title: Komisjoni direktiiv 98/98/EÜ, 15. detsember 1998, millega kohandatakse kahekümne viiendat korda tehnika arenguga nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohtaEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31998L0098

Euroopa Liidu Teataja L 355 , 30/12/1998 Lk 0001 - 0624

		Komisjoni direktiiv 98/98/EÜ,15. detsember 1998,millega kohandatakse kahekümne viiendat korda tehnika arenguga nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 98/73/EÜ, [2] eriti selle artiklit 28,ning arvestades, et:direktiivi 67/548/EMÜ I lisa sisaldab ohtlike ainete loetelu koos iga aine liigitamise ja märgistamise korra üksikasjadega; praegused teadus- ja tehnikaalased teadmised on näidanud, et kõnealuse lisa ohtlike ainete loetelu tuleks kohandada; seepärast on vaja muuta I lisa eessõna, et lisada sellesse nomenklatuuri, kannete formaadi, ainete identifitseerimise, liigitamise ja märgistamisega ning valmististe märgistamisega seotud märkuste muudatused; I lisas sisalduv ohtlike ainete loetelu sisaldab aineid, mille kohta on Austria, Soome ja Rootsi ühinemisaktiga Austriale ja Rootsile lubanud liigitamise ja märgistamise ajutisi erandeid; ühinemisaktiga on ette nähtud selliste ainete liigitamise ja märgistamise nõuete läbivaatamine;direktiivi 67/548/EMÜ III lisa sisaldab ohtlikele ainetele ja valmististele omistatud konkreetsete ohtude laadile osutavate lausete loetelu; teatavate ainete ja valmististe kohta on vaja kehtestada uusi terviseohule osutavaid lauseid;direktiivi 67/548/EMÜ IV lisa sisaldab ohtlikke aineid ja valmistisi käsitlevale ohutusteabele osutavate lausete loetelu; teatavaid terviseohu ja keskkonnaohtlikkusega seotud ohutuslauseid on vaja muuta; teatavate terviseohuga seotud ohutuslausete kehtestamine on vajalik; samuti on vaja kehtestada teatavaid ohtlike ainete ja valmististe kasutamisega seotud ühendlauseid;direktiivi 67/548/EMÜ VI lisa sisaldab ohtlike ainete ja valmististe liigitamise ja märgistamise juhendit; kõnealust juhendit on vaja muuta;käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas ohtlike ainete ja valmististe tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamist käsitlevaid direktiive tehnika arenguga kohandava komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 67/548/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. I lisa muudetakse järgmiselt:a) käeoleva direktiivi lisa 1A tekst asendab eessõna vastava teksti;b) käesoleva direktiivi lisa 1B kanded asendavad vastavad kanded;c) lisatakse käesoleva direktiivi lisa 1C kanded;d) kustutatakse käesoleva direktiivi lisa 1D kanded.2. Käesoleva direktiivi 2. lisa kanded lisatakse III lisale.3. IV lisa muudetakse järgmiselt:a) käesoleva direktiivi lisa 3A laused asendavad vastavaid lauseid;b) lisatakse käesoleva direktiivi lisa 3B laused;c) lisatakse käesoleva direktiivi lisa 3C ühendlaused.4. VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi 4. lisas sätestatule.Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. juuliks 2000. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklikud põhilised õigusnormid ning käesoleva direktiivi ja vastuvõetud siseriiklike normide vahelise vastavustabeli.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 15. detsember 1998Komisjoni nimelkomisjoni liigeRitt Bjerregaard[1] EÜT L 196, 16.8.1967, lk 1.[2] EÜT L 305, 16.11.1998, lk 1.--------------------------------------------------LISA 1A"I LISA EESSÕNASissejuhatusI lisa on ohtlike ainete indeks, mille jaoks on käesoleva direktiivi artikli 4 lõikes 3 sätestatud korras kokku lepitud ühtlustatud liigitamine ja märgistamine ühenduse tasandil.Kannete nummerdamineI lisa kanded on järjestatud vastavalt selle elemendi aatomnumbrile, mis on aine omaduste seisukohalt kõige määravam. Vastavalt aatomnumbrile järjestatud keemiliste elementide loetelu on esitatud tabelis A. Orgaanilised ained on asetatud oma mitmekesisuse tõttu tavalistesse klassidesse, nagu on esitatud tabelis B.Iga aine indeksnumber koosneb ABC-RST-VW-Y tüüpi numbrireast, kus:- ABC on kas ainele kõige iseloomulikuma keemilise elemendi aatomnumber (millele eelneb vajadusel üks või kaks nulli, et täita vabad kohad) või tavaline orgaaniliste ainete klassi number,- RST on aine järjekorranumber ABC-reas,- VW tähistab esinemiskuju, millena ainet toodetakse või turustatakse,- Y on kontrollarv, mis arvutatakse vastavalt ISBNi (International Standard Book Number) meetodile.Näiteks naatriumkloraadi indeksnumber on 017-005-00-9.Euroopa kaubanduslike keemiliste ainete loetelus (EINECS) (EÜT C 146 A, 15.6.1990) olevate ohtlike ainete kohta on toodud ka EINECSi number. Sellele vastav arv on esitatud seitsmekohalises XXX-XXX-X-tüüpi süsteemis, mis algab alates 200-001-8.Käesolevas direktiivis esitatud ohtlike ainete kohta on lisatud vastavate ainete Euroopa teatavakstehtud ainete loetelu (ELINCS) number. Sellele vastav arv on esitatud seitsmekohalises XXX-XXX-X-tüüpi süsteemis, mis algab alates 400-010-9.Ohtlikele ainetele, mis esinevad loetelus "No-longer polymers" (Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talituse dokument, 1997. ISBN 92-827-8995-0) antakse ka "No-longer polymer"-number. Sellele vastav arv on esitatud seitsmekohalises XXX-XXX-X-tüüpi süsteemis, mis algab alates 500-001-0.Samuti on lisatud Chemical Abstracts Service'i (CAS) number, et aidata kannet kindlaks teha. Tuleks tähele panna, et EINECSi number sisaldab nii aine veevabasid kui ka hüdraatunud vorme ning veevabadel ja hüdraatunud vormidel on sageli erinevad CASi numbrid. CASi number lisatakse ainult veevaba vormi puhul ja seetõttu ei kirjelda esitatud CASi number alati kannet sama täpselt kui EINECSi number.EINECSi, ELINCSi, "No-longer polymer"-ega CASi numbreid ei kasutata tavaliselt kannete puhul, mis hõlmavad enam kui nelja üksikut ainet.NomenklatuurVõimaluse korral määratletakse ohtlikud ained nende EINECSi, ELINCSi, või "No-longer polymer"-nimetuse järgi. Ained, mis ei ole esitatud EINECSi, ELINCSi või "No-longer polymer"-loeteludes, määratletakse rahvusvaheliselt tunnustatud keemilist nime kasutades (nt ISO, IUPAC). Mõnel juhul lisatakse täiendav üldkasutatav nimi.Tavaliselt ei mainita lisandeid, lisaaineid ega vähemtähtsaid komponente, kui neil ei ole märkimisväärset osa aine liigitamisel.Mõningaid aineid kirjeldatakse A ja B seguna. Need kanded viitavad ühele konkreetsele segule. Mõnel juhul, kui on vajalik iseloomustada turuleviidud ainet, määratletakse segu peamiste ainete vahekord.Mõningaid aineid kirjeldatakse protsendimäärana esitatud puhtusastme abil. Suurema aktiivse materjali sisaldusega ained ei ole I lisa kannetega hõlmatud ja neil võib esineda teisi ohtlikke omadusi (nt plahvatusohtlikkus). Kui esitatakse konkreetsed kontsentratsioonipiirid, kasutatakse neid kandes esitatud aine või ainete kohta. Eelkõige kannete puhul, mis vastavad ainete segudele või protsendimäärana esitatud puhtusastme abil kirjeldatud ainetele, kohaldatakse piire I lisas kirjeldatud ainete, mitte puhta aine suhtes.Artikli 23 lõike 2 punktiga a sätestatakse, et I lisas esitatud ainete puhul peab etiketil kasutatav aine nimetus olema üks lisas esitatud märgistustest. Teatud ainete puhul on nurksulgudes esitatud lisateave, et aidata ainet kindlaks määrata. Seda lisateavet ei tule kanda etiketile.Teatud kanded viitavad lisanditele. Näiteks indeks nr 607-190-00-X: metüülakrüülamidometoksüatsetaat (0,1 % akrüülamiidi). Sellistel juhtudel moodustab sulgudes esitatud viide osa nimest ja see tuleb kanda etiketile.Teatud kanded viitavad ainete rühmadele. Näiteks indeks nr 006-007-00-5: "vesiniktsüaniid (… soolad), välja arvatud komplekstsüaniidid, näiteks ferrotsüaniidid, ferritsüaniidid ja elavhõbeda oksütsüaniid". Nende kannetega hõlmatud üksikainete puhul tuleb kasutada EINECSi nimetust või mõnda muud rahvusvaheliselt tunnustatud nime.Kannete formaatIga I lisas esineva aine kohta esitatakse järgmine teave:a) liigitus:i) liigitamine kujutab endast aine liigitamist ühte või mitmesse ohukategooriasse (vastavalt nõukogu direktiivi 92/32/EMÜ) artikli 2 lõikele 2 ja talle ohule osutava riskilause või -lausete omistamist. Liigitamine ei mõjuta mitte ainult märgistamist, vaid ka teisi ohtlikke aineid käsitlevaid seadusi ja reguleerivaid meetmeid;ii) iga ohukategooria liigitus esitatakse tavaliselt lühendina, mis esindab ohukategooriat koos asjakohase riskilause või -lausetega. Teatavatel juhtudel (nt tuleohtlike või sensibiliseerivate ainetena liigitatud ained ja mõned keskkonnaohtlike ainetena liigitatud ained) kasutatakse ainult riskilauset;iii) iga ohukategooria lühendid on järgmised:- plahvatusohtlik: E- oksüdeeriv: O- eriti tuleohtlik: F+- väga tuleohtlik: F- tuleohtlik: R 10- väga mürgine: T+- mürgine: T- kahjulik: Xn- sööbiv: C- ärritav: Xi- sensibiliseeriv: R42 ja/või R43- kantserogeenne: Carc. Cat. [1]- mutageenne: Muta. Cat. [2]- reproduktiivset funktsiooni kahjustav: Repr. Cat. [3]- keskkonnaohtlik: N või/ja R52, R53, R59;iv) muude omaduste (vt märgistamisjuhise jagusid 2.2.6 ja 3.2.8) kirjeldamiseks omistatud täiendavad riskilaused esitatakse, kuigi need ei ole ametlikult liigituse osad;b) etikett, mis sisaldab:i) II lisa kohaselt ainele määratud tähte (vt artikli 23 lõike 2 punkti c). Seda kasutatakse sümboli lühendina ja sellega osutatakse ohtlikkusele (kui see on määratud);ii) riskilauseid, mida tähistatakse arvude jada ja selle ees asuva tähega "R", mis viitab konkreetsete ohtude laadile vastavalt III lisale (vt artikli 23 lõike 2 punkti d). Arve eraldab kas:- sidekriips (-), et tähistada konkreetsete ohtude (R) kohta käivaid eraldi märkeid, või- kaldkriips (/), et tähistada ühes lauses kombineeritud märget konkreetsete ohtude kohta vastavalt III lisale;iii) ohutuslauseid, mida tähistatakse arvude jada ja selle ees asuva tähega "S", mis viitab soovitatavatele ettevaatusabinõudele vastavalt IV lisale (vt artikli 23 lõike 2 punkti e). Ka sel juhul eraldatakse arvud kas side- või kaldkriipsuga; soovitatavate ettevaatusabinõude tähendus esitatakse IV lisas. Esitatud ohutuslauseid kohaldatakse ainult ainete suhtes; valmististe jaoks valitakse laused vastavalt tavalistele eeskirjadele.Tuleb tähele panna, et teatavate ohtlike ainete ja valmististe müümisel rahvale on kohustuslik kasutada teatavaid S-lauseid.S1, S2 ja S45 on kohustuslikud kõikidele rahvale müüdavatele väga mürgistele, mürgistele ja sööbivatele ainetele ja valmististele.S2 ja S46 on kohustuslikud kõikidele rahvale müüdavatele ohtlikele ainetele ja valmististele, välja arvatud need, mis on liigitatud keskkonnaohtlike ainetena.Ohutuslaused S1 ja S2 on esitatud I lisa sulgudes ja neid võib etiketilt ära jätta ainult siis, kui ainet või valmistist müüakse tööstuslikuks kasutamiseks;c) kontsentratsioonipiirid ja nendega seotud liigitamine, mis on vajalikud ainet sisaldava ohtlike valmististe liigitamiseks vastavalt direktiivile 88/379/EMÜ.Kui pole märgitud teisiti, on kontsentratsioonipiiriks aine massiprotsent, mis on arvutatud valmistise kogumassi suhtes.Kui kontsentratsioonipiire ei ole esitatud, on kontsentratsioonipiirid terviseriskide hindamise tavapärase meetodi rakendamise puhul direktiivi 88/379/EMÜ I lisas sätestatud piirid.Üldised selgitavad märkusedAinete rühmadI lisas esitatakse mitmed rühmakanded. Sellisel juhul kohaldatakse liigitamis- ja märgistamisnõudeid kõikide kirjeldusega hõlmatud ainete suhtes, kui need viiakse turule ja kui need on loetletud EINECSi või ELINCSi loeteludes. Kui rühmakandega hõlmatud aine esineb mõne teise aine lisandina, võetakse aine märgistamisel arvesse rühmakandes kirjeldatud liigitamis- ja märgistamisnõudeid.Mõnel juhul on liigitamis- ja märgistamisnõuded konkreetsete ainete jaoks, mis võivad olla hõlmatud rühmakandega. Sellistel juhtudel esitatakse aine puhul eraldi I lisa kanne ja rühmakande juurde märgitakse lause "välja arvatud käesolevas lisas mujal kirjeldatud".Mõnel juhul võivad üksikained olla hõlmatud ka rohkem kui ühe rühmakandega. Pliioksalaat (EINECSi nr 212-413-5) on näiteks hõlmatud pliiühendite (indeks nr 082-001-00-6) ja oksaalhappe soolade (607-007-00-3) kannetega. Sellisel juhul kajastab aine märgistamine mõlema rühmakande märgistamist. Juhul kui samale ohule antakse eri liigitused, kasutatakse konkreetse aine etiketil liigitust, mis toob endaga kaasa rangema liigitamise (vt märkus A jagu allpool).Kui ei ole määratletud teisiti, hõlmavad I lisa kanded soolade (mis tahes nimetuse all) kohta nii veevabasid kui ka hüdraatunud vorme.ELINCSi numbriga ainedI lisas esitatud ELINCSi numbriga ained on tehtud teatavaks käesoleva direktiivi sätete alusel. Tootja või importija, kes ei ole varem neid aineid teatavaks teinud, peab viitama käesoleva direktiivi sätetele, kui ta kavatseb neid aineid turustada.Ainete kindlaksmääramise, liigitamise ja märgistamisega seotud märkuste selgitusMärkus A:Aine nimetus peab esinema etiketil ühe I lisas esitatud märgistuse kujul (vt artikli 23 lõike 2 punkt a).I lisas kasutatakse mõnikord üldkirjeldusi, näiteks "… ühendid" või "… soolad". Sellisel juhul peab tootja või mis tahes muu isik, kes sellist ainet turustab, märkima etiketile korrektse nimetuse, võttes täpselt arvesse eessõna peatükki "Nomenklatuur":Näide: BeCl2 (EINECSi nr 232-116-4) puhul: berülliumkloriid.Samuti sätestatakse direktiiviga, et iga aine kohta kasutatavad sümbolid, ohumärgid ning R- ja S-laused on samad, mis on esitatud I lisas (artikli 23 lõike 2 punktid c, d ja e).Mõnda konkreetsesse I lisaga hõlmatud ainerühma kuuluvate ainete puhul kasutatavad sümbolid, ohumärgid ning R- ja S-laused on samad, mis on esitatud I lisa asjakohaste kannete all.Rohkem kui ühte I lisaga hõlmatud ainerühma kuuluvate ainete puhul kasutatavad sümbolid, ohumärgid ning R- ja S-laused on samad, mis on esitatud I lisa mõlema asjakohase kande all. Kui sama ohtu käsitlevas kahes kandes on esitatud kaks erinevat liigitust, kasutatakse tõsisemat ohtu kajastavat liigitust.Näide:aine AB kohta puudub I lisas üksikkanne:1. rühmakande liigitus: | Repr. Cat. 1; R61 R33 | Repr. Cat. 3; R62 N; R50–53 | Xn; R20/22 |2. rühmakande liigitus: | Carc. Cat.1; R45 | T; R23/25 | N; R51–53 |Aine liigitus: | Carc. Cat. 1; R45 T; R23/25 | Repr. Cat. 1; R61 R33 | Repr. Cat. 3; R62 N; R50–53. |Märkus B:Mõningaid aineid (happed, alused jne) turustatakse erineva kontsentratsiooniga vesilahustena ja seetõttu tuleb need lahused erinevalt märgistada, kuna oht erinevate kontsentratsioonide puhul on erinev.I lisa märkusega B kannetel on järgmist tüüpi üldine märgistus: "lämmastikhape… %".Sellisel juhul peab tootja või mis tahes muu isik, kes seda ainet vesilahusena turustab, märkima etiketile lahuse kontsentratsiooni protsendimäärana.Näide: lämmastikhape 45 %.Kui pole teisiti märgitud, eeldatakse, et kontsentratsioon arvutatakse massiprotsendina.Lisaandmete (nt tihedus, Baumé kraadid) või kirjeldavate lausete (nt suitsev või jää-) kasutamine on lubatud.Märkus C:Mõningaid orgaanilisi aineid võib turustada kas spetsiifiliste isomeeride kujul või mitme isomeeri seguna.I lisas kasutatakse aeg-ajalt järgmist tüüpi üldmääratlust: "ksülenool".Sellisel juhul peab tootja või mis tahes muu isik, kes seda ainet turustab, märkima etiketile, kas see aine on teatav isomeer (a), või isomeeride segu (b).Näide: | a)2,4-dimetüülfenool |b)ksülenool (isomeeride segu). |Märkus D:Teatavaid aineid, mis võivad kergesti iseeneslikult polümeeruda või laguneda, turustatakse tavaliselt stabiliseeritud kujul. Sellel kujul on need loetletud käesoleva direktiivi I lisas.Siiski turustatakse neid aineid mõnikord ka stabiliseerimata kujul. Sellisel juhul peab tootja või mis tahes muu isik, kes seda ainet turustab, märkima etiketile aine nimetuse ja selle järele sõna "stabiliseerimata".Näide: metakrüülhape (stabiliseerimata).Märkus E:Inimeste tervisele spetsiifilise mõjuga aineid (vt VI lisa 4. peatükk), mis on liigitatud kantserogeenseteks, mutageenseteks ja/või reproduktiivset funktsiooni kahjustavateks 1. ja 2. kategoorias, kirjeldatakse märkusega E, kui need on liigitatud kui väga mürgised (T+), mürgised (T) või kahjulikud (Xn). Nende ainete puhul eelneb sõna "samuti" riskilausetele R20, R21, R22, R23, R24, R25, R26, R27, R28, R39, R68 (kahjulik), R48 ja R65 ning kõikidele nende riskilausete kombinatsioonidele.Näited: | R45–23 | "Võib põhjustada vähktõbe. Samuti mürgine sissehingamisel" |R46–27/28 | "Võib põhjustada pärilikke geneetilisi kahjustusi. Samuti väga mürgine nahale sattumisel ja allaneelamisel". |Märkus F:See aine võib sisaldada stabilisaatorit. Kui stabilisaator muudab aine ohtlikke omadusi, nagu on näidatud I lisas esitatud etiketil, tuleb etikett koostada vastavalt ohtlike valmististe märgistamise eeskirjadele.Märkus G:Seda ainet võib turustada plahvatusohtlikul kujul; sellisel juhul tuleb seda hinnata asjakohaseid katsemeetodeid kasutades ja etiketil tuleb osutada aine plahvatusohtlikkusele.Märkus H:Selle aine liigitust ja etiketti kasutatakse ohtliku/ohtlike omadus(t)e puhul, mida tähistatakse riskilause(te)ga koos näidatud ohukategooria(te)ga. Käesoleva direktiivi artikli 6 nõudeid kõnealuse aine tootjatele, levitajatele ja importijatele kohaldatakse kõikidele muudele liigitamise ja märgistamise aspektidele. Lõplik etikett peab vastama käesoleva direktiivi VI lisa 7. jaos esitatud nõuetele.Käesolev märkus kehtib teatavate söest ja naftast saadud ainete kohta ja teatavate I lisas esitatud ainerühmade kannete kohta.Märkus J:Ainet ei pea liigitama kantserogeenseks, kui saab tõendada, et aine sisaldab alla 0,1 massiprotsendi benseeni (EINECSi nr 200-753-7). Käesolev märkus kehtib ainult teatavate I lisas esitatud komplekssete söest ja naftast saadud ainete puhul.Märkus K:Ainet ei pea liigitama kantserogeenseks, kui saab tõendada, et aine sisaldab alla 0,1 massiprotsendi 1,3-butadieeni (EINECSi nr 203-450-8). Kui ainet ei liigitata kantserogeenseks, kohaldatakse selle suhtes vähemalt S-lauseid (2-)9-16. Käesolev märkus kehtib ainult teatavate I lisas esitatud komplekssete naftast saadud ainete puhul.Märkus L:Ainet ei pea liigitama kantserogeenseks, kui saab tõendada, et aine sisaldab alla 3 % DMSO-ekstrakti, mõõdetuna IP 346-meetodiga. Käesolev märkus kehtib ainult teatavate I lisas esitatud komplekssete naftast saadud ainete puhul.Märkus M:Ainet ei pea liigitama kantserogeenseks, kui saab tõendada, et see aine sisaldab alla 0,005 massiprotsendi benso[a]-püreeni (EINECSi nr 200-028-5). Käesolev märkus kehtib ainult teatavate I lisas esitatud komplekssete söest saadud ainete puhul.Märkus N:Ainet ei pea liigitama kantserogeenseks, kui on teada aine rafineerimise kõik etapid ja kui on võimalik tõendada, et see aine, millest see on toodetud, ei ole kantserogeen. Käesolev märkus kehtib ainult teatavate I lisas esitatud komplekssete naftast saadud ainete puhul.Märkus P:Ainet ei pea liigitama kantserogeenseks, kui saab tõendada, et aine sisaldab alla 0,1 massiprotsendi benseeni (EINECSi nr 200-753-7).Kui aine liigitatakse kantserogeenseks, kohaldatakse ka märkust E.Kui ainet ei liigitata kantserogeenseks, kohaldatakse selle suhtes vähemalt S-lauseid (2-)23-24-62.Käesolev märkus kehtib ainult teatavate I lisas esitatud komplekssete naftast saadud ainete puhul.Märkus Q:Ainet ei pea liigitama kantserogeenseks, kui saab tõendada, et see vastab ühele järgmistest tingimustest:- lühiajalise biopüsivuse kindlaksmääramiseks tehtud sissehingamiskatse näitab, et üle 20 μm pikkuste kiudude kaalutud poolestusaeg on alla 10 päeva, või- lühiajalise biopüsivuse kindlaksmääramiseks tehtud intratrahheaalne instillatsioonikatse näitab, et üle 20 μm pikkuste kiudude kaalutud poolestusaeg on alla 40 päeva, või- asjakohane intraperitoneaalne katse ei näita liigse kantserogeensuse olemasolu või- sobivas pikaajalises sissehingamiskatses ei ole tuvastatud märkimisväärseid patogeenseid ega neoplastilisi muutusi.Märkus R:Kiude ei pea liigitama kantserogeenseteks, kui nende diameetri kaalutud geomeetriline keskmise ja kahekordse geomeetrilise standardhälbe vahe on üle 6 μm.Märkus S:Artikli 23 kohaselt ei ole selle aine jaoks etiketti vaja (vt VI lisa 8. jagu).Valmististe märgistamisega seotud märkuste selgitusKontsentratsioonipiiridest paremal asuvate märkuste tähendus on järgmine:Märkus 1:Märgitud kontsentratsioon või selle puudumisel direktiivis 88/379/EMÜ esitatud üldised kontsentratsioonid on metallilise elemendi massiprotsent, mis on arvutatud valmistise kogumassi suhtes.Märkus 2:Märgitud isotsüanaadi kontsentratsioon on vaba monomeeri massiprotsent, mis on arvutatud valmistise kogumassi suhtes.Märkus 3:Märgitud kontsentratsioon on vees lahustunud kromaatioonide massiprotsent, mis on arvutatud valmistise kogumassi suhtes.Märkus 4:Neid aineid sisaldavad valmistised tuleb liigitada ohtlikeks ning märgistada lausega R65, kui need vastavad VI lisa jaos 3.2.3 esitatud kriteeriumidele.Märkus 5:Gaasiliste valmististe kontsentratsioonipiirid esitatakse mahuprotsendina.Märkus 6:Neid aineid sisaldavatele valmististele tuleb omistada lause R67, kui need vastavad VI lisa jaos 3.2.8 esitatud kriteeriumidele."[1] Vajadusel märgitakse ära kantserogeenne, mutageenne või reproduktiivset funktsiooni kahjustav kategooria (st 1, 2, või 3).[2] Vajadusel märgitakse ära kantserogeenne, mutageenne või reproduktiivset funktsiooni kahjustav kategooria (st 1, 2, või 3).[3] Vajadusel märgitakse ära kantserogeenne, mutageenne või reproduktiivset funktsiooni kahjustav kategooria (st 1, 2, või 3).--------------------------------------------------ANEXO IBBILAG IBANHANG IBΠΑΡΑΡΤΗΜΑ IBANNEX IBANNEXE IBALLEGATO IBBIJLAGE IBANEXO IBLIITE IBBILAGA IB+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------ANEXO ICBILAG ICANHANG ICΠΑΡΑΡΤΗΜΑ ICANNEX ICANNEXE ICALLEGATO ICBIJLAGE ICANEXO ICLIITE ICBILAGA IC+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------ANEXO 1DBILAG 1DANHANG 1DΠΑΡΑΡΤΗΜΑ 1DANNEX 1DANNEXE 1DALLEGATO 1DBIJLAGE 1DANEXO 1DLIITE 1DBILAGA 1D006–075–00–6007–005–00–7603–017–00–7606–008–00–6606–015–00–4607–193–00–6607–202–00–3609–014–00–7613–005–00–3613–055–00–6615–005–01–6--------------------------------------------------ANEXO 2BILAG 2ANHANG 2ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ 2ANNEX 2ANNEXE 2ALLEGATO 2BIJLAGE 2ANEXO 2LIITE 2BILAGA 2Vt komisjoni direktiiv 2001/59/EÜ, EÜT L 225, 21.8.2001, lk 1.--------------------------------------------------ANEXO 3ABILAG 3AANHANG 3AΠΑΡΑΡΤΗΜΑ 3AANNEX 3AANNEXE 3AALLEGATO 3ABIJLAGE 3AANEXO 3ALIITE 3ABILAGA 3AVt komisjoni direktiiv 2001/59/EÜ, EÜT L 225, 21.8.2001, lk 1.--------------------------------------------------ANEXO 3BBILAG 3BANHANG 3BΠΑΡΑΡΤΗΜΑ 3BANNEX 3BANNEXE 3BALLEGATO 3BBIJLAGE 3BANEXO 3BLIITE 3BBILAGA 3BVt komisjoni direktiiv 2001/59/EÜ, EÜT L 225, 21.8.2001, lk 1.--------------------------------------------------ANEXO 3CBILAG 3CANHANG 3CΠΑΡΑΡΤΗΜΑ 3CANNEX 3CANNEXE 3CALLEGATO 3CBIJLAGE 3CANEXO 3CLIITE 3CBILAGA 3CVt komisjoni direktiiv 2001/59/EÜ, EÜT L 225, 21.8.2001, lk 1.--------------------------------------------------LISA 4Vt komisjoni direktiiv 2001/59/EÜ, EÜT L 225, 21.8.2001, lk 1.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 92/62/EMÜ, 2. juuli 1992, millega kohandatakse mootorsõidukite ja nende haagiste juhtimisseadmestikku käsitlevat nõukogu direktiivi 70/311/EMÜ tehnika arenguga

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31992L0062

Euroopa Liidu Teataja L 199 , 18/07/1992 Lk 0033 - 0047 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 7 Köide 4 Lk 0087  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 7 Köide 4 Lk 0087

		Komisjoni direktiiv 92/62/EMÜ,2. juuli 1992,millega kohandatakse mootorsõidukite ja nende haagiste juhtimisseadmestikku käsitlevat nõukogu direktiivi 70/311/EMÜ tehnika arengugaEUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 8. juuni 1970. aasta direktiivi 70/311/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste juhtimisseadmestiku tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] eriti selle artiklit 3ning arvestades, et:direktiivi 70/311/EMÜ igakülgne kontrollimine on näidanud, et liiklusohutust saab veelgi parandada, rakendades praktilisi kogemusi ja tehnoloogia arengut ning võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjonis eelkõige eeskirja nr 79 ja selle lisade 1 ja 2 osas saavutatud edu. Kõnealust edasiminekut on võimalik saavutada juhtimisjõu vähendamise abil, lisades nõuded võimendiga juhtimisseadmetele, mis kasutavad pidurisüsteemiga sama energiaallikat, viies sisse mootorsõidukite juhtimiskatse suuremal kiirusel, kehtestades nõuded lisajuhtimisseadmestikule ning kehtestades teatise ja EMÜ tüübikinnitustunnistuse ühtse vormi, soodustamaks andmete elektroonilist salvestamist ja edastamist taotlejate ning hindamisorganite poolt;ka on vaja määratlusi ning olemasolevaid nõudeid tehnika arengust lähtuvalt kohandada;käesoleva direktiivi sätted on kooskõlas direktiivi 70/156 [2] artikli 12 lõikega 1 loodud mootorsõidukikaubanduselt tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohandamise komitee seisukohaga,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Direktiivi 70/311/EMÜ muudetakse järgmiselt:artiklis 2 asendatakse sõna "lisa" sõnaga "lisad".2. Lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisadega.Artikkel 21. Alates 1. jaanuarist 1993 ei tohi liikmesriigid juhtimisseadmestikuga seotud põhjustel:- keelduda sõidukitüübile EMÜ tüübikinnituse andmisest või direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes ettenähtud tüübikinnitustunnistuse koopia väljastamisest ega siseriikliku tüübikinnituse andmisest ega- keelata sõidukite kasutuselevõtmist,kui kõnealuse sõidukitüübi juhtimisseadmestik vastab käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 70/311/EMÜ sätetele.2. Alates 1. oktoobrist 1993 liikmesriigid:- ei anna enam välja direktiivi 70/156 artikli 10 lõike 1 viimases taandes nimetatud tunnistuse koopiat ja- võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõidukitüübile,mille juhtimisseadmestik ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 70/311/EMÜ sätetele.3. Liikmesriigid võivad alates 1. oktoobrist 1995 keelata selliste sõidukite esmakordse kasutuselevõtu, mille juhtimisseadmestik ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 70/311/EMÜ sätetele.Artikkel 31. Liikmesriigid rakendavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud meetmed enne 1. jaanuari 1993. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid kõnealused sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse sätetesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid tagavad käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti edastamise komisjonile.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 2. juuli 1992Komisjoni nimelasepresidentMartin BANGEMANN[1] EÜT L 133, 18.6.1970, lk 10.[2] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.--------------------------------------------------LISA"DIREKTIIVI 70/311/EMÜ LISADLISADE LOENDI lisa: | Mõisted, EMÜ tüübikinnituse taotlemine ja spetsifikaadid |II lisa: | Teatis |III lisa: | Juhtimiseks ja pidurdamiseks sama energiaallikat kasutavate sõidukite pidurdustõhusus |IV lisa: | Lisasätted lisajuhtimisseadmestikuga sõidukite jaoks |V lisa: | Sätted haagiste kohta, millel on täishüdraulilised rooliajamid |VI lisa: | Tüübikinnitustunnistus |I LISAMÕISTED, EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE JA SPETSIFIKAADID1. MÕISTEDKäesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:1.1. Sõiduki kinnitamine — sõiduki juhtimisseadmestiku tüübikinnitus;1.2. Sõidukitüüp — sõidukikategooria, mille sõidukid vastavalt tootja spetsifikaadile ei erine üksteisest sõidukitüübi ja/või juhtimist mõjutada võivate muudatuste osas;1.3. Juhtimisseadmestik — kõik seadmed, mille ülesanne on kindlaks määrata sõiduki liikumissuund.Juhtimisseadmestik koosneb järgmistest osadest:- rooliseade,- rooliajam,- juhtrattad,- energiavarustus, kui see on olemas.1.3.1. Rooliseade — juhtimisseadmestiku osa, mis juhib selle tööd ning mida võib kasutada juhi otsesel sekkumisel või ilma. Juhtimisseadmestiku puhul, kus juhtajami koormusjõud tuleneb üksnes või osaliselt juhi lihasjõust, hõlmab rooliseade kõiki osi kuni punktini, kus juhtajami koormusjõud mehaaniliselt, hüdrauliliselt või elektriliselt üle kantakse;1.3.2. Rooliajam — juhtimisseadmestiku kõik osad, mille ülesandeks on juhtajami koormusjõud rooliseadmest juhtratastele üle kanda; see hõlmab kõiki osi alates punktist, kus juhtajami koormusjõud mehaaniliselt, hüdrauliliselt või elektriliselt üle kantakse;1.3.3. Juhtrattad — rattad, mille paigutust sõiduki pikitelje suhtes on võimalik otseselt või kaudselt muuta, et määrata kindlaks sõiduki liikumissuund. (Juhtrattad hõlmavad telge, mille ümber need sõiduki liikumissuuna määramiseks pöörlevad);1.3.4. Energiavarustus — juhtimisseadmestiku need osad, mis annavad sellele energiat, juhivad ning vajadusel töötlevad ja salvestavad seda. See hõlmab ka mis tahes tööainemahuteid ja tagasivoolutorusid, mitte aga sõiduki mootorit (v.a punkti 4.1.3 osas) või selle jõuülekannet energiaallikale;1.3.4.1. Energiaallikas — energiavarustuse see osa, mis annab vajalikus vormis energiat, nt hüdrauliline pump, õhukompressor;1.3.4.2. Energiamahuti — energiavarustuse see osa, kus salvestatakse energiaallika antav energia;1.3.4.3. Tööainemahuti — energiavarustuse osa, kus hoitakse tööainet atmosfäärirõhul või sellele lähedasel rõhul.1.4. Juhtimisparameetrid1.4.1. Juhtimisjõud — rooliseadmele sõiduki juhtimise eesmärgil rakendatav jõud;1.4.2. Juhtimise rakendusaeg — ajavahemik rooliseadme liikumise algusest kuni hetkeni, mil juhtrattad saavutavad vajaliku pöördenurga;1.4.3. Pöördenurk — nurk sõiduki kujuteldava pikitelje ning ratta kesklõike (rehvi vertikaalne kesklõige läbi ratta pöörlemistelje) teepinnaga lõikumise joone vahel;1.4.4. Juhtajami koormusjõud — kõik rooliajami tööd mõjutavad jõud;1.4.5 Keskmine rooliülekande arv — rooliseadme pöördenurga suhe juhtrataste pöördenurgasse täispöördel ühest servast teise;1.4.6. Pöördering — ring, millesse sõiduki ringikujulisel liikumisel jäävad sõiduki kõikide punktide, v.a välispeeglite ja esisuunatulelaternate projektsioonid maapinnal;1.4.7. Rooliseadme nimiraadius — rooliratta puhul lühim vahemaa selle pöörlemise keskpunktist äärmise punktini. Mis tahes muu juhtvahendi korral vahemaa selle pöörlemise keskpunktist punktini, kus rakendub juhtimisjõud. Kui nimetatud punkte on enam kui üks, kasutatakse seda, kus on tarvis suurimat jõudu;1.5. Juhtimisseadmete tüübidOlenevalt juhtajami koormusjõu genereerimise viisist eristatakse järgmisi juhtimisseadmestiku tüüpe:1.5.1. Mootorsõidukitel:1.5.1.1. Käsijuhtimisseadmestik, milles juhtajami koormusjõud tuleneb üksnes juhi lihasjõust;1.5.1.2. Võimendiga juhtimisseade, milles juhtajami koormusjõud tuleneb nii juhi lihasjõust kui ka energiavarustusest;1.5.1.2.1. Juhtimisseadmestikku, milles juhtajami koormusjõud tuleneb üksnes ühest või enamast energiavarustusseadmest, kui seadmestik on terve, kuid mille puhul juhtimisseadmestiku rikke korral võib juhtajami koormusjõud tuleneda juhi lihasjõust (ühendatud jõuajamid), käsitatakse samuti võimendiga juhtimisseadmena;1.5.1.3. Täismehaaniline juhtimisseade, kus juhtajami koormusjõud tuleneb üksnes ühest või mitmest energiavarustusseadmest;1.5.1.4. Jälgiv juhtimisseade on süsteem, mis muudab ühe või enama ratta pöördenurka üksnes juhul, kui seda mõjutavad rehvi ja tee kontaktpinnal tekkivad jõud ja/või momendid.1.5.2. Haagistel:1.5.2.1. Jälgiv juhtimisseade— vt punkt 1.5.1.4.1.5.2.2. Raamjuhtimisseade, milles juhtajami koormusjõud tuleneb vedava sõiduki suunamuutusest ning mille puhul juhitavate haagiserataste liikumine on kindlalt seotud vedava sõiduki pikitelje ning haagise pikitelje vahelise nurgaga;1.5.2.3. Iseseaduv juhtimisseade, milles juhtajami koormusjõud tuleneb vedava sõiduki suunamuutusest ning mille puhul juhitava haagise liikumine on kindlalt seotud haagiseraami või seda asendava koormuse suhtelise pikitelje ning telje/telgede kinnituskohaks oleva alusraami vahelise nurgaga.1.5.3. Olenevalt juhtrataste paigutusest eristatakse järgmisi juhtimisseadmete tüüpe:1.5.3.1. Esirataste juhtimisseade, mille puhul juhitakse üksnes esitelje/esitelgede rattaid. See hõlmab kõiki rattaid, mida juhitakse samas suunas;1.5.3.2. Tagarataste juhtimisseade, mille puhul juhitakse üksnes tagatelje/tagatelgede rattaid. See hõlmab kõiki rattaid, mida juhitakse samas suunas;1.5.3.3. Mitmerattajuhtimisseade, mille puhul juhitakse ühe või mitme esitelje ja ühe või mitme tagatelje rattaid;1.5.3.3.1. Kõigi rataste juhtimisseade, mille puhul juhitakse kõiki rattaid;1.5.3.3.2. Liigendosade juhtimisseade, mille puhul teineteisega seotud šassiiosade liikumine tuleneb otseselt juhtajami koormusjõust.1.5.3.4. Lisajuhtimisseadmestik (ASE), mille puhul M- ja N-kategooria sõidukitel juhitakse lisaks esiratastele ka tagarattaid esiratastega samas suunas või vastupidises suunas ning mille puhul esirataste ja/või tagarataste pöördenurka saab muuta olenevalt sõiduki käitumisest.1.6. Rooliajamite tüübidOlenevalt juhtajami koormusjõu ülekandmise viisist eristatakse järgmisi rooliajamite tüüpe:1.6.1. Täismehaaniline rooliajam — rooliajam, milles juhtajami koormusjõu ülekanne toimub üksnes mehaaniliselt;1.6.2. Täishüdrauliline rooliajam — rooliajam, milles juhtajami koormusjõu ülekanne toimub mõnes ülekandefaasis üksnes hüdrauliliselt;1.6.3. Täiselektriline rooliajam — rooliajam, milles juhtajami koormusjõu ülekanne toimub mõnes ülekandefaasis üksnes elektriliselt;1.6.4. Hübriidrooliajam — rooliajam, milles juhtajami koormusjõu ülekanne toimub osaliselt ühel ja osaliselt mõnel teisel eespool nimetatud viisil;1.6.4.1. Mehaaniline hübriidrooliajam — rooliajam, milles osa juhtajami koormusjõu ülekandest toimub üksnes mehaaniliselt ning teine osa kas:1.6.4.1.1. hüdrauliliselt või mehaaniliselt/hüdrauliliseltvõi1.6.4.1.2. elektriliselt või mehaaniliselt/elektriliseltvõi1.6.4.1.3. pneumaatiliselt või mehaaniliselt/pneumaatiliselt.Igal juhul loetakse süsteem juhul, kui rooliajami mehaaniline osa on ette nähtud üksnes asendi kohta tagasisidet andma ning on juhtajami koormusjõu summa ülekandmiseks liiga nõrk, rooliajam täishüdrauliliseks või vastavalt täiselektriliseks või täispneumaatiliseks;1.6.4.2. Muu hübriidrooliajam — eespool nimetatud rooliajamite mis tahes muu kombinatsioon.2. EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE2.1. Sõiduki tootja esitab tüübikinnituse taotluse sõidukitüübi juhtimisseadmestiku suhtes.2.2. Sellega koos esitatakse II lisana lisatud teatisega ettenähtud andmed.2.3. Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatava sõidukitüübi representatiivsõiduk.3. EMÜ TÜÜBIKINNITUSKäesoleva direktiivi alusel EMÜ tüübikinnitusi väljastav asutus annab välja tunnistuse, mis vastab VI lisas esitatud näidisele.4. SÄTTED KONSTRUKTSIOONI KOHTA4.1. Üldsätted4.1.1. Juhtimisseadmestik peab tagama sõiduki hõlpsa ja turvalise juhtimise kuni ettenähtud maksimumkiiruseni või, kui tegemist on haagisega, maksimaalse tehniliselt lubatud kiiruseni. Punktile 5 vastaval katsetamisel peab ilmnema kalduvus pöörduda otseasendisse. Sõiduk peab vastama punkti 5.2 nõuetele, kui tegemist on mootorsõidukiga, ning punkti 5.3 nõuetele, kui tegemist on haagisega.Kui sõidukile on paigaldatud lisajuhtimisseadmestik, peab see vastama ka IV lisa nõuetele. Täishüdraulilise rooliajamiga varustatud haagised peavad vastama ka V lisa nõuetele.4.1.1.1. Sõiduki ettenähtud maksimumkiirusel peab olema võimalik mööda sirget teelõiku liikuda nii, et juht ei pea rooli ülemääraselt korrigeerima ning roolimehhanismis ei teki ebatavalist vibratsiooni.4.1.1.2. Rooliseadme ja juhtrataste käigupikkus peab olema sünkroniseeritud, välja arvatud lisajuhtimisseadmestikuga juhitavate rataste puhul.4.1.1.3. Rooliseadmed ja juhtrattad peavad olema ajaliselt sünkroniseeritud, välja arvatud lisajuhtimisseadmestikuga juhitavate rataste puhul.4.1.2. Juhtimisseadmestik projekteeritakse, ehitatakse ja paigaldatakse selliselt, et see suudaks taluda sõiduki või ühendatud sõidukite tavapärase kasutuse käigus tekkivaid pingeid. Rooliajami ükski osa ei tohi piirata maksimaalset pöördenurka, välja arvatud osad, mis on spetsiaalselt sel eesmärgil projekteeritud.4.1.2.1. Kui ei ole ette nähtud teisiti, eeldatakse, et käesoleva direktiivi kohaldamisel ei tohi juhtimisseadmestikus samaaegselt esineda üle ühe rikke ning kandevankri kaht telge käsitatakse ühe teljena.4.1.3. Kui mootor seiskub või tekib rike mõnes juhtimisseadmestiku osas, v.a punktis 4.1.4 loetletud osad, peab juhtimisseadmestik alati vastama punkti 5.2.6 nõuetele, kui tegemist on mootorsõidukiga, ja punkti 5.3 nõuetele, kui tegemist on haagisega.4.1.4. Käesoleva direktiivi kohaldamisel peetakse juhtrataste, rooliseadme ning rooliajami mehaaniliste osade purunemist vähe tõenäoliseks, kui need on piisavalt dimensioonitud, hoolduseks kergesti kättesaadavad ning ettenähtud turvanõuetelt vähemalt samaväärsed, nagu sõiduki muud olulised osad (näiteks pidurisüsteem). Kui mõne kõnealuse osa purunemine tooks tõenäoliselt kaasa sõiduki muutumise juhitamatuks, peab see olema metallist või samaväärsete karakteristikutega materjalist ning ei tohi roolisüsteemi tavapärase töö käigus märkimisväärselt deformeeruda.4.1.5. Rooliajami mis tahes rikkest, mis ei ole pelgalt mehaaniline, peab sõidukijuhti teavitama; mootorsõiduki puhul loetakse hoiatussignaaliks juhtimisjõu kasvu; haagise puhul on lubatud mehaaniline indikaator. Rikke korral ei on lubatud keskmise rooliülekande arvu muutumine, kui ei ületata punktis 5.2.6 sätestatud juhtimisjõudu.4.1.6. Täispneumaatilised, täiselektrilised või täishüdraulilised rooliajamid ning punktis 1.6.4.1 nimetamata hübriidrooliajamid on keelatud, kuni käesoleva direktiivi nõuetele lisatakse konkreetsed tingimused.4.1.6.1. See keeld ei kehti järgmiste seadmete suhtes:- M- ja N-kategooria sõidukite täiselektrilise või täishüdraulilise rooliajamiga lisajuhtimisseadmestik (ASE),- O-kategooria sõidukite täishüdraulilise rooliajamiga juhtimisseadmestik.4.2. Erisätted4.2.1. Rooliseade4.2.1.1. Kui rooliseadet käsitseb juht otse,4.2.1.1.1. peab see olema hõlpsasti käsitsetav;4.2.1.1.2. peab suund, kuhu rooliseadet liigutatakse, olema sama, kuhu kavatsetakse sõidukit suunata;4.2.1.1.3. peavad juhtimisseadme nurk ja pöördenurk, välja arvatud lisajuhtimisseadmestiku puhul, olema järjepidevas ja muutumatus seoses.4.2.2. Rooliajam4.2.2.1. Rooligeomeetria korrigeerimisseadmed peavad olema sellised, et pärast korrigeerimist on võimalik korrigeeritavad osad asjakohaste lukustusseadmete abil kindlalt ühendada.4.2.2.2. Rooliajam, mida on võimalik sõiduki eri koostude (nt pikendatavad haagised) vajadustega seoses eraldada, peab olema varustatud lukustusseadmetega, mis tagavad osade kindla ümberpaigutuse; automaatse lukustuse puhul peab sellel olema ka täiendav käsitsijuhitav ohutuslukk.4.2.3. Juhtrattad4.2.3.1. Juhtrattad ei tohi olla üksnes tagarattad. Käesolev nõue ei kehti poolhaagiste kohta.4.2.3.2. Haagised (v.a poolhaagised), millel on juhtrattad enam kui ühel teljel, ning poolhaagised, millel on juhtrattad vähemalt ühel teljel, peavad vastama punkti 5.3 nõuetele. Seevastu jälgiva juhtimisseadmega haagiste osas ei ole punktis 5.3 sätestatud katsetamine vajalik, kui juhitamatute ning jälgiva juhtimisseadmega telgede teljekoormuse suhe on koormustingimustest olenemata vähemalt 1,6.4.2.4. Energiavarustus4.2.4.1. Juhtimisseadmestiku ja pidurisüsteemi käitamiseks võib kasutada sama energiaallikat. Juhul kui energiavarustuses või ühes nimetatud kahest süsteemist tekib rike, peavad aga täidetud olema järgmised tingimused:4.2.4.1.1. Juhtimisseadmestik peab vastama punkti 5.2.6 nõuetele.4.2.4.1.2. Energiaallika rikke korral ei tohi pidurdustõhusus esimesel pidurdusel langeda alla sõidupiduri ettenähtud piduritõhususe, mis on sätestatud III lisas. [1]4.2.4.1.3. Energiavarustuse rikke korral peab pidurdustõhusus vastama III lisa sätetele. [2]4.2.4.1.4. Kui tööainemahutis oleva vedeliku või gaasi tase langeb piirini, kus pidurdus- või juhtimisjõud võib suureneda, tuleb sellest juhile heli- või valgussignaaliga märku anda. Hoiatus võib olla ühendatud seadmega, mis on ette nähtud hoiatamiseks piduririkke puhul; signaali rahuldav seisund peab olema juhi poolt hõlpsasti kontrollitav.4.2.4.2. Juhtimisseadmestiku ja muude süsteemide kui pidurisüsteemi käitamiseks võib kasutada sama energiaallikat tingimusel, et kui tööainemahutis oleva vedeliku või gaasi tase langeb piirini, kus pidurdus- või juhtimisjõud võib suureneda, sellest juhile heli- või valgussignaaliga märku antakse; signaali rahuldav seisund peab olema juhi poolt hõlpsasti kontrollitav.4.2.4.3. Hoiatusseadised peavad olema otse ja püsivalt ahelasse ühendatud. Mootori tavapärasel töötamisel ning riketeta juhtimisseadmestiku puhul hoiatusseadis signaali ei anna, välja arvatud ajal, mis kulub energiamahuti(te) laadimiseks pärast mootori käivitamist.5. SÄTTED KATSETAMISE KOHTA5.1. Üldsätted5.1.1. Katse viiakse läbi tasasel pinnal, mis võimaldab head haardumist.5.1.2. Katse(te) käigus laaditakse sõiduk suurima tehniliselt lubatud massini ning suurima tehniliselt lubatud teljekoormuseni juhitaval teljel/juhitavatel telgedel. Lisajuhtimisseadmestikuga varustatud telgede puhul korratakse katset, laadides sõiduki suurima tehniliselt lubatud massini ning lisajuhtimisseadmestikuga telje suurima tehniliselt lubatud teljekoormuseni.5.1.3. Enne katse algust peab sõiduki rehvides seisu ajal olema tootja poolt punktis 5.1.2 sätestatud koormuse puhuks ette nähtud rõhk.5.2. Sätted mootorsõidukite kohta5.2.1. Sõidukiga peab olema võimalik, ilma et juhtimisseadmestikus tekiks ebatavaline vibratsioon, läbida kurv kaare raadiusega 50 m järgmisel kiirusel:- M1-kategooria sõidukid: 50 km/h,- M2, M3, N1, N2 ja N3-kategooria sõidukid: 40 km/h või suurim valmistajakiirus, kui see on eespool nimetatud kiirustest väiksem.5.2.2. Juhtimisseadmestiku rikke korral peavad täidetud olema ka punktide 4.1.1.1, 4.1.1.2 ja 5.2.1 nõuded.5.2.3. Sõiduki liikumisel mööda ringjoont, kusjuures juhtrattad on umbes poole võrra välja pööratud ning püsikiirus on vähemalt 10 km/h, peab pöördering rooliseadme vabastamisel jääma samaks või suurenema.5.2.4. Juhtimisjõu mõõtmisel ei võeta arvesse jõude, mis vältavad vähem kui 0,2 sekundit.5.2.5. Riketeta juhtimisseadmestikuga mootorsõidukite juhtimisjõu mõõtmine5.2.5.1. Sõiduk juhitakse kiirusel 10 km/h otseliikumisest spiraalsesse liikumisse. Juhtimisjõudu mõõdetakse rooliseadme nimiraadiusel kuni punktini, kus rooliseadme asend vastab allpool toodud tabelis näidatud vastava kategooria riketeta juhtimisseadmestikuga sõiduki pöörderaadiusele. Sooritatakse üks pööre paremale ja üks vasakule.5.2.5.2. Riketeta juhtimisseadmestikuga sõiduki maksimaalne lubatud juhtimise rakendusaeg ja maksimaalne lubatud juhtimisjõud on iga sõidukikategooria jaoks esitatud allpool toodud tabelis.5.2.6. Rikkis juhtimisseadmestikuga mootorsõidukite juhtimisjõu mõõtmine5.2.6.1. Punktis 5.2.5 kirjeldatud katset korratakse rikkis juhtimisseadmestikuga. Juhtimisjõudu mõõdetakse punktini, kus rooliseadme asend vastab allpool toodud tabelis näidatud vastava kategooria rikkis juhtimisseadmestikuga sõiduki pöörderaadiusele.5.2.6.2. Rikkis juhtimisseadmestikuga sõiduki maksimaalne lubatud juhtimise rakendusaeg ja maksimaalne lubatud juhtimisjõud on iga sõidukikategooria jaoks esitatud allpool toodud tabelis.Juhtimisjõuga seotud nõudedSõidukikategooria | Riketeta | Rikkis |Maksimaalne juhtimisjõud (daN) | Aeg (s) | Pöörderaadius (m) | Maksimaalne juhtimisjõud (daN) | Aeg (s) | Pöörderaadius (m) |M1 | 15 | 4 | 12 | 30 | 4 | 20 |M2 | 15 | 4 | 12 | 30 | 4 | 20 |M3 | 20 | 4 | 12 | 45 | 6 | 20 |N1 | 20 | 4 | 12 | 30 | 4 | 20 |N2 | 25 | 4 | 12 | 40 | 4 | 20 |N3 | 20 | 4 | 12 [3] | 45 [4] | 6 | 20 |5.3. Sätted haagiste kohta5.3.1. Kui veduk liigub otsejoones siledal ja tasapinnalisel teel kiirusel 80 km/h või haagise tootja poolt ettenähtud suurimal tehniliselt lubatud kiirusel, kui see on alla 80 km/h, peab haagis liikuma ülemäärase kõrvalekaldeta ning ebatavalise vibratsioonita juhtimisseadmestikus.5.3.2. Seades veduki ja püsiseisundi saavutanud haagise pöörama selliselt, et veduki esiosa välisserv liigub vastavalt punktile 1.4.6 mööda ringjoont raadiusega 25 m püsikiirusel 5 km/h, mõõdetakse haagise kõige tagumise välisserva poolt joonistatav ring. Manöövrit korratakse samadel tingimustel kiirusel 25 km/h ± 1 km/h. Nimetatud manöövrite käigus ei tohi kiirusel 25 km/h ± 1 km/h liikuva haagise välisserv liikuda kiirusel 5 km/h mõõdetud ringist välja rohkem kui 0,7 m.5.3.3. Haagise puhul, mida veab mööda punktis 5.3.2 kirjeldatud ringjoont kiirusel 25 km/h liikuv sõiduk, ei tohi ükski osa liikuda ringist välja rohkem kui 0,5 m. See nõue peab olema täidetud alates punktist, mil saavutatakse vastava ringi kaar, kuni punktini, mis asub seda kaart mööda 40 m kaugusel. Alates nimetatud punktist peab haagis vastama punktis 5.3.1 sätestatud tingimusele.5.3.4. Punktides 5.3.2 ja 5.3.3 kirjeldatud katsete läbiviimisel tehakse üks pööre paremale ja üks pööre vasakule.II LISA+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++III LISAPIDURDUSTÕHUSUS SÕIDUKITEL, MILLES JUHTIMISSEADMESTIKU JA PIDURISÜSTEEMI KÄITAMISEKS KASUTATAKSE SAMA ENERGIAALLIKAT1. Energiaallika rikke korral peab sõidupiduri tõhusus esimesel pidurdusel saavutama allpool toodud tabelis märgitud väärtuse.Kategooria | Kiirus (km/h) | m/s2 | Jõud (daN) |M1 | 80 | 5,8 | 50 |M2 M3 | 60 | 5,0 | 70 |N1 | 80 | 5,0 | 70 |N2 N3 | 60 | 5,0 | 70 |2. Juhtimisseadmestiku või energiavarustuse mis tahes rikke korral peab pärast sõidupiduri juhtseadme kaheksat täislöögilist käitamist olema üheksandal käitamisel võimalik saavutada vähemalt teisese pidurisüsteemi (hädapiduri) jaoks ettenähtud tõhusus.Juhul kui salvestatud energia kasutamist eeldav teisene tõhusus saavutatakse eraldi juhtseadme abil, peab pärast sõidupiduri juhtseadme kaheksat täislöögilist käitamist olema võimalik üheksandal käitamisel saavutada jääktõhusus (vt tabel).Teisene ja jääktõhususKategooria | Kiirus (km/h) | Teisene pidurdus (m/s2) | Jääkpidurdus (m/s2) |M1 | 80 | 2,9 | 1,7 |M2 | 60 | 2,5 | 1,5 |M3 | 60 | 2,5 | 1,5 |N1 | 70 | 2,2 | 1,3 |N2 | 50 | 2,2 | 1,3 |N3 | 40 | 2,2 | 1,3 |3. Punktides 1 ja 2 nimetatud katsed viiakse läbi laaditud või tühja sõidukiga, olenevalt sellest, kumba katsetav organ peab ebasoodsamaks.IV LISALISASÄTTED LISAJUHTIMISSEADMESTIKUGA SÕIDUKITE KOHTA1. ÜLDSÄTTEDKäesoleva lisaga ei nõuta, et sõidukitele oleks paigaldatud lisajuhtimisseadmestik. Kui aga sõidukitele on selline seade paigaldatud, peavad need vastama käesoleva lisa sätetele.2. ERISÄTTED2.1. Ülekandemehhanism2.1.1. Mehaanilised rooliajamidKohaldatakse käesoleva direktiivi I lisa punkti 4.1.4.2.1.2. Hüdraulilised rooliajamidHüdrauliline rooliajam peab olema kaitstud suurima lubatud töörõhu T ületamise eest.2.1.3. Elektrilised rooliajamidElektriline rooliajam peab olema kaitstud ülemäärase elektripinge eest.2.1.4. Rooliajamite kombinatsioonidMehaaniliste, hüdrauliliste ja elektriliste rooliajamite kombinatsioonid peavad vastama punktides 2.1.1, 2.1.2 ja 2.1.3 sätestatud nõuetele.2.2. Rikke puhul katsetamise nõuded2.2.1. Lisajuhtimisseadmestiku mis tahes osa väärtalitus või rike (v.a osad, mida vastavalt käesoleva direktiivi I lisa punktile 4.1.4 ei loeta purunemisohtlikeks) ei tohi kaasa tuua ootamatut märkimisväärset muutust sõiduki käitumises ning endiselt peavad olema täidetud käesoleva direktiivi I lisa punktide 5.2.1-5.2.4 ja punkti 5.2.6 nõuded.Ka peab olema võimalik sõidukit juhtida rooli ülemääraselt korrigeerimata. Seda kontrollitakse järgmiste katsetega:2.2.1.1. RingkatseSõidukiga sõidetakse mööda ringjoont transversaalkiirendusega 5 m/s2 ning katsekiirusel 80 km/h. Rike kutsutakse esile katsekiiruse saavutamisel.Katse hõlmab sõitmist päripäeva ja vastupäeva.2.2.1.2. Lühiajaline katseKuni lepitakse kokku ühtsed katseprotseduurid, teevad sõidukitootjad tehnilistele teenistustele teatavaks oma katseprotseduurid ja -tulemused sõiduki lühiajalise käitumise kohta rikke korral.2.3. Hoiatussignaalid rikke korral2.3.1. Välja arvatud lisajuhtimisseadmestiku osade puhul, mida vastavalt käesoleva direktiivi punktile 4.1.4 ei peeta rikkeohtlikuks, tuleb juhti selgelt teavitada järgmistest lisajuhtimisseadmestiku riketest:2.3.1.1. Lisajuhtimisseadmestiku elektri- või hüdraulikasüsteemi üldine seiskumine;2.3.1.2. Lisajuhtimisseadmestiku energiavarustuse häired;2.3.1.3. Elektrilise juhtseadise ühendusjuhtmete purunemine.2.4. Elektromagnetilised häired2.4.1. Elektromagnetväli ei tohi lisajuhtimisseadmestiku toimimist häirida. Kuni kokku lepitakse ühtsed katseprotseduurid, teevad sõidukitootjad tehnilistele teenistustele teatavaks oma katseprotseduurid ja -tulemused.V LISASÄTTED HAAGISTE KOHTA, MILLEL ON TÄISHÜDRAULILISED ROOLIAJAMID1. Kui sõidukitele on paigaldatud täishüdraulilised rooliajamid, peavad need vastama käesoleva lisa sätetele.2. ERISÄTTED2.1. Hüdraulikatorude ja liitmike tehnilised omadused2.1.1. Täishüdrauliliste rooliajamite hüdraulikatorud peavad taluma tootja määratud suurimast tavapärasest töösurvest (T) vähemalt neli korda tugevamat survet. Liitmikud peavad vastama järgmistele ISO standarditele: 1402 (1984), 6605 (1986) ja 7751 (1983).2.2. Energiavarustusest sõltuvad süsteemid2.2.1. Energiavarustus peab olema ülesurve eest kaitstud surveventiiliga, mis töötab survel T.2.3. Rooliajami kaitse2.3.1. Rooliajam peab olema ülesurve eest kaitstud surveventiiliga, mis töötab survel 1,5T — 2,2T2.4. Veduki/haagise telgjoon2.4.1. Kui ühendatud veduki/haagise veduk liigub otsejoones, peab haagis liikuma mööda veduki telgjoont;2.4.2. Säilitamaks punktis 2.4.1 nimetatud ühilduvust tuleb haagised varustada reguleerimisseadmetega, mis võivad olla automaatsed või käsitsi juhitavad.2.5. Juhitavus rooliajami rikke korral2.5.1. Täishüdraulilise rooliajamiga sõidukite juhitavus peab säilima rooliajami mis tahes osa rikke korral. Sõidukeid katsetatakse kõnealuses (rikke)seisundis ning need peavad vastama käesoleva direktiivi I lisa punkti 5.3 nõuetele. Eelkõige viiakse läbi punktis 5.3.2 sätestatud 5 km/h ja 25 km/h katsed vastavalt riketeta ning rikkis rooliajamitega.2.6. Elektromagnetilised häired2.6.1. Elektromagnetväli ei tohi juhtimisseadmestiku toimimist häirida. Kuni lepitakse kokku ühtsed katseprotseduurid, teeb sõidukitootja tehnilistele teenistustele teatavaks oma katseprotseduurid ja -tulemused.VI LISAEMÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS+++++ TIFF +++++Liide+++++ TIFF +++++"[1] III lisas sätestatud nõudeid võib kontrollida ka direktiivi 71/320/EMÜ rakendamisel.[2] III lisas sätestatud nõudeid võib kontrollida ka direktiivi 71/320/EMÜ rakendamisel.[3] Või täieliku lukustumiseni, kui 12 ei ole saavutatav.[4] 50, kui sõidukil on kaks või enam juhitavat telge (v.a jälgiv juhtimisseade).--------------------------------------------------