title: KOMISJONI DIREKTIIV (EL) …/…, millega muudetakse teaduse ja tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ (mänguasjade ohutuse kohta) II lisa III osa punkti 13 kroom (VI) osas

text:
               KOMISJONI DIREKTIIV (EL) …/…,

               16.5.2018,

               millega muudetakse teaduse ja tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ (mänguasjade ohutuse kohta) II lisa III osa punkti 13 kroom (VI) osas

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiivi 2009/48/EÜ mänguasjade ohutuse kohta,
                  1
                eriti selle artikli 46 lõike 1 punkti b,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Direktiiviga 2009/48/EÜ on kehtestatud kroom (VI) sisalduse piirnorm mahakraabitud mänguasjamaterjalis, nagu mänguasjale kantud värv, kõvad ja pehmed polümeerid, puit, tekstiil jmt. Praegune piirnorm (0,2 mg/kg) põhineb põhimõtteliselt ohutul annusel, mis on California Keskkonnakaitseameti keskkonnale ja rahvatervisele avalduvate ohtude hindamise büroo (OEHHA) ettepaneku
                  2
                järgi 0,0053 µg kroom (VI) kehamassi kg kohta päevas.

               (2)Euroopa Komisjoni palvel hindas tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee (SCHER) 2015. aastal kroom (VI) suuvähki tekitava toime asjakohasust. Oma 22. jaanuaril 2015 vastu võetud arvamuses kroom (VI) kohta mänguasjades
                  3
                teatas SCHER, et on muu hulgas läbi vaadanud OEHHA tehnilise toe dokumendi, mille alusel soovitati kehtestada tervisekaitsealane sihttase kroom (VI) sisaldusele joogivees,
                  4
                ja Ameerika Ühendriikide riikliku toksikoloogiaprogrammi (NTP) uuringu
                  5
               . SCHER leidis, et 0,0002 µg kroom (VI) kehakaalu kilogrammi kohta päevas, mille OEHHA tuletas väärtusena, mis on seotud ühe täiendava vähijuhtumiga miljoni inimese hulgas, on sobiv põhimõtteliselt ohutu annus.

               (3)Kuna lapsed puutuvad kroom (VI)-ga kokku ka muude allikate kaudu kui mänguasjad, tuleks kroom (VI) piirnormi arvutamisel aluseks võtta ainult teatav protsent põhimõtteliselt ohutust annusest. Mänguasjadest tuleb toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee poolt 2004. aasta arvamuses
                  6
                soovitatud kroom (VI) päevadoosist maksimaalselt 10 %. Seda protsenti on 2010. aastal kahel korral kinnitanud ka tervise ja keskkonnariskide teaduskomitee
                  7
               ,
                  8
               .

               (4)Lisaks on kroom (VI) ja muude eriti toksiliste keemiliste ainete puhul direktiivi 2009/48/EÜ põhjenduses 22 soovitatud määrata piirnorm tasemel, mis on poole väiksem kui asjaomase teaduskomitee poolt ohutuks peetav tase, tagamaks, et neid aineid esineks ainult mikrokogustena, mis on kooskõlas hea tootmistavaga.

               (5)Leides 10 % põhimõtteliselt ohutust annusest, korrutades selle alla kolmeaastase lapse keskmise kaaluga, mis on hinnanguliselt 7,5 kg, jagades selle mahakraabitud ja allaneelatud mänguasjamaterjali päevase kogusega, mis on hinnanguliselt 8 mg päevas, ja korrutades selle ½-ga, tegi SCHER oma eespool nimetatud arvamuses „Chromium VI in toys“ ettepaneku, et kroom (VI) sisalduse muudetud piirnorm mahakraabitud mänguasjamaterjalis võiks olla 0,0094 mg/kg.

               (6)Siiski ei ole kavandatava piirnormi järgimist võimalik kontrollida katsemeetodiga, mis on esitatud Euroopa standardis EN 71-3:2013 + A1:2014, mille viide on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas
                  9
               . Kavandatud piirnorm on peaaegu kuus korda väiksem kui 0,053 mg/kg, mis on väikseim kontsentratsioon, mida saab standardis esitatud katsemeetodiga usaldusväärselt mõõta.

               (7)Neil asjaoludel soovitas komisjoni moodustatud mänguasjaohutuse eksperdirühma
                  10
                kemikaalide allrühm oma 14. oktoobri 2016. aasta koosolekul langetada kroom (VI) piirnorm praeguselt tasemelt 0,2 mg/kg tasemele 0,053 mg/kg. Ühtlasi soovitas kemikaalide allrühm vaadata olemasolevad kroom (VI) katsemeetodid iga kahe aasta tagant üle, et võimaluse korral leida katsemeetod, millega saab usaldusväärselt mõõta veelgi madalamaid kontsentratsioone, kuni jõutakse SCHERi ettepaneku kohase piirnormini.

               (8)Euroopa Standardikomitee (CEN) vaatab praegu läbi standardis EN 71-3 esitatud katsemeetodit, et parandada kroom (VI) avastamist. Varsti saab eeldatavasti kättesaadavaks läbivaadatud katsemeetod, mis võimaldab usaldusväärselt mõõta kontsentratsioone isegi kuni 0,0025 mg/kg. Siis oleks võimalik muuta kroom (VI) piirnorm mahakraabitud mänguasjamaterjalis veelgi rangemaks.

               (9)Direktiivi 2009/48/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta.

               (10)Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas mänguasjaohutuse komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

               Artikkel 1

               Direktiivi 2009/48/EÜ II lisa III osa punktis 13 asendatakse kroom (VI) käsitlev kirje järgmisega:

                        Element

                        mg/kg

                        kuivas, hapras, pulbrilaadses või elastses mänguasjamaterjalis

                        mg/kg

                        vedelas või kleepuvas mänguasjamaterjalis

                        mg/kg

                        mahakraabitud mänguasjamaterjalis

                        „Kroom (VI)

                        0,02

                        0,005

                        0,053“

               Artikkel 2

               1.Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt [18 kuud pärast ELTs avaldamist]. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

               Nad kohaldavad neid norme alates [18 kuud pärast ELTs avaldamist + 1 päev].

               Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

               2.Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetavate põhiliste riigisiseste õigusnormide teksti.

               Artikkel 3

               Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 4

               Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel, 16.5.2018

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        ELT L 170, 30.6.2009, lk 1.

                     (2)

                        OEHHA (1999). „Public health goal for chromium in drinking water.“ Pesticide and Environmental Toxicology Section, Office of Environmental Health Hazard Assessment, California Environmental Protection Agency. Koostatud veebruaris 1999. Tsiteeritud väljaandes: „Chemicals in Toys. A general methodology for assessment of chemical safety of toys with a focus on elements RIVM report 320003001/2008.“ National Institute for Public Health and the Environment (RIVM) of The Netherlands. Lk 114, tabel 8-1.

                     (3)

                        Tervise ja keskkonnariskide teaduskomitee (SCHER), arvamus „Chromium VI in toys“. Vastu võetud 22. jaanuaril 2015.

                  http://ec.europa.eu/health/sites/health/files/scientific_committees/environmental_risks/docs/scher_o_167.pdf

                     (4)

                        OEHHA (2011). „Public health goals for chemicals in drinking water. Hexavalent chromium (Cr VI).“
                  http://oehha.ca.gov/water/phg/072911Cr6PHG.html

                     (5)

                        National Toxicology Program (2008). „Toxicology and Carcinogenesis Studies of Sodium Dichromate Dihydrate (CAS No. 7789-12-0) in F344/N Rats and B6C3F1 Mice (Drinking Water Studies).“ NTP TR 546, NIEHS, Research Triangle Park, NC. NIH Publication No. 08-5887.

                     (6)

                        Toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee (CSTEE). Arvamus „Assessment of the bioavailability of certain elements in toys“. Vastu võetud 22. juunil 2004.

                  http://ec.europa.eu/health/archive/ph_risk/committees/sct/documents/out235_en.pdf

                     (7)

                        Tervise ja keskkonnariskide teaduskomitee (SCHER). Arvamus „Risk from organic CMR substances in toys“. Vastu võetud 18. mail 2010.

                     (8)

                        Tervise ja keskkonnariskide teaduskomitee (SCHER). Arvamus „Evaluation of the migration limits for chemical elements in toys“. Vastu võetud 1. juulil 2010.

                     (9)

                        ELT C 378, 13.11.2015, lk 1.

                     (10)

                        Vt komisjoni eksperdirühmade register, mänguasjade ohutuse eksperdirühm (E01360).

                  http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=1360


title: KOMISJONI DIREKTIIV (EL) …/…, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/18/EÜ seoses geneetiliselt muundatud organismide keskkonnariski hindamisega

text:
               KOMISJONI DIREKTIIV (EL) …/…,

               8.3.2018,

               millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/18/EÜ seoses geneetiliselt muundatud organismide keskkonnariski hindamisega

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta,
                  1
                eriti selle artiklit 27,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2001/18/EÜ on sätestatud geneetiliselt muundatud organismide (GMOd) keskkonnariski hindamise nõuded.

               (2)4. detsembril 2008 võttis nõukogu vastu geneetiliselt muundatud organisme käsitlevad järeldused, milles ta rõhutas GMOde keskkonnariski hindamise ajakohastamise ja tugevdamise vajadust, eelkõige seoses pikaajalise keskkonnamõju hindamisega.

               (3)Komisjoni taotluse põhjal võttis Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) 2010. aasta oktoobris vastu teadusliku arvamuse, millega kehtestati suunised geneetiliselt muundatud taimede keskkonnariski hindamise kohta
                  2
                (edaspidi „suunised“), mis on eelmiste suuniste läbivaadatud versioon. Muud EFSA ja Euroopa Ravimiameti välja antud suunisdokumendid on asjakohased muude GMOde kui taimede keskkonnariski hindamise puhul.

               (4)Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2015/412/EL
                  3
                artikliga 3 on ette nähtud, et 3. aprilliks 2017 peab komisjon ajakohastama direktiivi 2001/18/EÜ lisasid seoses keskkonnariski hindamisega, et kõnealused suunised, mis ei ole õiguslikult siduvad, lisadega lõimida ja neis aluseks võtta.

               (5)Tehnika arengu arvessevõtmiseks ning geneetiliselt muundatud taimede keskkonnariski hindamisel saadud kogemusi arvestades tuleks suuniste olulised osad lisada direktiivi 2001/18/EÜ. Seda tehes tuleks lähtuda keskkonnariski juhtumipõhise hindamise põhimõttest.

               (6)Kui suunised on eelkõige mõeldud geneetiliselt muundatud organismide turuleviimise taotluste jaoks (edaspidi „C osa kohased taotlused“), siis direktiivi 2001/18/EÜ II lisa kohaldatakse nii C osa kohaste taotluste kui ka muude kui turuleviimise taotluste suhtes (edaspidi „B osa kohased taotlused“). Seepärast tuleks teatavaid nõudeid, mis tulenevad suuniste lisamisest II lisasse, kohaldada üksnes C osa kohaste taotluste suhtes, kuna need ei oleks asjakohased ega proportsionaalsed B osa kohaste taotluste puhul, mis puudutavad peamiselt eksperimentaalset keskkonda viimist.

               (7)Direktiivi 2001/18/EÜ II lisa C osas käsitletakse keskkonnariski hindamise metoodikat. Seda tuleks ajakohastada, et eelkõige lisada suunistes kirjeldatud hindamisviisi kuue etapi kirjeldamiseks kasutatud terminoloogia.

               (8)Direktiivi 2001/18/EÜ II lisa D osa kohaldatakse keskkonnariski hindamise järelduste suhtes ning see sisaldab kahte eraldi punkti, millest ühes käsitletakse muid GMOsid kui kõrgemad taimed (punkt D.1) ning teises geneetiliselt muundatud kõrgemaid taimi (punkt D.2). Suunistes käsitletakse seitset konkreetset riskivaldkonda, mida tuleb geneetiliselt muundatud taimede keskkonnariski hindamisel järelduste koostamiseks käsitleda. Nende riskivaldkondade arvessevõtmiseks tuleks II lisa punkti D.2 ülesehitust ja sisu ajakohastada.

               (9)Kui keskkonnariski hindamine puudutab geneetiliselt muundatud taime, mis on muudetud herbitsiidi suhtes tolerantseks, peaks hindamise ulatus olema kooskõlas direktiiviga 2001/18/EÜ. Taimekaitsevahendite muu hulgas geneetiliselt muundatud taimedel kasutamise keskkonnariski hindamine kuulub Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009
                  4
                kohaldamisalasse ning seda tehakse liikmesriigi tasandil, et võtta arvesse konkreetseid põllumajanduslikke tingimusi.

               (10)Direktiivi 2001/18/EÜ III B lisas on loetletud geneetiliselt muundatud kõrgemate taimede keskkonda viimise taotluses nõutav teave ning seda lisa kohaldatakse nii C osa kui ka B osa kohaste taotluste suhtes. Suunistega kooskõla tagamiseks tuleks kõnealuse lisa ülesehitust, sisu ja üksikasjalikkuse taset muuta. Kuna enamik suunistest tulenevatest muudatustest puudutavad C osa kohaste taotlustega seotud keskkonnariski hindamist ning taotlejate ja pädevate asutuste jaoks selguse ja lihtsuse tagamiseks on asjakohane muuta III B lisa ülesehitust nii, et C osa kohaseid taotlusi käsitlevad nõuded eraldatakse B osa kohaseid taotlusi käsitlevatest nõuetest.

               (11)Enamik geneetiliselt muundatud taimede turuleviimise loa taotlusi esitatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003
                  5
               . Lihtsustamise huvides on seega asjakohane ühtlustada võimalikult suures ulatuses direktiivi 2001/18/EÜ III B lisas C osa kohaste taotluste puhul nõutava teabe järjekord komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 503/2013
                  6
                kasutatud järjekorraga.

               (12)Direktiivi 2001/18/EÜ IV lisas on esitatud üksnes C osa kohaste taotluste puhul kohaldatavad täiendavad teabenõuded. Kõnealuses lisas esitatud nõudeid määramismeetodite kohta tuleks tehnika arengut silmas pidades ajakohastada, eelkõige seoses võrdlusmaterjali saatmisega taotlejate poolt.

               (13)Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2001/18/EÜ artikli 30 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

               Artikkel 1

               Direktiivi 2001/18/EÜ II, III, III B ja IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

               Artikkel 2

               1.Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt [18 kuud pärast jõustumise kuupäeva]. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

               Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

               2.Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

               Artikkel 3

               Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 4

               Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel, 8.3.2018

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1.

                     (2)

                        EFSA Journal 2010; 8(11):1879.

                     (3)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/412, millega muudetakse direktiivi 2001/18/EÜ seoses liikmesriikide võimalusega piirata või keelata oma territooriumil geneetiliselt muundatud organismide (GMOd) kasvatamist (ELT L 68, 13.3.2015, lk 1).

                     (4)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

                     (5)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (ELT L 268, 18.10.2003, lk 1).

                     (6)

                        Komisjoni 3. aprilli 2013. aasta rakendusmäärus (EL) nr 503/2013, mis käsitleb loa taotlemist geneetiliselt muundatud toidule ja söödale Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1829/2003 kohaselt ning millega muudetakse määrusi (EÜ) nr 641/2004 ja (EÜ) nr 1981/2006 (ELT L 157, 8.6.2013, lk 1).

    ---documentbreak---

               LISA

               Direktiivi 2001/18/EÜ muudetakse järgmiselt.

               1)II lisa muudetakse järgmiselt:

               a)C osa asendatakse järgmisega:

               „C.Metoodika

               Käesoleva osa rakendamiseks C osa kohaste taotluste suhtes on kättesaadavad Euroopa Toiduohutusameti juhised.

               C.1Keskkonnariski hindamisel arvessevõetavad üldised ja konkreetsed kaalutlused

               1.Ettekavatsetud ja -kavatsemata muutused

               A osas osutatud võimaliku kahjuliku mõju kindlakstegemise ja hindamise osana tehakse keskkonnariski hindamise käigus kindlaks geneetilisest muundamisest tulenevad ettekavatsetud ja -kavatsemata muutused ning hinnatakse seda, kuivõrd need võivad avaldada kahjulikku mõju inimeste tervisele ja keskkonnale.

               Geneetilisest muundamisest tulenevad ettekavatsetud muutused on need, mille ilmnemine on ette nähtud ning mis täidavad geneetilise muundamise algset eesmärki.

               Geneetilisest muundamisest tulenevad ettekavatsemata muutused on püsivad muutused, mis ulatuvad geneetilise muundamisega ettekavatsetud muutus(t)est kaugemale.

               Ettekavatsetud ja -kavatsemata muutustel võib olla mõju inimeste tervisele ja keskkonnale, kusjuures tegemist võib olla otsese või kaudse, kohese või viitmõjuga.

               2.C osa kohaste taotlustega seotud keskkonnariski hindamisel käsitletav pikaajaline kahjulik mõju ning kumulatiivne pikaajaline mõju

               GMO pikaajaline mõju tuleneb kas organismide või nende järglaste hilisest reaktsioonist pikaajalisele või kroonilisele kokkupuutele GMOga või GMO laialdasest kasutamisest ajas ja ruumis.

               Kui tehakse kindlaks ja hinnatakse GMO võimalikku pikaajalist kahjulikku mõju inimeste tervisele ja keskkonnale, võetakse arvesse järgmist:

               a)GMO ja vastuvõtva keskkonna pikaajalised vastastikmõjud;

               b)GMO omadused, mis on olulised pikaajalise mõju aspektist;

               c)andmed, mis on saadud GMO pikaajalise korduva tahtliku keskkonda viimise või turuleviimise tulemusena.

               Kui tehakse kindlaks ja hinnatakse võimalikku kumulatiivset pikaajalist kahjulikku mõju, millele on osutatud II lisa sissejuhatavas osas, võetakse arvesse ka varem tahtlikult keskkonda viidud või turuleviidud GMOsid.

               3.Andmete kvaliteet

               Käesoleva direktiivi C osa kohase taotlusega seotud keskkonnariski hindamiseks kogub taotleja teaduskirjandusest või muudest allikatest, sealhulgas seirearuannetest juba olemasolevaid andmeid ning loob vajalikud andmed, tehes selleks võimaluse korral asjakohaseid uuringuid. Vajaduse korral põhjendab taotleja keskkonnariski hindamise dokumentides, miks andmete loomine uuringute abil ei olnud võimalik.

               Käesoleva direktiivi B osa kohaste taotlustega seotud keskkonnariski hindamine põhineb vähemalt sellistel andmetel, mis on teaduskirjandusest või muudest allikatest juba kättesaadavad, ning neid võib täiendada taotleja loodud andmetega.

               Kui keskkonnariski hinnangus esitatakse väljaspool Euroopat loodud andmeid, tuleb põhjendada nende asjakohasust liidu vastuvõtva keskkonna (vastuvõtvate keskkondade) suhtes.

               Käesoleva direktiivi C osa kohaste taotlustega seotud keskkonnariski hinnangus esitatud andmed peavad vastama järgmistele nõuetele:

               a)kui keskkonnariski hinnang sisaldab toksikoloogilisi uuringuid inimeste ja loomade tervisega seotud riski hindamiseks, esitab taotleja tõendid selle kohta, et kõnealused uuringud tehti asutuses, mis vastavad järgmistele nõuetele:

               i)direktiivi 2004/10/EÜ nõuded; või

               ii)OECD hea laboritava põhimõtted (OECD Principles on Good Laboratory Practice (GLP)), kui uuring tehti liidust väljaspool;

               b)kui keskkonnariski hinnang sisaldab muid kui toksikoloogilisi uuringuid, vastavad need järgmistele tingimustele:

               i)vajaduse korral direktiivis 2004/10/EÜ sätestatud hea laboritava põhimõtetele või

               ii)neid peavad tegema asjakohase ISO standardi kohaselt akrediteeritud organisatsioonid või

               iii)asjakohase ISO standardi puudumisel peavad need olema tehtud kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud standarditega;

               c)teave punktis a ja b osutatud uuringutest saadud tulemuste ja kasutatud uuringuprotokollide kohta peab olema usaldusväärne ja kõikehõlmav ning sisaldama algandmeid elektroonilisel kujul, mis on sobiv statistiliste või muude analüüside tegemiseks;

               d)taotleja peab võimaluse korral märkima iga uuringu puhul, milline on kindlakstehtava mõju ulatus, ning seda põhjendama;

               e)väliuuringukohad valitakse asjaomase vastuvõtva keskkonna põhjal, pidades silmas võimalikku kokkupuudet ja mõju, mis ilmneks GMO keskkonda viimise korral. Kohavalikut põhjendatakse keskkonnariski hinnangus;

               f)geneetiliselt muundamata võrdlusmaterjal peab olema sobiv asjakohase vastuvõtva keskkonna (asjakohaste vastuvõtvate keskkondade) jaoks ning selle geneetiline taust peab olema GMOga võrreldav. Võrdlusmaterjali valikut põhjendatakse keskkonnariski hinnangus.

               4.Mitmekordse transformatsiooni korral C osa kohastes taotlustes esitatav teave

               Mitmekordse transformatsiooniga GMO keskkonnariski hindamise suhtes kohaldatakse C osa kohaste taotluste puhul järgmist:

               a)taotleja esitab GMO iga transformatsiooniga seotud keskkonnariski hinnangu või osutab kõnealuste transformatsioonide kohta varem esitatud taotlustele;

               b)taotleja esitab hinnangu järgmiste aspektide kohta:

               i)transformatsioonide stabiilsus;

               ii)transformatsioonide ekspressioon;

               iii)transformatsioonide kombineerimisest tulenev võimalik aditiivne, sünergiline või antagonistlik mõju;

               c)kui GMO järglane võib sisaldada mitmekordsete transformatsioonide erinevaid alakombinatsioone, esitab taotleja teadusliku põhjenduse, milles näidatakse, et asjaomaste alakombinatsioonide kohta ei ole sõltumata nende päritolust katseandmeid vaja, või esitab sellise teadusliku põhjenduse puudumise korral asjakohased katseandmed.

               C.2GMO ja selle keskkonda viimise kirjeldus

               Keskkonnariski hindamisel tuleb arvesse võtta asjakohaseid teaduslikke ja tehnilisi üksikasju, mis on seotud järgmisi aspekte käsitlevate omadustega:

               –retsipient- või vanemorganism(id);

               –geneetiline muundus või geneetilised muundused, mis võivad seisneda geneetilise materjali sisestamises või eemaldamises, ning asjakohane teave vektori ja doonori kohta;

               –GMO;

               –tahtlik keskkonda viimine või kasutamine, kaasa arvatud selle määr;

               –võimalik vastuvõttev keskkond (võimalikud vastuvõtvad keskkonnad), kuhu GMO viiakse ning kus transgeen võib levida; ning

               –kõnealuste omaduste vastastikmõju(d).

               Keskkonnariski hindamisel võetakse arvesse asjakohast teavet samade või samalaadsete GMOde ja samalaadsete tunnustega organismide varasema keskkonda viimise ning nende ja samalaadsete vastuvõtvate keskkondade biootilise ja abiootilise vastastikmõju kohta, sealhulgas selliste organismide seire tulemusena saadud teavet, kohaldades artikli 6 lõiget 3 või artikli 13 lõiget 4.

               C.3Keskkonnariski hindamise etapid

               Artiklites 4, 6, 7 ja 13 osutatud keskkonnariski hindamine tehakse iga punktis D.1 või D.2 osutatud asjakohase riskivaldkonna kohta eraldi järgmises kuues etapis:

               1.Probleemi määratlemine, sealhulgas ohu kindlakstegemine

               Probleemi määratlemine hõlmab järgmist:

               a)tehakse kindlaks kõik organismi omaduste muutused, mis on seotud geneetilise muundusega, võrreldes kõnealuse GMO omadusi geneetiliselt muundamata võrdlusmaterjali omadustega samasugustes keskkonda viimise ja kasutamise tingimustes;

               b)tehakse kindlaks võimalik kahjulik mõju inimeste tervisele või keskkonnale, mis on seotud punkti a kohaselt kindlaks tehtud muutustega;

               Võimalikku kahjulikku mõju ei jäeta arvestamata seepärast, et selle tekkimine on vähe tõenäoline.

               Võimalik kahjulik mõju on eri juhtumite puhul erinev ja võib olla järgmine:

               ‒mõju vastuvõtva keskkonna liikide populatsioonide dünaamikale ja iga populatsiooni pärilikule mitmekesisusele, mis võib viia bioloogilise mitmekesisuse vähenemiseni;

               ‒muudetud vastuvõtlikkus patogeenidele, mis soodustab nakkushaiguste levikut või uute reservuaaride või vektorite teket;

               ‒profülaktiliste või terapeutiliste inim- või veterinaarravi ja taimekaitsemeetmete tõhususe vähenemine näiteks inim- või veterinaarmeditsiinis kasutatavate antibiootikumide suhtes tekkinud resistentsust edasikandvate geenide ülekandumise tõttu;

               ‒biogeokeemiline mõju (mõju biogeokeemilisele aineringele), sealhulgas süsiniku- ja lämmastikuringele, mis on tingitud sellest, et muutub orgaanilise aine lagunemine mullas;

               ‒inimeste haigused, kaasa arvatud allergilised või toksilised reaktsioonid;

               ‒loomade ja taimede haigused, kaasa arvatud toksilised ja, loomade puhul olenevalt juhtumist, allergilised reaktsioonid;

               Kui tehakse kindlaks, et GMO-l võib olla pikaajaline kahjulik mõju, hinnatakse seda kättesaadava teabe põhjal, kasutades võimaluse korral üht või mitut võimalust järgmistest:

               i)varasemal kogemusel põhinevad tõendid;

               ii)kättesaadavad andmekogumid või olemasolev kirjandus;

               iii)matemaatilised mudelarvutused;

               c)tehakse kindlaks asjakohased hindamisel kasutatavad kaitstava loodusvara või sellega seotud teenuse omadused.

               Võimalikku kahjulikku mõju, mis võib mõjutada hindamisel kasutatavaid kaitstava loodusvara või sellega seotud teenuse kindlakstehtud omadusi, võetakse arvesse riskihindamise järgmistes etappides.

               d)tehakse kindlaks kokkupuuteviisid või muud mehhanismid, mille kaudu kahjulik mõju võib tekkida, ja kirjeldatakse neid.

               Kahjulik mõju võib ilmneda nii otseselt kui ka kaudselt, kusjuures kokkupuuteviisid või muud mehhanismid võivad olla järgmised:

               ‒GMO(de) levimine keskkonnas;

               ‒sisseviidud geneetilise materjali ülekandumine geneetiliselt muundatud või muundamata samale organismile või muudele organismidele;

               ‒fenotüübiline ja geneetiline ebastabiilsus;

               ‒vastastikmõjud muude organismidega;

               ‒muutused majandamises, kaasa arvatud vajaduse korral põllumajanduses;

               e)sõnastatakse katsetatav hüpotees ning määratakse sobiv kaitstava loodusvara omaduste muutumist kajastav kvantitatiivne näitaja, mis võimaldab võimalikke kahjulikke mõjusid vajaduse korral kvantitatiivselt hinnata;

               f)võetakse arvesse võimalikku mõõtemääramatust, sealhulgas teadmistelünki ja metoodilisi piiranguid.

               2.Ohu kirjeldamine

               Tuleb hinnata iga võimaliku kahjuliku mõju ulatust. Hindamisel tuleb eeldada, et selline kahjulik mõju tekib. Keskkonnariski hindamisel võetakse arvesse, et mõju ulatust võib (võivad) tõenäoliselt mõjutada vastuvõttev keskkond (vastuvõtvad keskkonnad), kuhu GMO kavatsetakse viia, ja keskkonda viimise ulatus ja tingimused.

               Võimaluse korral väljendatakse hindamise tulemusi kvantitatiivselt.

               Kui hindamise tulemusi väljendatakse kvalitatiivselt, kasutatakse erinevaid kirjeldamise kategooriaid (nt „kõrge“, „mõõdukas“, „väike“ või „minimaalne“) ning iga kategooria puhul esitatakse selgitus mõju ulatuse kohta.

               3.Kokkupuute kirjeldamine

               Kokkupuute kui tõenäosuse suhtelise näitaja kohta kvantitatiivse hinnangu saamiseks, või kui see ei ole võimalik, kokkupuute kohta kvalitatiivse hinnangu saamiseks hinnatakse iga kindlakstehtud võimaliku kahjuliku mõju esinemise tõenäosust. Võetakse arvesse vastuvõtva keskkonna (vastuvõtvate keskkondade) omadusi ning taotluse ulatust.

               Kui hindamise tulemusi väljendatakse kvalitatiivselt, kasutatakse erinevaid kokkupuute kirjeldamise kategooriaid (nt „kõrge“, „mõõdukas“, „väike“ või „minimaalne“) ning iga kategooria puhul esitatakse selgitus mõju ulatuse kohta.

               4.Riski kirjeldamine

               Kvantitatiivse või poolkvantitatiivse riskihinnangu saamiseks kombineeritakse riski kirjeldamiseks iga võimaliku kahjuliku mõju ulatus selle mõju ilmnemise tõenäosusega.

               Kui riski kvantitatiivne või poolkvantitatiivne hindamine ei ole võimalik, esitatakse kvalitatiivne riskihinnang. Sellisel juhul kasutatakse riski kirjeldamiseks erinevaid kategooriaid (nt „kõrge“, „mõõdukas“, „väike“ või „minimaalne“) ning iga kategooria puhul esitatakse selgitus mõju ulatuse kohta.

               Vajaduse korral kirjeldatakse iga kindlakstehtud riskiga seotud mõõtemääramatust ja väljendatakse seda võimaluse korral kvantitatiivselt.

               5.Riskijuhtimisstrateegiad

               Kui tehakse kindlaks riskid, mille kirjelduse põhjal on nende juhtimiseks vaja võtta meetmeid, tuleb koostada riskijuhtimisstrateegia.

               Riskijuhtimisstrateegiaid kirjeldatakse lähtudes ülesandest vähendada ohtu või kokkupuudet või mõlemat ning need strateegiad peavad olema proportsionaalsed riski soovitud vähendamise, keskkonda viimise ulatuse ja tingimuste ning keskkonnariski hindamisel kindlakstehtud mõõtemääramatusega.

               Võimaluse korral esitatakse kvantitatiivselt üldise riski vähenemine.

               6.Üldise riski hindamine ja järeldused

               Tehakse GMOga kaasneva üldise riski kvalitatiivne ja vajaduse korral kvantitatiivne hindamine, võttes arvesse riski kirjeldust, kavandatud riskijuhtimisstrateegiaid ja seotud mõõtemääramatust.

               Üldise riski hindamine hõlmab vajaduse korral iga kindlakstehtud riski juhtimiseks kavandatud strateegiaid.

               Üldise riski hindamine ja järeldused sisaldavad ka konkreetseid nõudeid GMOga seotud seirekava ja vajaduse korral kavandatud riskijuhtimismeetmete tulemuslikkuse seire kohta.

               Direktiivi C osa kohaste taotluste puhul hõlmab üldine riskihindamine ka selgitust keskkonnariski hindamise käigus tehtud oletuste ning riskidega seotud mõõtemääramatuse laadi ja ulatuse kohta, samuti kavandatud riskijuhtimismeetmete põhjendust.“

               b)D osa pealkiri ja sissejuhatav lõik asendatakse järgmisega:

               „D.Järeldused keskkonnariski hindamisel käsitletud konkreetsete riskivaldkondade kohta

               Järeldused GMOde keskkonda viimise või turuleviimisega seotud võimaliku mõju kohta asjakohases vastuvõtvas keskkonnas koostatakse muude kui kõrgemate taimede puhul punktis D.1 või geneetiliselt muundatud kõrgemate taimede puhul punktis D.2 loetletud iga asjakohase riskivaldkonna kohta B osas esitatud põhimõtete ja C osas kirjeldatud meetodite kohaselt tehtud keskkonnariski hindamise põhjal ning III lisa kohaselt nõutava teabe alusel.“

               c)Punkt D.2 asendatakse järgmisega:

               „D.2.Geneetiliselt muundatud kõrgemad taimed

               „Kõrgemad taimed“ on paljasseemnetaimede ja katteseemnetaimede hõimkondadesse kuuluvad taimed.

               1.Geneetiliselt muundatud kõrgemate taimede püsivus ja invasiivsus, sealhulgas geeniülekanne taimelt taimele.

               2.Geeniülekanne taimelt mikroorganismile.

               3.Geneetiliselt muundatud kõrgemate taimede ja sihtorganismide vaheline vastastikmõju.

               4.Geneetiliselt muundatud kõrgemate taimede ja mittesihtorganismide vaheline vastastikmõju.

               5.Konkreetsete viljelemis-, majandamis- ja koristusmeetodite mõju.

               6.Mõju biogeokeemilistele protsessidele.

               7.Mõju inimeste ja loomade tervisele.“

               (2)III lisa asendatakse järgmisega:

               „III LISA

               TAOTLUSES NÕUTAV TEAVE

               Üldjuhul peavad käesoleva direktiivi B ja C osa kohased taotlused sisaldama muude GMOde kui kõrgemad taimed puhul III A lisas esitatud teavet ja geneetiliselt muundatud kõrgemate taimede puhul III B lisas esitatud teavet.

               III A lisas või III B lisas loetletud teatava teabe esitamist ei nõuta, kui see ei ole konkreetse taotlusega seotud riskihindamise puhul asjakohane või vajalik, pidades eelkõige silmas teatava GMO omadusi, selle keskkonda viimise ulatust ja tingimusi või kavandatud kasutuse tingimusi.

               Iga teabekogumi puhul nõutav üksikasjalikkuse aste võib oleneda ka kavandatava keskkonda viimise laadist ja ulatusest.

               Iga nõutava teabekogumi kohta esitatakse järgmine teave:

               i)taotluses osutatud uuringute kokkuvõtted ja tulemused, sealhulgas vajaduse korral selgitus selle kohta, miks need uuringud on keskkonnariski hindamisel asjakohased;

               ii)käesoleva direktiivi C osa kohaste taotluste puhul lisad, milles on esitatud üksikasjalik teave kõnealuste uuringute kohta, sealhulgas kasutatud meetodite ja materjalide kirjeldus või viide standarditud või rahvusvaheliselt tunnustatud meetoditele ning uuringute tegemise eest vastutava(te) asutus(t)e nimi.

               Edasine areng geneetilise muundamise alal võib tingida vajaduse kohandada käesolevat lisa tehnika arenguga või välja töötada käesoleva lisa kohta suunavad märkused. Edaspidi, kui liidus saadakse piisavalt kogemusi asjakohaste GMOde keskkonda viimise taotlustega, võib olla võimalik teabele esitatavate nõuete täiendav eristamine eri liiki GMOde (nagu mitmeaastased taimed ja puud, ainuraksed, kalad või putukad) või GMOde erikasutusviiside (nagu vaktsiinide väljatöötamine) puhul.“

               (3)III B lisa asendatakse järgmisega:

               „III B LISA

               GENEETILISELT MUUNDATUD KÕRGEMATE TAIMEDE (PALJASSEEMNETAIMED JA KATTESEEMNETAIMED) KESKKONDA VIIMISE TAOTLUSES ESITATAV TEAVE

               I.ARTIKLITE 6 JA 7 ALUSEL ESITATUD TAOTLUSTES NÕUTAV TEAVE

               A.ÜLDTEAVE

               1.Taotleja nimi ja aadress (äriühing või asutus)

               2.Vastutava(te) teadlas(t)e nimi (nimed), kvalifikatsioon ja kogemused

               3.Projekti pealkiri

               4.Keskkonda viimisega seotud teave:

               a)keskkonda viimise eesmärk;

               b)keskkonda viimise kavandatav(ad) kuupäev(ad) ja kestus;

               c)geneetiliselt muundatud kõrgemate taimede keskkonda viimise meetod;

               d)keskkonda viimise koha ettevalmistamise ja majandamise meetod enne ja pärast keskkonda viimist ning keskkonda viimise ajal, kaasa arvatud viljelusviisid ja saagikoristusmeetodid;

               e)taimede ligikaudne arv (või taimede arv m2 kohta).

               5.Keskkonda viimise kohaga seotud teave:

               a)keskkonda viimise koha (kohtade) suurus ja asukoht;

               b)keskkonda viimise koha ökosüsteemi kirjeldus, kaasa arvatud kliima, taimestik ja loomastik;

               c)metsikute või viljeldavate sugulastaimede olemasolu;

               d)lähedus ametlikult tunnustatud biotoopidele või kaitsealadele, mida võidakse mõjutada.

               B.TEADUSLIKUD ANDMED

               1.Retsipient- või (vajaduse korral) vanemtaimedega seotud teave:

               a)täielik nimetus:

               i)sugukond,

               ii)perekond,

               iii)liik,

               iv)alamliik,

               v)sort või aretusliin,

               vi)üldnimetus;

               b)taime geograafiline levik ja viljelemine liidus;

               c)teave paljunemise kohta:

               i)paljunemisviis(id),

               ii)paljunemist mõjutavad tegurid, juhul kui neid esineb,

               iii)generatsiooniaeg;

               d)suguline sobivus teiste viljeldavate või metsikute taimeliikidega, sealhulgas sobivate liikide levik Euroopas;

               e)ellujäämus:

               i)võime moodustada ellujäämiseks vajalikke või puhkestruktuure;

               ii)konkreetsed ellujäämust mõjutavad tegurid, juhul kui neid esineb;

               f)levik:

               i)levimise viisid ja ulatus,

               ii)konkreetsed levikut mõjutavad tegurid, juhul kui neid esineb;

               g)juhul kui taimeliiki liidus tavaliselt ei kasvatata, kirjeldada taime looduslikke elupaiku ning tema looduslikke fütofaage, parasiite, konkurente ja sümbionte;

               h)geneetiliselt muundatud kõrgema taime ja muude organismide vaheline võimalik ning kõnealuse taime suhtes asjakohane vastastikmõju ökosüsteemis, kus seda tavaliselt kasvatatakse, või mujal, sealhulgas teave toksilise mõju kohta inimestele, loomadele ja muudele organismidele.

               2.Molekulaarne kirjeldus:

               a)geneetilise muundamisega seotud teave:

               i)geneetilisel muundamisel kasutatud meetodite kirjeldus,

               ii)kasutatud vektori laad ja päritolu,

               iii)transformatsiooniks kasutatud doonornukleiinhappe (-hapete) päritolu, sisseviimiseks mõeldud piirkonna iga koostisesse kuuluva fragmendi suurus ja kavandatud otstarve;

               b)geneetiliselt muundatud kõrgema taimega seotud teave:

               i)lisatud või muudetud tunnus(t)e ja omaduste üldkirjeldus,

               ii)teave tegelikult sisseviidud/eemaldatud järjestuste kohta:

               ‒kõigi insertide suurus ja koopiate arv ning selle/nende kirjeldamiseks kasutatud meetodid;

               ‒eemaldatud piirkonna (piirkondade) suurus ja funktsioon, juhul kui on tegemist eemaldamisega;

               ‒inserdi (insertide) rakusisene asukoht taimerakus (-rakkudes) (esinemine integreerituna tuumas, kloroplastis või mitokondris või esinemine mitteintegreeritud püsivormina) ja selle/nende kindlaksmääramise meetodid;

               iii)taimeosad, milles insert ekspresseerub;

               iv)inserdi geneetiline stabiilsus ja geneetiliselt muundatud kõrgema taime fenotüüpiline püsivus;

               c)molekulaarse kirjelduse järeldused.

               3.Teave konkreetsete riskivaldkondade kohta:

               a)muutused geneetiliselt muundatud kõrgema taime püsivuses ja invasiivsuses ning sellise taime võimes geneetilist materjali sugulastaimedele üle kanda ning selle kahjulik keskkonnamõju;

               b)muutused geneetiliselt muundatud kõrgema taime võimes kanda geneetilist materjali üle mikroorganismidele ning selle kahjulik keskkonnamõju;

               c)geneetiliselt muundatud kõrgema taime ja sihtorganismide vahelise vastastikmõju mehhanism (vajaduse korral) ning selle kahjulik keskkonnamõju;

               d)võimalikud muutused geneetiliselt muundatud kõrgema taime ja mittesihtorganismide vahelises vastastikmõjus, mis tulenevad geneetilisest muundamisest, ning selle kahjulik keskkonnamõju;

               e)geneetilisest muundamisest tulenevad võimalikud muutused põllumajandustavades ja geneetiliselt muundatud kõrgemate taimede majandamises, ning sellega seotud kahjulik keskkonnamõju;

               f)võimalik vastastikmõju abiootilise keskkonnaga ning selle kahjulik keskkonnamõju;

               g)teave toksilise, allergeense või muu geneetilisest muundamisest tingitud kahjuliku mõju kohta inimeste ja loomade tervisele;

               h)järeldused konkreetsete riskivaldkondade kohta.

               4.Teave kontrolli-, seire-, keskkonda viimise järgse perioodi ja jäätmekäitluskavade kohta.

               a)Kõik võetud meetmed, sealhulgas:

               i)ruumiline ja ajaline isolatsioon sugulastaimedest, nii metsikutest kui ka kultuurtaimedest;

               ii)meetmed, et miinimumini viia või vältida geneetiliselt muundatud kõrgema taime paljunemiselundite levikut;

               b)kirjeldus meetoditest, mida kasutatakse keskkonda viimise koha hooldamiseks pärast keskkonda viimist;

               c)kirjeldus meetoditest, mida kasutatakse geneetiliselt muundatud taimematerjali, sealhulgas jäätmete käitlemisel pärast keskkonda viimist;

               d)seirekavade ja -meetodite kirjeldus;

               e)hädaolukorra lahendamise kavade kirjeldus;

               f)selliste meetmete ja korra kirjeldus, millega:

               i)välditakse või vähendatakse miinimumini geneetiliselt muundatud kõrgemate taimede levikut väljapoole keskkonda viimise kohta;

               ii)kaitstakse keskkonda viimise kohta sinna loata sisenejate eest;

               iii)välditakse muude organismide tungimist keskkonda viimise kohta või vähendatakse seda miinimumini.

               5.Geneetiliselt muundatud taimega seotud avastamis- ja väljaselgitamismeetodite kirjeldus.

               6.Vajaduse korral teave geneetiliselt muundatud kõrgemate taimede eelnevate keskkonda viimiste kohta.

               II.ARTIKLI 13 ALUSEL ESITATUD TAOTLUSTES NÕUTAV TEAVE

               A.ÜLDTEAVE

               1.Taotleja nimi ja aadress (äriühing või asutus)

               2.Vastutava(te) teadlas(t)e nimi (nimed), kvalifikatsioon ja kogemused

               3.Geneetiliselt muundatud kõrgema taime nimetus ja kirjeldus

               4.Taotluse ulatus:

               a)kultiveerimine,

               b)muu kasutusviis (täpsustada taotluses).

               B.TEADUSLIKUD ANDMED

               1.Retsipient- või (vajaduse korral) vanemtaimedega seotud teave:

               a)täielik nimetus:

               i)sugukond,

               ii)perekond,

               iii)liigid,

               iv)alamliik,

               v)sort/aretusliin

               vi)üldnimetus;

               b)taime geograafiline levik ja viljelemine liidus;

               c)teave paljunemise kohta:

               i)paljunemisviis(id),

               ii)paljunemist mõjutavad tegurid, juhul kui neid esineb,

               iii)generatsiooniaeg;

               d)suguline sobivus teiste viljeldavate või metsikute taimeliikidega, sealhulgas sobivate liikide levik liidus;

               e)ellujäämus:

               i)võime moodustada ellujäämiseks vajalikke või puhkestruktuure;

               ii)konkreetsed ellujäämust mõjutavad tegurid, juhul kui neid esineb;

               f)levik:

               i)levimise viisid ja ulatus;

               ii)konkreetsed levikut mõjutavad tegurid, juhul kui neid esineb;

               g)juhul kui taimeliiki liidus tavaliselt ei kasvatata, kirjeldada taime looduslikke elupaiku ning tema looduslikke fütofaage, parasiite, konkurente ja sümbionte;

               h)geneetiliselt muundatud kõrgema taime ja muude organismide vaheline võimalik ning kõnealuse taime suhtes asjakohane vastastikmõju ökosüsteemis, kus seda tavaliselt kasvatatakse, või mujal, sealhulgas teave toksilise mõju kohta inimestele, loomadele ja muudele organismidele.

               2.Molekulaarne kirjeldus:

               a)geneetilise muundamisega seotud teave:

               i)geneetilisel muundamisel kasutatud meetodite kirjeldus,

               ii)kasutatud vektori laad ja päritolu,

               iii)transformatsiooniks kasutatud doonornukleiinhappe (-hapete) päritolu, sisseviimiseks mõeldud piirkonna iga koostisesse kuuluva fragmendi suurus ja kavandatud otstarve;

               b)teave geneetiliselt muundatud taime kohta:

               i)lisatud või muudetud tunnus(t)e ja omaduste kirjeldus;

               ii)teave tegelikult sisseviidud või eemaldatud järjestuste kohta:

               ‒kõigi avastatavate, nii osaliste kui ka täielike insertide suurus ja koopiate arv ning selle/nende kirjeldamiseks kasutatud meetodid;

               ‒sisestatud geneetilise materjali korraldatus ja järjestus igas sisestamiskohas standardsel elektroonilisel kujul;

               ‒eemaldatud piirkonna (piirkondade) suurus ja funktsioon, juhul kui on tegemist eemaldamisega;

               ‒inserdi (insertide) rakusisene asukoht (esinemine integreerituna tuumas, kloroplastis või mitokondris või esinemine mitteintegreeritud püsivormina) ja selle/nende kindlaksmääramise meetodid;

               ‒kui tegemist on teistsuguse muundamisega kui sisestamine või eemaldamine, muundatud geneetilise materjali funktsioon enne ja pärast muundamist, samuti geenide ekspresseerumise otsesed muutused muundamise tagajärjel;

               ‒järjestuse andmed standardsel elektroonilisel kujul 5’- ja 3’- külgneva ala kohta igas sisestamiskohas;

               ‒bioinformaatiline analüüs, milleks kasutatakse ajakohaseid andmebaase, et uurida võimalikke tuntud geenide katkestamisi;

               ‒kõik avatud lugemisraamid (Open Reading Frames, ORF), mis esinevad inserdis (kas selle ümberkorraldamise tõttu või mitte) ja need, mis luuakse geneetilise muundamise tulemusel genoomse DNAga ühenduse kohal. Avatud lugemisraam on nukleotiidijärjestus, mis sisaldab koodonite järjestust, mida ei katkesta stoppkoodoni esinemine samas lugemisraamis;

               ‒ajakohaste andmebaaside abil tehtav bioinformaatiline analüüs, et uurida võimalikke sarnasusi avatud lugemisraamide ja selliste tuntud geenide vahel, millel võib olla kahjulik mõju;

               ‒uue ekspresseeritud valgu primaarstruktuur (aminohapete järjestus) ja vajaduse korral muud struktuurid;

               ‒ajakohaste andmebaaside abil tehtav bionformaatiline analüüs, et uurida võimalikku järjestuste homoloogiat ja vajaduse korral struktuurseid sarnasusi uue ekspresseeritud valgu ja selliste tuntud valkude või peptiitide vahel, millel võib olla kahjulik mõju;

               iii)teave inserdi ekspressiooni kohta:

               ‒ekspressiooni analüüsiks kasutatud meetod(id) koos selle tulemuslikkuse kriteeriumidega;

               ‒teave inserdi arengu ekspressiooni kohta taime elutsükli kestel;

               ‒taimeosad, milles insert/muundatud järjestus ekspresseerub;

               ‒punkti ii) seitsmenda taande alusel kindlaks tehtud uute avatud lugemisraamide võimalik tahtmatu ekspressioon, mille ohutuse suhtes on kahtlus;

               ‒valgu ekspressiooni andmed, sh algandmed, mis on saadud väliuuringutel ja on seotud tingimustega, milles põllukultuuri kasvatatakse;

               iv)inserdi geneetiline stabiilsus ja geneetiliselt muundatud kõrgema taime fenotüüpiline püsivus;

               c)molekulaarse kirjelduse järeldused.

               3.Põllumajanduslike ja fenotüüpiliste omaduste ja koostise võrdlev analüüs

               a)vastava tavapärase toote ja muude võrdlusmaterjalide valik;

               b)väliuuringukohtade valik;

               c)katsekava ja väliuuringutel saadud andmete statistiline analüüs võrdleva analüüsi jaoks:

               i)väliuuringute kava kirjeldus;

               ii)vastuvõtvate keskkondade asjakohaste aspektide kirjeldus;

               iii)statistiline analüüs;

               d)analüüsitava taimematerjali valik, kui see on asjakohane;

               e)põllumajanduslike ja fenotüüpiliste omaduste võrdlev analüüs;

               f)koostise võrdlev analüüs, kui see on asjakohane;

               g)võrdleva analüüsi järeldused.

               4.Konkreetne teave iga riskivaldkonna kohta

               II lisa punktis D.2 osutatud iga seitsme riskivaldkonna puhul kirjeldab taotleja kõigepealt kahju tekkimise kulgu, selgitades põhjuslikkuse ahelas, kuidas geneetiliselt muundatud kõrgema taime keskkonda viimine võib viia kahju tekkimiseni, võttes arvesse nii ohtu kui ka kokkupuudet.

               Taotleja esitab järgmise teabe, välja arvatud juhul, kui see ei ole GMO kavandatud kasutusviisi silmas pidades asjakohane:

               a)püsivus ja invasiivsus, sealhulgas geeniülekanne taimelt taimele:

               i)hinnang selle kohta, kas geneetiliselt muundatud kõrgem taim võib muutuda püsivamaks või invasiivsemaks ning milline on selle kahjulik keskkonnamõju;

               ii)hinnang selle kohta, kas geneetiliselt muundatud kõrgem taim võib edasi kanda transgeene sugulastaimedele ning selle kahjulik keskkonnamõju;

               iii)järeldused geneetiliselt muundatud kõrgema taime püsivuse ja invasiivsusega, sealhulgas taimelt taimele toimuva geeniülekandega seotud kahjuliku keskkonnamõju kohta;

               b)geeniülekanne taimelt mikroorganismile:

               i)hinnang selle kohta, kas geneetiliselt muundatud kõrgemale taimele sisestatud DNA võib üle kanduda mikroorganismidele ning milline on selle kahjulik mõju;

               ii)järeldused geneetiliselt muundatud kõrgemale taimele sisestatud DNA mikroorganismidele ülekandumise tõttu inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale avalduva kahjuliku mõju kohta;

               c)geneetiliselt muundatud kõrgemate taimede ja sihtorganismide vaheline vastastikmõju, kui see on asjakohane:

               i)hinnang selle kohta, kas geneetiliselt muundatud kõrgema taime ja sihtorganismide vahelises otseses ja kaudses vastastikmõjus võib toimuda muutusi ning milline on selle kahjulik keskkonnamõju;

               ii)hinnang selle kohta, kas sihtorganismil võib tekkida resistentsus ekspresseeritud valgu suhtes (varem tavapäraste pestitsiidide või samalaadsete tunnustega transgeensete taimede suhtes tekkinud resistentsuse põhjal) ning milline on selle kahjulik keskkonnamõju;

               iii)järeldused geneetiliselt muundatud kõrgema taime ja sihtorganismide vahelisest vastastikmõjust tingitud kahjuliku keskkonnamõju kohta;

               d)geneetiliselt muundatud kõrgema taime ja mittesihtorganismide vaheline vastastikmõju:

               i)hinnang selle kohta, kas geneetiliselt muundatud kõrgema taime ja mittesihtorganismide (sh kaitsealuste liikide) vahel võib tekkida otsene ja kaudne vastastikmõju ning milline on selle kahjulik keskkonnamõju.

               Hindamisel võetakse arvesse ka võimalikku kahjulikku mõju asjakohastele ökosüsteemiteenustele ja neid teenuseid osutavatele liikidele;

               ii)järeldused geneetiliselt muundatud kõrgema taime ja mittesihtorganismide vahelisest vastastikmõjust tingitud kahjuliku keskkonnamõju kohta;

               e)konkreetsete viljelemis-, majandamis- ja koristusmeetodite mõju:

               i)viljelemiseks ettenähtud geneetiliselt muundatud kõrgemate taimede puhul hinnang konkreetsetes kasvatamis-, majandamis- ja koristusmeetodites toimuvate muutuste ning selle kahjuliku keskkonnamõju kohta;

               ii)järeldused konkreetsete viljelemis-, majandamis- ja koristusmeetodite kahjuliku keskkonnamõju kohta;

               f)mõju biogeokeemilistele protsessidele:

               i)hinnang selle kohta, millised muutused toimuvad geneetiliselt muundatud kõrgemate taimede kasvatamise koha ja laiema keskkonna biokeemilistes protsessides ning milline on nende kahjulik mõju;

               ii)järeldused biokeemilistele protsessidele avalduva kahjuliku mõju kohta;

               g)mõju inimeste ja loomade tervisele:

               i)hinnang selle kohta, milline võib olla geneetiliselt muundatud kõrgema taime ja nende isikute vaheline otsene ja kaudne vastastikmõju, kes töötavad geneetiliselt muundatud kõrgemate taimedega või puutuvad nendega kokku muu hulgas töödeldud geneetiliselt muundatud kõrgemalt taimelt pärit õietolmu või tolmu kaudu, ning hinnang sellisest vastastikmõjust inimeste tervisele tuleneva kahjuliku mõju kohta;

               ii)selliste geneetiliselt muundatud kõrgemate taimede puhul, mis ei ole ette nähtud inimtoiduks, kuid mille retsipient- või vanemorganismi (-organisme) võidakse kasutada inimtoiduna, hinnang selle kohta, kui tõenäoliselt avaldub juhuslikul tarbimisel inimeste tervisele kahjulik mõju ning milline see mõju on;

               iii)hinnang selle kohta, milline võib olla loomade poolt juhuslikult tarbitava geneetiliselt muundatud kõrgema taime või sellest saadud materjali kahjulik mõju loomade tervisele;

               iv)järeldused inimeste ja loomade tervisele avalduva mõju kohta;

               h)üldise riski hindamine ja järeldused.

               Esitatakse iga riskivaldkonna kohta tehtud järelduste kokkuvõte.

               Kokkuvõttes võetakse arvesse II lisa punktis C.3 esitatud meetodi 1.–4. etapi kohaselt koostatud riskikirjeldust ning II lisa punkti C.3 alapunkti 5 alusel kavandatud riskijuhtimisstrateegiaid.

               5.Geneetiliselt muundatud taimega seotud avastamis- ja väljaselgitamismeetodite kirjeldus.

               6.Vajaduse korral teave geneetiliselt muundatud kõrgemate taimede eelnevate keskkonda viimiste kohta.“

               (4)IV lisa A osa muudetakse järgmiselt:

               a)punkt 1 asendatakse järgmisega:

               „1.toodete kavandatavad kaubanimed ning toodetes sisalduvate GMOde nimed ning ettepanek komisjoni määruse (EÜ) nr 65/2004* kohaselt asjaomase GMO jaoks loodud kordumatu tunnuse kohta. Pärast nõusoleku saamist tuleks iga uus kaubanimi teatavaks teha pädevale asutusele,

               _______________

               *Komisjoni 14. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 65/2004, millega luuakse süsteem geneetiliselt muundatud organismide kordumatute tunnuste väljatöötamiseks ja määramiseks (ELT L 10, 16.1.2004, lk 5).“;

               b)punkt 7 asendatakse järgmisega:

               „7.transformatsioonide avastamise, identifitseerimise ja vajaduse korral kvantifitseerimise meetodid; GMO(de) proovid ja nende kontrollproovid ning teave selle kohta, kus on võimalik juurdepääs viitematerjalile. Tuleks välja selgitada teave, mida konfidentsiaalsuse tõttu ei saa kanda artikli 31 lõikes 2 osutatud registri(te) üldsusele kättesaadavasse osasse,“.


title: KOMISJONI DIREKTIIV (EL) …/…, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/53/EÜ (kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta) II lisa

text:
               KOMISJONI DIREKTIIV (EL) …/…,

               15.11.2017,

               millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/53/EÜ (kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta) II lisa

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivi 2000/53/EÜ kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta,
                  1
                eriti selle artikli 4 lõike 2 punkti b,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Direktiivi 2000/53/EÜ artikli 4 lõike 2 punktiga a on pärast 1. juulit 2003 turule lastavate sõidukite materjalides ja osades keelatud kasutada pliid, elavhõbedat, kaadmiumi ja kuuevalentset kroomi.

               (2)Direktiivi 2000/53/EÜ II lisas on loetletud sõidukite materjalid ja osad, mille puhul on tehtud erand kõnealuse direktiivi artikli 4 lõike 2 punktis a sätestatud keelust. Kõnealust lisa tuleb vastavalt tehnika ja teaduse arengule korrapäraselt muuta ning erandid 2(c), 3 ja 5 tuleb plii kasutamise osas läbi vaadata.

               (3)Teaduse ja tehnika arengu põhjal tehtud hindamine on näidanud, et erandiga 2(c) hõlmatud materjalide ja osade puhul on plii kasutamine endiselt vältimatu. Siiski osutab praegu kättsaadav teave, et lähitulevikus peaks nende materjalide ja osade puhul saama kasutada pliiasendajaid. Eeldatakse, et mõnede materjalide ja osade puhul saab pliiasendajaid hakata varem kasutama, ning seepärast on asjakohane jagada erand 2(c) kaheks allkirjeks, millel on eri läbivaatamiskuupäevad lähtuvalt iga asendaja arendamisel saavutatud edust.

               (4)Teaduse ja tehnika arengu põhjal tehtud hindamine on näidanud, et erandiga 3 hõlmatud materjalide ja osade puhul on plii kasutamine endiselt vältimatu. Võimalikud asendajad on olemas, aga neid tuleb edasi arendada. Seepärast tuleks kõnealuse erandi jaoks ette näha uus läbivaatamiskuupäev lähtuvalt asendajate arendamisel saavutatud edust.

               (5)Teaduse ja tehnika arengu põhjal tehtud hindamine on näidanud, et mõnede erandiga 5 hõlmatud materjalide ja osade puhul on asendajad juba olemas, kuid neid ei ole võimalik kasutada kõigis kõnealuse erandiga hõlmatud sõidukites. Teiste erandiga 5 hõlmatud materjalide ja osade puhul on plii kasutamine endiselt vältimatu. Seepärast tuleks see erand jagada kaheks allkirjeks. Nende materjalide ja osade jaoks, millel on asendajad olemas, tuleks kehtestada aegumiskuupäev, mis jätaks piisavalt aega tagamaks, et kõigis asjaomastes sõidukites on võimalik vältida plii kasutamist. Nende materjalide ja osade jaoks, mille puhul on plii kasutamine endiselt vältimatu, tuleks kehtestada uus läbivaatamiskuupäev, võttes arvesse asendajate arendamisel saavutatud edu.

               (6)Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ
                  2
                artikli 39 alusel loodud komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

               Artikkel 1

               Direktiivi 2000/53/EÜ II lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisas esitatud tekstiga.

               Artikkel 2

               (1)Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt [kuupäev – kuus kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist]. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.

               Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisatakse meetmetesse või meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viide käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

               (2)Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

               Artikkel 3

               Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 4

               Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel,

                  Komisjoni nimel

                  president

                     (1)

                        EÜT L 269, 21.10.2000, lk 34.

                     (2)

                        ELT L 312, 22.11.2008, lk 3.

    ---documentbreak---

               LISA

               „II lisa

               Materjalid ja osad, mille suhtes kehtib erand artikli 4 lõike 2 punktist a

               Homogeenses materjalis võib plii, kuuevalentse kroomi ja elavhõbeda maksimumkontsentratsioon olla kuni 0,1 massiprotsenti ja kaadmiumi maksimumkontsentratsioon kuni 0,01 massiprotsenti.

               Direktiivi 2000/53/EÜ artikli 4 lõike 2 punkti a sätteid ei kohaldata pärast 1. juulit 2003 turule lastud selliste varuosade suhtes, mida kasutatakse enne 1. juulit 2003 turule lastud sõidukites, v.a tasakaalustusvihid, elektrimootorite süsiharjad ja pidurite hõõrdkatted.

                        Materjalid ja osad

                        Erandi ulatus ja kehtivusaeg

                        Märgistada või tähistada vastavalt artikli 4 lõike 2 punkti b alapunktile iv

                        Plii legeeriva elemendina

                        1(a). Masinaehitusteras ja kuumsukeldusgalvaanitud terasosad pliisisaldusega kuni 0,35 massiprotsenti

                        1(b). Pidevrežiimil galvaanitud terasleht pliisisaldusega kuni 0,35 massiprotsenti

                        Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2016 ja nende sõidukite varuosad

                        2(a). Masinaehitusalumiinium pliisisaldusega kuni 2 massiprotsenti

                        Varuosadena sõidukitele, mis on lastud turule enne 1. juulit 2005

                        2(b). Alumiinium pliisisaldusega kuni 1,5 massiprotsenti

                        Varuosadena sõidukitele, mis on lastud turule enne 1. juulit 2008

                        2(c). Masinaehituses kasutatavad alumiiniumisulamid pliisisaldusega kuni 0,4 massiprotsenti

                        (1)

                        2(c)(ii). Alumiiniumisulamid, mis ei ole hõlmatud kirjega 2(c)(i) ja mille pliisisaldus on kuni 0,4 massiprotsenti (1a)

                        (2)

                        3. Vasesulamid pliisisaldusega kuni 4 massiprotsenti

                        (1)

                        4(a). Laagriliuad ja puksid

                        Varuosadena sõidukitele, mis on lastud turule enne 1. juulit 2008

                        4(b). Laagriliuad ja puksid mootorites, jõuülekannetes ja õhukonditsioneeride kompressorites

                        Varuosadena sõidukitele, mis on lastud turule enne 1. juulit 2011

                        Plii ja pliiühendid osades

                        5(a). Plii kõrgepingesüsteemide (2a) akudes, mida kasutatakse üksnes M1 ja N1 klassi sõidukites jõuallikana

                        Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2019 ja nende sõidukite varuosad

                        X

                        5(b). Plii akudes, mida kasutatakse kirjega 5(a) hõlmamata rakendustes

                        (1)

                        X

                        6. Vibratsioonisummutid

                        Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2016 ja nende sõidukite varuosad

                        X

                        7(a). Pidurivoolikutes, kütusevoolikutes, ventilatsioonivoolikutes, elastomeer-/metallosade šassiirakendustes ja mootori montaažiosades olevaid elastomeere vulkaniseerivad ja stabiliseerivad vahendid

                        Varuosadena sõidukitele, mis on lastud turule enne 1. juulit 2005

                        7(b). Pidurivoolikutes, kütusevoolikutes, ventilatsioonivoolikutes, elastomeer-/metallosade šassiirakendustes ja mootori montaažiosades olevaid elastomeere vulkaniseerivad ja stabiliseerivad vahendid, mis sisaldavad kuni 0,5 massiprotsenti pliid

                        Varuosadena sõidukitele, mis on lastud turule enne 1. juulit 2006

                        7(c). Ülekandeseadmetes kasutatavaid elastomeere siduvad vahendid pliisisaldusega kuni 0,5 massiprotsenti

                        Varuosadena sõidukitele, mis on lastud turule enne 1. juulit 2009

                        8(a). Plii joodistes, millega kinnitatakse elektrilised ja elektroonilised osad elektroonikaplaatidele ning plii osade (välja arvatud alumiinium-elektrolüütkondensaatorid) lõpp-punktide, osade tihvtide ja elektroonikaplaatide viimistluses

                        Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2016 ja nende sõidukite varuosad

                        X(4)

                        8(b). Plii elektriseadmete joodistes, välja arvatud pehmejoodis elektroonikaplaatidel või klaasil

                        Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2011 ja nende sõidukite varuosad

                        X(4)

                        8(c). Plii alumiinium-elektrolüütkondensaatorite lõpp-punktide viimistluses

                        Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2013 ja nende sõidukite varuosad

                        X(4)

                        8(d). Plii, mida kasutatakse pehmejoodisega jootmisel klaasile õhukuluandurites

                        Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2015 ja nende sõidukite varuosad

                        X(4)

                        8(e). Plii kõrge sulamistemperatuuriga joodises (nt pliisulamid, mis sisaldavad pliid 85 % massist või üle selle),

                        (3)

                        X(4)

                        8(f)(a). Plii mitmesuguste otsikute ühendamiseks kasutatavate süsteemides

                        Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2017 ja nende sõidukite varuosad

                        X(4)

                        8(f)(b). Plii mitmesuguste otsikute ühendamiseks kasutatavates süsteemides, v.a sõiduki põhijuhtmestiku ühenduste kontaktpinnal

                        (3)

                        X(4)

                        8(g). Plii sellise joodise koostises, millega luuakse stabiilne elektriühendus pooljuhtkiibi ja aluse vahel pöördkiibi (Flip Chip) integraallülitustes

                        (3)

                        X(4)

                        8(h). Plii joodises, millega kinnitatakse soojuse hajutajad soojuseemaldile jõupooljuhtseadistes, mille kiibi suurus on vähemalt 1 cm² projektsioonipindala ja voolutihedus vähemalt 1 A/mm2 ränikiibi pindala

                        Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2016 ja pärast seda kuupäeva nende sõidukite varuosadena

                        X(4)

                        8(i). Klaasil paiknevates elektrirakendustes kasutatavates joodistes sisalduv plii (välja arvatud pehmejoodis lamineeritud klaasil)

                        Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2016 ja pärast seda kuupäeva nende sõidukite varuosadena

                        X(4)

                        8(j). Plii lamineeritud klaasi jootmiseks kasutatavates pehmejoodistes

                        Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2020 ja pärast seda kuupäeva nende sõidukite varuosadena

                        X(4)

                        9. Klapipesad

                        Varuosadena mootoritüüpidele, mis on välja töötatud enne 1. juulit 2003

                        10(a). Elektrilised ja elektroonilised osad, mis sisaldavad pliid klaasis või keraamilises materjalis, klaasi või keraamilise materjali koostises, klaaskeraamilises materjalis või klaaskeraamilise materjali koostises.

                        See erand ei hõlma plii kasutamist järgmistel juhtudel:

                        – pirnides ja süüteküünalde glasuuris kasutatav klaas;

                        – punktides 10(b), 10(c) ja 10(d) loetletud dielektrilised keraamilised materjalid

                        X(5) (välja arvatud mootorite piesoelektrilised osad)

                        10(b). Plii PZT-põhistes kondensaatorite dielektrilistes keraamilistes materjalides, mis on osa integraallülitustest või eraldiseisvatest pooljuhtidest

                        10(c). Plii kondensaatorite dielektrilistes keraamilistes materjalides, mille nimipinge on väiksem kui 125 V vahelduvvoolu või 250 V alalisvoolu puhul

                        Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2016 ja nende sõidukite varuosad

                        10(d). Plii kondensaatorite dielektrilistes keraamilistes materjalides, mis kompenseerivad ultrahelisonarites sensorite temperatuuri kõikumisi

                        Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2017 ja pärast seda kuupäeva nende sõidukite varuosadena

                        11. Pürotehnilised sütikud

                        Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. juulit 2006 ja nende sõidukite varuosad

                        12. Pliid sisaldavad termoelektrilised materjalid sõidukite elektriseadmetes, et vähendada eralduva soojuse rekuperatsiooni teel CO2-heidet

                        Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. jaanuari 2019 ja nende sõidukite varuosad

                        X

                        Kuuevalentne kroom

                        13(a). Korrosioonivastased katted

                        Varuosadena sõidukitele, mis on lastud turule enne 1. juulit 2007

                        13(b). Korrosioonivastased katted polt-mutter-ühendustele šassiirakendustes

                        Varuosadena sõidukitele, mis on lastud turule enne 1. juulit 2008

                        14. Autoelamutes kasutatavate absorptsioonkülmikute süsinikterasest jahutussüsteemi korrosiooni tõrjevahend sisaldusega jahutuslahuses kuni 0,75 massiprotsenti, välja arvatud juhul, kui muud jahutustehnoloogiad on kättesaadavad (st turul kättesaadavad autoelamutes kasutamiseks) ja see ei kahjusta keskkonda ega kasutajate tervist ja/või ohutust

                        X

                        Elavhõbe

                        15(a). Lahenduslambid esilaternates

                        Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. juulit 2012 ja nende sõidukite varuosad

                        X

                        15(b). Fluorestsentslambid armatuurlaua ekraanides

                        Sõidukid tüübikinnituse kuupäevaga enne 1. juulit 2012 ja nende sõidukite varuosad

                        X

                        Kaadmium

                        16. Elektrisõidukite akud

                        Varuosadena sõidukitele, mis on lastud turule enne 31. detsembrit 2008

               (1) See erand vaadatakse läbi 2021. aastal.

               (1a) Kehtib selliste alumiiniumisulamite kohta, millele pliid ei ole tahtlikult lisatud, vaid milles plii esineb tulenevalt ringlussevõetud alumiiniumi kasutamisest.

               (2) See erand vaadatakse läbi 2024. aastal.

               (2a) Süsteemid pingega >75 volti alalisvoolu puhul, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiivis 2006/95/EÜ teatavates pingevahemikes kasutatavaid elektriseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (ELT L 374, 27.12.2006, lk 10).

               (3) See erand vaadatakse läbi 2019. aastal.

               (4) Demonteerimine, juhul kui seoses punkti 10 alapunktiga a ületatakse keskmiseks künniseks määratud 60 grammi sõiduki kohta. Selle tingimuse kohaldamisel ei arvestata elektroonilisi seadmeid, mida valmistaja ei ole paigaldanud tootmisliinil.

               (5) Demonteerimine, juhul kui seoses punkti 8 alapunktidega a–j ületatakse keskmiseks künniseks määratud 60 grammi sõiduki kohta. Selle tingimuse kohaldamisel ei arvestata elektroonilisi seadmeid, mida valmistaja ei ole paigaldanud tootmisliinil.

               ------------------------------------------------------------------------------------------------------------“


title: KOMISJONI DIREKTIIV (EL) …/…, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/128/EÜ seoses ühtlustatud riskinäitajate kehtestamisega

text:
               KOMISJONI DIREKTIIV (EL) …/…,

               15.5.2019,

               millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/128/EÜ seoses ühtlustatud riskinäitajate kehtestamisega

               (EMPs kohaldatav tekst)

               EUROOPA KOMISJON,

               võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

               võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiivi 2009/128/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse tegevusraamistik pestitsiidide säästva kasutamise saavutamiseks,
                  1
                eriti selle artikli 15 lõike 1 teist lõiku,

               ning arvestades järgmist:

               (1)Direktiivi 2009/128/EÜ eesmärk on vähendada pestitsiidide kasutamisest inimeste tervisele ja keskkonnale tulenevaid riske ja mõju ning edendada integreeritud taimekaitse ja alternatiivsete lähenemisviiside või võtete kasutamist, et vähendada sõltuvust pestitsiidide kasutamisest.

               (2)Oma 2017. aasta oktoobri aruandes liikmesriikide riiklike tegevuskavade ja pestitsiidide säästvat kasutamist käsitleva direktiivi 2009/128/EÜ
                  2
                rakendamisel tehtud edusammude kohta kohustus komisjon tegema liikmesriikidega koostööd, et saavutada konsensus ühtlustatud riskinäitajate väljatöötamise küsimuses.

               (3)Detsembris 2017 kohustus komisjon oma vastuses Euroopa kodanikualgatusele „Keelustada glüfosaat ning kaitsta inimesi ja keskkonda toksiliste pestitsiidide eest“
                  3
                välja töötama ühtlustatud riskinäitajad, et jälgida liidu tasandil suundumusi pestitsiidide kasutamisest tuleneva riski vähendamises.

               (4)On vaja kehtestada ühtlustatud riskinäitajad, et mõõta nende eesmärkide saavutamise edenemist liidu tasandil, mis omakorda võimaldab liikmesriikidel juhtida riski riiklikul tasandil ja sellest aru anda.

               (5)Direktiivi 2009/128/EÜ artikli 15 lõike 4 kohaselt peab komisjon taimekaitsetoodete statistikat käsitlevate liidu õigusaktide kohaselt kogutud statistilisi andmeid ja muid asjakohaseid andmeid kasutades arvutama välja liidu tasandi riskinäitajad, et hinnata pestitsiidide kasutamisest tulenevate riskidega seotud suundumusi.

               (6)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1185/2009
                  4
                artikli 1 lõikes 3 on sätestatud, et kõnealuse määruse kohaselt koostatud statistika ja muude asjakohaste andmete puhul on eesmärgiks direktiivi 2009/128/EÜ artiklite 4 ja 15 kohaldamine, milleks on riiklike tegevuskavade koostamine ja näitajate arvutamine. Seni ei ole määruse (EÜ) nr 1185/2009 alusel taimekaitsevahendite kasutamist käsitleva statistika kogumist liidu tasandil ühtlustatud ning seetõttu ei ole sellised andmed kättesaadavad.

               (7)Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009
                  5
                artikli 53 alusel on liikmesriikidel eriolukordades lubatud anda kuni 120 päevaks luba taimekaitsevahendite turulelaskmiseks piiratud ja kontrollitud kasutuseks, kui selline meede osutub vajalikuks ohu tõttu, mida ei ole võimalik ohjata ühegi teise mõistliku vahendiga. Sellistel juhtudel võivad liikmesriigid lubada kasutada taimekaitsevahendeid, mis sisaldavad kas heakskiidetud või heakskiitmata toimeaineid.

               (8)Ühtlustatud riskinäitaja saab põhineda ainult kooskõlas taimekaitsevahendite statistikat käsitlevate liidu õigusaktidega kogutud statistilistel andmetel ja muudel asjakohastel andmetel ning kuna puudub statistika taimekaitsevahendite kasutamise kohta, on ainsad asjakohased ja praegu kättesaadavad andmed taimekaitsevahendite turulelaskmise statistika ja liikmesriikides eriolukordades määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 53 alusel antud lubade arv. Selliseid näitajaid tuleks täiendada muude näitajatega, et oleks võimalik hõlmata muid riskielemente.

               (9)On asjakohane, et käesolevas direktiivis kasutatav toimeainete liigitus kajastaks määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud liigitust madala riskiastmega toimeaineteks, asendamisele kuuluvateks aineteks ja muudeks toimeaineteks, mis muu hulgas põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008
                  6
                kohasel klassifikatsioonil.

               (10)Määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt võivad toimeained olla kas keemilised toimeained või mikroorganismid. Direktiiviga 2009/128/EÜ on ette nähtud, et liikmesriigid peavad võimaluse korral eelistama kemikaalivabu kahjuritõrjemeetodeid. Seepärast on ühtlustatud riskinäitajate väljatöötamisel asjakohane liigitada keemilised toimeained ja mikroorganismid eraldi.

               (11)Juhul kui liikmesriigid annavad määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 53 alusel loa kasutada heakskiitmata toimeaineid, edastavad liikmesriigid seejärel määruse (EÜ) nr 1185/2009 artikli 3 kohaselt komisjonile turule lastud taimekaitsevahendites sisalduvate heakskiitmata toimeainete kogused. Seni ei ole liidu tasandil ühtlustatud lähenemisviisi andmete kogumiseks määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 53 kohaselt antud lubade alusel turule lastud taimekaitsevahendites sisalduvate heakskiidetud toimeainete konkreetsete koguste kohta.

               (12)Ühendades määruse (EÜ) nr 1185/2009 kohaselt koostatud statistikat ja määrusele (EÜ) nr 1107/2009 vastavalt teavet toimeainete kohta, sealhulgas selle kohta, kas tegemist on madala riskiastmega toimeainete, asendamisele kuuluvate ainete või muude toimeainetega, saab välja töötada arvutusmeetodi, et leida ohupõhine ühtlustatud riskinäitaja, millega hinnatakse pestitsiidide kasutamisest tulenevaid võimalikke riske.

               (13)Kuni kogu liitu hõlmava ühtlustatud andmekogumissüsteemi sisseseadmiseni määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 53 kohaselt turule lastud toimeainete koguste kohta on õigustatud kehtestada ühtlustatud riskinäitaja, mis põhineb kõnealuse artikli alusel antud lubade arvul.

               (14)Selleks et arvutada ühtlustatud riskinäitajaid, mis kajastavad eri kategooriatesse kuuluvaid heakskiidetud toimeaineid ja heakskiitmata toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamisega seotud suhtelist riski, tuleks kehtestada kaalutegurid.

               (15)Selleks et mõistliku sagedusega mõõta selles valdkonnas tehtud edusamme, ja arvestades, et liikmesriigid peavad määruse (EÜ) nr 1185/2009 alusel koguma andmed igal aastal ja edastama need Eurostatile 12 kuu jooksul pärast vaatlusaasta lõppu, tuleks ühtlustatud riskinäitajad arvutada igal aastal ja avaldada hiljemalt 20 kuud pärast asjaomase vaatlusaasta lõppu.

               (16)Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

               Artikkel 1
               Direktiivi 2009/128/EÜ IV lisa muutmine

               Direktiivi 2009/128/EÜ IV lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisaga.

               Artikkel 2
               Ülevõtmine

               1.Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt [Väljaannete talitus – palun lisada kuupäev: kolm kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist].

               Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

               2.Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud õigusnormide teksti.

               Artikkel 3
               Jõustumine

               Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               Artikkel 4
               Adressaadid

               Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

               Brüssel, 15.5.2019

                     Komisjoni nimel

                     president
                     Jean-Claude JUNCKER

                     (1)

                        ELT L 309, 24.11.2009, lk 71.

                     (2)

                        Komisjoni 2017. aasta oktoobri aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule liikmesriikide riiklike tegevuskavade ja pestitsiidide säästvat kasutamist käsitleva direktiivi 2009/128/EÜ rakendamisel tehtud edusammude kohta – COM(2017) 587 final.

                     (3)

                        Komisjoni 12. detsembri 2017. aasta teatis, milles käsitletakse Euroopa kodanikualgatust „Keelustada glüfosaat ning kaitsta inimesi ja keskkonda toksiliste pestitsiidide eest“, C(2017) 8414 final.

                     (4)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1185/2009, mis käsitleb pestitsiidide statistikat (ELT L 324, 10.12.2009, lk 1).

                     (5)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

                     (6)

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

    ---documentbreak---

               IV LISA

               1 osa: ühtlustatud riskinäitajad

               Ühtlustatud riskinäitajad on loetletud käesoleva lisa 2. ja 3. osas.

               2 osa: 1. ühtlustatud riskinäitaja: ohupõhine ühtlustatud riskinäitaja, mis põhineb määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel turule lastud taimekaitsevahendites sisalduvate toimeainete kogustel

               1.See näitaja põhineb määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel turule lastud taimekaitsevahendites sisalduvate toimeainete koguste kohta kogutud statistikal, mis on komisjonile (Eurostat) esitatud määruse (EÜ) nr 1185/2009 I lisa (pestitsiidide turulelaskmise statistika) alusel. Need andmed on liigitatud 4 rühma, mis on jagatud 7 kategooriaks.

               2.1. ühtlustatud riskinäitaja arvutamise suhtes kohaldatakse järgmisi üldreegleid:

               a)1. ühtlustatud riskinäitaja arvutatakse tabelis 1 esitatud toimeainete liigituse alusel (4 rühma ja 7 kategooriat);

               b)1. rühma (A ja B kategooriad) toimeained on need, mis on loetletud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa D osas;

               c)2. rühma (C ja D kategooriad) toimeained on need, mis on loetletud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A ja B osas;

               d)3. rühma (E ja F kategooriad) toimeained on need, mis on loetletud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa E osas;

               e)4. rühma (G kategooria) toimeained on need, mis ei ole määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetud ja mis seetõttu ei ole loetletud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisas;

               f)kohaldatakse tabeli 1 VI reas esitatud kaalutegureid.

               3.1. ühtlustatud riskinäitaja arvutamiseks korrutatakse igasse tabelis 1 esitatud rühma kuuluvate turule lastud toimeainete aastased kogused asjakohaste ohu kaaluteguritega, mis on esitatud VI reas, ning seejärel liidetakse nende arvutuste tulemused.

               4.Arvutada saab iga tabelis 1 esitatud rühma ja kategooriasse kuuluva turule lastud toimeaine koguse.

               Tabel 1.Toimeainete liigitus ja ohu kaalutegurid 1. ühtlustatud riskinäitaja arvutamiseks.

                        Rida

                        Rühmad

                        1

                        2

                        3

                        4

                        I)

                        Madala riskiastmega toimeained, mis on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 22 kohaselt heaks kiidetud või heakskiidetuks loetud ja mis on loetletud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa D osas

                        Toimeained, mis on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 22 kohaselt heaks kiidetud või heakskiidetuks loetud, mis ei kuulu muudesse kategooriatesse ja mis on loetletud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A ja B osas

                        Toimeained, mis on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 24 kohaselt heaks kiidetud või heakskiidetuks loetud, mis on asendamisele kuuluvad ja mis on loetletud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa E osas

                        Toimeained, mis ei ole määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetud ja mis seetõttu ei ole loetletud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisas

                        II)

                        Kategooriad

                        III)

                        A

                        B

                        C

                        D

                        E

                        F

                        G

                        IV)

                        Mikroorganismid

                        Keemilised toimeained

                        Mikroorganismid

                        Keemilised toimeained

                        Mis ei ole klassifitseeritud kui

                        1A või 1B kategooria kantserogeen

                        ja/või

                        1A või 1B kategooria reproduktiivtoksiline aine

                        ja/või

                        endokriinfunktsiooni kahjustav kemikaal

                        Mis on klassifitseeritud kui

                        1A või 1B kategooria kantserogeen

                        ja/või

                        1A või 1B kategooria reproduktiivtoksiline aine

                        ja/või

                        endokriinfunktsiooni kahjustav kemikaal, mille puhul inimeste kokkupuude ainega on väheoluline

                        V)

                        Määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel turule lastud taimekaitsevahendites sisalduvate toimeainete koguste suhtes kohaldatavad ohu kaalutegurid

                        VI)

                        1

                        8

                        16

                        64

               5.1. ühtlustatud riskinäitaja lähteväärtuseks määratakse 100 ja see on võrdne eespool esitatud arvutuse keskmise tulemusega ajavahemikus 2011–2013.

               6.1. ühtlustatud riskinäitajat väljendatakse kui võrdlust lähteväärtusega.

               7.Direktiivi 2009/128/EÜ artikli 15 lõigete 2 ja 4 kohaselt arvutavad liikmesriigid ja komisjon 1. ühtlustatud riskinäitaja iga kalendriaasta kohta ning avaldavad selle hiljemalt 20 kuud pärast selle aasta lõppu, mille kohta 1. ühtlustatud riskinäitaja on arvutatud.

               3 osa: 2. ühtlustatud riskinäitaja: ühtlustatud riskinäitaja, mis põhineb määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 53 alusel antud lubade arvul

               1.See näitaja põhineb määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 53 alusel taimekaitsevahendite kasutamiseks antud lubade arvul, mis on komisjonile esitatud vastavalt kõnealuse määruse artikli 53 lõikele 1. Need andmed on liigitatud 4 rühma, mis on jagatud 7 kategooriaks.

               2.2. ühtlustatud riskinäitaja arvutamise suhtes kohaldatakse järgmisi üldreegleid:

               a)2. ühtlustatud riskinäitaja põhineb määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 53 alusel antud lubade arvul. See arvutatakse käesoleva osa tabelis 2 esitatud toimeainete liigituse alusel (4 rühma ja 7 kategooriat);

               b)1. rühma (A ja B kategooriad) toimeained on need, mis on loetletud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa D osas;

               c)2. rühma (C ja D kategooriad) toimeained on need, mis on loetletud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A ja B osas;

               d)3. rühma (E ja F kategooriad) toimeained on need, mis on loetletud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa E osas;

               e)4. rühma (G kategooria) toimeained on need, mis ei ole määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetud ja mis seetõttu ei ole loetletud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisas;

               f)kohaldatakse käesoleva osa tabeli 2 VI reas esitatud kaalutegureid.

               3.2. ühtlustatud riskinäitaja arvutamiseks korrutatakse igasse tabelis 2 esitatud rühma kuuluvat toimeainet sisaldavale taimekaitsevahendile määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 53 alusel antud lubade arv asjakohaste ohu kaaluteguritega, mis on esitatud VI reas, ning seejärel liidetakse nende arvutuste tulemused.

               Tabel 2.Toimeainete liigitus ja ohu kaalutegurid 2. ühtlustatud riskinäitaja arvutamiseks.

                        Rida

                        Rühmad

                        1

                        2

                        3

                        4

                        I)

                        Madala riskiastmega toimeained, mis on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 22 kohaselt heaks kiidetud või heakskiidetuks loetud ja mis on loetletud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa D osas

                        Toimeained, mis on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 22 kohaselt heaks kiidetud või heakskiidetuks loetud, mis ei kuulu muudesse kategooriatesse ja mis on loetletud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa A ja B osas

                        Toimeained, mis on määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 24 kohaselt heaks kiidetud või heakskiidetuks loetud, mis on asendamisele kuuluvad ja mis on loetletud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa E osas

                        Toimeained, mis ei ole määruse (EÜ) nr 1107/2009 alusel heaks kiidetud ja mis seetõttu ei ole loetletud rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisas

                        II)

                        Kategooriad

                        III)

                        A

                        B

                        C

                        D

                        E

                        F

                        G

                        IV)

                        Mikroorganismid

                        Keemilised toimeained

                        Mikroorganismid

                        Keemilised toimeained

                        Mis ei ole klassifitseeritud kui

                        1A või 1B kategooria kantserogeen

                        ja/või

                        1A või 1B kategooria reproduktiivtoksiline aine

                        ja/või

                        endokriinfunktsiooni kahjustav kemikaal

                        Mis on klassifitseeritud kui

                        1A või 1B kategooria kantserogeen

                        ja/või

                        1A või 1B kategooria reproduktiivtoksiline aine

                        ja/või

                        endokriinfunktsiooni kahjustav kemikaal, mille puhul inimeste kokkupuude ainega on väheoluline

                        V)

                        Määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 53 alusel antud lubade arvu suhtes kohaldatavad ohu kaalutegurid

                        VI)

                        1

                        8

                        16

                        64

               4.2. ühtlustatud riskinäitaja lähteväärtuseks määratakse 100 ja see on võrdne eespool esitatud arvutuse keskmise tulemusega ajavahemikus 2011–2013.

               5.2. ühtlustatud riskinäitajat väljendatakse kui võrdlust lähteväärtusega.

               6.Direktiivi 2009/128/EÜ artikli 15 lõigete 2 ja 4 kohaselt arvutavad liikmesriigid ja komisjon 2. ühtlustatud riskinäitaja iga kalendriaasta kohta ning avaldavad selle hiljemalt 20 kuud pärast selle aasta lõppu, mille kohta 2. ühtlustatud riskinäitaja on arvutatud.