, mis käsitlevad seadmete valiku, töötingimuste ja töökeskkonna mõju töötajate ohutusele ja tervisele;d) võtma asjakohaseid meetmeid tagamaks, et aladele, kus esineb tõsine ja konkreetne oht, pääseksid ainult asjakohaseid juhiseid saanud töötajad.4. Kui ühes ja samas töökohas töötavad mitme ettevõtte töötajad, peavad tööandjad tegema koostööd ohutust, tervishoidu ja tööhügieeni käsitlevate sätete rakendamisel, kooskõlastama oma tegevusala laadi arvesse võttes kutsealaste riskide suhtes kohaldatavad kaitse- ja ennetusmeetmed ning teatama üksteisele ja oma töötajatele ja/või töötajate esindajatele kõnealustest riskidest, ilma et see piiraks käesoleva direktiivi muude sätete kohaldamist.5. Tööohutust, -hügieeni ja -tervishoidu käsitlevad meetmed ei või mingil juhul tuua töötajatele kaasa rahalisi kulusid.Artikkel 7Kaitse- ja ennetusmeetmed1. Tööandja määrab ühe või mitu töötajat, kes tegelevad ettevõttes ja/või asutuses kutsealaste riskide suhtes kohaldatavate kaitse- ja ennetusmeetmetega, ilma et see piiraks artiklites 5 ja 6 nimetatud kohustuste täitmist.2. Määratud töötajad ei või kutsealaste riskide suhtes kohaldatavate kaitse- ja ennetusmeetmetega seotuse tõttu ebasoodsasse olukorda sattuda.Määratud töötajatele tuleb võimaldada piisavalt aega käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmiseks.3. Kui kõnealuste kaitse- ja ennetusmeetmete rakendamist ei ole võimalik korraldada põhjusel, et ettevõttes ja/või asutuses puuduvad selleks pädevad töötajad, kasutab tööandja pädevaid majaväliseid teenistusi või isikuid.4. Kui tööandja kasutab selliseid teenistusi või isikuid, teavitab ta neid teadaolevatest teguritest, mis mõjutavad või võivad mõjutada töötajate ohutust ja tervist, ning kõnealustel teenistustel ja isikutel peab olema juurdepääs artikli 10 lõikes 2 nimetatud teabele.5. Kõikidel juhtudel:- peavad määratud töötajatel olema vajalikud oskused ja vahendid,- majavälised teenistused või isikud, kellega konsulteeritakse, peavad selleks sobima ning neil peavad olema vastavad töötajad ja kutsealased vahendid ning- määratud töötajate ja konsulteeritavate majaväliste teenistuste või isikute arv peab olema piisav,et kaitse- ja ennetusmeetmete rakendamist korraldada, võttes arvesse ettevõtte ja/või asutuse suurust ja/või ohte, millega töötajad kokku puutuvad, ja nende ohtude levikut kogu ettevõttes ja/või asutuses.6. Käesolevas artiklis käsitletavate tervise- ja ohutusriskide suhtes kohaldatavate kaitse- ja ennetusmeetmete eest vastutab üks või mitu töötajat või langeb vastutus ühele või mitmele ettevõtte- ja/või asutusesisesele või majavälisele teenistusele.Töötaja(d) ja/või teenistus(ed) peavad vajaduse korral koos töötama.7. Pidades silmas tegevusalade laadi ja ettevõtete suurust, võivad liikmesriigid määratleda ettevõtteliigid, mille puhul tööandja võib ise võtta vastutuse lõikes 1 nimetatud meetmete kohaldamise eest, tingimusel et ta on selleks pädev.8. Liikmesriigid määratlevad lõikes 5 nimetatud vajalikud oskused ja sobivuse.Liikmesriigid võivad kindlaks määrata, milline on lõikes 5 nimetatud piisav arv.Artikkel 8Esmaabi, tulekustutustööd ja töötajate evakueerimine, tõsine ja otsene oht1. Tööandja:- võtab teisi kohalviibivaid isikuid arvesse võttes esmaabi andmiseks, tulekustutustöödeks ja töötajate evakueerimiseks vajalikud meetmed, mis on kohandatud ettevõtte ja/või asutuse tegevusalade laadile ja suurusele,- korraldab vajalikud kontaktid välisteenistustega, eelkõige seoses esma- ja kiirabi ning pääste- ja tulekustutustöödega.2. Lõike 1 kohaselt määrab tööandja esmaabi andmiseks, tulekustutustöödeks ja töötajate evakueerimiseks töötajad, kes vastutavad kõnealuste meetmete rakendamise eest.Selliste töötajate arv, nende väljaõpe ja varustus peavad olema piisavad, võttes arvesse ettevõtte ja/või asutuse suurust ja/või konkreetseid ohutegureid.3. Tööandja:a) teavitab võimalikult kiiresti kõiki tõsise ja otsese ohuga kokku puutuvaid või kokku puutuda võivaid töötajaid ohust ja rakendatud või rakendatavatest kaitsemeetmetest;b) võtab meetmeid ja annab juhiseid, mis võimaldavad töötajatel tõsise, otsese või vältimatu ohu korral töötamise peatada ja/või töökohast viivitamata lahkuda ja turvalisse paika minna;c) välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhul, ei nõua töötajatelt töö jätkamist olukorras, kus tõsine ja otsene oht püsib.4. Töötajad, kes tõsise, otsese ja vältimatu ohu korral oma töötamiskohast ja/või ohtlikust piirkonnast lahkuvad, ei või oma käitumise tõttu ebasoodsasse olukorda sattuda ning neid tuleb kaitsta kahjulike ja ebaõiglaste tagajärgede eest kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja/või tavadega.5. Tööandja tagab, et kõikidel töötajatel on nende ja/või teiste isikute ohutust ähvardava tõsise ja otsese ohu korral ning juhul, kui vahetu vastutav ülemus ei ole kättesaadav, võimalik võtta asjakohaseid meetmeid vastavalt oma teadmistele ja nende käsutuses olevatele tehnilistele vahenditele, et ära hoida kõnealuse ohu tagajärgi.Nad ei või oma tegevuse tõttu ebasoodsasse olukorda sattuda, välja arvatud juhul, kui nad on tegutsenud hooletult või ettevaatamatult.Artikkel 9Tööandjate muud kohustused1. Tööandja:a) käsutuses on töötervishoiu ja -ohutusega seotud riskide analüüs, mis käsitleb muu hulgas eririske, millega töötajate rühmad kokku puutuvad;b) otsustab kaitsemeetmete võtmise ja vajaduse korral kaitsevahendite kasutamise;c) peab nimekirja tööõnnetustest, mille tagajärjel on töötaja kaotanud töövõime rohkem kui kolmeks tööpäevaks;d) koostab pädevatele asutustele ja kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja/või tavadega aruanded tööõnnetuste kohta, milles tema töötajad on kannatada saanud.2. Pidades silmas tegevusalade laadi ja ettevõtete suurust, määratleb liikmesriik kohustused, mida erinevad ettevõtteliigid peavad täitma seoses lõike 1 punktides a ja b sätestatud dokumentide koostamisega ja lõike 1 punktides c ja d sätestatud dokumentide ettevalmistamisel.Artikkel 10Töötajate teavitamine1. Tööandja võtab asjakohased meetmed, et ettevõtte ja/või asutuse töötajad ja/või nende esindajad saavad kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja/või tavadega, mis võivad muu hulgas arvesse võtta ettevõtte ja/või asutuse suurust, kogu vajaliku teabe, mis käsitleb:a) ohtusid tervisele ja ohutusele ning kaitse- ja ennetusmeetmeid ja -tegevust nii ettevõtte ja/või asutuse kui ka iga töökohaliigi ja/või töö seisukohast;b) artikli 8 lõike 2 alusel võetud meetmeid.2. Tööandja võtab asjakohased meetmed, et tema ettevõttes ja/või asutuses töötavate teiste ettevõtete ja/või asutuste töötajate tööandjad saavad kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja/või tavadega asjakohast teavet lõike 1 punktides a ja b nimetatud küsimuste kohta, mis tuleb edastada kõikidele kõnealustele töötajatele.3. Tööandja võtab asjakohased meetmed, et töötajatel, kellel on töötajate ohutuse ja tervise kaitse seisukohast eriülesanded, või töötajate esindajatel, kellel on töötajate ohutuse ja tervise eest erivastutus, oleks oma ülesannete täitmiseks ja kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja/või tavadega juurdepääs:a) artikli 9 lõike 1 punktides a ja b nimetatud riskianalüüsile ja kaitsemeetmetele;b) artikli 9 lõike 1 punktides c ja d nimetatud nimekirjadele ja aruannetele;c) teabele, mis on saadud kaitse- ja ennetusmeetmete kohaldamise tulemusel kontrolliasutustelt ning ohutuse ja tervishoiu eest vastutavatelt asutustelt.Artikkel 11Töötajatega konsulteerimine ja nende osalemine1. Tööandjad konsulteerivad töötajate ja/või nende esindajatega ning võimaldavad neil osaleda kõikidel aruteludel, mis käsitlevad töötervishoiu ja -ohutusega seotud küsimusi.See eeldab, et:- töötajad kuulatakse ära,- töötajatel ja/või nende esindajatel on õigus teha ettepanekuid,- osalus on tasakaalustatud vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavadele.2. Töötajad või töötajate esindajad, kellel on töötajate ohutuse ja tervishoiu eest erivastutus, osalevad tasakaalustatult vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavadele aruteludes või tööandja konsulteerib nendega eelnevalt ja aegsasti küsimustes, mis käsitlevad:a) kõiki meetmeid, mis võivad ohutust ja tervishoidu oluliselt mõjutada;b) artikli 7 lõikes 1 ja artikli 8 lõikes 2 nimetatud töötajate määramist ja artikli 7 lõikes 1 nimetatud meetmeid;c) artikli 9 lõikes 1 ja artiklis 10 nimetatud teavet;d) vajaduse korral pädevate majaväliste teenistuste või isikute kasutamist vastavalt artikli 7 lõikele 3;e) artiklis 12 nimetatud väljaõppe kavandamist ja korraldamist.3. Töötajate esindajatel, kellel on töötajate ohutuse ja tervishoiu eest erivastutus, on õigus nõuda tööandjalt asjakohaste meetmete võtmist ja esitada talle ettepanekuid töötajaid ähvardavate ohtude vähendamiseks ja/või ohuallikate kõrvaldamiseks.4. Lõikes 2 nimetatud töötajad ning lõigetes 2 ja 3 nimetatud töötajate esindajad ei või lõigetes 2 ja 3 nimetatud tegevuse tõttu sattuda ebasoodsasse olukorda.5. Tööandjad peavad võimaldama töötajate esindajatele, kellel on töötajate ohutuse ja tervishoiu eest erivastutus, piisavalt tööst vaba aega, ilma et need seejuures töötasus kaotaksid, ja andma kõnealustele esindajatele vajalikud abivahendid, et võimaldada neil kasutada oma õigusi ja täita käesolevast direktiivist tulenevaid ülesandeid.6. Töötajatel ja/või nende esindajatel on õigus esitada kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja/või tavadega kaebus töötervishoiu ja -ohutuse kaitse eest vastutavale ametiasutusele, kui nad leiavad, et tööandja võetavad meetmed ja kasutatavad vahendid ei ole töötervishoiu ja -ohutuse kindlustamiseks piisavad.Töötajate esindajatele tuleb anda võimalus esitada oma märkused pädeva asutuse kontrollkäikude ajal.Artikkel 12Töötajate väljaõpe1. Tööandja tagab, et kõik töötajad saavad tervishoiu ja ohutuse küsimustes asjakohase väljaõppe, eelkõige nende töötamiskohale või tööle eriomase teabe ja eriomaste juhiste vormis:- töölevõtmise ajal,- üleviimise või töövahetuse korral,- uute töövahendite kasutuselevõtmise või vahendite vahetamise korral,- uue tehnoloogia kasutuselevõtmise korral.Koolitust tuleb:- kohandada uute või muutunud ohtude arvessevõtmiseks ja- vajaduse korral regulaarselt korrata.2. Tööandja tagab, et tema ettevõttes ja/või asutuses töötavad teiste ettevõtete ja/või asutuste töötajad on tema ettevõttes ja/või asutuses töötamise ajal tõepoolest saanud asjakohaseid juhiseid tervise ja ohutusega seotud ohtude kohta.3. Töötajate esindajatel, kellel on töötajate ohutuse ja tervishoiu kaitse eest erivastutus, on õigus saada asjakohast väljaõpet.4. Lõigetes 1 ja 3 nimetatud väljaõpe ei või toimuda töötajate või nende esindajate kulul.Lõikes 1 nimetatud väljaõpe peab toimuma tööajal.Lõikes 3 nimetatud väljaõpe peab toimuma tööajal ja kooskõlas siseriiklike tavadega kas ettevõttes ja/või asutuses või väljaspool seda.III JAOTISTÖÖTAJATE KOHUSTUSEDArtikkel 131. Iga töötaja kohus on hoolitseda võimalikult hästi omaenese ja teiste tema tegevusest või tegematajätmistest mõjutatud isikute ohutuse ja tervise eest vastavalt oma väljaõppele ja tööandjalt saadud juhistele.2. Selleks peavad töötajad vastavalt oma väljaõppele ja tööandjalt saadud juhistele eelkõige:a) kasutama masinaid, aparatuure, töövahendeid, ohtlikke aineid, transpordiseadmeid ja muid tootmisvahendeid nõuetekohaselt;b) kasutama neile antud isikukaitsevahendeid nõuetekohaselt ja need pärast kasutamist õigesse kohta tagasi panema;c) hoiduma omavoliliselt lahti ühendamast, muutmast või eemaldamast masinatele, aparatuuridele, töövahenditele, seadmestikele ja ehitistele paigaldatud ohutusseadiseid ja kasutama kõnealuseid seadiseid nõuetekohaselt;d) teavitama tööandjat ja/või töötajaid, kellel on töötajate ohutuse ja tervishoiu eest erivastutus, kõikidest töösituatsioonidest, mille kohta neil on põhjendatult alust arvata, et need kujutavad endast ohutusele ja tervisele tõsist ja otsest ohtu, ning kõikidest kaitsesüsteemide puudustest;e) tegema kooskõlas siseriiklike tavadega koostööd tööandja ja/või töötajatega, kellel on töötajate tervishoiu ja kaitse eest erivastutus, seni, kuni see on vajalik, et täita ülesanded või nõuded, mis pädev asutus on töötajate tervise ja ohutuse kaitseks andnud või esitanud;f) tegema kooskõlas siseriiklike tavadega koostööd tööandja ja/või töötajatega, kellel on töötajate tervishoiu ja kaitse eest erivastutus, seni, kuni see on vajalik, et tööandja saaks tagada, et töötajate tegevusvaldkonnas on töökeskkond ja -tingimused ohutud ega kujuta endast ohutusele ja tervisele mingit ohtu.IV JAOTISMUUD SÄTTEDArtikkel 14Tervisekontroll1. Kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja/või tavadega võetakse meetmed tagamaks, et töötajatele korraldatakse nende töös esinevatele ohutuse ja tervisega seotud ohtudele vastav tervisekontroll.2. Lõikes 1 nimetatud meetmete kohaselt peab igal töötajal olema võimalus käia soovi korral regulaarselt tervisekontrollis.3. Tervisekontroll võib olla riikliku tervishoiusüsteemi osa.Artikkel 15RiskirühmadEriti tundlikke riskirühmi tuleb kaitsta konkreetselt neid ähvardavate ohtude eest.Artikkel 16Üksikdirektiivid – Muudatused –Käesoleva direktiivi üldine reguleerimisala1. Nõukogu võtab komisjoni ettepanekul, mis põhineb asutamislepingu artiklil 118a, vastu üksikdirektiivid muu hulgas lisas loetletud valdkondades.2. Käesolevat direktiivi ja, ilma et see piiraks artiklis 17 nimetatud tehnilisi kohandusi käsitlevat menetlust, üksikdirektiive võib muuta asutamislepingu artiklis 118a sätestatud korras.3. Käesoleva direktiivi sätteid kohaldatakse kõikide üksikdirektiivides käsitletud valdkondade suhtes täielikult, ilma et see piiraks kõnealustes üksikdirektiivides sisalduvate rangemate ja/või erisätete kohaldamist.Artikkel 17Komitee1. Üksnes tehniliste kohanduste tegemisel artikli 16 lõikes 1 sätestatud üksikdirektiividesse, et võtta arvesse:- direktiivide vastuvõtmist tehnilise ühtlustamise ja standardimise valdkonnas ja/või- tehnika arengut, rahvusvahelistes määrustes ja spetsifikaatides tehtud muudatusi ja teadmiste täienemist,abistab komisjoni komitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja eesistujana komisjoni esindaja.2. Komisjoni esindaja esitab komiteele võetavate meetmete eelnõu.Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja, lähtudes küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse.Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal.Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.3. Komisjon võtab kavandatavad meetmed vastu, kui need on kooskõlas komitee arvamusega.Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jooksul alates nõukogu poole pöördumisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu.Artikkel 18Lõppsätted1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid 31. detsembriks 1992.Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud või vastuvõetavate siseriiklike õigusnormide teksti.3. Liikmesriigid esitavad komisjonile iga viie aasta järel aruande käesoleva direktiivi sätete tegeliku rakendamise kohta, osutades tööandjate ja töötajate arvamusele.Komisjon teatab sellest Euroopa Parlamendile, nõukogule, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu nõuandekomiteele.4. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule ning majandus- ja sotsiaalkomiteele regulaarselt aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta, võttes arvesse lõikeid 1—3.Artikkel 19Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 12. juuni 1989Nõukogu nimeleesistujaM. Chaves Gonzales[1] EÜT C 141, 30.5.1988, lk 1.[2] EÜT C 326, 19.12.1988, lk 102 ja EÜT C 158, 26.6.1989.[3] EÜT C 175, 4.7.1988, lk 22.[4] EÜT C 28, 3.2.1988, lk 3.[5] EÜT C 28, 3.2.1988, lk 1.[6] EÜT L 327, 3.12.1980, lk 8.[7] EÜT L 356, 24.12.1988, lk 74.[8] EÜT L 185, 9.7.1974, lk 15.--------------------------------------------------LISAArtikli 16 lõikes 1 nimetatud valdkondade loetelu- Töökohad- Töövahendid- Isikukaitsevahendid- Töö kuvariga- Raskuste käsitsi teisaldamine, millega võib kaasneda seljavigastuse oht- Ajutised või liikuvad töökohad- Kalandus ja põllumajandus--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2010/21/EL, 12. märts 2010 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisa seoses klotianidiini, tiametoksaami, fiproniili ja imidaklopriidi käsitlevate erisätetega (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               13.3.2010

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 65/27

         KOMISJONI DIREKTIIV 2010/21/EL,
   12. märts 2010,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisa seoses klotianidiini, tiametoksaami, fiproniili ja imidaklopriidi käsitlevate erisätetega
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõike 1 teise lõigu teist taanet,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Toimeained klotianidiin, tiametoksaam, fiproniil ja imidaklopriid lisati direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse komisjoni direktiividega 2006/41/EÜ, (2) 2007/6/EÜ, (3) 2007/52/EÜ (4) ja 2008/116/EÜ (5).

               (2)

               Mitu liikmesriiki on teatanud kõnealuste ainete juhuslikku keskkonda sattumisest, mis on tekitanud märkimisväärset kahju meemesilastele. Sellest tulenevalt on asjaomased liikmesriigid võtnud ettevaatusabinõusid, et ajutiselt peatada kõnealuseid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite turustamine.

               (3)

               Klotianidiini, tiametoksaami ja imidaklopriidi võib lubada kasutada üksnes insektitsiidina, sealhulgas seemnete töötlemise puhul. Fiproniili võib lubada kasutada üksnes insektitsiidina seemnete töötlemiseks. Liikmesriikide teatatud õnnetusjuhtumid olid seotud kõnealuste toimeainete ebaõige kasutamisega seemnete töötlemisel.

               (4)

               Selleks et vältida õnnetusjuhtumeid tulevikus, tuleks klotianidiini, tiametoksaami, fiproniili ja imidaklopriidi suhtes ette näha täiendavad sätted, mis hõlmaksid asjakohaseid meetmeid riskide vähendamiseks.

               (5)

               Seega tuleks direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

               (6)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meede on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt.
   Artikkel 2
   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. oktoobriks 2010. Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Nad kohaldavad neid norme alates 1. novembrist 2010.
   Kui liikmesriigid võtavad need õigusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 3
   Liikmesriigid muudavad või tühistavad vajaduse korral klotianidiini, tiametoksaami, fiproniili ja imidaklopriidi toimeainetena sisaldavate taimekaitsevahendite praegused load direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt 31. oktoobriks 2010.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 12. märts 2010

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

      (2)  ELT L 187, 8.7.2006, lk 24.

      (3)  ELT L 43, 15.2.2007, lk 13.

      (4)  ELT L 214, 17.8.2007, lk 3.

      (5)  ELT L 337, 16.12.2008, lk 86.

      LISA
      Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse järgmiselt.

                  1.

                  Klotianidiini käsitleva rea 123 veerus „Erisätted” asendatakse A osa järgmisega:
                  „A   OSA
                  Lubatud kasutada ainult insektitsiidina.
                  Muude kui sihtorganismide, eelkõige meemesilaste kaitsmiseks seemnete töötlemise puhul:

                              —

                              tohib seemnete katmist läbi viia ainult kutselistes seemnetöötlusrajatistes; need rajatised peavad kasutama parimat võimalikku tehnikat, et vähendada tolmupilvede tekkimist seemnete katmisel, ladustamisel ja transportimisel;

                              —

                              tuleb kasutada asjakohased külviseadmeid, mis tagavad toimeaine segunemise mullaga võimalikult suures ulatuses ning vähendavad selle puistumist ja tolmupilvede tekkimist.

                        Liikmesriigid tagavad, et

                              —

                              töödeldud seemnete märgisel on teave selle kohta, et seemneid on töödeldud klotianidiiniga, ning nad sätestavad kasutusloaga ette nähtud meetmed riski vähendamiseks;

                              —

                              loa andmise tingimused sisaldaksid vajaduse korral asjakohaseid riskide vähendamise meetmeid meemesilaste kaitseks eelkõige pritsimise ajal;

                              —

                              käivitatakse seireprogrammid, et vajaduse korral kontrollida meemesilaste tegelikku kokkupuudet klotianidiiniga piirkondades, mida laialdaselt kasutatakse mesilaste korjealadena või mida kasutavad mesinikud.”

                  2.

                  Tiametoksaami käsitleva rea 142 veerus „Erisätted” asendatakse A osa järgmisega:
                  „A   OSA
                  Lubatud kasutada ainult insektitsiidina.
                  Muude kui sihtorganismide, eelkõige meemesilaste kaitsmiseks seemnete töötlemise puhul:

                              —

                              tohib seemnete katmist läbi viia ainult kutselistes seemnetöötlusrajatistes; need rajatised peavad kasutama parimat võimalikku tehnikat, et vähendada tolmupilvede tekkimist seemnete katmisel, ladustamisel ja transportimisel;

                              —

                              tuleb kasutada asjakohased külviseadmeid, mis tagavad toimeaine segunemise mullaga võimalikult suures ulatuses ning vähendavad selle puistumist ja tolmupilvede tekkimist.

                        Liikmesriigid tagavad, et

                              —

                              töödeldud seemnete märgisel on teave selle kohta, et seemneid on töödeldud tiametoksaamiga, ning nad sätestavad kasutusloaga ette nähtud meetmed riski vähendamiseks;

                              —

                              loa andmise tingimused sisaldaksid vajaduse korral asjakohaseid riskide vähendamise meetmeid mesilaste kaitseks eelkõige pritsimise ajal;

                              —

                              käivitatakse seireprogrammid, et vajaduse korral kontrollida meemesilaste tegelikku kokkupuudet tiametoksaamiga piirkondades, mida laialdaselt kasutatakse mesilaste korjealadena või mida kasutavad mesinikud.”

                  3.

                  Fiproniili käsitleva rea 163 veerus „Erisätted” asendatakse A osa järgmisega:
                  „A   OSA
                  Lubatud kasutada ainult insektitsiidina seemnete töötlemiseks.
                  Muude kui sihtorganismide, eelkõige meemesilaste kaitsmiseks:

                              —

                              tohib seemnete katmist läbi viia ainult kutselistes seemnetöötlusrajatistes; need rajatised peavad kasutama parimat võimalikku tehnikat, et vähendada tolmupilvede tekkimist seemnete katmisel, ladustamisel ja transportimisel;

                              —

                              tuleb kasutada asjakohaseid külviseadmeid, mis tagavad toimeaine segunemise mullaga võimalikult suures ulatuses ning vähendavad selle puistumist ja tolmupilvede tekkimist.

                        Liikmesriigid tagavad, et

                              —

                              töödeldud seemnete märgisel on teave selle kohta, et seemneid on töödeldud fiproniiliga, ning nad sätestavad kasutusloaga ette nähtud meetmed riski vähendamiseks;

                              —

                              käivitatakse seireprogrammid, et vajaduse korral kontrollida meemesilaste tegelikku kokkupuudet fiproniiliga piirkondades, mida laialdaselt kasutatakse mesilaste korjealadena või mida kasutavad mesinikud.”

                  4.

                  Fiproniili käsitleva rea 163 veerus „Erisätted” jäetakse B osast välja järgmine taane:

                              „—

                              sobivate seadmete kasutamisele taimekaitsevahendi kasutamisel, mis tagaks selle segunemise mullaga võimalikult suures ulatuses ja võimalikult vähendaks selle kadu.”

                  5.

                  Imidaklopriidi käsitleva rea 222 veerus „Erisätted” asendatakse A osa järgmisega:
                  „A   OSA
                  Lubatud kasutada ainult insektitsiidina
                  Muude kui sihtorganismide, eelkõige mesilaste ja lindude kaitsmiseks seemnete töötlemise puhul:

                              —

                              tohib seemnete katmist läbi viia ainult kutselistes seemnetöötlusrajatistes; need rajatised peavad kasutama parimat võimalikku tehnikat, et vähendada tolmupilvede tekkimist seemnete katmisel, ladustamisel ja transportimisel;

                              —

                              tuleb kasutada asjakohased külviseadmeid, mis tagavad toimeaine segunemise mullaga võimalikult suures ulatuses ning vähendavad selle puistumist ja tolmupilvede tekkimist.

                        Liikmesriigid tagavad, et

                              —

                              töödeldud seemnete märgisel on teave selle kohta, et seemneid on töödeldud imidaklopriidiga, ning nad sätestavad kasutusloaga ette nähtud meetmed riski vähendamiseks;

                              —

                              loa andmise tingimused sisaldaksid vajaduse korral asjakohaseid riskide vähendamise meetmeid mesilaste kaitseks eelkõige pritsimise ajal;

                              —

                              käivitatakse seireprogrammid, et vajaduse korral kontrollida meemesilaste tegelikku kokkupuudet imidaklopriidiga piirkondades, mida laialdaselt kasutatakse mesilaste korjealadena või mida kasutavad mesinikud.”

                  6.

                  Imidaklopriidi käsitleva rea 222 veerus „Erisätted” jäetakse B osast välja järgmine taane:

                              „—

                              mesilaste kaitsele, eelkõige pritsimise ajal, ning tagama, et loa andmise tingimused sisaldaksid vajaduse korral asjakohaseid riskide vähendamise meetmeid.”