Tähtis õiguslik teade

|

31971L0318

Nõukogu direktiiv 71/318/EMÜ, 26. juuli 1971, gaasiarvesteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

Euroopa Liidu Teataja L 202 , 06/09/1971 Lk 0021 - 0031 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 2 Lk 0022  Taanikeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1971(III) Lk 0651  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 2 Lk 0022  Ingliskeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1971(III) Lk 0729  - 0739 Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 1 Lk 0159  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 2 Lk 0037  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 2 Lk 0037  CS.ES Peatükk 13 Köide 001 Lk 147  - 157 ET.ES Peatükk 13 Köide 001 Lk 147  - 157 HU.ES Peatükk 13 Köide 001 Lk 147  - 157 LT.ES Peatükk 13 Köide 001 Lk 147  - 157 LV.ES Peatükk 13 Köide 001 Lk 147  - 157 MT.ES Peatükk 13 Köide 001 Lk 147  - 157 PL.ES Peatükk 13 Köide 001 Lk 147  - 157 SK.ES Peatükk 13 Köide 001 Lk 147  - 157 SL.ES Peatükk 13 Köide 001 Lk 147  - 157

		Nõukogu direktiiv 71/318/EMÜ,26. juuli 1971,gaasiarvesteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohtaEUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:liikmesriikides kehtivad gaasiarvestite ehituse ja kontrollimeetodite suhtes kohustuslikud sätted erinevad liikmesriigiti ja takistavad seetõttu selliste seadmetega kauplemist; seetõttu on tarvis kõnealused sätted ühtlustada;nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivis liikmesriikide õigusaktide mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamise kohta [3] on sätestatud EMÜ tüübikinnituse ja EMÜ esmataatluse kord; kõnealuse direktiivi kohaselt tuleks kehtestada tehnilised nõuded gaasiarvestite ehitusele ja toimimisele,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevat direktiivi kohaldatakse järgmiste gaasiarvestite suhtes:1. mahulised arvestid:- membraanarvestid,- rootorarvestid;2. mittemahulised arvestid:- turbiinarvestid.Artikkel 2Neid arvesteid, mis võivad kanda EMÜ märgiseid ja märke, on kirjeldatud käesoleva direktiivi lisas. Need arvestid peavad läbima EMÜ tüübikinnituse ja need tuleb esitada EMÜ esmataatluseks.Artikkel 3Ükski liikmesriik ei või keelata ega piirata EMÜ tüübikinnitusmärki ja EMÜ esmataatlusmärgist kandvate gaasiarvestite turuleviimist ega kasutuselevõtmist ega sellest keelduda.Artikkel 41. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 18 kuu jooksul alates käesoleva direktiivi teatavaks tegemisest ja teatavad nendest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide tekst edastatakse komisjonile.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 26. juuli 1971Nõukogu nimeleesistujaA. Moro[1] EÜT C 65, 5.6.1970, lk 30.[2] EÜT C 131, 29.10.1970, lk 7.[3] EÜT L 202, 6.9.1971, lk 1.--------------------------------------------------LISAI PEATÜKKA. TEATAVATE LISAS KASUTATUD MÕISTETE MÄÄRATLUSED1. MõõtepiirkondGaasiarvesti mõõtepiirkonna piirideks on suurim voolukulu Qmax ja väikseim voolukulu Qmin.2. Mahulise arvesti mõõtetsükli mahtMahulise arvesti mõõtetsükli maht V on võrdne gaasi kogusega, mis vastab arvesti ühele talitluskäigule ehk arvesti liikuvate osade kogu liikumisele, mille lõpuks lähevad kõik need osad, välja arvatud näidik ja selle ülekandeseadised, esimest korda tagasi oma algasendisse.Seda arvutatakse nii, et katseelemendi täispöördele vastav maht korrutatakse mõõteseadise ja näituri vahelise ülekandesuhtega.3. Töörõhk ja lähterõhk3.1. TöörõhkGaasiarvesti töörõhk on arvesti sisselaskeavas oleva gaasi rõhu ja õhurõhu vahe.3.2. LähterõhkGaasiarvesti lähterõhk pr on gaasi rõhk, millega osutatud gaasikogus seondub.Lähterõhu mõõtekohad on sätestatud III peatükis.4. RõhukaduGaasiarvesti rõhukadu on gaasi läbivoolu ajal arvesti sisse- ja väljalaskeavas mõõdetud rõhkude vahe.5. Väljundseadise konstantVäljundseadise konstant on näitaja, mis vastab mahule selle seadise võlli täispöördel; seda näitajat arvutatakse nii, et katseelemendi täispöördele vastav maht korrutatakse näituri ja selle võlli vahelise ülekandesuhtega.B. GAASIARVESTEID KÄSITLEVAD ÜLDSÄTTED1. Üldsätted1.1. Käesoleva lisa I peatükiga nähakse ette üldsätted, millele peavad vastama kõik käesoleva direktiivi artikliga 1 hõlmatud gaasiarvestid.1.2. Käesoleva lisa II ja III peatükiga nähakse ette asjakohaseid arvesteid käsitlevad erisätted.2. Ehitus2.1. MaterjalidArvestid peavad olema valmistatud väikese sisepingega tahketest materjalidest, mis muutuvad aja jooksul vähe ja on piisavalt vastupidavad korrosiooni ning üldkasutatavate gaaside ja nende kondensaatide põhjustatava toime suhtes.2.2 Arvestite tugevusArvestite kered peavad olema suurimal töörõhul gaasitihedad.2.3. HäirekindlusArvestid peavad olema ehitatud nii, et mõõtmistäpsust mõjutada võiv häirimine oleks taatlusmärgiseid või kaitseplomme kahjustamata võimatu.2.4. Gaasi voolusuundArvestite puhul, mille näidikud toimivad kasvavalt vaid ühes voolusuunas, tuleb see suund märkida noolega.Seda noolt ei ole vaja, kui gaasivoolu suuna määrab arvesti ehitus.2.5. MõõtmisomadusedVoolukulu Qmax puhul peab arvesti suutma töötada katkestusteta II või III peatükis sätestatud aja jooksul, ilma et arvesti mõõtmisomaduste muutused ületaksid nendes peatükkides sätestatud piire.3. Lisaseadmed3.1. Arvestid võivad olla varustatud lisaseadmetega (parandamiseks, salvestamiseks, lisanäitude esitamiseks jne); nende lisamiseks on vaja EMÜ tüübikinnitust.3.2. Arvestid võivad olla varustatud väljundseadistega, et käitada äravõetavat näidikut, ettemakseseadet või mõnda muud lisaseadet.3.2.1. Kui neid võimalusi ei kasutata, peab väljundseadise vaba ots olema kaitstud tropi või mõne sarnase vahendiga, mida saab plommida.3.2.2. Kui selleks väljundseadiseks on võll, tuleb sellele märkida selle konstandi väärtus kujul "1 pööre =… m3" (või dm3).3.3. Arvestid võivad olla varustatud sisseehitatud impulsigeneraatoritega.Nende generaatorite väljunditele tuleks märkida vastav ühe impulsi väärtus kujul "1 impulss =… m3" (või dm3).4. Pealdised4.1. Iga arvesti näidiku plaadil või eraldi andmeplaadil peavad olema järgmised pealdised:a) arvesti tüübikinnituse number;b) tootja tunnusmärk või nimi;c) arvesti number ja valmistusaasta;d) arvesti suurusjärk: seda tähistatakse suurtähe G abil, millele järgneb II ja III peatükis sätestatud number;e) suurim voolukulu, mis on väljendatud järgmiselt: Qmax =… m3/h;f) väikseim voolukulu, mis on väljendatud järgmiselt: Qmin =… m3/h (või dm3/h);g) suurim töörõhk, mis on väljendatud järgmiselt:Pmax… MN/m2 (või N/m2), või Pmax… bar (või… mbar);h) mahuliste arvestite puhul mõõtetsükli mahu nimiväärtus, mis on väljendatud järgmiselt:V =… m3 (või dm3).Need pealdised peavad olema arvesti tavalistes kasutustingimustes vahetult nähtavad, kergesti loetavad ja püsivad.4.2. Mõõteteenistus, mis väljastab tüübikinnituse, võib otsustada, millistel juhtudel tuleb andmeplaadil piiritleda ka gaasi liik.4.3. Arvestile võib kanda ka tootenimetuse, eraldi sarjanumbri, gaasijaotusettevõtte nime, Euroopa standardile vastavuse märgi ja viited tehtud parandustele. Kui sellekohane luba puudub, on kõik muud andmed või pealdised keelatud.5. Näidik ja katseelement5.1. Näidik5.1.1. Näidikud peavad koosnema trumlitest; viimase elemendi puhul võib sellest reeglist siiski erandi teha. Trumlid peavad olema nummerdatud kuupmeetrites või kuupmeetri kümnendkord- või -osaühikutes. Näidiku plaadile tuleb märkida tähis m3.5.1.1.1. Kui näidikul on kuupmeetri osaühikuid näitavad trumlid, peavad need olema muudest trumlitest selgesti eristatavad ja selgesti esitatud koma abil nendest eraldatud.5.1.1.2. Kui viimane trummel on nummerdatud kuupmeetri kümnendkordühikutes, tuleb näidiku plaadile kanda:a) viimase trumli järele vajadust mööda üks liikumatu null või mitu liikumatut nulli; võib) märge "× 10" või "× 100" või "× 1000" jne nii, et näit saadakse alati kuupmeetrites.5.1.2. Näidikul peab olema piisav arv nummerdatud trumleid, et viimase trumli ühe ühikuga oleks võimalik näidata tuhande töötunni jooksul suurima voolukulu korral läbivoolanud kogust.5.2. Katseelement5.2.1. Arvestid peavad olema ehitatud nii, et katseid saab teha piisava täpsusega. Selleks peab neil olema sisseehitatud katseelement või nad peavad võimaldama teisaldatava katseelemendi ühendamist.5.2.2. Sisseehitatud katseelement võib olla näidiku viimane element ühel kahest järgmisest kujust:a) pidevalt pöörlev gradueeritud skaalaga trummel;b) osuti, mis pöörleb gradueeritud skaalaga liikumatu näidiku kohal, või gradueeritud skaalaga ketas, mis pöörleb liikumatu mõõtemärgi kõrval.5.2.3. Nende katseelementide gradueeritud skaaladel peavad jaotiste üksused olema märgitud selgelt ja üheseltmõistetavalt kuupmeetrites või kuupmeetri kümnendosaühikutes; skaala algust peab tähistama number null.5.2.3.1. Skaalajaotiste vaheline kaugus peab olema kogu skaala ulatuses ühesugune ja vähemalt 1 millimeeter.5.2.3.2 Skaalajaotiste väärtus peab olema kujul 1 × 10n, 2 × 10n või 5 × 10n kuupmeetrit, kusjuures n on positiivne või negatiivne täisarv või null.5.2.3.3. Skaalajooned peavad olema peened ja ühesugused. Kui jaotus on kujul 1 × 10n või 2 × 10n kuupmeetrit, peavad kõik jooned, mis tähistavad 5 täiskordseid, ja kui jaotus on kujul 5 × 10n kuupmeetrit, peavad kõik jooned, mis tähistavad 2 täiskordseid, olema eristatavad suurema pikkuse järgi.5.2.4. Osuti või mõõtemärk peavad olema sedavõrd peened, et näitu saaks kindlalt ja hõlpsalt lugeda.5.3. Trumlite ja näidikute läbimõõtTrumlite läbimõõt peab olema vähemalt 16 millimeetrit.I peatüki B osa punkti 5.2.2 alapunktis b kirjeldatud gradueeritud skaalade läbimõõt peab olema vähemalt 32 millimeetrit.5.4. Näidiku lugemineNäidik peab olema ehitatud nii, et seda saab lugeda numbreid üksteise kõrvale paigutades.5.5. Numbrite edasiliikumineNumbri edasiliikumine näidiku mis tahes osas peab toimuma ajal, mil vahetult madalama astme number läbib viimast kümnendikku täisringist.5.6. Näidiku eemaldamineArvestid peavad olema ehitatud nii, et näidiku saab katse ajal hõlpsalt eemaldada.6. Lubatud piirvead6.1. Mõõtmisvead esitatakse suhtelise väärtusena protsentides, näidatava koguse ja arvestit tegelikult läbinud koguse vahe suhtena viimasesse kogusesse.6.2. Need vead on seotud sellise õhu mahu mõõtmisega, mis lähtub õhu tihedusest 1,2 kg/m3. Tavalise õhurõhu puhul võib katselabori välisõhku käsitleda seda tingimust täitvana.6.3. Lubatud piirvead on sätestatud II ja III peatükis; need kehtivad ettenähtud voolusuuna puhul.7. Rõhukadu7.1. Suurimad lubatud väärtusedSuurimad lubatud rõhukaod on sätestatud II ja III peatükis.8. Taatlusmärgiste ja plommide kasutamine8.1. OtstarveEMÜ taatlusmärgiseid ja plomme kasutatakse gaasiarvestitel üksnes tõendamaks, et arvestid vastavad käesoleva direktiivi nõuetele.8.2. Paigutus8.2.1. Märgid tuleb paigutada nii, et plommitud osa lahtivõtmise korral märgid purunevad.8.2.2. Kui I peatüki B osa punktis 4.1 nimetatud pealdised paiknevad eraldi andmeplaadil, tuleb üks märk kinnitada nii, et andmeplaati ei saa märki kahjustamata eemaldada.8.2.3. Taatlusmärgistele või plommidele tuleks kohad ette näha:a) kõikidel plaatidel, mis kannavad käesoleva lisaga nõutavaid pealdisi;b) kõikidel kere osadel, mida ei saa muul viisil kaitsta mõõtmistäpsust mõjutada võiva häirimise eest.9. EMÜ tüübikinnitus ja EMÜ esmataatlus9.1. EMÜ tüübikinnitus9.1.1. Arvesti tüübikinnitustaotlusega peavad lisaks esitatud tüübinäidisele kaasas olema järgmised dokumendid:- kinnitamiseks esitatud arvesti kirjeldus;- arvesti ruumiline joonis või ülesvõte;- kogu arvesti koostejoonis, millele on vajaduse korral lisatud üksikasjalikud joonised;- osade loend ja kogu muu teave, mida asjaomane mõõteteenistus vajalikuks peab;- taatlusmärgiste ja kaitseplommide paigutust näitav kava;- avaldus, milles kinnitatakse, et tüübinäidise järgi valmistatud arvestid vastavad ohutusnõuetele, eelkõige andmeplaadile märgitud suurima töörõhu suhtes.9.2. EMÜ esmataatlus9.2.1. EMÜ esmataatluseks esitatakse töökorras arvestid. Kui arvesteid kavatsetakse kasutada lisaseadmetega, mida käitavad väljundseadised, peavad need seadmed olema taatluse ajal arvestiga ühendatud, välja arvatud juhul, kui neid on selgelt lubatud hiljem ühendada.10. Taatlusmärgised ja plommidTaatluse edukalt läbinud arvestitele:- kinnitatakse taatlusmärgis;- pannakse plommid kohtadesse, mis on ette nähtud teatavate osade kaitsmiseks arvesti omadusi mõjutada võiva häirimise eest.II PEATÜKKMEMBRAANGAASIARVESTEID KÄSITLEVAD SÄTTED1. KohaldamisalaKäesolevat peatükki kohaldatakse koos I peatüki sätetega gaasiarvestite suhtes, mis mõõdavad läbivoolavat gaasi deformeeruvate vaheseintega mõõtekambrite abil.2. Mõõtepiirkond ja suurusjärk2.1. Järgmises tabelis on esitatud lubatud suurim voolukulu, vastava vähima voolukulu ülemmäär ja vähim mõõtetsükli maht arvesti suurusjärgu (G) järgi:G | Qmax m3/h | Qmin m3/h (suurim väärtus) | V dm3 (vähim väärtus) |1,6 | 2,5 | 0,016 | 0,7 |2,5 | 4 | 0,025 | 1,2 |4 | 6 | 0,040 | 2,0 |6 | 10 | 0,060 | 3,5 |10 | 16 | 0,100 | 6,0 |16 | 25 | 0,160 | 10 |25 | 40 | 0,250 | 18 |40 | 65 | 0,400 | 30 |65 | 100 | 0,650 | 55 |100 | 160 | 1,000 | 100 |160 | 250 | 1,600 | 200 |250 | 400 | 2,500 | 400 |400 | 650 | 4,000 | 900 |650 | 1000 | 6,500 | 2000 |2.2. Kui mõne arvestitüübi puhul on Qmin-i väärtus väiksem kui käesoleva peatüki punktis 2.1 olevas tabelis esitatud arv, tuleb selle Qmin-i arvväärtus väljendada mõne kõnealuse tabeli 3. veerus esitatud numbri või selle numbri kümnendosaühikuna.2.3. Arvestitele, mille mõõtetsükli maht on väiksem kui käesoleva peatüki punktis 2.1 olevas tabelis esitatud väärtus, võib anda tüübikinnituse tingimusel, et tüüp vastab käesoleva peatüki punktis 7.2.5 nimetatud kestvuskatse nõuetele.3. Ehituse üksikasjad3.1. Ühegi arvesti puhul ei tohi mõõtetsükli mahu V arvestusliku väärtuse ja selle mahu arvestile märgitud väärtuse erinevus ületada 5 % viimasest väärtusest.3.2. Arvestid G 1,6 – G 6 võivad olla varustatud seadisega, mis välistab näidiku toimimise juhul, kui gaas voolab mitteettenähtud suunas.4. Katseelement4.1. Suurusjärkude G 1,6 – G 6 arvestite puhul valmistatakse katseelement I peatüki B osa punktis 5.2.2 kirjeldatud viisil. G 10 – G 650 suurusjärgu arvestite puhul on katseelement:- valmistatud I peatüki B osa punkti 5.2.2 kohaselt;- või äravõetav.4.2. Kui katseelement on valmistatud I peatüki B osa punkti 5.2.2 kohaselt, peavad osa skaalajaotiste väärtused ja nummerdus vastama järgmises tabelis esitatud tüübikohastele nõudmistele:Arvesti suurusjärk | Skaalajaotise suurim väärtus | Skaala nummerdus || | | |G | 1,6 | – G | 6 | 0,2 dm3 | 1 dm3 |G | 10 | – G | 65 | 2 dm3 | 10 dm3 |G | 100 | – G | 650 | 20 dm3 | 100 dm3 |4.3. Arvestite puhul, mille katseelement on valmistatud I peatüki B osa punkti 5.2.2 kohaselt, ei tohi standardhälve vähemalt 30 järjestikusest, umbes 0,1 Qmax-i suuruse voolukulu korral ja samades tingimustes tehtud mõõtmisest koosnevas sarjas ületada järgmises tabelis piiritletud õhukoguse korral selles tabelis esitatud väärtusi:Arvesti suurusjärk | Mõõdetav õhukogus | Suurim lubatud standardhälve || | | |G | 1,6 | – G | 4 | 20 V | 0,2 dm3 |G | 6 | | | 10 V | 0,2 dm3 |G | 10 | – G | 65 | 10 V | 2 dm3 |G | 100 | – G | 650 | 5 V | 20 dm3 |5. Lubatud piirvead5.1. Üldsätted5.1.1. Lubatud plussi või miinusega piirvead on esitatud järgmises tabelis:Voolukulu Q | EMÜ esmataatlusel lubatud piirviga || | | || Qmin ≤ Q < | 2 | Qmin | 3 % |2 | Qmin ≤ Q ≤ | | Qmax | 2 % |5.1.2. EMÜ esmataatlusel ei tohi arvesti kõik vead 2 Qmin-i ja Qmax-i vahele jääva voolukulu Q puhul ületada 1 %, kui need vead on kõik sama märgiga.6. Rõhukadu6.1. KogurõhukaduKogurõhukadu õhuvoolu puhul, kui õhu tihedus on 1,2 kg/m3 ja voolukulu võrdub Qmax-iga, ei tohi keskmiselt ületada järgmisi väärtusi:Arvesti suurusjärk | Suurim lubatud keskmine kogurõhukadu EMÜ esmataatlusel || | | | N/m2 | mbar |G | 1,6 | – G | 10 | 200 | 2 |G | 16 | – G | 40 | 300 | 3 |G | 65 | – G | 650 | 400 | 4 |6.2. Mehhaaniline rõhukaduMehhaaniline rõhukadu ehk rõhukadu õhuvoolu puhul, kui õhu tihedus on 1,2 kg/m3 ja voolukulu jääb Qmin-i ja 2 Qmin-i vahele, ei tohi ületada järgmisi väärtusi:Arvesti suurusjärk | Suurim lubatud mehhaaniline rõhukadu EMÜ esmataatlusel || | | | N/m2 | mbar |G | 1,6 | – G | 40 | 60 | 0,6 |G | 65 | – G | 65 | 100 | 1,0 |Eespool esitatud väärtused on seotud suurima mehhaanilise rõhukaoga.6.3. ErisäteArvestite puhul, mille töörõhk ületab 0,1 MN/m2 (1 bar), kohaldatakse käesoleva peatüki punktis 6.2 sisalduvaid sätteid, mis käsitlevad mehhaanilist rõhukadu, kuid nende arvestite käesoleva peatüki punktis 6.1 kirjeldatud kogurõhukadu ei võeta arvesse.7. EMÜ tüübikinnitus7.1. Lisaks tüübinäidisele peab taotleja pädevale asutusele alguses esitama kaks kuni kuus tüübinäidise järgi valmistatud näidisarvestit.Pädeva asutuse nõudel jagatakse need arvestid suurusjärgu G mitme suuruse vahel, kui tüübikinnitustaotlus käsitleb erineva suurusega arvesteid.Kui katsete tulemused ei ole täielikult rahuldavad, võidakse nõuda täiendavaid näidisarvesteid.7.1.1. Erandina sellest sättest võib lubada, et need näidisarvestid esitatakse pädevale asutusele hiljem. Siiski ei otsustata tüübi kinnitamise üle enne, kui kõik näidisarvestid on täielikult üle vaadatud.7.1.2. Näidisarvestid jäävad taotleja omandisse ja need tagastatakse talle pärast tüübikinnituse andmist.7.2. Katsetamine7.2.1. Tüübinäidis ja näidisarvestid peavad vastama I peatüki ja käesoleva peatüki punktide 2–6 nõuetele.7.2.2. Lisaks sellele ei tohi ühegi arvesti vigade suurima ja väikseima väärtuse vahe mõõtepiirkonna ulatuses olla voolukulust Q sõltuva muutujana suurem kui 3 %.7.2.3. Tüübinäidise ja näidisarvestitega tehakse kestvuskatse. See katse tehakse:7.2.3.1. suurusjärgu G 1,6 – G 10 arvestite puhul: suurima voolukulu korral ja õhuga; arvestite puhul, mille andmeplaadil on nimetatud mõõdetav gaas, võib katse siiski teha täielikult või osaliselt selle gaasiga;7.2.3.2. suurusjärgu G 16 – G 650 arvestite puhul: võimalust mööda suurima voolukulu korral ja õhu või gaasiga.7.2.4. Arvestite puhul, mille mõõtetsükli maht on käesoleva peatüki punkti 2.1 tabelis esitatud väärtusega võrdne või sellest suurem, on kestvuskatse kestus:7.2.4.1. suurusjärgu G 1,6 – G 10 arvestid: 1000 tundi. Katses võib olla katkestusi, kuid see tuleb sooritada kuuekümne päeva jooksul;7.2.4.2. suurusjärgu G 16 – G 650 arvestid: selline, et iga arvesti mõõdab sellise koguse õhku või gaasi, mis vastab 1000 töötunnile arvesti suurima voolhulga korral; katse tuleb sooritada kuue kuu jooksul.7.2.5. Arvestite puhul, mille mõõtetsükli maht on käesoleva peatüki punkti 2.1 tabelis esitatud väärtustest väiksem, peab kestvuskatse kestma 2000 tundi ja see tuleb teha suurema arvu arvestitega, kui on sätestatud käesoleva peatüki punktis 7.1, võttes seejuures arvesse arvestite suurusjärku ja üldisi omadusi.7.2.6. Pärast kestvuskatset peavad arvestid vastama järgmistele nõuetele:a) ühegi arvesti vigade suurima ja väikseima väärtuse vahe ei tohi mõõtepiirkonna ulatuses olla voolukulust Q sõltuva muutujana suurem kui 4 %;b) kunagi ei tohi vead olla esialgsest suurima väärtusega veast rohkem kui 1,5 % suuremad ega esialgsest väikseima väärtusega veast rohkem kui 1,5 % väiksemad;c) mehhaaniline rõhukadu ei tohi olla suurenenud rohkem kui 20 N/m2 (0,2 mbar) võrra;d) arvestite puhul, mille töörõhk on suurem kui 0,1 MN/m2 (1 bar), ei tohi erinevus voolukulu 0,5 Qmax ja voolukulu Qmax korral mõõdetud vigade vahel olla suurenenud rohkem kui 1 %.7.3. Kinnitatud tüübi muutmineKui tüübikinnitustaotlus käsitleb kinnitatud tüübi muutmist, otsustab esialgse tüübi kinnitanud mõõteteenistus muudatuse laadi põhjal, kas ja kuivõrd kohaldatakse käesoleva peatüki punkte 7.1, 7.2.3, 7.2.4 ja 7.2.5.8. EMÜ esmataatlus8.1. TäpsuskatsedArvestit käsitletakse lubatud piirvigu käsitlevatele nõuetele vastavana, kui need nõuded on täidetud järgmiste voolukulude korral:a) Qmin-i ja 2 Qmin-i vahelise voolukulu korral;b) umbes 1/5 Qmax-i suuruse voolukulu korral;c) voolukulu Qmax-i korral;d) voolukulu 0,5 Qmax-i korral arvestite puhul, mille töörõhk on suurem kui 0,1 MN/m2 (1 bar).Kui katse toimub teistsugustes tingimustes, peavad olema tagatud vähemalt samaväärsed tulemused kui eespool kirjeldatud katsete puhul.III PEATÜKKROOTOR- JA TURBIINGAASIARVESTEID KÄSITLEVAD SÄTTED1. KohaldamisalaKäesolevat peatükki kohaldatakse koos I peatüki sätetega järgmiste arvestite suhtes:1.1. rootorgaasiarvestid,- mis mõõdavad läbivoolavat gaasi pöörlevate seintega kambrite abil;1.2. turbiingaasiarvestid,- milles teljesuunaline gaasivool paneb pöörlema turbiiniratta ja milles ratta pöörete arv näitab läbivoolanud gaasi kogust.2. Mõõtepiirkonnad2.1. Gaasiarvestitel on üksnes järgmises tabelis esitatud mõõtepiirkonnad, mis vastavad nende suurusjärgule G:Suurusjärk G | Qmax m3/h | Mõõtepiirkond |Väike | Keskmine | Suur |Qmin m3/h | Qmin m3/h | Qmin m3/h |40 | 65 | 13 | 6 | 3 |65 | 100 | 20 | 10 | 5 |100 | 160 | 32 | 16 | 8 |160 | 250 | 50 | 25 | 13 |250 | 400 | 80 | 40 | 20 |400 | 650 | 130 | 65 | 32 |650 | 1000 | 200 | 100 | 50 |1000 | 1600 | 320 | 160 | 80 |ja viimase viie rea kümnendkordühikutele.3. Ehituse üksikasjad3.1. Rootorarvestid3.1.1. Rõhukao mõõtmiseks peaks arvestitel olema nii sisse- kui ka väljalaskeavas 3–5 millimeetrise läbimõõduga staatilise rõhu mõõtekoht: sisselaskeavas mõõdetud rõhk on lähterõhk.3.1.2. Arvestitel võib olla käsitsi käitatav seade rootorite pööramiseks, tingimusel et seda ei saa kasutada arvesti nõuetekohast toimimist häirival viisil.3.1.3. G 160 ja suuremate arvestite rootorite võllide laagrid võivad olla ehitatud nii, et neile on võimalik ligi pääseda kaitseplomme kahjustamata.3.2. Turbiinarvestid3.2.1. Arvestitel peab olema rõhumõõtekoht, mis võimaldab vajaduse korral kaudselt kindlaks määrata rõhu vahetult turbiiniratta ees, mis on lähterõhuks.3.2.1.1. Kui turbiiniratta ees on seade gaasivoolu drosseldamiseks, võib arvestis lisaks käesoleva peatüki punktiga 3.2.1 nõutavale rõhumõõtekohale olla veel üks rõhumõõtekoht vahetult enne drosselit, et oleks võimalik kindlaks määrata rõhukadu drosselis.3.3. Rõhumõõtekohad3.3.1. Rõhumõõtekohad peavad olema varustatud sulguritega.3.3.2. Lähterõhu mõõtekoht peab olema selgelt ja püsivalt märgistatud tähisega "pr" ja rõhumõõtekoht tähisega "p".4. Katseelement4.1. I peatüki B osa punkti 5.1.1.2 alapunktide a ja b sätete kohaldamisel võib katseelemendi skaalajaotise suurim väärtus olla:suurusjärkude G | 40 | ja G | 65 | puhul | 0,002 m3; |suurusjärkude G | 100 | –G | 650 | puhul | 0,02 m3; |suurusjärkude G | 1000 | –G | 6500 | puhul | 0,2 m3; |suurusjärgu G ja | 10000 | suuremate suurusjärkude puhul | 2,0 m3. |4.2. Katseelemendi skaala nummerdussagedus peab olema järgmine:suurusjärkude G | 40 | ja G | 65 | puhul | 0,01 m3; |suurusjärkude G | 100 | –G | 650 | puhul | 0,1 m3; |suurusjärkude G | 1000 | –G | 6500 | puhul | 1,0 m3; |suurusjärgu G | 10000 | ja suuremate suurusjärkude puhul | 10,0 m3. |5. Lubatud piirvead5.1. Lubatud plussi või miinusega piirvead on esitatud järgmises tabelis:Voolukulu Q m3/h | EMÜ esmataatlusel lubatud piirviga |Qmin ≤ Q < 0,2 Qmax | 2 % |0,2 Qmax ≤ Q ≤ Qmax | 1 % |5.2. Kõik vead ei tohi ületada poolt lubatud piirveast, kui need vead on kõik sama märgiga.6. EMÜ tüübikinnitus6.1. Lisaks tüübinäidisele peab taotleja pädevale asutusele alguses esitama kaks kuni kuus tüübinäidise järgi valmistatud näidisarvestit.Pädeva asutuse nõudel jagatakse need arvestid suurusjärgu G mitme suuruse vahel, kui tüübikinnitustaotlus käsitleb erineva suurusega arvesteid.Kui katsete tulemused ei ole täielikult rahuldavad, võidakse nõuda täiendavaid näidisarvesteid.6.1.1. Erandina sellest sättest võib lubada, et need näidisarvestid esitatakse pädevale asutusele hiljem. Siiski ei otsustata tüübi kinnitamise üle enne, kui kõik näidisarvestid on täielikult üle vaadatud.6.1.2. Näidisarvestid jäävad taotleja omandisse ja need tagastatakse talle pärast tüübikinnituse andmist.6.2. Katsetamine6.2.1. Katsetamine hõlmab eelkõige iga arvesti vigade kindlaksmääramist katse abil, milles kasutatakse õhku tihedusega 1,2 kg/m3. Iga katsetulemust võetakse eraldi arvesse.6.2.1.1. Iga arvesti vead peavad selle mõõtepiirkonna puhul, mille suhtes tüübikinnitust taotletakse, jääma piirkonda, mille määratlevad EMÜ esmataatluseks ettenähtud lubatud piirvead.6.2.1.2. Mõõtepiirkonnas 0,5 Qmax – Qmax ei tohi ühegi arvesti vigade suurim ja väikseim väärtus teineteisest erineda rohkem kui 1 %.6.2.2. Seejärel tehakse arvestitega kestvuskatse kas õhu või gaasi abil.6.2.2.1. Võimalust mööda tehakse kestvuskatsed arvesti suurima voolukulu korral. Kestvuskatse kestus on selline, et iga arvesti mõõdab sellise koguse õhku või gaasi, mis vastab 1000 töötunnile arvesti suurima vooluhulga korral, kusjuures katse kogukestus ei tohi ületada kuut kuud.6.2.2.2. Pärast kõnealust kestvuskatset katsetatakse arvesteid uuesti, kasutades õhku tihedusega 1,2 kg/m3 ja sama tavavarustust, mida kasutatakse käesoleva peatüki punktis 6.2.1 kirjeldatud katses.Nendes katsetingimustes:a) ei tohiks käesoleva peatüki punktis 7.1 piiritletud voolukulude korral kindlaksmääratud vead ühegi arvesti puhul (välja arvatud kõige rohkem ühe puhul) erineda rohkem kui 1 % vigadest, mis ilmnesid käesoleva peatüki punktis 6.2.1 kirjeldatud katsel;b) ei tohiks vigade suurima ja väikseima väärtuse vahe ühegi arvesti puhul (välja arvatud kõige rohkem ühe puhul) mõõtepiirkonnas 0,5 Qmax – Qmax ületada 1,5 %.7. EMÜ esmataatlus7.1. TäpsuskatsedArvestit käsitletakse lubatud piirvigu käsitlevatele nõuetele vastavana, kui need nõuded on täidetud järgmiste voolukulude korral:a) rootorarvestid:Qmin; 1,5 Qmin; 0,25 Qmax; 0,5 Qmax ja Qmax;b) turbiinarvestid:Qmin; 1,5 Qmin; 3 Qmin; 0,25 Qmax; 0,5 Qmax ja Qmax.Kui katse toimub teistsugustes tingimustes, peavad olema tagatud vähemalt samaväärsed tulemused kui eespool kirjeldatud katsete puhul.7.2. Käesoleva peatüki punktis 7.1 sätestatud väärtusi võib muuta ± 5 %.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2006/60/EÜ,  7. juuli 2006 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 90/642/EMÜ lisasid seoses trifloksüstrobiini, tiabendasooli, abamektiini, benomüüli, karbendasiimi, metüültiofanaadi, müklobutaniili, glüfosaadi, trimetüülsulfooniumi, fenpropimorfi ja kloromekvaadi jääkide piirnormidega   (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               27.7.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 206/1

      KOMISJONI DIREKTIIV 2006/60/EÜ,
   7. juuli 2006,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 90/642/EMÜ lisasid seoses trifloksüstrobiini, tiabendasooli, abamektiini, benomüüli, karbendasiimi, metüültiofanaadi, müklobutaniili, glüfosaadi, trimetüülsulfooniumi, fenpropimorfi ja kloromekvaadi jääkide piirnormidega
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiivi 90/642/EMÜ teatavates taimset päritolu saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (1) eriti selle artiklit 7,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (2) eriti selle artikli 4 lõike 1 punkti f,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt direktiivile 91/414/EMÜ vastutavad teatavate põllukultuuride puhul kasutatavate taimekaitsevahendite kasutusloa andmise eest liikmesriigid. Selliste kasutuslubade aluseks peab olema inimeste ja loomade tervist ning keskkonda mõjutavate tegurite hinnang. Hinnangu andmisel tuleb arvesse võtta kasutajate ja kõrvalseisjate kokkupuuteid ja mõju maismaa-, vee- ja õhukeskkonnale, samuti töödeldud põllukultuurides sisalduvate jääkainete tarbimise mõju inimestele ja loomadele.

               (2)

               Jääkide piirnormid kajastavad tegeliku taimekaitse saavutamiseks vajalikku pestitsiidide miinimumkogust, mida kasutatakse selliselt, et jääkaine kogus on võimalikult väike ja toksikoloogiliselt vastuvõetav, eelkõige hinnangulist toidu kaudu omastamist arvesse võttes.

               (3)

               Direktiivis 90/642/EMÜ käsitletud pestitsiidide jääkide piirnorme tuleb pidevalt läbi vaadata ja neid võib muuta, arvestades uusi või muutunud kasutusviise. Komisjonile on edastatud teavet uute või muutunud kasutusviiside kohta, millest tulenevad muudatused trifloksüstrobiini, tiabendasooli, abamektiini, benomüülide rühma (benomüül, karbendasiim ja metüültiofanaat), müklobutaniili, glüfosaadi, trimetüülsulfooniumi ning fenpropimorfi jääkide normides.

               (4)

               Kloromekvaadi kohta on komisjonile edastatud teavet, mis lubab kohaldada pirnide puhul kolme aasta jooksul ajutist jääkide piirnormi.

               (5)

               Tarbijate eluaegset kokkupuudet kõnealuse pestitsiidiga selliste toiduainete kaudu, mis võivad sisaldada selle pestitsiidi jääke, on hinnatud ja mõõdetud vastavalt ühenduses kasutatavatele menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni avaldatud juhiseid (3) Kõnealuses hindamises võeti arvesse, et abamektiini ja tiabendasooli kasutatakse ka veterinaarravimina toiduks tarvitatavate loomade puhul ning et nende kahe aine jääkide piirnormid on kehtestatud kooskõlas nõukogu määruse (EMÜ) nr 2377/90 (4) sätetega. Selle hindamise ja mõõtmise põhjal tuleks määrata kõnealuste pestitsiidide jääkide piirnormid viisil, mis tagab, et ei ületata aktsepteeritavat päevadoosi.

               (6)

               Benomüüli, karbendasiimi, metüültiofanaadi, fenpropimorfi ja kloromekvaadi puhul, millel on olemas akuutne etalonannus (ARfD), on tarbijate akuutset kokkupuudet selliste toiduainete kaudu, mis võivad sisaldada nende pestitsiidide jääke, hinnatud ja mõõdetud vastavalt Euroopa Ühenduses kasutatavatele menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni avaldatud juhiseid. Taimede teaduskomitee arvamusi, eriti nõuandeid ja soovitusi pestitsiididega töödeldud toiduainete tarbijate kaitse osas, (5) on arvesse võetud. Toidu kaudu omastamise hindamise põhjal tuleks kõnealuste pestitsiidide jääkide piirnormid kindlaks määrata viisil, mis tagab, et ei ületata akuutset etalonannust. Teiste ainete puhul on kättesaadava teabe hindamine näidanud, et akuutset etalonannust ei nõuta ja seetõttu ei ole lühiajaline hinnang vajalik.

               (7)

               Kui taimekaitsevahendite lubatud kasutamise tagajärjel ei leita toiduaines või selle pinnal märkimisväärselt pestitsiidijääke või kui nende kasutamine ei ole lubatud või kui liikmesriikide poolt lubatud kasutamiseks ei ole esitatud vajalikke andmeid või kui kolmandates riikides kasutamiseks ei ole esitatud asjaomaseid andmeid ning selle tagajärjel leidub ühenduse turul ringlusse lastavates toiduainetes või nende pinnal pestitsiidide jääke, määratakse jääkide piirnormid kindlaks vastavalt alumisele määramispiirile.

               (8)

               Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks kõnealuste pestitsiidide uued jääkide piirnormid.

               (9)

               Ajutiste piirnormide kehtestamine või muutmine ühenduse tasandil ei takista liikmesriikidel kehtestada ajutisi glüfosaadi, trimetüülsulfooniumi ja trifloksüstrobiini jääkide piirnorme vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f ja sama direktiivi VI lisale. Nelja aastat peetakse kõnealuste ainete edasiste kasutusviiside lubamiseks piisavaks. Pärast seda peaksid ühenduse jääkide piirnormid muutuma lõplikuks.

               (10)

               Mitmes liikmesriigis kasutatakse lupiine toiduks. Glüfosaadi kasutamine lupiinide puhul on lubatud. Seetõttu on vajalik lisada kirje “lupiinid” ja kehtestada jääkide piirnormid lupiinidele, et kaitsta tarbijaid lupiinide puhul kasutatavate pestitsiidide ülemääraste jääkide eest.

               (11)

               Seepärast tuleks direktiivi 90/642/EMÜ vastavalt muuta.

               (12)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 90/642/EMÜ muudetakse järgmiselt.

               1.

               I lisa rühma “3. Kaunviljad” lisatakse kirje “Lupiinid” nii, et väljend “Kogu saadus” viimases tulbas hõlmaks kõiki nelja kannet.

               2.

               II lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

         Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 20. jaanuariks 2007, v.a benomüülide rühm ja metüültiofanaat, mille puhul kõnealused õigusnormid võetakse vastu ja avaldatakse 14. septembriks 2006, ning kloromekvaadi puhul 31. juuliks 2006. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Nad kohaldavad kõnealuseid norme alates 21. jaanuarist 2007, v.a benomüülide rühm ja metüültiofanaat, mille puhul neid kohaldatakse 15. septembrist 2006, ning kloromekvaadi puhul 1. augustist 2006.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 7. juuli 2006

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/53/EÜ (ELT L 154, 8.6.2006, lk 11).

      (2)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/45/EÜ (ELT L 130, 18.5.2006, lk 27).

      (3)  Juhised pestitsiidijääkide toidu kaudu omandamise hindamiseks (läbi vaadatud), mille on koostanud GEMS/Food Programme koostöös pestitsiidijääkide Codex komiteega, avaldatud Maailma Terviseorganisatsiooni poolt 1997. aastal (WHO/FSF/FOS.97.7).

      (4)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 205/2006 (ELT L 34, 7.2.2006, lk 21).

      (5)  Arvamus nõukogu direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisade muutmisega seotud küsimuste kohta (taimede teaduskomitee avaldatud arvamus, 14. juuli 1998). Arvamus seoses erinevate pestitsiidijääkidega puu- ja köögiviljades (taimede teaduskomitee avaldatud arvamus, 14. juuli 1998) http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scp/outcome_ppp_en.html.

      LISA
      Direktiivi 90/642/EMÜ II lisa muudetakse järgmiselt.

                  1.

                  Kloromekvaadi kandes asendatakse pirnide puhul märkus t järgmisega: “Ajutine piirnorm 0,2 mg/kg kehtib kuni 31. juulini 2009”.

                  2.

                  A-osas asendatakse trifloksüstrobiini, tiabendasooli, abamektiini, benomüüli, karbendasiimi, metüültiofanaadi, müklobutaniili, glüfosaadi, trimetüülsulfooniumi ja fenpropimorfi tulbad järgmisega:

                              Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

                              Tooterühmad ja üksiktooted, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme

                              Trifloksüstrobiin

                              Tiaben-dasool

                              Abamektiin (avermektiin B1a, avermektiin B1b ja avermektiin B1a isomeeri delta-8,9 summa)

                              Benomüüli ja karbendasiimi summa, väljendatud karbendasiimina

                              Metüültiofanaat

                              Müklobutaniil

                              Glüfosaat

                              Trimetüülsulfooniumkatioon glüfosaadi kasutamisest

                              Fenpro-pimorf

                              “1.

                                 Värsked, kuivatatud või külmutamise teel säilitatud kuumtöötlemata suhkrulisandita puuviljad; pähklid

                              i)

                              TSITRUSVILJAD

                              0,3 (2)

                              5

                              0,01 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              3

                              0,05 (1)

                              Greipfruudid

                              Sidrunid

                              Laimid

                              Mandariinid (sh klementiinid ja samalaadsed hübriidid)

                              0,5 (2)

                              0,5 (2)

                              Apelsinid

                              0,5 (2)

                              0,5 (2)

                              Pomelod

                              Muud

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              ii)

                              PÄHKLID (koortega või ilma)

                              0,02 (1)
                                  (2)

                              0,1 (1)

                              0,02 (1)

                              0,1 (1)

                              0,2

                              0,05 (1)

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)

                              Mandlid

                              Brasiilia pähklid

                              Kašupähklid

                              Kastanid

                              Kookospähklid

                              Sarapuupähklid

                              Makadaamiapähklid

                              Pekanipähklid

                              Piiniapähklid

                              Pistaatsiapähklid

                              Kreeka pähklid

                              Muud

                              iii)

                              ÕUNVILJAD

                              0,5 (2)

                              0,01 (1)

                              0,2

                              0,5

                              0,5

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)

                              Õunad

                              5

                              Pirnid

                              5

                              Aivad

                              Muud

                              0,05 (1)

                              iv)

                              LUUVILJAD

                              0,05 (1)

                              0,01 (1)

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)

                              Aprikoosid

                              1 (2)

                              0,2

                              2

                              0,3

                              Kirsid

                              1 (2)

                              0,5

                              0,3

                              1

                              Virsikud (sh nektariinid ja samalaadsed hübriidid)

                              1 (2)

                              0,2

                              2

                              0,5

                              Ploomid

                              0,2 (2)

                              0,5

                              0,3

                              0,5

                              Muud

                              0,02 (1)
                                  (2)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,02 (1)

                              v)

                              MARJAD JA VÄIKESED PUUVILJAD

                              0,05 (1)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              a)

                              Laua- ja veiniviinamarjad

                              5 (2)

                              0,01 (1)

                              1

                              0,5 (2)

                              0,05 (1)

                              Lauaviinamarjad

                              0,3

                              0,1 (1)

                              Veiniviinamarjad

                              0,5

                              3

                              b)

                              Maasikad (välja arvatud metsmaasikad)

                              0,5 (1)
                                  (2)

                              0,1

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              1

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              1

                              c)

                              Koguviljad (välja arvatud metsamarjad)

                              0,02 (1)
                                  (2)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              1

                              Murakad

                              0,1

                              1

                              Põldmurakad

                              Logani murakad

                              Vaarikad

                              0,1

                              1

                              Muud

                              0,01 (1)

                              0,02 (1)

                              d)

                              Muud väikesed puuviljad ja marjad (v.a metsamarjad)

                              0,01 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              1

                              Mustikad

                              Jõhvikad

                              Sõstrad (punased, mustad ja valged)

                              1 (2)

                              1

                              Karusmarjad

                              1 (2)

                              1

                              Muud

                              0,02 (1)
                                  (2)

                              0,02 (1)

                              e)

                              Looduses kasvavad marjad ja viljad

                              0,02 (1)
                                  (2)

                              0,01 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,02 (1)

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)

                              vi)

                              MUUD VILJAD

                              0,01 (1)

                              Avokaadod

                              15

                              Banaanid

                              0,05 (2)

                              5

                              2

                              2

                              Datlid

                              Viigimarjad

                              Kiivid

                              Kääbusapelsinid

                              Litšid

                              Mangod

                              5

                              Oliivid (lauaoliivid)

                              Oliivid (õli ekstraheerimiseks)

                              1 (2)

                              1 (2)

                              Papaiad

                              10

                              0,2*

                              1

                              Purpur-kannatuslille viljad (granadillid)

                              Ananassid

                              Granaatõunad

                              Muud

                              0,02 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,02 (1)

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)

                              2.

                                 Köögiviljad: värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatud

                              i)

                              JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILJAD

                              0,02 (1)
                                  (2)

                              0,01 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)

                              Söögipeet

                              Porgand

                              0,2

                              Kassaava

                              15

                              Juurseller

                              Mädarõigas

                              0,2

                              Maapirn

                              Pastinaak

                              0,2

                              Juurpetersell

                              0,2

                              Redis

                              Aed-piimjuur

                              Bataat

                              15

                              Kaalikas

                              Naeris

                              Jamss

                              15

                              Muud

                              0,05 (1)

                              0,02 (1)

                              ii)

                              SIBULKÖÖGIVILJAD

                              0,02 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)

                              0,01 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,02 (1)

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)

                              Küüslauk

                              Sibul

                              Šalott

                              Talisibul

                              Muud

                              iii)

                              VILIKÖÖGIVILJAD

                              0,05 (1)

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)

                              a)

                              Maavitsalised

                              Tomatid

                              0,5 (2)

                              0,02

                              0,5

                              2

                              0,3

                              Paprikad

                              0,05

                              0,5

                              Baklažaanid

                              0,02

                              0,5

                              2

                              0,3

                              Okra

                              2

                              1

                              Muud

                              0,02 (1)
                                  (2)

                              0,01 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,02 (1)

                              b)

                              Kõrvitsalised – söödava koorega

                              0,2 (2)

                              0,02

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1

                              Kurgid

                              Kornišonid

                              Kabatšokid

                              Muud

                              c)

                              Kõrvitsalised – mittesöödava koorega

                              0,01 (1)

                              0,1 (1)

                              0,3

                              0,2

                              Melonid

                              0,3 (2)

                              Taldrikkõrvits

                              Arbuusid

                              Muud

                              0,02 (1)
                                  (2)

                              d)

                              Suhkrumais

                              0,02 (1)
                                  (2)

                              0,01 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,02 (1)

                              iv)

                              KAPSASKÖÖGIVILJAD

                              0,02 (1)
                                  (2)

                              0,01 (1)

                              0,02 (1)

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              a)

                              Õisik-kapsad

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,05 (1)

                              Spargelkapsas (sh asparkapsas)

                              5

                              Lillkapsas

                              Muud

                              0,05 (1)

                              b)

                              Peakapsad

                              0,05 (1)

                              Rooskapsas

                              0,5

                              1

                              0,5

                              Peakapsas

                              Muud

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,05 (1)

                              c)

                              Lehtkapsad

                              0,05 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,05 (1)

                              Hiina kapsas

                              Lehtkapsas

                              Muud

                              d)

                              Nuikapsas

                              0,05 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,05 (1)

                              v)

                              LEHTKÖÖGIVILI JA VÄRSKED MAITSETAIMED

                              0,02 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)

                              a)

                              Aedsalat jms

                              0,1

                              Salatkress

                              Põldkännak

                              5

                              Aedsalat

                              Eskariool (sile endiiviasigur)

                              Põld-võõrkapsas (ruccola salat)

                              Kapsalehed ja -leherootsud

                              Muud

                              0,02 (1)

                              b)

                              Spinat jms

                              0,01 (1)

                              0,02 (1)

                              Aedspinat

                              Lehtpeet (mangold)

                              Muud

                              c)

                              Ürt-allikkerss

                              0,01 (1)

                              0,02 (1)

                              d)

                              Harilik sigur

                              1

                              0,01 (1)

                              0,02 (1)

                              e)

                              Maitsetaimed

                              0,01 (1)

                              0,02 (1)

                              Aed-harakputk

                              Murulauk

                              Petersell

                              Lehtseller

                              Muud

                              vi)

                              KAUNVILJAD (värsked)

                              0,05 (1)

                              0,01 (1)

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)

                              Oad (kaunadega)

                              0,5 (2)

                              0,2

                              0,1 (1)

                              0,3

                              Oad (kaunadeta)

                              Herned (kaunadega)

                              0,2

                              0,1 (1)

                              Herned (kaunadeta)

                              Muud

                              0,02 (1)
                                  (2)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,02 (1)

                              vii)

                              VARSKÖÖGIVILJAD (värsked)

                              0,02 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)

                              0,01 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              Porrulauk

                              Hispaania artišokk

                              Seller

                              Apteegitill

                              Artišok

                              0,5

                              Porrulauk

                              1

                              Rabarber

                              Muud

                              0,02 (1)

                              0,05 (1)

                              viii)

                              SEENED

                              0,02 (1)
                                  (2)

                              0,01 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,02 (1)

                              0,05 (1)

                              a)

                              Kultuurseened

                              10

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              b)

                              Looduses kasvavad seened

                              0,05 (1)

                              50 (2)

                              20 (2)

                              3

                                 Kaunviljad (kuivatatud)

                              0,02 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)

                              0,01 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,02 (1)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)

                              Oad

                              2 (2)

                              Läätsed

                              Herned

                              10 (2)

                              Lupiinid

                              10 (2)

                              Muud

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              4

                                 Õliseemned

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)

                              0,02 (1)

                              0,05 (1)

                              0,05 (1)

                              Linaseemned

                              10 (2)

                              Maapähkel

                              Mooniseemned

                              Seesamiseemned

                              Päevalilleseemned

                              20 (2)

                              Rapsiseemned

                              10 (2)

                              Sojaoad

                              0,2

                              0,3

                              20 (2)

                              10 (2)

                              Sinepiseemned

                              10 (2)

                              Puuvillaseemned

                              10 (2)

                              Kanepiseemned

                              Muud

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              5.

                                 Kartulid

                              0,02 (1)
                                  (2)

                              0,01 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,02 (1)

                              0,5 (2)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)

                              Varajane kartul

                              0,05 (1)

                              Säilituskartul

                              15

                              6.

                                 Tee (kuivatatud lehed ja varred, fermenteeritud või muul viisil töödeldud, Camellia sinensis)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              0,1 (1)

                              0,02 (1)

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              0,05 (1)

                              2 (2)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              0,1 (1)

                              7.

                                 Humal (kuivatatud), sh humalakäbigraanulid ja kontsentreerimata pulber

                              30 (2)

                              0,1 (1)

                              0,05

                              0,1 (1)

                              0,1 (1)

                              2

                              0,1 (1)
                                  (2)

                              0,05 (1)
                                  (2)

                              10

         (1)  Väljendab alumist määramispiiri.

         (2)  Näitab, et jääkide piirnormid on kehtestatud ajutiselt vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f.”


title: Nõukogu direktiiv, 3. detsember 1982, titaandioksiidi tööstuse jäätmetest mõjutatud keskkondade järelevalve ja seire korra kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31982L0883

Euroopa Liidu Teataja L 378 , 31/12/1982 Lk 0001 - 0014 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 4 Lk 0042  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 4 Lk 0003  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 4 Lk 0042  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 15 Köide 4 Lk 0003

		Nõukogu direktiiv,3. detsember 1982,titaandioksiidi tööstuse jäätmetest mõjutatud keskkondade järelevalve ja seire korra kohta(82/883/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 100 ja 235,võttes arvesse nõukogu 20. veebruari 1978. aasta direktiivi 78/176/EMÜ titaandioksiidi tööstuse jäätmete kohta, [1] eriti selle artikli 7 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [2]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [3]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [4]ning arvestades, et:olenemata titaandioksiidi tööstuse jäätmete töötlemise meetodist ja ulatusest peavad niisuguste jäätmete heite, mahapaneku, maa peale ladustamise, ladestamise või pinnasesse pumpamisega kaasnema mõjutatud keskkondade järelevalve- ja seiremeetmed füüsikalisest, keemilisest, bioloogilisest ja ökoloogilisest seisukohast;nimetatud keskkondade kvaliteedi jälgimiseks tuleb võtta proove lisades määratletud parameetrite hindamiseks vajaliku minimaalse sagedusega; niisuguste proovivõtuoperatsioonide arvu on saadud tulemusi arvesse võttes võimalik vähendada; seire tõhususe tagamiseks tuleb proove võimaluse korral võtta ka tsoonist, mis arvatakse jäävat kõnealusest jäätmete kahjutustamise mõjualast väljapoole;seoses liikmesriikide poolt tehtavate analüüsidega tuleb kinnitada ühised standardsed mõõtemeetodid niisuguste parameetriliste väärtuste kindlaksmääramiseks, mis määratlevad asjaomaste keskkondade füüsikalised, keemilised, bioloogilised ja ökoloogilised omadused;liikmesriigid võivad mõjutatud keskkondade järelevalveks ja seireks igal ajal kehtestada lisaks käesoleva direktiiviga kehtestatuile ka muid parameetreid;on vaja määratleda, millised järelevalve- ja seiremeetodite üksikasjad liikmesriigid komisjonile edastavad; komisjon avaldab liikmesriikidelt eelnevalt saadud nõusolekul nimetatud üksikasjade kohta konsolideeritud aruande;järelevalve- ja seireoperatsioonide teostamine võib teatud looduslikes tingimustes osutuda raskeks ning järelikult on vaja teatud juhtumite jaoks näha ette mööndused seoses käesoleva direktiivi nõuetega;tehnika ja teaduse areng võib nõuda lisades sisalduvate teatud normide kiiret kohandamist; vajalike meetmete rakendamise hõlbustamiseks tuleb kehtestada kord tiheda koostöö sisseseadmiseks liikmesriikide ja komisjoni vahel teaduse ja tehnika arenguga kohandamise komitee vahendusel,ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesoleva direktiiviga kehtestatakse vastavalt direktiivi 78/176/EMÜ artikli 7 lõikele 3 titaandioksiidi tööstuse jäätmete heite, mahapaneku, maa peale ladustamise, ladestamise või pinnasesse pumpamise keskkonnamõjude järelevalve ja seire kord keskkonna füüsikaliste, keemiliste, bioloogiliste ja ökoloogiliste aspektide suhtes.Artikkel 2Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:- mõjutatud keskkond on veekeskkond, maapind ja maa-alused kihid ning õhk, millesse titaandioksiidi tööstuse jäätmed heidetakse, kuhu maha pannakse, millele ladustatakse, ladestatakse või millesse pumbatakse,- proovivõtupunkt on koht, kus proovid võetakse.Artikkel 31. Artiklis 1 nimetatud järelevalve ja seire käigus jälgimist vajavad olulised parameetrid on määratletud lisades.2. Kui parameeter paikneb lisades "kohustusliku kindlaksmääramise" veerus, siis tuleb proovivõttu ja proovide analüüsimist teostada näidatud keskkonnakomponentide suhtes.3. Kui parameeter paikneb lisades "vabatahtliku kindlaksmääramise" veerus, siis lasevad liikmesriigid teostada proovivõttu ja proovide analüüsimist näidatud keskkonnakomponentide suhtes juhul, kui nad peavad seda vajalikuks.Artikkel 41. Liikmesriigid teostavad mõjutatud keskkondade ja nende naabruses paiknevate arvatavalt jäätmete kahjutustamise mõjualast väljapoole jäävate tsoonide järelevalvet ja seiret, arvestades seejuures eriti kohalike keskkonnateguritega ning jäätmete kahjutustamise viisiga, st kas tegemist on mõnikord toimuva või pideva kahjutustamisega.2. Kui lisades ei ole ette nähtud teisiti, siis määravad liikmesriigid juhtumite haaval kindlaks täpsed proovivõtukohad, nende kohtade kauguse lähimast saastavast jäätmete kahjutustamise punktist ning proovivõtu sügavuse või kõrguse.Järjestikuste proovivõtuoperatsioonide korral tuleb proovid võtta samast kohast ja sügavuselt ning samadel tingimustel, näiteks tõusu-mõõna ala puhul tõusu ja mõõna teguri suhtes samal ajal.3. Liikmesriigid määravad mõjutatud keskkondade järelevalve ja seire jaoks iga lisades antud parameetri puhul kindlaks proovivõtu- ja analüüsimissageduse.Niisuguste parameetrite puhul, mille kindlaksmääramine on kohustuslik, ei tohi proovivõtu- ja analüüsimissagedused olla lisades näidatud minimaalsetest sagedustest väiksemad. Kui aga kord jäätmete toime, nende poolt põhjustatud ohud ja nende mõju on võimalikult suurel määral kindlaks tehtud ning kui keskkonna kvaliteet ei ole märkimisväärselt halvenenud, siis võivad liikmesriigid näha ette neist sagedustest väiksemad proovivõtu- ja analüüsimissagedused. Kui aga jäätmete kahjutustamise või kahjutustamisoperatsiooni muutuse tagajärjel keskkonna kvaliteet järgnevalt märkimisväärselt halveneb, siis pöörduvad liikmesriigid tagasi niisugustele proovivõtu- ja analüüsimissagedustele, mis ei ole lisades täpsustatutest väiksemad. Kui liikmesriik peab vajalikuks või soovitavaks, siis võib ta eristada erinevaid parameetreid, kohaldades käesolevat lõiku niisuguste parameetrite puhul, millega seoses ei ole keskkonna kvaliteedi olulist halvenemist registreeritud.4. Arvatavalt väljapoole jäätmete kahjutustamise mõjuala jääva asjakohase naabruses paikneva tsooni seire ja kontrollimise jaoks kehtestavad proovivõtu- ja analüüsimissageduse liikmesriigid ise. Kui liikmesriik leiab, et niisuguse naabertsooni kindlaksmääramine ei ole võimalik, siis teavitab ta sellest komisjoni.Artikkel 51. Standardsed mõõtemeetodid parameetriliste väärtuste kindlaksmääramiseks on täpsustatud lisades. Muid meetodeid kasutavad laborid peavad tagama saadud tulemuste võrreldavuse.2. Proovide edasitoimetamiseks kasutatud mahutid, ühe või mitme parameetri analüüsimise eesmärgil proovi osa säilitamiseks kasutatud vahendid ja meetodid, proovide transportimine ja hoidmine ning nende ettevalmistamine analüüsimiseks peavad olema niisugused või tuleb teostada selliselt, et need ei mõjutaks märkimisväärselt analüüsi tulemusi.Artikkel 6Liikmesriigid võivad mõjutatud keskkondade järelevalveks ja seireks igal ajal kehtestada lisaks käesoleva direktiiviga kehtestatuile ka muid parameetreid.Artikkel 71. Aruanne, mille liikmesriigid peavad komisjonile edastama vastavalt direktiivi 78/176/EMÜ artiklile 14, sisaldab üksikasju nimetatud direktiivi artikli 7 lõike 2 kohaselt määratud asutuste poolt teostatud järelevalve- ja seireoperatsioonide kohta. Nimetatud üksikasjade hulka peab iga mõjutatud keskkonna puhul kuuluma järgmine teave:- proovivõtupunkti kirjeldus, kaasa arvatud selle püsivad iseärasused (mille võib kodeerida) ning muu administratiivne ja geograafiline informatsioon. See teave esitatakse vaid ühel korral pärast proovivõtupunkti määramist,- kasutatud proovivõtumeetodite kirjeldus,- niisuguste parameetrite mõõtmistulemused, mille kindlaksmääramine on kohustuslik, ja kui liikmesriik peab seda kasulikuks, siis ka vabatahtlikult kindlaksmääratavate parameetrite mõõtmistulemused,- kasutatud mõõte- ja analüüsimeetodid ning vajadusel nende määramise piirlävi, usaldusväärsus ja täpsus,- vastavalt artikli 4 lõikele 3 tehtud proovivõtu- ja analüüsimissageduse muudatused.2. Esimeseks vastavalt lõikele 1 edastatavaks teabekogumiks on andmed, mis kogutakse kolmandal aastal pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist.3. Komisjon avaldab asjaomaselt liikmesriigilt eelnevalt saadud nõusoleku korral kokkuvõtte talle esitatud teabest.4. Komisjon hindab mõjutatud keskkondade järelevalve ja seire korra tõhusust ja esitab vajaduse korral mitte hiljem kui kuus aastat pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist nõukogule ettepanekud nimetatud korra täiustamiseks ja mõõtemeetodite (kaasa arvatud nende määramise piirläve) usaldusväärsuse ja täpsuse ning proovivõtumeetodite ühtlustamiseks.Artikkel 8Liikmesriigid võivad käesolevast direktiivist kõrvale kalduda üleujutuse või loodusõnnetuse korral või erakordsete ilmastikutingimuste tõttu.Artikkel 9Vajalikud muudatused lisade kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga- "vabatahtliku kindlaksmääramise" veerus loetletud parameetrite, ja- standardsete mõõtemeetoditeosas võetakse vastu artikliga 11 kehtestatud korras.Artikkel 101. Moodustatakse tehnika arenguga kohandamise komitee (edaspidi nimetatud "komitee"), mis koosneb liikmesriikide esindajatest ja mille eesistujaks on komisjoni esindaja.2. Komitee kehtestab oma töökorra.Artikkel 111. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab küsimuse komiteele eesistuja kas omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotlusel.2. Komisjoni esindaja esitab komiteele võetavate meetmete eelnõu. Komitee esitab eesistuja poolt lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest määratud tähtaja jooksul eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamused võetakse vastu 45häälelise häälteenamusega ning liikmesriikide hääli arvestatakse asutamislepingu artikli 148 lõikega 2 sätestatud korras. Eesistuja ei hääleta.3. a) Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu.b) Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamatult ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.c) Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jooksul alates ettepanekute tegemisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu.Artikkel 12Direktiivi 78/176/EMÜ artikli 8 lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:"c) kui niisuguse seire tulemused, mida liikmesriigid on kohustatud teostama seoses asjaomase keskkonnaga, paljastavad kõnealuse piirkonna halvenemise või".Artikkel 13Kui jäätmete kahjutustamiseks on vastavalt direktiivi 78/176/EMÜ artikli 4 lõikele 1 vajalik loa saamine enam kui ühe liikmesriigi pädevatelt ametiasutustelt, siis konsulteerivad asjaomased liikmesriigid üksteisega seireprogrammi sisu ja rakendamise osas.Artikkel 141. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid kahe aasta jooksul alates direktiivi teatavakstegemisest. Liikmesriigid teatavad neist viivitamatult komisjonile.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 15Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 3. detsember 1982Nõukogu nimeleesistujaCh. Christensen[1] EÜT L 54, 25.2.1978, lk 19.[2] EÜT C 356, 31.12.1980, lk 32 ja EÜT C 187, 22.7.1982, lk 10.[3] EÜT C 149, 14.6.1982, lk 101.[4] EÜT C 230, 10.9.1981, lk 5.--------------------------------------------------I LISAJÄÄTMETE KAHJUTUSTAMISE MEETOD: ÕHKUHEIDEKomponendid | Kindlaksmääratavad parameetrid | Minimaalne proovivõtu- ja analüüsimissagedus aastas | Märkused |Kohustuslikult | Vabatahtlikult |Õhk | Vääveldioksiid (SO2) Kloor | Tolm | Pidevalt | 1.Piirkond, mille järelevalvet teostatakse olemasoleva õhusaaste seirevõrgustiku baasil, millel on tootmiskoha lähedal vähemalt üks niisugune jaam, mis tagab representatiivsete näitude saamise tootmiskohast väljutatava saaste kohta. || | | 12 | 2.Ilma seirevõrgustikuta piirkond.Tootmiskohast väljutatavate gaasiliste heidete koguhulkade mõõtmine. Kui tootmiskohal on mitu erinevat heiteallikat, võib mõõtmisi teostada järjestikku.Vääveldioksiidi standardne mõõtemeetod on antud nõukogu 15. juuli 1980. aasta direktiivi 80/779/EMÜ (mis käsitleb õhukvaliteedi piirväärtusi ning vääveldioksiidi ja heljuvate osakeste jaoks juhiseks olevaid väärtusi) III lisas (EÜT L 229, 30.8.1980, lk 30). |--------------------------------------------------II LISAJÄÄTMETE KAHJUTUSTAMISE MEETOD: SOOLASESSE VETTE HEIDE VÕI SUKELDAMINE(suudmeala, rannikuala, avameri)Komponendid | Kindlaksmääratavad parameetrid | Minimaalne proovivõtu- ja analüüsimissagedus aastas | Standardne mõõtemeetod |Kohustuslikult | Vabatahtlikult |Veesammas Filtrimata merevesi | Temperatuur (°C) | | 3 | Termomeetria. Mõõtmine tuleb teostada kohapeal proovivõtu ajal. |Soolsus (‰) | | 3 | Konduktomeetria. |Vesiniku-eksponent (pH) | | 3 | Elektromeetria. Mõõtmine tuleb teostada kohapeal proovivõtu ajal. |Lahustunud O2 (mg lahustunud O2/l) | | 3 | Winkleri meetod.Elektrokeemiline meetod. |Hägusus (mg tahkiseid/l) või heljuv aine (mg/l) | | 3 | Hägususe jaoks: turbidimeetria. Heljuva aine jaoks: gravimeetria. Kaalumine pärast filtrimist läbi 0,45 μm poori suurusega membraanfiltri ja kuivatamist temperatuuril 105 °C.Kaalumine pärast tsentrifuugimist (minimaalselt 5 minutit, keskmine kiirendus 2800 kuni 3200 g) ja kuivatamist temperatuuril 105 °C. |Fe (lahustunud ja heljumas) (mg/l) | | 3 | Pärast proovi asjakohast ettevalmistamist kindlaksmääramine aatomabsorptsioon-spektrofotomeetria või molekulaarabsorptsioon-spektrofotomeetria abil. || Cr, kogu Cd, kogu Hg (mg/l) | 3 | Aatomabsorptsioon-spektrofotomeetria.Molekulaarabsorptsioon-spektrofotomeetria. |Ti (mg/l) | V, Mn, Ni, Zn (mg/l) | 3 | Aatomabsorptsioon-spektrofotomeetria. || Cu, Pb (mg/l) | 3 | Aatomabsorptsioon-spektrofotomeetria.Polarograafia. |Merevesi filtritult läbi 0,45 μm poori suurusega membraanfiltri | Lahustunud Fe (mg/l) | | 3 | Kindlaksmääramine aatomabsorptsioon-spektrofotomeetria või molekulaarabsorptsioon-spektrofotomeetria abil. || Cr, Cd, Hg (mg/l) | 3 | Aatomabsorptsioon-spektrofotomeetria.Molekulaarabsorptsioon-spektrofotomeetria. || Ti, V, Mn, Ni, Zn (mg/l) | 3 | Aatomabsorptsioon-spektrofotomeetria. || Cu, Pb (mg/l) | 3 | Aatomabsorptsioon-spektrofotomeetria.Polarograafia. |0,45 μm poori suurusega membraanfiltrisse jäävad heljuvad tahkised | Kogu Fe (mg/l) | Cr, Cd, Hg (mg/l) | 3 | Aatomabsorptsioon-spektrofotomeetria.Molekulaarabsorptsioon-spektrofotomeetria. || Ti, V, Mn, Ni, Zn (mg/l) | 3 | Aatomabsorptsioon-spektrofotomeetria. || Cu, Pb (mg/l) | 3 | Aatomabsorptsioon-spektrofotomeetria.Polarograafia. |Hüdraatunud raudoksiidid ja -hüdroksiidid (mg Fe/l) | | 3 | Proovi ekstraheerimine sobivatel happelistel tingimustel, mõõtmine aatomabsorptsioon-spektrofotomeetria või molekulaarabsorptsioon-spektrofotomeetria abil. Kõikide ühest ja samast kohast pärit proovide jaoks tuleb kasutada üht ja sama happelise ekstraheerimise meetodit. |Sedimendid Sedimendi ülemises kihis võimalikult pinna lähedal | Kogu Ti, Fe (mg/kuivaine kg) | V, Cr, Mn, Ni, Cu, Zn, Cd, Hg, Pb (mg/kuivaine kg) | 1 | Veesambas mõõtmiste jaoks kasutatutega identsed meetodid. Pärast proovi asjakohast ettevalmistamist (märg või kuiv mineralisatsioon ja puhastamine). Metallide koguseid tuleb mõõta osakeste suuruste spetsiifiliste ulatuste kaupa. |Hüdraatunud raudoksiidid ja -hüdroksiidid (mg Fe/kg) | | 1 | Veesambas mõõtmiste jaoks kasutatutega identsed meetodid. |Elusorganismid Kohale iseloomulikud liigid: põhjaelulised kalad ja selgrootud või muud asjakohased liigid | Ti, Cr, Fe, Ni, Zn, Pb (mg/märg- ja kuivmassi kg) | V, Mn, Cu, Cd, Hg (mg/märg- ja kuivmassi kg) | 1 | Aatomabsorptsioon-spektrofotomeetria pärast elusolendite komposiitproovi asjakohast ettevalmistamist (märg või kuiv mineralisatsioon ja puhastamine). Kalade puhul tuleb metalle mõõta lihases või muus sobivas koes, proov peab koosnema vähemalt 10 eksemplarist.Molluskite ja koorikloomade puhul tuleb metalle mõõta lihas, proov peab koosnema vähemalt 50 eksemplarist. |Põhjaeluline loomastik | Mitmekesisus ja suhteline rohkus | | 1 | Tüüpilisteks näideteks olevate liikide kvalitatiivne ja kvantitatiivne liigitamine, tuues ära eksemplaride arvu liigi kohta, tiheduse, domineerivuse. |Planktonid, hõljumitest fauna | | Mitmekesisus ja suhteline rohkus | 1 | Tüüpilisteks näideteks olevate liikide kvalitatiivne ja kvantitatiivne liigitamine, tuues ära eksemplaride arvu liigi kohta, tiheduse, domineerivuse. |Taimestik | | Mitmekesisus ja suhteline rohkus | 1 | Tüüpilisteks näideteks olevate liikide kvalitatiivne ja kvantitatiivne liigitamine, tuues ära eksemplaride arvu liigi kohta, tiheduse, domineerivuse. |Eriti kalad | Haiguslike anatoomiliste muutuste esinemine kaladel | | 1 | Keemilise analüüsi jaoks võetud tüüpilisteks näideteks olevate liikide proovide visuaalne kontrollimine. |--------------------------------------------------III LISAJÄÄTMETE KAHJUTUSTAMISE MEETOD: MAGEDASSE PINNASEVETTE HEIDEKomponendid | Kindlaksmääratavad parameetrid | Minimaalne proovivõtu- ja analüüsimissagedus aastas | Standardne mõõtemeetod |Kohustuslikult | Vabatahtlikult |Veesammas Filtrimata magevesi | Temperatuur (°C) | | 3 | Termomeetria. Mõõtmine tuleb teostada kohapeal proovivõtu ajal. |Juhtivus temperatuuril 20 °C (μS cm-1) | | 3 | Elektromeetriline mõõtmine. |Vesiniku-eksponent (pH) | | 3 | Elektromeetria. Mõõtmine tuleb teostada kohapeal proovivõtu ajal. |Lahustunud O2 (mg lahustunud O2/l) | | 3 | Winkleri meetod.Elektrokeemiline meetod. |Hägusus (mg tahkiseid/l) Või heljuv aine (mg/l) | | 3 | Hägususe jaoks: turbidimeetria. Heljuva aine jaoks: gravimeetria. Kaalumine pärast filtrimist läbi 0,45 μm membraanfiltri ja kuivatamist temperatuuril 105 °C.Kaalumine pärast tsentrifuugimist (minimaalselt 5 minutit, keskmine kiirendus 2800 kuni 3200 g) ja kuivatamist temperatuuril 105 °C. |Filtrimata magevesi | Fe (lahustunud ja heljumas) (mg/l) | | 3 | Pärast proovi asjakohast ettevalmistamist kindlaksmääramine aatomabsorptsioon-spektrofotomeetria või molekulaarabsorptsioon-spektrofotomeetria abil. || Cr, kogu Cd, kogu Hg (mg/l) | 3 | Aatomabsorptsioon-spektrofotomeetria.Molekulaarabsorptsioon-spektrofotomeetria. |Ti (mg/l) | V, Mn, Ni, Zn (mg/l) | 3 | Aatomabsorptsioon-spektrofotomeetria. || Cu, Pb (mg/l) | 3 | Aatomabsorptsioon-spektrofotomeetria.Polarograafia. |Magevesi filtritult läbi 0,45 μm poori suurusega membraanfiltri | Lahustunud Fe (mg/l) | | 3 | Mõõtmine aatomabsorptsioon-spektrofotomeetria või molekulaarabsorptsioon-spektrofotomeetria abil. || Cr, Cd, Hg (mg/l) | 3 | Aatomabsorptsioon.Molekulaarabsorptsioon-spektrofotomeetria. || Ti, V, Mn, Ni, Sn (mg/l) | 3 | Aatomabsorptsioon-spektrofotomeetria. || Cu, Pb (mg/l) | 3 | Aatomabsorptsioon-spektrofotomeetria.Polarograafia. |0,45 μm poori suurusega membraanfiltrisse jäävad heljuvad tahkised | Fe (mg/l) | Cr, Cd, Hg (mg/l) | 3 | Aatomabsorptsioon-spektrofotomeetria.Molekulaarabsorptsioon-spektrofotomeetria. || Ti, V, Mn, Ni, Zn (mg/l) | 3 | Aatomabsorptsioon-spektrofotomeetria. || Cu, Pb (mg/l) | 3 | Aatomabsorptsioon-spektrofotomeetria.Polarograafia. |Hüdraatunud raudoksiidid ja -hüdroksiidid (mg Fe/l) | | 3 | Proovi ekstraheerimine sobivatel happelistel tingimustel, mõõtmine aatomabsorptsioon-spektrofotomeetria või molekulaarabsorptsioon-spektrofotomeetria abil. Kõikide ühest ja samast kohast pärit proovide jaoks tuleb kasutada üht ja sama happelise ekstraheerimise meetodit. |Sedimendid Sedimendi ülemises kihis võimalikult pinna lähedal. | Ti, Fe (mg/kuivainet kg) | V, Cr, Mn, Ni, Cu, Zn, Cd, Hg, Pb (mg/kuivaine kg) | 1 | Veesambas mõõtmiste jaoks kasutatutega identsed meetodid. Pärast proovi asjakohast ettevalmistamist (märg või kuiv mineralisatsioon ja puhastamine) tuleb metallide koguseid mõõta osakeste suuruste spetsiifiliste ulatuste kaupa |Hüdraatunud raudoksiidid ja -hüdroksiidid (mg Fe/kg) | | 1 | Veesambas mõõtmiste jaoks kasutatutega identsed meetodid. |Elusorganismid Kohale iseloomulikud liigid | Ti, Cr, Fe, Ni, Zn, Pb (mg/märg- ja kuivmassi kg) | V, Mn, Cu, Cd, Hg (mg/märg- ja kuivmassi kg) | 1 | Aatomabsorptsioon-spektrofotomeetria pärast elusolendite komposiitproovi asjakohast ettevalmistamist (märg või kuiv mineralisatsioon ja puhastamine). Kalade puhul tuleb metalle mõõta lihases või muus sobivas koes, proov peab koosnema vähemalt 10 eksemplarist.Molluskite ja koorikloomade puhul tuleb metalle mõõta lihas, proov peab koosnema vähemalt 50 eksemplarist. |Põhjaeluline loomastik | Mitmekesisus ja suhteline rohkus | | 1 | Tüüpilisteks näideteks olevate liikide kvalitatiivne ja kvantitatiivne liigitamine, tuues ära eksemplaride arvu liigi kohta, tiheduse, domineerivuse. |Planktonid, hõljumitest fauna | | Mitmekesisus ja suhteline rohkus | 1 | Tüüpilisteks näideteks olevate liikide kvalitatiivne ja kvantitatiivne liigitamine, tuues ära eksemplaride arvu liigi kohta, tiheduse, domineerivuse. |Taimestik | | Mitmekesisus ja suhteline rohkus | 1 | Tüüpilisteks näideteks olevate liikide kvalitatiivne ja kvantitatiivne liigitamine, tuues ära eksemplaride arvu liigi kohta, tiheduse, domineerivuse. |Eriti kalad | | Haiguslike anatoomiliste muutuste esinemine kaladel | 1 | Keemilise analüüsi jaoks võetud tüüpilisteks näideteks olevate liikide proovide visuaalne kontrollimine. |--------------------------------------------------IV LISAJÄÄTMETE KAHJUTUSTAMISE MEETOD: LADUSTAMINE JA MAHAPANEK MAAPINNALEKomponendid | Kindlaksmääratavad parameetrid | Minimaalne proovivõtu- ja analüüsimissagedus aastas | Standardne analüüsimeetod |Kohustuslikult | Vabatahtlikult |1.Filtrimata pinnasevesi kahjutustamise kohta ümbritsevas piirkonnas, mida jäätmete ladustamine mõjutab, ja sellest piirkonnast väljapoole jäävas punktis,,2.Filtrimata põhjavesi kahjutustamise koha ümber, vajaduse korral ka väljavoolu punktides, | Vesinikueksponent (pH) | | 1 | Elektromeetria. Mõõtmine tuleb teostada proovivõtu ajal. |SO4 (mg/l) | | 1 | Gravimeetria.Kompleksomeetriline tiitrimine EDTA-ga.Molekulaarabsorptsioon-spektrofotomeetria. |Ti (mg/l) | V, Mn, Ni, Zn (mg/l) | 1 | Aatomabsorptsioon-spektrofotomeetria. |Fe (mg/l) | Cr (mg/l) | 1 | Aatomabsorptsioon-spektrofotomeetria.Molekulaarabsorptsioon-spektrofotomeetria. |Ca (mg/l) | | 1 | Aatomabsorptsioon-spektrofotomeetria.Kompleksomeetriline tiitrimine. || Cu, Pb (mg/l) | 1 | Aatomabsorptsioon-spektrofotomeetria.Polarograafia. |Cl (mg/l) | | 1 | Titrimeetria (Mohri meetod). |Ladustamis- ja mahapanekukoha keskkond. | Alltoodu visuaalne kontrollimine: topograafia ja koha haldaminemõju aluspinnaselekoha ökoloogia. | | 1 | Liikmesriigid valivad meetodid ise. |--------------------------------------------------V LISAJÄÄTMETE KAHJUTUSTAMISE MEETOD: PINNASESSE PUMPAMINEKomponendid | Kindlaksmääratavad parameetrid | Minimaalne proovivõtu- ja analüüsimissagedus aastas | Standardne analüüsimeetod |Kohustuslikult | Vabatahtlikult |1.Filtrimata pinnasevesi kahjutustamise koha ümber tsoonis, mida jäätmete pinnasesse pumpamine mõjutab.2.Filtrimata põhjavesi kahjutustamise koha ümber, kaasa arvatud väljavoolu punktid. | Vesiniku-eksponent (pH) | | 1 | Elektromeetria. Mõõtmine tuleb teostada proovivõtu ajal. |SO2 (mg/l) | | 1 | Gravimeetria.Kompleksomeetriline tiitrimine EDTA-ga.Molekulaarabsorptsioon-spektrofotomeetria. |Ti (mg/l) | V, Mn, Ni, Zn (mg/l) | 1 | Aatomabsorptsioon-spektrofotomeetria. |Fe) (mg/l) | Cr (mg/l) | 1 | Aatomabsorptsioon-spektrofotomeetria.Molekulaarabsorptsioon-spektrofotomeetria. |Ca (mg/l) | | 1 | Aatomabsorptsioon-spektrofotomeetria.Kompleksomeetriline tiitrimine. || Cu, Pb (mg/l) | 1 | Aatomabsorptsioon-spektrofotomeetria.Polarograafia. |Cl (mg/l) | | 1 | Titrimeetria (Mohri meetod). |Keskkond Topograafia | Pinnase stabiilsus | | 1 | Fotograafiline ja topograafiline uurimine. |Läbilaskvus Poorsus | | 1 | Pumpamiskatsed. Puuraugu geofüüsikaline uurimine. |--------------------------------------------------