title: Komisjoni direktiiv 2007/57/EÜ, 17. september 2007 , millega muudetakse nõukogu direktiivide 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ teatavaid lisasid seoses ditiokarbamaatide jääkide piirnormidega (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               18.9.2007

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 243/61

      KOMISJONI DIREKTIIV 2007/57/EÜ,
   17. september 2007,
   millega muudetakse nõukogu direktiivide 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ teatavaid lisasid seoses ditiokarbamaatide jääkide piirnormidega
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1976. aasta direktiivi 76/895/EMÜ puu- ja köögiviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta, (1) eriti selle artiklit 5,
   võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/362/EMÜ teraviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (2) eriti selle artiklit 10,
   võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/363/EMÜ loomses toidus sisalduvate ja selle pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (3) eriti selle artiklit 10,
   võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiivi 90/642/EMÜ teatavates taimset päritolu saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (4) eriti selle artiklit 7,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Jääkide piirnormid kajastavad sellist tõhusaks taimekaitseks vajalikku pestitsiidide miinimumkogust, mida kasutatakse selliselt, et jääkaine kogus on võimalikult väike ja toksikoloogiliselt vastuvõetav, eelkõige hinnangulist toidu kaudu omastamist arvesse võttes.

               (2)

               Pestitsiidide jääkide piirnorme vaadatakse pidevalt läbi ning neid muudetakse, et võtta arvesse uut teavet, sealhulgas uute või muutunud kasutusviiside kohta. Komisjonile on edastatud teave niisuguste uute või muutunud kasutusviiside kohta, mille tulemusena peaks muudetama maneebi, mankotseebi, metiraami, propineebi ja tiraami jääkide piirnorme.

               (3)

               Toimeaine tsiraam on kantud komisjoni direktiiviga 2003/81/EÜ (5) nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (6) I lisasse. Toimeaine kandmine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse põhines kavandatava kasutusviisi kohta esitatud teabe hindamisel. Kättesaadav teave vaadati läbi ning sellest piisab, et lubada teatavate jääkide piirnormide kehtestamist.

               (4)

               Direktiividega 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ on juba kehtestatud ühenduse piirnormid maneebi, mankotseebi, metiraami, propineebi ja tiraami jääkidele. Antud tasemeid võeti arvesse käesolevas direktiivis käsitletud jääkide piirnormide kohandamisel. Kuna korralise järelevalve käigus ei saa maneebi, mankotseebi, metiraami, propineebi, tiraami ja tsiraami jääke eraldi kindlaks määrata, kehtestatakse jääkide piirnormid tervele kõnealuste pestitsiidide rühmale, mida nimetatakse ka ditiokarbamaatideks. Siiski on propineebi, tiraami ja tsiraami puhul olemas üksiku jäägi tuvastamise meetodid, kuigi mitte süsteemseks kasutuseks. Kõnealuseid meetodeid tuleks kasutada juhtumipõhiselt, kui on vaja propineebi, tsiraami ja/või tiraami eraldi kvantifikatsiooni.

               (5)

               Komisjoni läbivaatusaruannetes, mis koostati kõnealuste toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmiseks, määrati nende ainete aktsepteeritav päevadoos ja vajaduse korral akuutne standarddoos. Tarbijate kokkupuudet kõnealuste toimeainete abil töödeldud toiduainetega on kontrollitud ja hinnatud kooskõlas ühenduse menetlustega. Arvesse on võetud ka Maailma Terviseorganisatsiooni avaldatud juhiseid (7) ning taimede teaduskomitee arvamust (8) kasutatud meetodite kohta. Jõuti järeldusele, et kavandatud jääkide piirnormid ei põhjusta aktsepteeritava päevadoosi või akuutse standarddoosi ületamist.

               (6)

               Kui taimekaitsevahendite lubatud kasutamise tagajärjel ei leita toiduaines või selle pinnal märkimisväärselt pestitsiidijääke, kui nende kasutamine ei ole lubatud, kui liikmesriikide poolt lubatud kasutamise põhjenduseks ei ole esitatud vajalikke andmeid või kui kolmandates riikides kasutamise põhjenduseks ei ole esitatud asjaomaseid andmeid ning selle tagajärjel leidub pestitsiidide jääke ühenduse turul ringlusse lastavates toiduainetes või nende pinnal, määratakse jääkide piirnormid kindlaks vastavalt alumisele määramispiirile.

               (7)

               Seetõttu on vaja muuta direktiivide 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisades määratud jääkide piirnorme, et oleks võimalik nõuetekohaselt jälgida ja kontrollida nende kasutamise keelust kinnipidamist ning kaitsta tarbijat. Kui jääkide piirnormid on kõnealuste direktiivide lisades juba määratletud, on asjakohane neid muuta. Kui jääkide piirnormid ei ole määratletud, on asjakohane need esmakordselt kehtestada.

               (8)

               Seetõttu tuleks direktiive 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ vastavalt muuta.

               (9)

               Käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 76/895/EMÜ II lisast jäetakse välja tiraami puudutav kanne.
   Artikkel 2
   Direktiivi 86/362/EMÜ muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi I lisale.
   Artikkel 3
   Direktiivi 86/363/EMÜ muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi II lisale.
   Artikkel 4
   Direktiivi 90/642/EMÜ muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi III lisale.
   Artikkel 5
   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 18. märtsiks 2008. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning nende normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 19. märtsist 2008.
   Kui liikmesriigid kõnealused normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 6
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 7
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 17. september 2007

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 340, 9.12.1976, lk 26. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/8/EÜ (ELT L 63, 1.3.2007, lk 9).

      (2)  EÜT L 221, 7.8.1986, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/27/EÜ (ELT L 128, 16.5.2007, lk 31).

      (3)  EÜT L 221, 7.8.1986, lk 43. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/28/EÜ (ELT L 135, 26.5.2007, lk 6).

      (4)  EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/39/EÜ (ELT L 165, 27.6.2007, lk 25).

      (5)  ELT L 224, 6.9.2003, lk 29.

      (6)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/52/EÜ (ELT L 214, 17.8.2007, lk 3).

      (7)  Juhised pestitsiidide jääkide toidu kaudu omandamise hindamiseks (läbi vaadatud), mille on koostanud GEMS/Food Programme koostöös pestitsiidijääkide Codex komiteega, avaldanud Maailma Terviseorganisatsioon 1997. aastal (WHO/FSF/FOS.97.7).

      (8)  Taimede teaduskomitee arvamus nõukogu direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisade muutmisega seotud küsimuste kohta (taimede teaduskomitee arvamus, 14. juuli 1998) (http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/index_en.html)

      I LISA
      Direktiivi 86/362/EMÜ II lisa A osas asendatakse read „Mankotseeb, maneeb, metiraam, propineeb ja tsineeb (väljendatud CS2-na)” järgmisega:

                     „Pestitsiidide jäägid

                     Piirnorm (mg/kg)

                     Ditiokarbamaadid, väljendatud CS2-na, sealhulgas mankotseeb, maneeb, metiraam, propineeb, tiraam ja tsiraam (1), (2)

                     1 Nisu, rukis, tritikale, speltanisu (ma, mz)
                     2 Oder, kaer (ma, mz)
                     0,05 (4) muu teravili

                     Propineeb (väljendatud propileendiamiinina) (3)

                     0,05 (4)

                     TERAVILI

                     Tiraam (väljendatud tiraamina) (3)

                     0,1 (4)

                     TERAVILI

                     Tsiraam (väljendatud tsiraamina) (3)

                     0,1 (4)

                     TERAVILI

         (1)  Ühendina CS2 väljendatud jääkide piirnormid võivad tuleneda eri ditiokarbamaatidest ning seetõttu ei kajasta nad ühtainsat head põllumajandustava. Seetõttu ei sobi antud jääkide piirnorme kasutada hea põllumajandustava järgimise kontrollimiseks.

         (2)  Sulgudes jäägi päritolu (ma: maneeb; mz: mankotseeb; me: metiraam; pr: propineeb; t: tiraam; z: tsiraam).

         (3)  Kuna kõikide ditiokarbamaatide tulemus on lõppjääk CS2, ei ole neid üldiselt võimalik eristada. Siiski on olemas üksiku jäägi tuvastamise meetodid propineebi, tsiraami ja tiraami puhul. Neid meetodeid tuleks rakendada juhtumipõhiselt, kui on vaja propineebi, tsiraami ja/või tiraami eraldi kvantifikatsiooni.

         (4)  Väljendab alumist määramispiiri.”

      II LISA
      Direktiivi 86/363/EMÜ II lisa B osas asendatakse read „Mankotseeb, maneeb, metiraam, propineeb, tsineeb (väljendatud ühendina CS2)” järgmisega:

                     Piirnormid (mg/kg)

                     Pestitsiidide jäägid

                     I lisas rubriikides ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 ja 1602 nimetatud liha (sh rasv), lihavalmististe, rupsi ja loomarasva puhul

                     I lisas rubriikides 0401, 0402, 0405 00 ja 0406 nimetatud piima ja piimatoodete puhul

                     I lisas rubriikides 0407 00 ja 0408 nimetatud koorega värskete munade, linnumunade ja munarebude puhul

                     „Ditiokarbamaadid, väljendatud CS2-na, sealhulgas mankotseeb, maneeb, metiraam, propineeb, tiraam ja tsiraam

                     0,05 (1)

                     0,05 (1)

                     0,05 (1)

         (1)  Väljendab alumist määramispiiri.”

      III LISA
      Direktiivi 90/642/EMÜ II lisa A osas asendatakse rida „Maneeb, mankotseeb, metiraam, propineeb, tsineeb (väljendatud CS2-na)” järgmiselt:

                     „Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

                     Tooterühmad ja üksiktooted, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme

                     Ditiokarbamaadid, väljendatud CS2-na, sealhulgas maneeb, mankotseeb, metiraam, propineeb, tiraam ja tsiraam (1), (2)

                     Propineeb (väljendatud propileendiamiinina) (3)

                     Tiraam (väljendatud tiraamina) (3)

                     Tsiraam (väljendatud tsiraamina) (3)

               1.   Värske, kuivatatud või kuumtöötlemata, külmutatud suhkrulisandita puuvili; pähklid

                                 (i)

                                 TSITRUSVILJAD

                     5 (mz)

                     0,05 (4)

                     0,1 (4)

                     0,1 (4)

                     Greipfruudid

                     Sidrunid

                     Laimid

                     Mandariinid (sh klementiinid ja samalaadsed hübriidid)

                     Apelsinid

                     Pomelod

                     Muud

                                 (ii)

                                 PÄHKLID (koortega või ilma)

                     0,05 (4)

                     0,1 (4)

                     0,1 (4)

                     Mandlid

                     Brasiilia pähklid

                     Kašupähklid

                     Kastanid

                     Kookospähklid

                     Sarapuupähklid

                     Makadaamiapähklid

                     Pekanipähklid

                     Piiniapähklid

                     Pistaatsiapähklid

                     Kreeka pähklid

                     0,1 (mz)

                     Muud

                     0,05 (4)

                                 (iii)

                                 ÕUNVILJAD

                     5 (ma, mz, me, pr, t, z)

                     0,3

                     Õunad

                     5

                     0,1 (4)

                     Pirnid

                     5

                     1

                     Küdooniad

                     Muud

                     0,1 (4)

                     0,1 (4)

                                 (iv)

                                 LUUVILJAD

                     Aprikoosid

                     2 (mz, t)

                     3

                     Kirsid

                     2 (mz, me, pr, t, z)

                     0,3

                     3

                     5

                     Virsikud (sh nektariinid ja samalaadsed hübriidid)

                     2 (mz, t)

                     3

                     Ploomid

                     2 (mz, me, t, z)

                     2

                     2

                     Muud

                     0,05 (4)

                     0,05 (4)

                     0,1 (4)

                     0,1 (4)

                                 (v)

                                 MARJAD JA VÄIKESED PUUVILJAD

                     0,1 (4)

                                 (a)

                                 Laua- ja veiniviinamarjad

                     5 (ma, mz, me, pr, t)

                     Lauaviinamarjad

                     1

                     0,1 (4)

                     Veiniviinamarjad

                     1

                     3

                                 (b)

                                 Maasikad (v.a metsmaasikad)

                     10 (t)

                     0,05 (4)

                     10

                                 (c)

                                 Koguviljad (v.a metsamarjad)

                     0,05 (4)

                     0,05 (4)

                     0,1 (4)

                     Murakad

                     Põldmurakad

                     Logani murakad

                     Vaarikad

                     Muud

                                 (d)

                                 Muud väikesed puuviljad ja marjad (v.a metsamarjad)

                     0,05 (4)

                     0,1 (4)

                     Mustikad

                     Jõhvikad

                     Sõstrad (punased, mustad ja valged)

                     5 (mz)

                     Karusmarjad

                     Muud

                     0,05 (4)

                                 (e)

                                 Looduses kasvavad marjad ja viljad

                     0,05 (4)

                     0,05 (4)

                     0,1 (4)

                                 (vi)

                                 MUUD VILJAD

                     0,1 (4)

                     0,1 (4)

                     Avokaadod

                     Banaanid

                     2 (mz, me)

                     Datlid

                     Viigimarjad

                     Kiivid

                     Kääbusapelsinid

                     Litšid

                     Mangod

                     2 (mz)

                     Oliivid (lauaoliivid)

                     5 (mz, pr)

                     0,3

                     Oliivid (õli ekstraheerimiseks)

                     5 (mz, pr)

                     0,3

                     Papaiad

                     7 (mz)

                     Granadillid

                     Ananassid

                     Granaatõunad

                     Muud

                     0,05 (4)

                     0,05 (4)

                                 2.

                                 Köögiviljad, värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatud

                     0,1 (4)

                                 (i)

                                 JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILI

                     0,1 (4)

                     Söögipeet

                     0,5 (mz)

                     Porgand

                     0,2 (mz)

                     Kassaava

                     Juurseller

                     0,3 (ma, me, pr, t)

                     0,3

                     Mädarõigas

                     0,2 (mz)

                     Maapirn

                     Pastinaak

                     0,2 (mz)

                     Juurpetersell

                     0,2 (mz)

                     Redis

                     Aed-piimjuur

                     0,2 (mz)

                     Bataat

                     Kaalikas

                     Naeris

                     Jamss

                     Muud

                     0,05 (4)

                     0,05 (4)

                                 (ii)

                                 SIBULKÖÖGIVILI

                     0,05 (4)

                     0,1 (4)

                     Küüslauk

                     0,1 (mz)

                     Sibul

                     1 (ma, mz)

                     Šalott

                     1 (ma, mz)

                     Talisibul

                     1 (mz)

                     Muud

                     0,05 (4)

                                 (iii)

                                 VILIKÖÖGIVILI

                     0,1 (4)

                                 (a)

                                 Maavitsalised

                     Tomatid

                     3 (mz, me, pr)

                     2

                     Paprikad

                     5 (mz, pr)

                     1

                     Baklažaanid

                     3 (mz, me)

                     Okrad

                     0,5 (mz)

                     Muud

                     0,05 (4)

                     0,05 (4)

                                 (b)

                                 Kõrvitsalised – söödava koorega

                     2 (mz, pr)

                     Kurk

                     2

                     Kornišon

                     Kabatšokk

                     Muud

                     0,05 (4)

                                 (c)

                                 Kõrvitsalised – mittesöödava koorega

                     1 (mz, pr)

                     Melonid

                     1

                     Patissonid

                     Arbuusid

                     1

                     Muud

                     0,05 (4)

                                 (d)

                                 Suhkrumais

                     0,05 (4)

                     0,05 (4)

                                 (iv)

                                 KAPSASKÖÖGIVILI

                     0,05 (4)

                     0,1 (4)

                                 (a)

                                 Õisik-kapsas

                     1 (mz)

                     Spargelkapsas (sh asparkapsas)

                     Lillkapsas

                     Muud

                                 (b)

                                 Peakapsad

                     Rooskapsas

                     2 (mz)

                     Peakapsas

                     3 (mz)

                     Muud

                     0,05 (4)

                                 (c)

                                 Lehtkapsad

                     0,5 (mz)

                     Hiina kapsas

                     Lehtkapsas

                     Muud

                                 (d)

                                 Nuikapsas

                     1 (mz)

                                 (v)

                                 LEHTKÖÖGIVILI JA VÄRSKED MAITSETAIMED

                     0,05 (4)

                                 (a)

                                 Aedsalat jms

                     5 (mz, me, t)

                     Salatkress

                     Põldkännak

                     Salat

                     2

                     Eskariool (sile endiiviasigur)

                     2

                     Põld-võõrkapsas (ruccola-salat)

                     Kapsalehed ja -leherootsud, sh naerilehed

                     Muud

                     0,1 (4)

                                 (b)

                                 Spinat jms

                     0,05 (4)

                     0,1 (4)

                     Spinat

                     Lehtpeet (mangold)

                     Muud

                                 (c)

                                 Ürt-allikkress

                     0,3 (mz)

                     0,1 (4)

                                 (d)

                                 Harilik sigur

                     0,5 (mz)

                     0,1 (4)

                                 (e)

                                 Maitsetaimed

                     5 (mz, me)

                     0,1 (4)

                     Aed-harakputk

                     Murulauk

                     Petersell

                     Lehtseller

                     Muud

                                 (vi)

                                 KAUNVILJAD (värsked)

                     0,05 (4)

                     0,1 (4)

                     Oad (kaunadega)

                     1 (mz)

                     Oad (kaunadeta)

                     0,1 (mz)

                     Herned (kaunadega)

                     1 (ma, mz)

                     Herned (kaunadeta)

                     0,1 (mz)

                     Muud

                     0,05 (4)

                                 (vii)

                                 VARSKÖÖGIVILJAD (värsked)

                     0,05 (4)

                     0,1 (4)

                     Spargel

                     0,5 (mz)

                     Hispaania artišokk

                     Seller

                     Apteegitill

                     Artišokk

                     Porrulauk

                     3 (ma, mz)

                     Rabarber

                     0,5 (mz)

                     Muud

                     0,05 (4)

                                 (viii)

                                 SEENED

                     0,05 (4)

                     0,05 (4)

                     0,1 (4)

                                 (a)

                                 Kultuurseened

                                 (b)

                                 Looduses kasvavad seened

                                 3.

                                 Kaunviljad

                     0,05 (4)

                     0,1 (4)

                     0,1 (4)

                     Oad

                     0,1 (mz)

                     Läätsed

                     Herned

                     0,1 (mz)

                     Lupiinid

                     Muud

                     0,05 (4)

                                 4.

                                 Õliseemned

                     0,1 (4)

                     0,1 (4)

                     0,1 (4)

                     Linaseemned

                     Maapähklid

                     Mooniseemned

                     Seesamiseemned

                     Päevalilleseemned

                     Rapsiseemned

                     0,5 (ma, mz)

                     Sojaoad

                     Sinepiseemned

                     Puuvillaseemned

                     Kanepiseemned

                     Kõrvitsaseemned

                     Muud

                     0,1 (4)

                                 5.

                                 Kartul

                     0,3 (ma, mz, me, pr)

                     0,2

                     0,1 (4)

                     0,1 (4)

                     Varajane kartul

                     Säilituskartul

                                 6.

                                 Tee (kuivatatud lehed ja varred, fermenteeritud või mitte, Camellia sinensis)

                     0,1 (4)

                     0,1 (4)

                     0,2 (4)

                     0,2 (4)

                                 7.

                                 Humal (kuivatatud), sh humalakäbigraanulid ja kontsentreerimata pulber

                     25 (pr)

                     50

                     0,2 (4)

                     0,2 (4)

         (1)  Ühendina CS2 väljendatud jääkide piirnormid võivad tuleneda eri ditiokarbamaatidest ning seetõttu ei kajasta nad ühtainsat head põllumajandustava. Seetõttu ei sobi antud jääkide piirnorme kasutada hea põllumajandustava järgimise kontrollimiseks.

         (2)  Sulgudes jäägi päritolu (ma: maneeb; mz: mankotseeb; me: metiraam; pr: propineeb; t: tiraam; z: tsiraam).

         (3)  Kuna kõikide ditiokarbamaatide tulemus on lõppjääk CS2, ei ole neid üldiselt võimalik eristada. Siiski on olemas üksiku jäägi tuvastamise meetodid propineebi, tsiraami ja tiraami puhul. Neid meetodeid tuleks rakendada juhtumipõhiselt, kui on vaja propineebi, tsiraami ja/või tiraami eraldi kvantifikatsiooni.

         (4)  Väljendab alumist määramispiiri.”


title: Nõukogu direktiiv, 26. juuli 1971, liikmesriikide õigusaktide mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31971L0316

Euroopa Liidu Teataja L 202 , 06/09/1971 Lk 0001 - 0013 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 2 Lk 0003  Taanikeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1971(II) Lk 0635  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 2 Lk 0003  Ingliskeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1971(II) Lk 0707  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 1 Lk 0139  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 2 Lk 0017  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 2 Lk 0017

		Nõukogu direktiiv,26. juuli 1971,liikmesriikide õigusaktide mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamise kohta(71/316/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:igas liikmesriigis määratakse mõõtevahendite tehnilised omadused ja metroloogilise kontrolli meetodid kindlaks kohustuslike sätetega; kõnealused nõuded on liikmesriigiti erinevad; erinevused takistavad kaubavahetust ja võivad luua ebavõrdseid konkurentsitingimusi ühenduses;igas liikmesriigis on üks kontrolli eesmärke anda tarbijale kindlus, et tarnitud kogused vastavad makstud hinnale; järelikult ei ole käesoleva direktiivi eesmärk kõnealuse kontrolli kaotamine, vaid eeskirjades esinevate erinevuste kõrvaldamine niivõrd, kuivõrd need takistavad kaubavahetust;kõnealuseid ühisturu loomist ja toimimist mõjutavaid takistusi saab vähendada ja kõrvaldada ühesuguste nõuete kehtestamise abil liikmesriikides, algul kehtivate siseriiklike õigusnormide täiendamise ning hiljem, kui on loodud vastavad tingimused, kõnealuste normide asendamise teel;ühenduse nõuded võimaldavad ettevõtjatel valmistada ühesuguste tehniliste omadustega tooteid ka ajal, mil kõnealused nõuded esinevad koos siseriiklike normidega, ning seetõttu saab neid tooteid, kui nad on läbinud EMÜ kontrolli, turustada ja kasutada kõikjal ühenduses;ühenduse tehnilised nõuded konstruktsiooni ja töötamise kohta peavad tagama, et ka mõõtevahendite pideval kasutamisel saadakse mõõtmistulemused, mis on vastavalt kasutuseesmärgile piisavalt täpsed;tavaliselt kinnitavad liikmesriigid mõõtevahendite vastavuse tehnilistele nõuetele enne nende turuleviimist või esmakordset kasutamist ning vajaduse korral nende kasutamise ajal, kasutades eelkõige tüübikinnitus- ja taatlusmenetlusi; kõnealuste mõõtevahendite vabaks liikumiseks ühenduses on tarvis, et liikmesriigid kontrollimisi vastastikku tunnustaksid ning võtaksid kasutusele eesmärkidele vastavad EMÜ tüübikinnitus- ja esmataatlusmenetlused ning ka EMÜ metroloogilise kontrolli meetodid vastavalt käesolevale direktiivile ja asjakohastele üksikdirektiividele;vajaliku kontrolli läbimist tõendavad märgid või märgised mõõtevahendil või tootel näitavad, et kõnealune mõõtevahend või toode vastab ühenduse asjakohastele tehnilistele nõuetele ning mõõtevahendi või toote importimise või kasutuselevõtu korral ei ole tarvis juba tehtud kontrolli korrata;siseriiklike metroloogiaeeskirjadega reguleeritakse arvukaid mõõtevahendite ja toodete kategooriaid; käesoleva direktiivi eesmärk on kehtestada üldsätted, mis käsitlevad eelkõige nii EMÜ tüübikinnitus- ja esmataatlusmenetlusi kui ka EMÜ metroloogilise kontrolli meetodeid; toodete ja mõõtevahendite eri liike reguleerivate direktiivide rakendamisega kehtestatakse tehnilised nõuded konstruktsiooni, töötamise, täpsuse ja kontrollimenetluste kohta ja vajaduse korral tingimused, mille alusel tuleb kehtivad siseriiklikud õigusnormid asendada ühenduse tehniliste nõuetega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I PEATÜKKPõhiprintsiibidArtikkel 11. Liikmesriigid ei tohi takistada, keelata ega piirata mõõtevahendi (edaspidi "seade") või lisaseadme turuleviimist või kasutuselevõtmist, kui kõnealusel seadmel või lisaseadmel on artiklites 10 ja 11 ettenähtud esmataatlust tõendav märgis või EMÜ tüübikinnitust tõendav märk.2. Liikmesriigid peavad EMÜ tüübikinnitust ja esmataatlust pidama vastavate siseriiklike meetmetega võrdväärseks.3. Liikmesriigid võivad nõuda EMÜ tüübikinnitust ja esmavaatlust seadmete puhul üksnes siis, kui samasse tüüpi kuuluvatele seadmetele kehtestatakse siseriiklikele nõuetele vastavad kontrollimeetmed, mis on ühenduse tasandil ühtlustamata.4. Kõnealuste seadmete tüüpide metroloogilised näitajad ning konstruktsiooni ja töötamise kohta esitatavad tehnilised nõuded määratakse kindlaks üksikdirektiividega.Üksikdirektiividega võib ühtlasi kindlaks määrata:- kas kõnealused seadmed peavad kõikides liikmesriikides läbima nii EMÜ tüübikinnituse kui ka esmataatluse või ainult ühe kõnealustest menetlustest,- kuupäeva, millal samasse liiki kuuluvate uute seadmete kohta kehtestatud varasemad siseriiklikud normid tuleb täielikult asendada asjakohastele üksikdirektiividele vastavate siseriiklike normidega.II PEATÜKKEMÜ tüübikinnitusArtikkel 21. EMÜ tüübikinnitus on tootja seadmete lubamine EMÜ esmataatlusele ning loa andmine seadmete turuleviimiseks või kasutuselevõtmiseks juhul, kui esmataatlust ei ole vaja. Kui teatavat tüüpi seadmete suhtes kohaldatav üksikdirektiiv vabastab selle tüübi EMÜ tüübikinnitusest, siis lubatakse kõnealusesse tüüpi kuuluvad seadmed otse EMÜ esmataatlusele.2. Liikmesriigid annavad, kuivõrd nende kontrolliseadmed seda võimaldavad, tootja või tootja volitatud esindaja taotlusel EMÜ tüübikinnituse igale seadmetüübile ja kõikidele lisaseadmetele, mis vastavad kõnealust seadmete tüüpi käsitleva üksikdirektiiviga kehtestatud metroloogilistele näitajatele ning konstruktsiooni ja töötamise tehnilistele nõuetele.3. Taotluse EMÜ tüübikinnituse saamiseks ühele teatavale seadmetüübile võib esitada ainult ühes liikmesriigis.4. EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik võtab vajalikud meetmed tagamaks, et teda pidevalt informeeritakse igast kinnitatud tüübi muutmisest või täiendamisest. Ta teatab teistele liikmesriikidele sellistest muudatustest.EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik peab kinnitatud tüübi muutmise ja täiendamise puhul andma täiendava tüübikinnituse, kui sellised muutmised mõjutavad või võivad mõjutada mõõtmistulemusi või seadme kasutamiseks ettenähtud tingimusi.5. Liikmesriigid annavad EMÜ tüübikinnituse vastavalt käesolevale peatükile, I lisa punktides 1 ja 2 ning asjakohastele üksikdirektiividele.Artikkel 3EMÜ tüübikinnituse andmise puhul lisaseadmetele määratakse tüübikinnituses kindlaks:- seadmetüübid, millega kõnealust lisaseadet võib ühendada või milles see võib olla,- tüübikinnituse saanud lisaseadmega varustatud seadmete töötamist tervikuna käsitlevad üldised tingimused.Artikkel 41. Kui I lisa punktis 2 ettenähtud kontrolli tulemused vastavad nõuetele, koostab kontrolli teinud liikmesriik EMÜ tüübikinnitustunnistuse ning edastab selle taotluse esitajale. Artiklis 11 või üksikdirektiivis ettenähtud juhtudel peab taotleja kinnitama igale seadmele ja kõikidele lisaseadmetele, mis vastavad kinnitatud tüübile, kõnealuses tunnistuses esitatud tüübikinnitusmärgi. Kõikidel teistel juhtudel võib taotleja kõnealuse tüübikinnitusmärgi kinnitada.2. Õigusnormid tunnistuse, tüübikinnitusmärgi, näidisseadme hoiuleandmise ning EMÜ tüübikinnitusest teatamise kohta esitatakse I lisa punktides 3, 4, 5 ja 6.Artikkel 51. EMÜ tüübikinnitus kehtib kümme aastat. Tüübkinnitust võib pikendada kümne aasta pikkuste ajavahemike kaupa; vastavalt tüübikinnitusele valmistatavate seadmete arvu ei tohi piirata.Kui EMÜ tüübikinnitust ei pikendata, siis loetakse käesoleva direktiivi sätetele vastavad, juba kasutusel olevad seadmed tüübikinnitusega seadmete hulka.2. Kui teatavatele seadmetele ei saa anda harilikku tüübikinnitust või seda ei pikendata, siis võib pärast teiste liikmesriikide informeerimist ja vajaduse korral nendega konsulteerimist sellistele seadmetele anda piiratud tüübikinnituse või seda pikendada. Kolmandas taandes ettenähtud juhul on eelnev konsulteerimine kohustuslik siis, kui seadme paigaldamise koht ei asu EMÜ tüübikinnitustunnistuse väljastanud liikmesriigis. EMÜ tüübikinnituse kohta võib kehtestada järgmised piirangud:- kehtivusaja piiramine alla kümne aasta,- tüübikinnituse saamiseks sobivate seadmete arvu piiramine,- kohustus informeerida pädevaid ametiasutusi paigalduskohast,- kasutuspiirangud.3. Uue tehnika kasutamise korral, mida üksikdirektiiviga ei reguleerita, võib pärast eelnevaid konsultatsioone teiste liikmesriikidega anda seadmetele EMÜ piiratud tüübikinnituse. Kõnealuse piiratud tüübikinnituse kohta võivad kehtida lõikes 2 märgitud piirangud ja kasutatud tehnikaga seotud eritingimused.Kõnealust piiratud tüübikinnitust võib siiski anda ainult juhul, kui:- asjaomast seadmete liiki käsitlev üksikdirektiiv on juba jõustunud,- ei ületata üksikdirektiividega kindlaksmääratud lubatud vigade piiri.Selline piiratud tüübikinnitus kehtib kuni kaks aastat. Seda võib pikendada veel kolme aasta võrra.4. Kui lõikes 3 märgitud EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik otsustab, et uus tehnika on rahuldav, taotleb ta vastavalt artiklitele 18 ja 19 asjakohase direktiivi kohandamist tehnika arenguga.Artikkel 6Kui üksikdirektiivi nõuetele vastav seadmete liik ei vaja EMÜ tüübikinnitust, võib valmistaja omal vastutusel sellesse liiki kuuluvatele seadmetele kinnitada I lisa punktis 3.3 kirjeldatud eritähis.Artikkel 71. EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik võib selle kehtetuks tunnistada:a) kui tüübikinnituse saanud seadmed ei vasta kinnitatud tüübile või asjakohase üksikdirektiivi sätetele;b) kui ei täideta tüübikinnitustunnistuses või artikli 5 lõigetes 2 ja 3 kindlaksmääratud metroloogilisi nõudeid.2. EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik peab tüübikinnituse kehtetuks tunnistama, kui vastavalt kinnitatud tüübile valmistatud seadmete kasutamisel ilmneb üldist laadi viga, mis ei võimalda neid kavandatud eesmärgi kohaselt kasutada.3. Kui teine liikmesriik informeerib kõnealust liikmesriiki juhtumist, mis kuulub lõigetes 1 ja 2 käsitletavate juhtumite hulka, siis võtab see liikmesriik samuti kõnealustes lõigetes ettenähtud meetmed, olles eelnevalt konsulteerinud infot edastanud liikmesriigiga.4. Lõikes 2 märgitud juhtumi kindlaksteinud liikmesriik võib keelata asjakohaste seadmete turuleviimise ja kasutuselevõtu kuni täiendava teatamiseni. Ta teatab sellest viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile ning toob esile põhjendused, millel tema otsus rajaneb. Samasugust menetlust rakendatakse lõikes 1 mainitud juhtumite puhul seoses EMÜ esmataatlusest vabastatud seadmetega, kui valmistaja pärast nõuetekohast hoiatust ei vii seadmeid vastavusse tüübikinnituse või asjakohases üksikdirektiivis esitatud nõuetega.5. Kui tüübikinnituse andnud liikmesriik vaidlustab lõikes 2 märgitud juhtumi toimumise või vaidlustab vastavalt lõikele 4 võetud meetmete põhjendatuse, peavad asjaomased liikmesriigid püüdma vaidluse lahendada.Komisjoni tuleb pidevalt informeerida ning vajadusel korraldab komisjon asjakohaseid konsultatsioone vaidluse lahendamiseks.III PEATÜKKEsmataatlusArtikkel 81. EMÜ esmataatlus on uue või uuendatud seadme kontroll, et kinnitada seadme vastavust kinnitatud tüübile ja/või asjakohase üksikdirektiivi nõuetele; seda tõendatakse EMÜ esmataatlusmärgisega.2. Nõuetekohase tehnilise varustusega liikmesriigid teevad EMÜ esmataatluse sellistele taatlemiseks esitatud seadmetele, millel on olemas metroloogilised näitajad ja mis vastavad sellele seadmetüübile üksikdirektiiviga ettenähtud konstruktsiooni ja töötamise tehnilistele nõuetele.3. EMÜ esmataatlusmärgisega seadmete puhul kehtib liikmesriikidele artikli 1 lõikes 1 pandud kohustus kuni EMÜ esmataatlusmärgise kinnitamisele järgneva aasta lõpuni, kui üksikdirektiiviga ei kehtestata pikemat ajavahemikku.Artikkel 9Seadme EMÜ esmataatlusele esitamise puhul määrab kontrolli tegev liikmesriik kindlaks:a) kas seade kuulub EMÜ tüübikinnitusest vabastatud seadmete tüüpi ning kas sellisel juhul seade vastab sellele seadmete tüübile üksikdirektiiviga ettenähtud konstruktsiooni ja töötamise tehnilistele nõuetele;b) kas seadmele on antud EMÜ tüübikinnitus ning kas sellisel juhul seade vastab kinnitatud tüübile.EMÜ esmataatlusel kontrollitakse vastavalt asjakohasele üksikdirektiivile eelkõige:- metroloogilised näitajad,- lubatud piirviga,- konstruktsioon, niivõrd kui see tagab, et metroloogilised näitajad seadme tavapärastes kasutustingimustes tõenäoliselt olulisel määral ei halvene,- ettenähtud siltide olemasolu ning templiplaatide täpne paigutus.Artikkel 101. Kui seade on edukalt läbinud artiklile 9 ja II lisa punktile 1 ja 2 vastava EMÜ esmataatluse, kinnitavad liikmesriigid seadmele EMÜ osalise või täieliku taatluse märgise vastavalt II lisa punktile 3.2. EMÜ taatlusmärgiste näidised ja tunnused on esitatud II lisa punktis 3.Artikkel 11Kui üksikdirektiivi nõuetele vastav seadmete tüüp ei vaja EMÜ esmataatlust, võib valmistaja omal vastutusel sellesse tüüpi kuuluvatele seadmetele kinnitada I lisa jaotises 3.4 kirjeldatud eritähise.IV PEATÜKKEMÜ tüübikinnitust ja EMÜ esmataatlust käsitlevad sättedArtikkel 12Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et takistada selliste märkide ja siltide kasutamist seadmetel, mida on võimalik segi ajada EMÜ märkide ja märgistega.Artikkel 13Liikmesriigid teatavad teistele liikmesriikidele ja komisjonile, millistele ametiasutustele, üksustele ja muudele asutustele on antud luba seadmetele kinnitada artiklis 10 nimetatud märke.Artikkel 14Liikmesriikidel on õigus nõuda, et ettenähtud sildid oleksid riigikeeles või -keeltes.V PEATÜKKKasutuselolevate seadmete kontrollimineArtikkel 151. Kui liikmesriigid kontrollivad kasutusel olevaid, EMÜ märkide või märgistega seadmeid ja kui kontrollimise viis ning kasutamisel lubatud piirviga ei ole üksikdirektiividega kindlaks määratud, peavad seadmele enne selle kasutuselevõttu kehtestatud kontrollinõuded ja eelkõige kasutamisel lubatud piirviga vastama kontrollinõuetele ja lubatud piirveale, mida rakendatakse seadmetele, mis vastavad ühenduse tasandil ühtlustamata siseriiklikele tehnilistele nõuetele.2. Olenemata artikli 1 lõikes 1 sätestatust võib kasutusel oleva seadme, millel on EMÜ märk või märgis, kuid mis ei vasta asjakohase üksikdirektiivi nõuetele eelkõige lubatud piirvea tõttu, kasutusest kõrvaldada samadel tingimustel nagu siseriiklike märkidega seadme.VI PEATÜKKEMÜ metroloogilise kontrolli meetodidArtikkel 161. Mõõtemeetodite ja metroloogilise kontrolli ühtlustamist ning vajaduse korral nende rakendamise vahendeid reguleeritakse üksikdirektiividega.2. Üksikdirektiividega võib reguleerida ka teatavate toodete, eelkõige kinnispakkide nimikoguste kindlaksmääramise, mõõtmise ja märgistamisega seotud turustamisnõuete ühtlustamist.VII PEATÜKKDirektiivide kohandamine tehnika arengugaArtikkel 17Artiklis 19 ettenähtud korras tehakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil muudatusi:- käesoleva direktiivi I ja II lisas, ja- seadmete eri tüüpe, ametlikke mõõtühikuid ja EMÜ metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate üksikdirektiivide tehnilistes lisades.Artikkel 181. Mõõtevahendikaubanduses tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide kohandamiseks tehnika arenguga luuakse komitee (edaspidi "komitee"). Komitee koosneb liikmesriikide esindajatest, komitee eesistujaks on komisjoni esindaja.2. Komitee võtab vastu oma töökorra.Artikkel 191. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab komitee eesistuja omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotluse korral kõnealuse küsimuse komiteele.2. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamused võetakse vastu kaheteistkümnehäälelise häälteenamusega, liikmesriikide esindajate hääli arvestatakse asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.3. a) Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu.b) Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, teeb komisjon vastuvõetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.c) Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jooksul alates ettepaneku tegemisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu.VIII PEATÜKKLõppsättedArtikkel 20Otsustes, mis tulenevad käesoleva direktiivi ja kõnealuseid seadmeid käsitlevate üksikdirektiivide rakendamisega seoses vastuvõetud sätetest ning mis käsitlevad EMÜ tüübikinnituse andmisest või pikendamisest keeldumist, tüübikinnituse kehtetuks tunnistamist, EMÜ esmataatluse tegemisest keeldumist või seadmete müügi või kasutamise keelamist, sedastatakse otsuste põhjused. Sellisest keeldumisest, kehtetuks tunnistamisest või keelamisest teatatakse asjaomasele osapoolele ning samal ajal informeeritakse teda abinõudest, mis liikmesriikides kehtivate seaduste alusel on tema käsutuses ning selliste abinõude kasutamise tähtaegadest.Artikkel 211. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid kaheksateistkümne kuu jooksul alates direktiivi teatavakstegemisest ja teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide tekst edastatakse komisjonile.Artikkel 22Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 26. juuli 1971Nõukogu nimeleesistujaA. Moro[1] EÜT C 45, 10.5.1971, lk 26.[2] EÜT C 36, 19.4.1971, lk 8.--------------------------------------------------I LISAEMÜ TÜÜBIKINNITUS1. EMÜ tüübikinnituse taotlus1.1. Taotlus ja sellega kaasnevad dokumendid koostatakse selle riigi riigikeeles ja seaduste kohaselt, kellele taotlus esitatakse. Liikmesriigil on õigus nõuda sama riigikeele kasutamist lisatud dokumentides.Taotluse esitaja saadab samaaegselt kõikidele liikmesriikidele oma taotluse koopia.1.2. Taotlus sisaldab järgmist infot:- valmistaja või äriühingu või tema volitatud esindaja või taotluse esitaja nimi ja aadress,- seadme liik,- kasutamise otstarve,- metroloogilised näitajad,- olemasolu korral toote nimetus või tüüp.1.3. Taotlusega peavad kaasnema sellele hinnangu andmiseks vajalikud dokumendid kahes eksemplaris, eelkõige:1.3.1. Kirjeldus:- seadme konstruktsiooni ja töötamise kohta,- õiget töötamist tagavate kaitsemeetmete kohta,- reguleerimis- ja korrigeerimisseadmete kohta,- paikade kohta, kuhu kavatsetakse kinnitada:- taatlusmärgised,- plommid (vajaduse korral).1.3.2. Üldised montaažijoonised ja vajaduse korral tähtsate koostude detailsed joonised.1.3.3. Tööpõhimõtteid näitlikustav skemaatiline joonis ja vajaduse korral foto.1.4. Vajaduse korral kaasnevad taotlusega varem antud siseriiklike tüübikinnitustega seotud dokumendid.2. Kontroll EMÜ tüübikinnituse saamiseks2.1. Kontroll koosneb:2.1.1. Dokumentidega tutvumisest ja tüübi metroloogiliste näitajate kontrollimisest mõõteteenistuse laborites, volitatud laborites või valmistamis-, tarne- või paigalduskohas.2.1.2. Üksnes esitatud dokumentide kontrollimisest, kui metroloogilised näitajad on üksikasjadeni tuttavad.2.2. Kontroll hõlmab seadme töötamist täies ulatuses harilike kasutamistingimuste puhul. Sellistes tingimustes peavad säilima seadme nõutavad metroloogilised näitajad.2.3. Punktis 2.1 nimetatud kontrolli laadi ja ulatuse võib kindlaks määrata üksikdirektiividega.2.4. Mõõteteenistus võib taotlejalt nõuda tüübikinnituskatseteks vajalike standardite ja asjaomaste vahendite ning abipersonali andmist mõõteteenistuse käsutusse.3. EMÜ tüübikinnitustunnistus ja tüübikinnitusmärk3.1. Tunnistuses esitatakse tüübi kontrollimise tulemused ning määratakse kindlaks muud kohustuslikud nõuded. Sellega kaasnevad tüübi identifitseerimiseks ja töö selgitamiseks vajalikud kirjeldused, joonised ja diagrammid. Käesoleva direktiivi artiklis 4 ettenähtud tüübikinnitusmärk on stiliseeritud kirjatäht ε, mille:- ülaosas on suurtäht, mis tähistab tüübikinnituse andnud riiki (B – Belgia, D – Saksamaa Liitvabariik, F – Prantsusmaa, I – Itaalia, L – Luksemburg, NL – Madalmaad) ning tüübikinnituse andmise aasta kaks viimast numbrit,- alaosas on kinnituse andnud mõõteteenistuse poolt kindlaksmääratud tunnus (tunnusnumber).Kõnealuse tüübikinnitusmärgi näidis on esitatud punktis 6.1.3.2. EMÜ piiratud tüübikinnituse puhul asetseb stiliseeritud tähe ε ees samasuguse suurusega P-täht.Kõnealuse piiratud tüübikinnitusmärgi näidis on esitatud punktis 6.2.3.3. Käesoleva direktiivi artiklis 6 nimetatud märk vastab EMÜ tüübikinnitusmärgile, milles stiliseeritud täht E on esitatud peegelpildis.Kõnealuse märgi näidis on esitatud punktis 6.3.3.4. Käesoleva direktiivi artiklis 11 nimetatud märk vastab EMÜ tüübikinnitusmärgile, mida ümbritseb kuusnurk.Kõnealuse märgi näidis on esitatud punktis 6.4.3.5 Eespool nimetatud ja valmistaja poolt vastavalt käesolevas direktiivis kehtestatule kinnitatud märgised tuleb iga taatlemiseks esitatud seadme ning kõikide lisaseadmete puhul kinnitada nähtavale kohale ning need peavad olema loetavad ja kustumiskindlad. Kui märkide kinnitamine tekitab tehnilisi raskusi, võib üksikdirektiivides teha erandeid või need võib heaks kiita liikmesriikide mõõteteenistuste vahelise kokkuleppe alusel.4. Näidiseksemplari hoiuleandmineÜksikdirektiivides nimetatud juhtudel võib tüübikinnituse andnud mõõteteenistus nõuda tüübikinnituse saanud seadme näidiseksemplari hoiuleandmist, kui ta peab seda vajalikuks. Kõnealuse näidiseksemplari asemel võib mõõteteenistus lubada seadme osade, mudelite või jooniste hoiuleandmist, mis märgitakse EMÜ tüübikinnitustunnistusele.5. Tüübikinnitusest teatamine5.1. Teadaanded EMÜ tüübikinnituse ja EMÜ piiratud tüübikinnituse kohta avaldatakse Euroopa Ühenduste Teataja erilisas. Sama kehtib ka EMÜ täiendava tüübikinnituse kohta.5.2. Asjaomase osapoole teavitamisega samal ajal saadetakse komisjonile ja teistele liikmesriikidele EMÜ tüübikinnitustunnistuse koopiad; liikmesriikidele saadetakse nende soovi korral ka metroloogiliste kontrollide protokollide koopiad.5.3. EMÜ tüübikinnituse kehtetuks tunnistamise ning EMÜ tüübikinnituse kestuse ja kehtivusega seotud muude dokumentide kohta kehtib punktides 5.1 ja 5.2 märgitud teatamiskord.5.4. EMÜ tüübikinnituse andmisest keeldunud liikmesriik teatab oma otsusest teistele liikmesriikidele ja komisjonile.6. EMÜ tüübikinnitusmärgid6.1. EMÜ tüübikinnitusmärkNäidis:+++++ TIFF +++++| Saksamaa Liitvabariigi mõõteteenistuse poolt 1971. aastal antud EMÜ tüübikinnitus (vt punkti 3.1 esimene taane) EMÜ tüübikinnituse tunnusnumber (vt punkti 3.1 teine taane) |6.2. EMÜ piiratud tüübikinnitusmärk(vt punkt 3.2)Näidis:+++++ TIFF +++++| Saksamaa Liitvabariigi mõõteteenistuse poolt 1971. aastal antud EMÜ piiratud tüübikinnitus. EMÜ piiratud tüübikinnituse tunnusnumber. |6.3. EMÜ tüübikinnitusest vabastamise märk(vt punkt 3.3)Näidis:+++++ TIFF +++++| Saksamaal 1971. aastal ehitatud seade, mis ei vaja EMÜ tüübikinnitust. EMÜ tüübikinnitust mittevajava seadmete viitenumber, kui see on nimetatud üksikdirektiivis. |6.4. EMÜ tüübikinnitusmärk esmataatlusest vabastatud seadmetele(vt punkt 3.4)Näidis:+++++ TIFF +++++| Saksamaa Liitvabariigi mõõteteenistuse poolt 1971. aastal antud EMÜ tüübikinnitus. EMÜ tüübikinnituse tunnusnumber. |--------------------------------------------------II LISAEMÜ ESMATAATLUS1. Üldandmed1.1. EMÜ esmataatluse võib teha ühes või kahes järgus (tavaliselt kahes).1.2. Vastavalt üksikdirektiivi sätetele:1.2.1. tehakse EMÜ esmataatlus ühes järgus seadmetele, mis tehasest väljasaatmisel moodustavad terviku, st seadmetele, mida põhimõtteliselt on võimalik toimetada paigalduskohale ilma neid esmalt koost lahti võtmata;1.2.2. tehakse EMÜ esmataatlus kahes või enamas järgus seadmetele, mille töötamise täpsus sõltub paigaldus- või kasutustingimustest;1.2.3. peab taatlemise esimene järk eelkõige tagama seadme vastavuse kinnitatud tüübile või tüübikinnitusest vabastatud seadmete puhul nende vastavuse asjakohastele sätetele.2. EMÜ esmataatluse paik2.1. Kui üksikirektiivides ei määrata kindlaks esmataatluse paika, tuleb ainult ühes järgus taadeldavad seadmed taadelda asjaomase mõõteteenistuse poolt valitud paigas.2.2. Kahes või enamas järgus taadeldavaid seadmeid taatleb vastava territooriumi pädev mõõteteenistus.2.2.1. Taatlemise viimane järk tehakse paigaldamise kohal.2.2.2. Taatlemise muud järgud tehakse punktis 2.1 ettenähtud korras.2.3. Eriti väljaspool taatluslaborit toimuva taatlemise puhul võib taatlev mõõteteenistus taotlejalt nõuda:- taatlemisel vajalike standardite ja asjaomaste vahendite ning abipersonali andmist mõõteteenistuse käsutusse,- EMÜ tüübikinnitustõendi koopia esitamist.3. EMÜ esmataatlusmärgised3.1. EMÜ esmataatlusmärgiste kirjeldus.3.1.1. Vastavalt üksikdirektiivides sätestatule kinnitatakse seadmetele vastavalt punktile 3.3 järgmised EMÜ esmataatlusmärgised:3.1.1.1. EMÜ täieliku taatluse märgis koosneb kahest templist:a) esimene kujutab e-tähte, mille:- ülemise osa moodustab esmataatlust tegeva riigi nime väljendav suurtäht (B – Belgia, D – Saksamaa Liitvabariik, F – Prantsusmaa, I – Itaalia, L - Luksemburg, NL – Madalmaad), mille juurde kuulub vajaduse korral üks või kaks territoriaalset alajaotust tähistavat numbrit,- alumise osa moodustab taatlusbüroo või taatluse tegija tunnusnumber;b) teine tempel koosneb taatlusaasta kahest viimasest numbrist, mida ümbritseb kuusnurk.3.1.1.2. EMÜ osalise taatluse märk koosneb üksnes esimesest templist. Seda kasutatakse ka plommina.3.2. Märkide kuju ja mõõtmed3.2.1. Juurdelisatud joonistel esitatakse punktis 3.1 ettenähtud EMÜ esmataatlusmärgiste kirjatähtede ja numbrite kuju, mõõtmed ja piirjooned; kahel esimesel joonisel esitatakse templi eri osad, komandal joonisel on templi näidis. Joonistel esitatud mõõtmed on suhtelised väärtused; nende suurus sõltub e-tähe ning kuusnurga diameetrist.Märke ümbritsevate ringide tegelikud diameetrid on 1,6 mm, 3,2 mm, 6,3 mm ja 12,5 mm.3.2.2. Liikmesriikide mõõteteenistused vahetavad omavahel EMÜ esmataatlusmärgiste algjooniseid, mis vastavad juurdelisatud joonistel kujutatud mudelitele.3.3. Märgiste kinnitamine3.3.1. EMÜ täieliku taatluse märgis kinnitatakse seadmel ettenähtud kohta, kui seade on täielikult taadeldud ja tunnistatud EMÜ nõuetele vastavaks.3.3.2. EMÜ osalise taatluse märgis kinnitatakse:3.3.2.1. tembeldamiskuupäeva kohale või mis tahes muule, üksikdirektiividega ettenähtud kohale, kui seadme või seadme osa taatlus toimub mitmes järgus ning seade või seadme osa vastab peale selle töötamisele paigalduskohas esitatud tingimustele ka tingimustele, mis esitatakse väljaspool paigalduskohta.3.3.2.2. kõikidel juhtudel plommina, üksikdirektiividega kindlaksmääratud kohtadesse.+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


Tähtis õiguslik teade

|

31985L0001

Nõukogu direktiiv, 18. detsember 1984, millega muudetakse direktiivi 80/181/EMÜ mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

Euroopa Liidu Teataja L 002 , 03/01/1985 Lk 0011 - 0012 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 14 Lk 0140  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 18 Lk 0153  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 14 Lk 0140  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 18 Lk 0153  tšehhikeelne eriväljaanne Peatükk 11 Köide 56 Lk 3  - 4 eestikeelne eriväljaanne Peatükk 11 Köide 56 Lk 3  - 4 ungarikeelne eriväljaanne Peatükk 11 Köide 56 Lk 3  - 4 leedukeelne eriväljaanne Peatükk 11 Köide 56 Lk 3  - 4 lätikeelne eriväljaanne Peatükk 11 Köide 56 Lk 3  - 4 maltakeelne eriväljaanne Peatükk 11 Köide 56 Lk 3  - 4 poolakeelne eriväljaanne Peatükk 11 Köide 56 Lk 3  - 4 slovakikeelne eriväljaanne Peatükk 11 Köide 56 Lk 3  - 4 sloveenikeelne eriväljaanne Peatükk 11 Köide 56 Lk 3  - 4

		Nõukogu direktiiv,18. detsember 1984,millega muudetakse direktiivi 80/181/EMÜ mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(85/1/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:17. kaalude ja mõõtude peakonverents (CGPM) muutis SI pikkusühiku määratlust rahvusvahelisel tasandil; kõnealust uut määratlust tuleb hakata kasutama ühenduse tasandil;Maailma Tervishoiuorganisatsiooni 22. mai 1981. aasta soovituses avaldatakse arvamust, et vererõhu ja teiste kehavedelike rõhu mõõtmisel tuleks kilopaskali kõrval säilitada mõõtühik millimeeter elavhõbedasammast; ühendusel on soovitav kõnealune lahendus vastu võtta;tuumareaktsioonide efektiivse ristlõike mõõtmisel kasutatakse üldiselt mõõtühikut barn; kogemused näitavad, et seda spetsiifilist ühikut on raske asendada SI ühikuga; seetõttu on vaja lubada selle kasutamist tuumatehnikas;seetõttu tuleb vastavalt muuta direktiivi 80/181/EMÜ, [4]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevaga muudetakse direktiivi 80/181/EMÜ lisa järgmiselt.1. pikkusühiku määratlus I peatüki punktis 1.1 asendatakse järgmisega:"PikkusühikMeeter võrdub vahemaaga, mille valgus läbib vaakumis 1/299 792458 sekundiga.(17. CGPM (1983) resolutsioon nr 1)";2. I peatüki 4. jaos:a) täiendatakse tabelit järgmiselt:"Suurus | Ühik |Nimetus | Tähis | Väärtus |Vererõhk ja teiste kehavedelike rõhk | Millimeeter elavhõbeda-sammast | mm Hg* | 1 mm Hg = 133,322 Pa |Efektiivne ristlõige | Barn | b | 1 b = 10-28 m2" |b) märkus asendatakse järgmisega:"Punktis 1.3 loetletud eesliited ja nende tähised kehtivad koos eespool märgitud ühikute ja tähistega, välja arvatud ühikuga millimeeter elavhõbedasammast ja selle tähisega. Kordse mõõtühiku 102a nimetus on siiski "hektar"."3. II peatükis:a) tabelist jäetakse välja vererõhu mõõtmise ühik;b) asendatakse märkus järgmisega:"I peatüki punktis 1.3 loetletud eesliited ja nende tähised kehtivad koos eespool märgitud ühikute ja tähistega, välja arvatud tähisega g."Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 1. juuliks 1985. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 18. detsember 1984Nõukogu nimeleesistujaJ. Bruton[1] EÜT C 155, 14.6.1983, lk 10.[2] EÜT C 242, 12.9.1983, lk 101.[3] EÜT C 341, 19.12.1983, lk 1.[4] EÜT L 39, 15.2.1980, lk 40.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 75/410/EMÜ, 24. juuni 1975, pidev-summeerivaid kaalusid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31975L0410

Euroopa Liidu Teataja L 183 , 14/07/1975 Lk 0025 - 0046 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 4 Lk 0134  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 3 Lk 0103  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 4 Lk 0134  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 4 Lk 0130  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 4 Lk 0130

		Nõukogu direktiiv 75/410/EMÜ,24. juuni 1975,pidev-summeerivaid kaalusid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(75/410/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:liikmesriikides kehtivad konveierilintidele kinnitatud pidev-summeerivate kaalude ehituse ja kontrollimeetodite suhtes kohustuslikud sätted, mis erinevad liikmesriigiti ja takistavad seetõttu selliste seadmetega kauplemist; seetõttu on tarvis kõnealused sätted ühtlustada;nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivis nr 71/316/EMÜ liikmesriikide õigusaktide mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamise kohta [3] (muudetud ühinemisaktiga) [4] on sätestatud EMÜ tüübikinnituse ja EMÜ esmataatluse kord; selle direktiivi kohaselt on vaja kehtestada pidev-summeerivate kaalude konstruktsioonile ja tööle esitatavad tehnilised nõuded, selleks et pärast vajalikke kontrollimisi ning nõuetekohaste märkide ja tähiste pealekandmist võiks neid vabalt importida, turustada ja kasutada,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevat direktiivi kohaldatakse konveierilintidele kinnitatud pidev-summeerivate kaalude suhtes:Need kaalud on määratletud lisa I peatüki punktis 2.Artikkel 2Pidev-summeerivaid kaalusid, mis võivad kanda EMÜ märgiseid ja märke, on kirjeldatud lisas.Need kaalud peavad läbima EMÜ tüübikinnituse ja need tuleb esitada EMÜ esmataatluseks.Artikkel 3Ükski liikmesriik ei või keelata ega piirata EMÜ tüübikinnitusmärki ja EMÜ esmataatlusmärgist kandvate pidev-summeerivate kaalude turuleviimist ega kasutuselevõtmist ega sellest keelduda.Artikkel 41. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 18 kuu jooksul alates direktiivi teatavakstegemisest ja teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide tekst edastatakse komisjonile.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 24. juuni 1975Nõukogu nimeleesistujaG. Fitzgerald[1] EÜT C 2, 9.1.1974, lk 63.[2] EÜT C 8, 31.1.1974, lk 6.[3] EÜT L 202, 6.9.1971, lk 1.[4] EÜT L 73, 27.3.1972, lk 14.--------------------------------------------------LISAI PEATÜKKMÕISTED JA MÄÄRATLUSED1. KAALUDE LIIGITUS TÖÖPÕHIMÕTTE ALUSEL1.1. AutomaatkaaludKaalud, mis viivad kaalumistoimingu läbi ilma operaatori sekkumiseta ja käivitavad seadmele omase automaatse protsessi.1.2. MitteautomaatkaaludKaalud, mille puhul on vajalik operaatori sekkumine kaalumise ajal, eelkõige selleks et panna koormusi koormuskandurile ja/või neid sealt ära võtta ning samuti tulemuse kindlaks määramiseks.2. MÄÄRATLUSKonveierilindi tüüpi pidev-summeeriv kaal on automaatkaal, mis määrab kindlaks lahtise toote massi süstemaatilise jagamiseta, lindi liikumine on katkematu.Käesolevas lisas nimetatakse neid kaalusid lühendatult konveierkaaludeks.3. MÕISTED3.1. ÜldsäteKui nõukogu 19. novembri 1973. aasta direktiivi 73/360/EMÜ (mitteautomaatkaalusid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) [1] lisa punktid 1 ja 2 ei ole vastuolus käesoleva lisa punktidega 2 ja 3, kohaldatakse neid käeolevas direktiivis käsitletavate konveierkaalude suhtes.3.2. Liigitus3.2.1. Summeerimismeetodi alusel3.2.1.1. Osade kaupa:konveierkaalud, mille summeerimisseade liidab kokku järjestikused osakoormused, millest iga koormus vastab konveieril liigutud kindlale vahemaale.3.2.1.2. Integratsiooni teel:konveierkaalud, mille summeerimisseade integreerib koormustoote ühikupikkuse ja lindi kiiruse aja suhtes.3.2.2. Koormuskanduri tüübi alusel3.2.2.1. Koormustajuriga:konveierkaalud, mille konveierist ainult üks osa moodustab koormuskanduri, mida nimetatakse koormustajuriks.3.2.2.2. Lintkonveieriga:konveierkaalud, mille kogu lintkonveier moodustab koormuskanduri.3.3. Komponendid3.3.1. Põhikomponendid3.3.1.1. Lintkonveier:oma telje ümber pöörlevatele rullikutele toetava lindi abil toote vedamiseks mõeldud seade.3.3.1.1.1. Kanderullikud:rullikud, mis toetavad konveierilinti kinnitatud raamil.3.3.1.1.2. Kaalumisrullikud:rullikud, mis toetavad konveierilinti kaaluploki koormuskanduril.3.3.1.2. Kaaluplokk:kogu mitteautomaatkaal või osa sellest või mis tahes muu seade, mis annab teavet mõõdetava koormuse massi kohta.3.3.1.3. Lindi nihkeandur:konveieril olev seade, mis annab lindi määratletud pikkuse liikumise kohta vastavat teavet või lindi kiirusele proportsionaalset teavet.3.3.1.3.1. Nihkeulatuse mõõtur:nihkeanduri see osa, mis on püsivalt ühendatud lindiga.3.3.1.4. Summeerimisseade:seade, mis liidab osakoormused või integreerib koormustoote ühikupikkuse ja lindi kiiruse teabe alusel, mida annavad kaaluplokk ja nihkeandur.3.3.1.5. Summeerimisnäidik:seade, mis saab teavet summeerimisseadmelt ja näitab veetud koormuse massi.3.3.1.5.1. Üldine summeerimisnäidik (nullimisseadmeta):seade, mis näitab kõigi summeeritud koormuste üldist kogumassi.3.3.1.5.2. Osaline summeerimisnäidik (nullimisseadmega):seade, mis näitab summeeritud koormuste massi piiratud aja jooksul.3.3.1.5.3. Lisasummeerimisnäidik:summeerimisnäidik, mille skaalajaotise väärtus on üldise summeerimisnäidiku skaalajaotise väärtusest suurem ja mis on mõeldud koormuse kogumassi näitamiseks, mida on veetud üpris pikaajalise tööperioodi käigus. Need näidikud võivad olla varustatud nullimisseadmega.3.3.1.5.4. Katsesummeerimisnäidik:seade, mille skaalajaotise väärtus on üldise summeerimisnäidiku skaalajaotise väärtusest väiksem ja mis on mõeldud katsetamiseks.3.3.1.6. Nullimisseade:seade, mis võimaldab nullida tühja konveieri kõik pöörded;nullimisseade võib olla mitteautomaatne, poolautomaatne või automaatne.3.3.1.6.1. Nullimiskoha summeerimisnäidik (nullimisseade):summeerimisnäidikust eraldi olev näidik, mis on paigaldatud nullimisseadmele ja mille abil saab kontrollida nullimist, kui lindil puudub koormus.3.3.1.6.2. Mitteautomaatne nullimisseade:seade, mille abil saab operaator jälgida nullimist, nullida ja kontrollida nullimist.3.3.1.6.3. Poolautomaatne nullimisseade:3.3.1.6.3.1. seade, millega saab käsitsi antud käsklusega automaatselt konveierkaalu nullida, või3.3.1.6.3.2. seade, mis näitab käsitsi antud käskluse korral väärtust, mille võrra tuleb nullimisseadet reguleerida.3.3.1.6.4. Automaatne nullimisseade:seade, millega saab konveierkaalu operaatori sekkumiseta nullida, kui lint on töötanud tühjalt.3.3.2. Abikomponendid3.3.2.1. Hetkekoormusnäidik:seade, mis näitab mis tahes antud ajal kaaluplokil oleva koormuse massi.3.3.2.2. Voo näidik:seade, mis näitab hetke voogu ajaühikus veetud toote massina või protsendina maksimaalsest voost.3.3.2.3. Töötamise kontrolliseadmed:seadmed, mille abil saab kontrollida teatavaid funktsioone ning mis on mõeldud eelkõige selleks, et:- simuleerida tühjal lindil püsikoormuse mõju (nullimisseade lisamassiga)- või võrrelda sama aja jooksul kahe koormuse ühikupikkuse kohta integreerimist- või näidata, et suurim koormus või suurim voog on ületatud,- või juhtida kasutaja tähelepanu veale konveierkaalu ja eelkõige elektriliste komponentide töös.3.3.2.4. Voo regulaator:seade, mis on mõeldud programmeeritud voo tagamiseks.3.3.2.5. Voo reguleerimisseade:seade, mille abil saab lõpetada konveierile toote lisamise, kui summeritud koormus on saavutanud eelnevalt valitud väärtuse.3.3.2.6. Nihkesimulaator:lisataatlusseade, mida kasutatakse lindita konveierkaalu katsetamisel ja mis on mõeldud lindi liikumise simuleerimiseks.4. MÕÕTMISOMADUSED4.1. Summeerimisnäidiku skaalajaotise väärtusMassiühikutes väljendatud väärtus, mis võrdub:- analoognäidu puhul summeeritud massi skaala väikseima jaotisega: (dt),- digitaalnäidu puhul summeeritud massi kahe järjestikuse väärtuse erinevusega (dtd).4.2. Nullimiskoha summeerimisnäidiku (nullimisseadme) skaalajaotise väärtus (d0)Nullimiskoha summeerimisnäidiku massiühikutes väljendatud skaalajaotise väärtus (d0) võrdub:- analoognäidu puhul nullimiskoha summeerimisnäidiku skaala väikseima jaotisega,- digitaalnäidu puhul nullimiskoha summeerimisnäidiku kahe järjestikuse väärtuse erinevusega.4.3. Kaalumispikkus (L)Kaalumisrullikute telgede vaheline pikkus koormustajuri äärmiste punktide juures, millele on lisatud pool iga rulliku telgede ja konveieri lähimate kanderullikute vahelisest pikkusest.4.4. KaalumistsükkelRühm toiminguid, mis on seotud iga osakoormuse lisamisega ja mille lõpus summeerimisseadme elemendid on esmakordselt pöördunud tagasi oma esialgsesse asendisse või olekusse.4.5. Kaaluploki ülemine mõõtepiir ja alumine mõõtepiir4.5.1. Ülemine mõõtepiirKonveierilindi suurim hetkeline netokoormus, mida on kaaluplokil kavandatud kaaluda.4.5.2. Alumine mõõtepiirNetokoormuse väärtus, millest väiksemate mõõtmistulemuste kasutamine võib põhjustada summeerimistulemuses ülemäärase suhtelise vea.4.5.3. Kaaluploki kaalumispiirkondAlumise ja ülemise mõõtepiiri vaheline vahemik.4.6. Maksimaalne voog (Qmax) ja minimaalne voog (Qmin)4.6.1. Maksimaalne voogMaksimaalne voog on kaaluploki ülemise mõõtepiiri ja lindi suurima kiiruse juures saadud kulu.4.6.2. Minimaalne voogKulu väärtus, millest väiksemad mõõtmistulemused võivad põhjustada ülemäärase suhtelise vea.4.7. Keskmine katsekulu (Qe)Summeritud massi (C) ja katse kestvuse (t) jagatis:Q=Ct4.8. Minimaalne summeeritud koormusToote minimaalne summeeritud mass, millest väiksemat suurust võivad mõjutada minimaalse ja maksimaalse voo vahemikus oleva mis tahes voo lubatud piirvigu ületavad vead.4.9. Suurim koormus lindi ühikupikkuse kohtaKaaluploki ülemise mõõtepiiri ja kaalumispikkuse jagatis:MaxLII PEATÜKKMETROLOOGILISED NÕUDED5. TÄPSUSKLASSIDE RAKENDUSALA MÄÄRATLUS5.1. TäpsusklassidKonveierkaalud jaotatakse kahte täpsusklassi:1. klass,2. klass.5.2. LiigitusKonveierkaalud liigitatakse nende mõõtmisomaduste alusel.5.2.1. 1. klassi omadused5.2.1.1. Summeerimisnäidiku skaalajaotise väärtus:summeerimisnäidiku skaalajaotise väärtus on:- väiksem või võrdne 12000 ühe tunni jooksul maksimaalse voo juures summeeritud koormusest,- suurem või võrdne 150000 sellest koormusest.5.2.1.2. Nullimiskoha summeerimisnäidiku skaalajaotise väärtus (d0):ületamata summeerimisnäidiku skaalajaotise väärtust:- analoogskaalajaotise väärtus on väiksem või võrdne 120000 ühe tunni jooksul maksimaalse voo juures summeeritud koormusest,- digitaalskaalajaotise väärtus on väiksem või võrdne 140000eespool nimetatud koormusest.5.2.2. 2. klassi omadused5.2.2.1. Summeerimisnäidiku skaalajaotise väärtus:summeerimisnäidiku skaalajaotise väärtus on:- väiksem või võrdne 11000 ühe tunni jooksul maksimaalse voo juures summeeritud koormusest,- suurem või võrdne 125000 sellest koormusest.5.2.2.2. Nullimiskoha summeerimisnäidiku skaalajaotise väärtus:ületamata summeerimisnäidiku skaalajaotise väärtust:- analoogskaalajaotise väärtus on väiksem või võrdne 110000 ühe tunni jooksul maksimaalse voo juures summeeritud koormusest,- digitaalskaalajaotise väärtus on väiksem või võrdne 120000 eespool nimetatud koormusest.5.2.3. Skaalajaotise väärtuse kujuSkaalajaotise väärtused on järgmisel kujul:1 × 10n, 2 × 10n, 5 × 10n, kusjuures n on positiivne või negatiivne täisarv või null;kuid nullimiskoha summeerimisnäidiku ja katseindikaatori skaalajaotise väärtused ei pea sellele nõudele vastama.5.2.4. Lisavihiga tühijooksu kontrollseadmega konveierkaaludPunktides 5.2.1.2, 5.2.2.2 ja 5.2.3 sätestatud nullimiskoha summeerimisnäidikuga seotud tingimusi kohaldatakse ka kontrolliväärtuse indikaatori suhtes.5.2.5. Minimaalne voogMinimaalne voog on 20 % maksimaalsest voost.6. LUBATUD PIIRVEADKui konveierkaal on koormuseta korrektselt nullitud, võrduvad minimaalse summeeritud koormuse mis tahes summeeritud massi lubatud positiivsed või negatiivsed piirvead allpool määratletud väärtustega.6.1. EMÜ esmataatlusel lubatud piirvead6.1.1. 1. klass0,5 % summeeritud koormusest mis tahes kulu juures, mis on vahemikus 20–100 % maksimaalsest voost.6.1.2. 2. klass1 % summeeritud koormusest mis tahes kulu juures, mis on vahemikus 20–100 % maksimaalsest voost.6.2. Lubatud piirvead kasutusel6.2.1. 1. klass1 % summeeritud koormusest mis tahes kulu juures, mis on vahemikus 20–100 % maksimaalsest voost.6.2.2. 2. klass2 % summeeritud koormusest mis tahes kulu juures, mis on vahemikus 20–100 % maksimaalsest voost.7. LUBATUD PIIRVIGADE KOHALDATAVUS7.1. Kui katsesummeerimisnäidik on digitaalne, suurendatakse lubatud piirvigu selle seadme ühe skaalajaotise väärtuse võrra.7.2. Kui konveierkaalul on mitu summeerimisnäidikut, ei ületa vead iga näidiku tulemustes lubatud piirvigu.Konkreetse summeeritud koormuse tulemuste vaheline erinevus kahe kaupa võttes on väiksem või võrdne:- digitaalnäidiku ühe skaalajaotise väärtusega, kui tulemused saadakse kahe digitaalnäidikuga,- lubatud piirvea absoluutväärtusega, kui tulemused saadakse kahe analoognäidikuga,- suuremaga kahest väärtusest:- lubatud piirvea absoluutväärtus või- üks digitaalskaalajaotise väärtus;kui tulemused saadakse analoognäidikuga ja digitaalnäidikuga.7.3. Simuleerimiskatsed7.3.1. Lubatud positiivsed või negatiivsed piirvead simuleerimiskatsetes7.3.1.1. 1. klass:mis tahes kulu juures vahemikus 5–20 % maksimaalsest voost:0,07 % katse ajal maksimaalse voo juures summeritud koormusest;mis tahes kulu juures vahemikus 20–100 % maksimaalsest voost:0,35 % summeeritud koormusest.7.3.1.2. 2. klass:mis tahes kulu juures vahemikus 5–20 % maksimaalsest voost:0,14 % katse ajal maksimaalse voo juures summeeritud koormusest;mis tahes kulu juures vahemikus 20–100 % maksimaalsest voost:0,7 % summeeritud koormusest.7.3.2. NihkesimulaatorKatsetamise jaoks vajalike nihkekiiruste simuleerimisel ei ületa suhteline simuleerimisviga 20 % summeeritud koormuse lubatud piirveast.See viga on arvatud lubatud piirvigade hulka.7.3.3. Simuleeritud kiiruse muutumisest tingitud erinevus kahe saadud tulemuse vahelNihkesimulaatori kiiruse mis tahes muutus, mis vastab kuni 10 %le tootja esitatud konveierilindi kiiruse muutusele, ei ületa simulatsioonikatsete tulemuste suhtelise vea muutus 20 % punktis 7.3.1 osutatud lubatud piirveast.7.3.4. Sama koormuse erineva kohaldamispunkti teel saadud kahe tulemuse vaheline erinevusKui muudetakse sama koormuse kohaldamispunkti koormuskanduri ehitusele vastaval viisil, ei ületa kahe tulemuse vaheline erinevus lubatud piirvea absoluutväärtust.7.3.5. NulliseadmineNullimisseadme ulatusse jääva mis tahes koormuse puhul vastavad tulemused pärast masina nullimist summeeritud koormuse lubatud piirvigadele.7.3.6. Mõjutegurid7.3.6.1. Temperatuur:Pärast nullimist vastavad konveierkaalud lubatud piirvigadega seotud nõuetele kõigi tegelikult konstantsete temperatuuride juures vahemikus –10 kuni + 40 °C. Kuid erirakenduste puhul võib konveierkaaludel olla eespool määratletud temperatuurivahemikust erinev vahemik. Sellisel juhul peab vahemik olema vähemalt 30 °C ja see peab olema esitatud kirjeldaval märgistusel. Katsetuse käigus loetakse temperatuur tegelikult konstantseks, kui muutus ei ületa 5 °C/tunnis.Muutuse puhul 10 °C ja eeldusel, et temperatuuri muutus ei ületa 5 °C/tunnis, on konveierkaalud sellised, et nende nullnäitude või lisavihiga tühijooksu kontrollseadmega kaalude puhul kontrolliväärtuse muutus ei ole suurem kui:– 1. klassis 0,07 %,– 2. klassis 0,14 %katse ajal maksimaalse voo juures summeeritud koormusest.7.3.6.2. Elektrienergia mõju:konveierkaalud vastavad vahepealse nullimiseta lubatud piirvigadega seotud nõuetele järgmistes elektrienergia muutuste piires:- normaalpinge muutus –15 kuni + 10 %,- normaalsageduse muutus –2 kuni + 2 %.7.3.6.3. Muud mõjutegurid:tavalistes kasutustingimustes vastavad konveierkaalud lubatud piirvigadega seotud nõuetele, kui neid mõjutavad muud tegurid kui punktides 7.3.6.1 ja 7.3.6.2 osutatud tegurid, mis tulenevad paigaldusest (vibratsioon, atmosfääritingimused jne).7.3.7. Mõõtmisomadused7.3.7.1. Korduvus:sama koormuse paigaldamisel samadel tingimustel koormuskandurile ei ületa saadud kahe tulemuse vaheline erinevus lubatud piirvea absoluutväärtust.7.3.7.2. Summeerimisseadme tundlikkus:minimaalse ja maksimaalse voo vahemikku jääva mis tahes kulu ja kahe koormuse juures, mis erinevad teineteisest selle koormuse lubatud piirvea väärtuse võrra, peab tulemuste erinevus võrduma koormuste erinevusele vastavast arvutuslikust väärtusest vähemalt poolega.7.3.7.3. Nulliseadmiseks kasutatud näidiku tundlikkus:kolm minutit kestvate katsete puhul peab olema selgelt nähtav erinevus koormuseta ja lisatud või eemaldatud koormusega saadud tulemuste vahel, mis võrdub ülemise mõõtepiiri järgmise protsendimääraga:– 1. klassis 0,1 %,– 2. klassis 0,2 %.7.3.7.4. Nulli püsivus:7.3.7.4.1. lühiajaline püsivus:pärast viit kolmeminutilist koormuseta katset ei ületa saadud väikseima ja suurima tulemuse erinevus maksimaalse voo juures ühes tunnis summeeritud koormuse järgmist protsendimäära:– 1. klassis 0,0025 %,– 2. klassis 0,005 %.7.3.7.4.2. pikaajaline püsivus:korratakse punktis 7.3.7.4.1 kirjeldatud katseid ja pärast kolmetunnist koormuseta töötamist stabiilsetel tingimustel ja vahepealse nullimiseta:- ei ületa saadud väikseima ja suurima tulemuse erinevus punktis 7.3.7.4.1 sätestatud piire,- ei ületa saadud väikseima ja suurima tulemuse erinevus (punktis 7.3.7.4.1 ja käesoleva lõike esimeses taandes) maksimaalse voo juures ühes tunnis summeeritud koormuse järgmist protsendimäära:– 1. klassis 0,0035 %,– 2. klassis 0,007 %.7.3.7.5. Lisasummeerimisnäidikud:lisasummeerimisseadmed:- ei mõjuta kaalude tööd,- on ehitatud nii, et nende tulemused on korrektsed.7.3.7.6. Lisavihiga tühijooksu kontrollseadmega konveierkaalud:lisavihiga tühijooksu kontrollseadmega konveierkaalude suhtes kohaldatakse lisavihiga katsetamisel punktide 7.3.7.3 ja 7.3.7.4 sätteid; lubatud suurimad kõrvalekalded kontrollväärtusest arvutatakse nende sätete alusel.7.4. Kohapealsed katsedMis tahes tootekoguse suhtes, mis võrdub vähemalt minimaalse summeeritud koormusega, kohaldatakse lubatud piirvigu.7.4.1. Nihkeulatuse mõõturNihkeulatuse mõõturi ja lindi vahel libisemine praktiliselt puudub.7.4.2. Katseteks kasutatav masinMasin, mida kasutatakse konveierkaaluga kaalutava toote või tootega katsetes (edaspidi "materjalikatsed"), peab võimaldama kontrollida summeeritud koormust veaga, mis ei ole lubatud piirveast suurem kui 20 %.7.4.3. Minimaalse summeeritud koormuse väärtusMinimaalne summeeritud koormus võrdub vähemalt suurimaga järgmisest kolmest väärtusest:- lindi ühe ringi käigus maksimaalse voo juures saadud koormus,- 2 % maksimaalse voo juures ühes tunnis summeeritud koormusest või 1. klassis 200 summeerimisnäidiku skaalajaotise väärtust,- 1 % maksimaalse voo juures ühes tunnis summeeritud koormusest või 2. klassis 100 summeerimisnäidiku skaalajaotise väärtust.7.4.4. Mõõtmisomadused7.4.4.1. Suhteliste vigade erinevused:praktiliselt identse kulu juures umbes sama tootekoguse ja samadel tingimustel saadud mitme tulemuse suhtelise vea erinevus ei ületa lubatud piirvea absoluutväärtust.7.4.4.2. Lubatud piirvead nulli kontrollimisel:pärast mitut lindi pööret ei ületa nullimiskoha summeerimisnäidik järgmisi protsendimäärasid katse jooksul maksimaalse voo summeeritud kogusest:– 1. klassis 0,1 %,– 2. klassis 0,2 %.7.4.4.3. Nulliseadmiseks kasutatud näidiku tundlikkus:mitme katse puhul, mil lint teeb mitu pööret ja mis ei ületa kolme minutit, on selgelt nähtav erinevus koormuseta ja lisatud või eemaldatud koormusega saadud tulemuste vahel, mis võrdub ülemise mõõtepiiri järgmise protsendimääraga:– 1. klassis 0,1 %,– 2. klassis 0,2 %.7.4.4.4. Nulli püsivus:pärast viit katset, mil lint teeb mitu pööret ja mis kestavad võimalikult täpselt kolm minutit, ei ületa saadud väikseima ja suurima tulemuse erinevus maksimaalse voo juures ühes tunnis summeeritud koormuse järgmist protsendimäära:– 1. klassis 0,0035 %,– 2. klassis 0,007 %.7.4.4.5. Lisavihiga tühijooksu kontrollseadmega masinad:lisavihiga tühijooksu kontrollseadmega konveierkaalude suhtes kohaldatakse lisavihiga katsetamisel punktide 7.4.4.2, 7.4.4.3 ja 7.4.4.4 sätteid; lubatud suurimad kõrvalekalded väärtusest arvutatakse nende sätete alusel;lisavihiga tühijooksu kontrollseadmega konveierkaalude suhtes, mille lisaviht vastab 20 %le kaaluploki ülemisest mõõtepiirist, kohaldatakse punktis 7.4.4.2 kirjeldatud nulli kontrollimise sätteid.7.5. Peamiste metroloogiliste nõuete kokkuvõtlik tabel| 1. KLASS | 2. KLASS |Summeerimisnäidiku skaalajaotise väärtus (dt või dtd) (vt punkt 5.2) | Cmax50000 ≤ dt või dtd ≤ Cmax2000 | Cmax25000 ≤ dt või dtd ≤ Cmax1000 |Nullimiskoha summeerimisnäidiku skaalajaotise väärtus (d0) (vt punkt 5.2): | Analoognäit do ≤ Cmax20000 | Analoognäit do ≤ Cmax10000 |Digitaalnäit do ≤ Cmax40000 | Digitaalnäit do ≤ Cmax20000 |ja do ≤ dt või dtd | ja do ≤ dt või dtd |Lubatud piirvead materjalikatsed): | | |– EMÜ esmataatlus (vt punkt 6.1) | 0,5 % C | 1 % C |– kasutusel (vt punkt 6.2) | 1 % C | 2 % C |Lubatud piirvigade kohaldatavus (vt punkt 7) Simuleerimiskatsed (vt punkt 7.3) | | |Lubatud piirvead (vt punkt 7.3.1): | | |– Qmax20 ≤ Q ≤ Qmax5 | 0,7 % Qmax × t | 0,14 % Qmax × t |– Qmax5 ≤ Q ≤ Qmax | 0,35 % C | 0,7 % C |Temperatuur (vt punkt 7.3.6.1) Nullimiskoha summeerimisnäidiku muutus temperatuuri muutumisel 10ºC | 0,7 % Qmax x t | 0,14 % Qmax x t |Nulliseadmiseks kasutatud näidiku tundlikkus (vt punkt 7.3.7.3): | Koormuseta ja koormusega saadud katsetulemuste erinevus: || 0,1 % maks | 0,2 % maks || Peab olema selgesti eristatav |Nulli püsivus (vt punkt 7.3.7.4): | Kolmeminutilised katsed |– lühiajaline püsivus, | Muutus ≤ 0,0025 % Cmax | Muutus ≤ 0,005 % Cmax |– pikaajaline püsivus | Muutus ≤ 0,0035 % Cmax | Muutus ≤ 0,007 % Cmax |Kohapealsed katsed (vt punkt 7.4) | | |Minimaalse summeeritud koormuse väärtus (vt punkt 7.4.3) | ≥ 1 lindi pööre Qmax juures | ≥ 2 % Cmax || ≥ 200 dt või dtd | ≥ 1 lindi pööre Qmax juures || ≥ 1 % Cmax | ≥ 100 dt või dtd |Nulliseadmiseks kasutatud näidiku tundlikkus (vt punkt 7.4.4.3): | Koormuseta ja koormusega saadud katsetulemuste erinevus: || 0,1 % maks | 0,2 % maks || Peab olema selgesti eristatav |Nulli püsivus (vt punkt 7.4.4.4): | Katsed, mis kestavad võimalikult täpselt kolm minutit ja mil lint teeb mitu pööret |– püsivus (lühiajaline) | Muutus ≤ 0,0035 % Cmax | Muutus ≤ 0,007 % Cmax |C = summeeritud koormus.t = katse kestus tundides.Cmax = ühes tunnis maksimaalse voo juures summeeritud koormus.III PEATÜKKTEHNILISED NÕUDED8. KOOSTISOSADKonveierkaalud koosnevad järgmistest osadest:- lintkonveier,- kaaluplokk,- nihkeandur,- summeerimisseade,- üldine summeerimisnäidik,- nullimisseade.Konveierkaalul olev nullimisseade varustatakse nullimiskoha summeerimisnäidikuga, mis on üldisest summeerimisnäidikust eraldi, või lisavihiga tühijooksu kontrollseadmega, kui:- üldine summeerimisnäidik näitab ainult positiivseid väärtusi või- summeerimisnäidiku skaalajaotise väärtus on 1. klassi puhul punktis 5.2.1.2 ja 2. klassi puhul punktis 5.2.2.2 määratletud nullimiskoha summeerimisnäidiku skaalajaotise väärtusest väiksem.8.1. Toimimise turvalisus8.1.1. Omaduste puudumine, mis võiksid soodustada väärkasutustKonveierkaaludel ei tohi olla omadusi, mis võiksid soodustada väärkasutust.8.1.2. Valesti reguleerimise või juhusliku rikke võimaluse puudumineNii mehhaanilised kui elektromehaanilised kaalud peavad olema konstrueeritud nii, et ei oleks võimalik reguleerida valesti ega toimuks juhuslik rike, ilma et valesti reguleerimine või juhuslik rike oleks kergesti tuvastatav.8.1.3. Konveierkaalude juhtseadmete kaitseKonveierkaalude juhtseadmed peavad olema konstrueeritud nii, et need ei seiskuks muudes asendites kui konstruktsiooniliselt kavandatud asendid, kui liigutamise ajal ei ole näitude esitamine või trükkimine tehtud võimatuks.8.1.4. Kaugemale paigutatud summeerimisnäidikud varustatakse punktile 8.8 vastavate seadmetega.8.2. Lintkonveier8.2.1. Konveieriga konveierkaalKonveier on vastupidav ja see moodustab jäiga koostu. Kui kaaluploki ainsa koormuskangina kasutatakse rulliku tuge, asetatakse toode kangi tugipunktile.8.2.2. Koormustajuriga konveierkaalKonveieri tugiraam on ehitatud vastupidavalt. Rullikuterada on igas sirges pikiosas selline, et lint toetub pidevalt kaalumisrullikutele, et oleks tagatud nõuetekohane kaalumine. Vajaduse korral paigaldatakse konveierile lindi puhastusseade, mille asukoht ja toimimine ei tohi tulemusi mõjutada.8.2.3. Paigaldamise eritingimusedKonveierkaalud on sellised, et rullikuteraja paigaldus, lindi koostis ja paigaldus ning toote etteanne ei põhjusta vigu tulemustes.8.2.3.1. Rullikuterada:vajaduse korral varustatakse tõhusa kaitsesüsteemiga korrosiooni ja ummistuse vastu;sama rühma rullikute ülemised pinnad on praktiliselt samal tasandil;rullikuterada on selline, et toode ei libise.8.2.3.2. Konveierilint:8.2.3.2.1. Konveierilindi mass ühikupikkuse kohta:lindi mass ühikupikkuse kohta on praktiliselt konstantne; liigendid ei tohi põhjustada töös häireid;8.2.3.2.2. Lindi kiirus ja pikkus peab olema selline, et nulli kontrollimist saab teha aja jooksul, mis ei ületa kolme minutit, kuid:kui seda sätet ei ole võimalik täita, peab konveierkaalul olema poolautomaatne või automaatne nullimisseade.8.2.3.2.3. Lindi kiirus ei varieeru üle 5 % kiirusest, mis on konveierkaalule ette nähtud.8.2.3.3. Kaalumispikkus:konveierkaalud ehitatakse nii, et kaalumispikkus jääb kasutamisel muutumatuks;kaalumispikkuse reguleerimisseadet peab olema võimalik plommida.8.2.3.4. Lindi pinge:rullikuteraja konkreetses punktis on lindi pinge praktiliselt konstantne;pinge on selline, et tavalistes töötingimustes lindi ja ajamitrumli vahel libisemine puudub.8.2.3.5. Toote mõju:toote jõudmine konveierile ei tohi tulemusi mõjutada.8.3. Kaaluplokk8.3.1. ÜldsättedKaaluplokk on sobilik oma eesmärgile. Vajaduse korral kaitstakse seda selliste juhuslike koormuste mõju eest, mis ületavad ülemist mõõtepiiri.Koormusanduri konstruktsioon on selline, et see etteandmisest olenemata ei põhjusta lisavigu.8.3.2. Koormuse tasakaalustusseadeKoormuse tasakaalustusseade töötab pidevas vahemikus nullist massi väärtuseni, mis on vähemalt võrdne ülemise mõõtepiiriga. Kaalumine ei alga enne, kui kaaluplokk töötab tavalistes töötingimustes.8.4. NihkeandurNihkeulatuse mõõturi konstruktsioon (punkt 3.3.1.3.1) on selline, et puudub tulemusi mõjutada võiva libisemise võimalus olenemata sellest, kas lindil on koormus või mitte.Kui teave on digitaalne, vastab see lindi nihkele, mis võrdub kaalumispikkusega või on sellest väiksem.Kui teave on analoogne, ei tohi seda asendada konveierilindist sõltumatu signaaliga, välja arvatud kontrollimis- või reguleerimistoimingute ajal.8.5. Summeerimise näidu- ja trükkimisseadmed8.5.1. Näidu kvaliteetSummeerimise näidu- ja trükkimisseadmed võimaldavad tulemuste usaldusväärset, lihtsat ja üheselt mõistetavat lugemist numbrite lihtsa üksteise kõrvale asetamise teel ning sellel on kohase massiühiku nimetus või sümbol. Üldist summeerimisnäidikut ei tohi olla võimalik nullida.8.5.2. Mitme summeerimise näidu- või trükkimisseadmega varustatud konveierkaalude skaalajaotise väärtusKonveierkaalude analoogsummeerimisnäidiku või -näidikute skaalajaotise väärtus ei ületa digitaalsummeerimisnäidiku või -näidikute kahekordset väärtust. Konveierkaalude digitaalsummeerimisnäidikute või trükkimisseadmete skaalajaotise väärtus on sama.8.5.3. Digitaalsete tulemuste vormDigitaalsete näidikute esitatud teave näidatakse ainult joondatud numbrite kujul.8.5.4. UsaldusväärsusOsutatud tulemusi ei tohi moonutada näiteks lindi juhulik seiskumine või energiakatkestus.8.5.5. NäidupiirkondÜldised summeerimisnäidikud on sellised, et on võimalik lugeda väärtust, mis on vähemalt võrdne maksimaalse voo juures kümne tunnise töötamise käigus kaalutud toote kogusega.8.5.6. LisasummeerimisnäidikudLisasummeerimisnäidikute skaalajaotise väärtus võrdub vähemalt kirjeldusplaadil esitatud summerimise skaalajaotise kümnekordse väärtusega. Nende seadmete suhtes ei kohaldata punkti 5.2 nõudeid.8.5.7. Summeerimisnäidikute kasutamineÜksnes positiivseid väärtusi näitavaid summeerimise näidu- ja trükkimisseadmeid ei kasutata, kui lint töötab tühjalt.Otsuse summeerimisseadme kasutamise või mittekasutamise kohta teeb konveierkaal ise ning kasutamise algatab koormus.Positiivseid ja negatiivseid väärtusi näitavaid summeerimise näidu- ja trükkimisseadmeid kasutatakse siis, kui lint töötab tühjalt, ja need ehitatakse nii, et vibratsioon ei saa näidatud tulemusi mõjutada.Katsesummeerimisnäidik töötab vaid katsetamise ajal.8.5.8. KatsesummeerimisnäidikKui üldise summeerimisnäidiku skaalajaotise väärtus on suurem kui:- 0,1 % minimaalsest summeeritud koormusest 1. klassis,- 0,2 % minimaalsest summeeritud koormusest 2. klassis,varustatakse konveierkaal eraldi katsesummeerimisnäidikuga, mille skaalajaotise väärtus ei ületa eespool nimetatud protsendimäärasid.8.6. NullimisseadeKoormuskanduril töötava tühja lindi massi peab saama tasakaalustada.8.6.1. Mitteautomaatne nullimisseadeKui seadet saab reguleerida käsitsi ja analoogselt, ei ületa lõpliku kontrollielemendi lineaarse või ringikujulise liikumise (vastavalt 10 mm või pool ringi) mõju ühes tunnis:- 0,1 % ühe tunni jooksul maksimaalse voo juures summeeritud koormusest 1. klassis,- 0,2 % ühe tunni jooksul maksimaalse voo juures summeeritud koormusest 2. klassis.Kui seadet saab reguleerida käsitsi ja digitaalselt, ei ületa kontrollielemendi skaalajaotise väärtusele vastav mõju ühes tunnis:- 0,01 % ühe tunni jooksul maksimaalse voo juures summeeritud koormusest 1. klassis,- 0,01 % ühe tunni jooksul maksimaalse voo juures summeeritud koormusest 2. klassis.Peab saama lihtsalt kindlaks teha, kas mis tahes tehtav parandus on positiivne või negatiivne.8.6.2. Poolautomaatne või automaatne nullimisseadePoolautomaatsed või automaatsed nullimisseadmed ehitatakse nii, et:- nullimine toimub pärast lindi täisarvu pöördeid,- näidatakse toimingu lõppu,- näidatakse reguleerimispiirid.Nende seadmete reguleerimisviga ühe töötunni jooksul ei ületa:- 0,1 % ühe tunni jooksul maksimaalse voo juures summeeritud koormusest 1. klassis,- 0,2 % ühe tunni jooksul maksimaalse voo juures summeeritud koormusest 2. klassis.Automaatseid nullimisseadmeid katsetamise ajal ei kasutata.8.6.3. Tühijooksu kontrollseadeTühijooksu kontrollseade töötab lisavihi abil, mis pannakse kaaluplokile või mida simuleeritakse elektriliselt.Seade vastab järgmistele nõuetele:- vihti kohaldatakse pidevalt sobiva mehhanismi abil,- vihi kohaldamine on võimalik ainult siis, kui lint pöörleb tühjalt,- vihti tuleb kaitsta tolmu eest,- nullimist tuleb läbi viia alati ühesuguselt,- nullimine peab automaatselt lõppema pärast lindi kindlaksmääratud täisarv pöördeid,- nullimise lõpus tuleb esitada kontrollväärtus, mis põhineb lisavihil ja lindi pöörete arvul.8.6.4. Lisavihiga tühijooksu kontrollseadmega konveierkaaludÜksnes positiivseid väärtusi näitavate summeerimisnäidikutega varustatud konveierkaaludele paigaldatakse tühijooksu kontrollseade punkti 8.6.3 kohaselt. Lisavihi kaal võrdub 5 % kaaluploki ülemisest mõõtepiirist.Positiivseid ja negatiivseid väärtusi näitavate summeerimisnäidikutega varustatud konveierkaaludele võib paigaldada tühijooksu kontrollseadme punkti 8.6.3 kohaselt. Lisavihi kaal võrdub 5 % või 20 % kaaluploki ülemisest mõõtepiirist.8.7. Nullimiskoha summeerimisnäidikNullimiskoha summeerimisnäidik ei sekku mingil juhul summeerimisnäidiku tulemustesse.8.8. Näit kaaluploki ülemise mõõtepiiri või maksimaalse või minimaalse voo mittevastavusestAntakse kohane signaal, kui maksimaalse voo või ülemise mõõtepiiri väärtused on ületatud või ei ole alumise mõõtepiiri tasemele jõutud.8.9. LisaseadmedLisaseadmed ei tohi tulemusi mõjutada.8.10. PlommidKonveierkaalude neid komponente, mille eemaldamine või reguleerimine mõjutab kaalude mõõtmisomadusi, peab saama plommida kooskõlas EMÜ tüübikinnituse tingimustega.9. KIRJELDUS- JA TEMPLIPLAADIDVajaduse korral on konveierkaaludel esitatud järjestuses järgmised märgistused:9.1. Sihtriigi keeles selgelt väljendatud kohustuslikud põhimärgised9.1.1. Tootja identifikatsioon.9.1.2. Importija identifikatsioon (imporditud masinate puhul).9.1.3. Konveierkaalu nimetus.9.1.4. Konveierkaalu tüüp ja seerianumber.9.1.5. Kaalutava toote või kaalutavate toodete nimetus.9.1.6. Minimaalne summeeritud koormus…… kg või tonni.9.1.7. Tsüklite arv tunnis (liitmise teel töötavate konveierkaalude puhul).9.1.8. Pealdis: "Masin tuleb nullida vähemalt iga kolme tunni järel. Nullimise kontrollimine peab kestma vähemalt…… pööret." (Nullimise katsetamisel kasutatavate pöörete arv kinnitatakse EMÜ tüübikinnituses koostoimes punktiga 7.4.4.4.).9.2. Kodeeritud põhimärgised9.2.1. Kohustuslikud kõigil juhtudel:- EMÜ tüübikinnitusmärk,- täpsusklassi märk kujul:+++++ TIFF +++++või+++++ TIFF +++++,- analoogsummeerimisnäidiku skaalajaotise väärtus kujul dt =,- digitaalsummeerimisnäidiku skaalajaotise väärtus kujul dtd =,- ülemine mõõtepiir kujul Max…,- maksimaalne voog kujul Qmax…,- minimaalne voog kujul Qmin…,- lindi nominaalkiirused kujul v =… m/s,- kaalumispikkus kujul L =…m,- tehasetähis nendel konveierkaalude osadel, mis ei ole otseselt kinnitatud põhiosa külge.9.2.2. Kohustuslikud, kui need on asjaomased:- nullimiskoha summeerimisnäidiku skaalajaotise väärtus kujul d0 =,- kontrollväärtus lubatud piirmuutusega on sätestatud punktis 7.4.4.2 (lisavihiga tühijooksu kontrollseadmega konveierkaalude tarvis).9.3. Täiendav märgistusSõltuvalt konveierkaalu konkreetsest kasutusest võib EMÜ tüübikinnitustunnistust välja andev mõõteteenistus nõuda EMÜ tüübikinnitusel üht või mitut lisamärgistust.9.4. Kirjeldavate märgiste esitusviisKirjeldavad märgised on kustumatud ning nende suurus, kuju ja selgus võimaldab neid raskusteta lugeda konveierkaalu tavalistes kasutustingimustes.Need koondatakse kokku ühele selgelt nähtavale kohale konveierkaalul, näidiku lähedale kinnitatud kirjeldusplaadile või kantakse need otse näidikule.Märgiseid kandvat plaati peab olema võimalik plommida.9.5. TemplidKirjeldusplaadil võib olla koht templite tarvis. Kui sellel ei ole kohta templite jaoks, pannakse selle lähedale templite tarvis plaat.IV PEATÜKKMETROLOOGILINE KONTROLLKonveierkaalude EMÜ tüübikinnitus ja EMÜ esmataatlus toimub direktiivis 71/316/EMÜ sätestatud korras. Teatav osa neist nõueteist on määratletud käesolevas peatükis.10. EMÜ TÜÜBIKINNITUS10.1. EMÜ tüübikinnituse taotlusEMÜ tüübikinnitustaotlused sisaldavad järgmist teavet ja neile tuleb lisada järgmised konkreetsed dokumendid:10.1.1. Mõõtmisomadused10.1.1.1. Punktis 9 määratletud kirjeldavad märgised.10.1.1.2. Kaaluploki eriomadused10.1.2. Kirjeldavad dokumendid:- terve koostu plaan või visand,- metroloogilist huvi pakkuvate detailide mis tahes plaanid, mudelid või fotod,- konveierkaalu kirjeldus ja selle toimimist selgelt näitavad skemaatilised joonised.10.2. Läbivaatus EMÜ tüübikinnituseks10.2.1. SimuleerimiskatsedKatsed tehakse konveierkaaluga koos lintkonveieriga, mille külge see ühendatakse, või ilma lintkonveierita.Eelkõige võimaldavad katsed hinnata nende mõjutegurite toimet, mis võivad konveierkaalu tavalistes kasutustingimustes mõjutada (temperatuur, pinge, sagedus jne). Vajaduse korral uuritakse neid eraldi.Konveierkaalud peavad vastama punkti 7.3 nõuetele.10.2.2. Katsed tavalistes kasutustingimustesKatsete hulka kuuluvad materjalikatsed ja need tehakse sellise tootekogusega, mis minimaalse ja maksimaalse voo vahemikus võrdub vähemalt minimaalse summeeritud koormusega.Konveierkaalud peavad vastama punkti 7.4 nõuetele.11. EMÜ ESMATAATLUSKonveierkaalude EMÜ esmataatlus viiakse läbi kahes etapis.11.1. Esimene etapp koosneb järgmistest toimingutest:- kontrollitakse, kas konveierkaal vastab kinnitatud tüübile, ja uuritakse mehhanismi erinevaid osi,- summeerimiskatsed nihkesimulatsiooni abil kooskõlas punktide 7.3.1, 7.3.3, 7.3.4, 7.3.5 ja 7.3.7 nõuetega, välja arvatud punkt 7.3.7.4.2.Lintkonveieriga konveierkaalude puhul (punkt 3.2.2.2) tehakse katsed kompleksse masinaga.Koormustajuriga konveierkaalude puhul (punkt 3.2.2.1) tehakse katsed lintkonveierita konveierkaaluga, kasutades nihkesimulaatorit.Katsed peavad näitama summeerimistulemust, st summeeritud massi ja tsüklite arvu või numbrit, mis näitab teoreetiliselt läbinud lindi pikkust.11.2. Teine etapp viiakse läbi järgmiselt:11.2.1. Kohapealsed katsedKaalutava toote või kaalutavate toodetega peab saama teha usaldusväärseid ja lihtsaid kohapealseid katseid. Konveierkaalude paigaldus on konstrueeritud nii, et neid saab kontrollida, häirimata normaalset töötamist.Punkti 7.4.2 nõuetele vastav katsemasin peab olema kontrollitava konveierkaalu või –kaalude läheduses alati olemas ning ladustamine ja vedu peab olema organiseeritud nii, et vältida toote mis tahes kadu.11.2.2. Nihkeulatuse mõõturi kontrollKui on alust arvata, et nihkeulatuse mõõtur võib libiseda, tuleb libisemine ära mõõta.11.2.3. Nulliseadmise taatlemineTaatlemine tehakse mitme lindi pöördega punktides 7.4.4.2 ja 7.4.4.5 sätestatud tingimustel.11.2.4. Nulli püsivusKohapealsetel katsetel peab nulli püsivus vastama punkti 7.4.4.4 nõuetele.Lisavihiga tühijooksu kontrollseadmega varustatud masinaid katsetatakse vähemalt viis korda. Mõõdetud kõrvalekalded kontrollväärtusest ei ületa väärtust, mis on arvutatud punkti 7.4.4.4 sätteid kohaldades.11.2.5. MaterjalikatsedKatsed hõlmavad tavalistes kasutustingimustes minimaalse ja maksimaalse voo vahemikus vähemalt kahte voogu. Need tehakse sellise tootekogusega, mis on vähemalt võrdne minimaalse summeeritud koormusega.Toote massi kontroll toimub enne või pärast seda, kui see läbib konveierkaalu.V PEATÜKKSOOVITATAVAD PRAKTILISED SÄTTED12. EHITUSJärgmistele sätetele vastavaid konveierkaale loetakse vastavaks eelnevate peatükkide asjaomastele punktidele.12.1. Paigaldamise eritingimusedKonveierkaalud peavad vastama järgmistest paigaldustingimustele:12.1.1. Rullikuteradaiga rullikuterühma puhul on rullikute ülemine joon ja konveierirada moodustav rullikutekogum paralleelne. Käesolevale nõudele ei pruugi vastata need rullikud, mis asuvad lõputrumlite vahetus läheduses. Külgrulliku telje kalle keskrulliku telje suhtes ei ole suurem kui 20º 1. klassis ja 30º 2. klassis.Rullikute ülemise joone pikisuunalise ristlõiketasandi kalle ei ole suurem kui 10 % 1. klassis ja 20 % 2. klassis, eeldusel et toode ei libise.1. klassis paigaldatakse vahetult enne ja pärast koormustajurit olevad kaalumis- ja kanderullikud kuullaagritele või mis tahes muudele sama tüüpi laagritele; rullikute tsentreering konkreetse koormuse puhul, mis vastab umbes poolele ülemisest mõõtepiirist, on 0,3 mm piires ja ekstsentrilisusviga ei tohi olla suurem kui 0,2 mm.12.1.2. Lintkonveier12.1.2.1. Liigendid:lint koosneb ühest või kahest samade omadustega osast; liigend või liigendid on viltu ning teravnurk liigendi ja lindi külgserva vahel ei ole suurem kui 45°.12.1.2.2. Pikkus:Lahtitõmmatud lindi pikkus ei ole suurem kui lühim järgmistest väärtustest:- mis tahes punkti läbitud vahemaa lindil 1,5 minuti jooksul väikseima nimikiiruse juures,- või 100 m.12.1.3. Toote toimeKoormusandur asub etteandmisseadmest kahe kuni viiekordse vahemaa kaugusel, mis kulub mis tahes punktil lindi läbimiseks ühe sekundi jooksul maksimaalkiiruse juures.12.2. NihkeandurLindi nihkele vastava pikkuse või kiiruse mõõtmine tehakse lindi siseosal.Integreerivatele masinatele peab saama paigaldada nihkeanduri koos seadmega, mis võimaldab lugeda nihkeulatuse mõõturi täis- või osapöörete hulka.12.3. Hetke koormuse ja voo näidikudHetke koormuse ja voo näidikute skaala osad, mis vastavad väärtustele, mis ei ole minimaalse ja maksimaalse voo vahemikus, eristatakse ülejäänud skaalast.Need näidikud võib asendada või neile võib lisada salvesti, eeldusel et see ei mõjuta tulemusi.Kui hetkekoormusnäidik on ka voonäidik, on sellel pealdis:"Voog kehtib lindi kiirusel… m/s".12.4. Summeerimise näidu- ja trükkimisseadmedSummeerimise näidu- ja trükkimisseadmed, mis näitavad üksnes lindi positiivseid väärtusi, hakatakse kasutama, kui voog jõuab 5 %ni maksimaalsest voost.[1] EÜT L 335, 5.12.1973, lk 1.--------------------------------------------------