title: Komisjoni direktiiv 2006/84/EÜ, 23. oktoober 2006 , millega kohandatakse komisjoni direktiivi 2002/94/EÜ, millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 76/308/EMÜ (vastastikuse abi kohta teatavate lõivude, tollimaksude, maksude ja muude meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad, seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega

text:
               20.12.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 362/99

      KOMISJONI DIREKTIIV 2006/84/EÜ,
   23. oktoober 2006,
   millega kohandatakse komisjoni direktiivi 2002/94/EÜ, millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 76/308/EMÜ (vastastikuse abi kohta teatavate lõivude, tollimaksude, maksude ja muude meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad, seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemislepingut, eriti selle artikli 4 lõiget 3,
   võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti, eriti selle artiklit 56,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Ühinemisakti artiklis 56 on sätestatud, et kui akte, mis jäävad kehtima pärast 1. jaanuari 2007, on vaja seoses ühinemisega kohandada ning kui neid vajalikke kohandusi ei ole ühinemisakti ega selle lisadega ette nähtud, võtab nõukogu vastu vajalikud kohandused, välja arvatud juhul, kui esialgse akti on vastu võtnud komisjon.

               (2)

               Ühinemislepingu koostamise konverentsi lõppaktis on kirjas, et kõrged lepinguosalised jõudsid poliitilisele kokkuleppele institutsioonide vastu võetud aktide kohandustes, mis on vajalikud seoses ühinemisega ning nad kutsuvad nõukogu ja komisjoni nimetatud kohandusi vastu võtma enne ühinemist ning neid vajadusel täiendama ja ajakohastama, et võtta arvesse ühenduse õiguse arengut.

               (3)

               Komisjoni 9. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/94/EÜ, millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 76/308/EMÜ (vastastikuse abi kohta teatavate lõivude, tollimaksude, maksude ja muude meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (1) tuleks seega vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2002/94/EÜ muudetakse vastavalt lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise kuupäevaks. Nad edastavad õigusnormide tekstid ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise kuupäevast.
   Kui liikmesriigid võtavad need õigusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile nende poolt käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste riiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub Bulgaaria ja Rumeenia ühinemislepingu jõustumise korral ning lepingu jõustumise kuupäeval.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 23. oktoober 2006

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Olli REHN

      (1)  EÜT L 337, 13.12.2002, lk 41.

      LISA
      MAKSUSTAMINE
      32002 L 0094: komisjoni direktiiv 2002/94/EÜ, 9. detsember 2002, millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 76/308/EMÜ (vastastikuse abi kohta teatavate lõivude, tollimaksude, maksude ja muude meetmetega seotud nõuete sissenõudmisel) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (EÜT L 337, 13.12.2002, lk 41); muudetud järgmise aktiga:

                  —

                  32004 L 0079: komisjoni direktiiv 2004/79/EÜ, 4.3.2004 (ELT L 168, 1.5.2004, lk 68).

            IV lisas asendatakse vasak veerg rubriigis “Liikmesriigid” järgmisega:

                  “Belgique/België

                  България

                  Česká Republika

                  Danmark

                  Deutschland

                  Eesti

                  Eλλάδα

                  España

                  France

                  Ireland

                  Italia

                  Kύπρος

                  Latvija

                  Lietuva

                  Luxembourg

                  Magyarország

                  Malta

                  Nederland

                  Österreich

                  Polska

                  Portugal

                  România

                  Slovenija

                  Slovensko

                  Suomi/Finland

                  Sverige

                  United Kingdom”.


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/20/EÜ, 30. mai 1994, mootorsõidukite ja nende haagiste mehaaniliste haakeseadiste ning nende kinnitamise kohta kõnesolevatele sõidukitele

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31994L0020

Euroopa Liidu Teataja L 195 , 29/07/1994 Lk 0001 - 0060 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 26 Lk 0136  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 26 Lk 0136

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/20/EÜ,30. mai 1994,mootorsõidukite ja nende haagiste mehaaniliste haakeseadiste ning nende kinnitamise kohta kõnesolevatele sõidukiteleEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 100a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]toimides asutamislepingu artiklis 189b sätestatud korras [3]ning arvestades, etsiseturg hõlmab sisepiirideta ala, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine; kusjuures selleks tuleb võtta meetmed;tehnilised nõuded, millele mootorsõidukid ja nende haagised peavad siseriiklike õigusaktide kohaselt vastama, kehtivad muu hulgas ka niisuguste sõidukite mehaaniliste haakeseadiste kohta;nimetatud nõuded on liikmesriigiti erinevad ning seetõttu on vaja, et kõik liikmesriigid võtaksid lisaks olemasolevatele eeskirjadele või nende asemel vastu ühesugused nõuded, et eelkõige oleks võimalik iga sõidukiliigi suhtes rakendada nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivis 70/156/EMÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) [4] ettenähtud EMÜ tüübikinnitusmenetlust;käesolev direktiiv on üks mitmest üksikdirektiivist EMÜ tüübikinnitusmenetluse kohta, mis on kehtestatud direktiiviga 70/156/EMÜ; kusjuures sellest tulenevalt kehtivad käesoleva direktiivi kohaldamisel direktiivi 70/156/EMÜ sätteid sõiduki süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kohta;liiklusohutuse parandamise ja mootorsõidukite ning nende haagiste parema vahetatavuse huvides on rahvusvahelises liikluses oluline, et mistahes sõidukitüübid, mis moodustavad autoronge või liigendsõidukeid, oleksid varustatud standardiseeritud ja harmoniseeritud mehaaniliste haakeseadistega;soovitatav on järgida tehnilisi nõudeid, mis on esitatud ECE (ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni) eeskirjas nr 55 (autorongide mehaaniliste haakeseadiste osade ühtlustamise kohta); kusjuures eeskiri nr 55 on lisatud 20. märtsi 1958. aasta kokkuleppele mootorsõidukite varustuse ja osade heakskiitmise ühtsete tingimuste ja vastastikuse tunnustamise kohta;peamiselt on mehaanilistele haakesüsteemidele ühtlaste mõõtmete kehtestamisel arvesse võetud rahvusvahelisi standardeid (ISO), et kindlustada üksikute sõidukite vahetatavus autorongides või liigendsõidukites ja tagada kaupade vaba liikumine liikmesriikides,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:- sõiduk: direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 2 määratletud teedel kasutamiseks mõeldud mistahes komplekteeritud või mittekomplekteeritud vähemalt neljarattaline mootorsõiduk, mille suurim valmistajakiirus ületab 25 km/h, ja selle haagised, välja arvatud rööbastel liikuvad sõidukid, põllumajandus- ja metsatraktorid ning kõik liikurmasinad,- mehaaniline haakeseadis: mehaaniline haakeseadis, millele võib direktiivi 70/156/EMÜ artikli 2 kohaselt anda osa tüübikinnituse.Artikkel 2Liikmesriigid ei tohi keelduda:- sõidukile EMÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest, keelata või takistada sõiduki müüki, registreerimist, kasutuselevõttu või kasutamist selle mehaanilise haakeseadise valikulise lisavarustusega seotud põhjustel,- osa EMÜ tüübikinnituse või osa siseriikliku tüübikinnituse andmisest mehaanilisele haakeseadisele või takistada mehaaniliste haakeseadiste müüki või kasutamist,kui lisas esitatud nõuded on täidetud.Artikkel 3Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 18 kuu jooksul käesoleva direktiivi vastuvõtmisest. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Nad kohaldavad neid norme 18 kuu jooksul alates käesoleva direktiivi vastuvõtmise kuupäevast.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 30. mai 1994Euroopa Parlamendi nimelpresidentE. KlepschNõukogu nimeleesistujaTh. Pangalos[1] EÜT C 134, 25.5.1992, lk 36.[2] EÜT C 313, 30.11.1992, lk 10.[3] Euroopa Parlamendi 29. oktoobri 1992. aasta arvamus (EÜT C 305, 23.11.1992, lk 115.) Nõukogu 27. septembri 1993. aasta ühine seisukoht (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[4] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 92/53/EMÜ (EÜT L 225, 10.8.1992, lk 1).--------------------------------------------------LISADE LOETELUI LISA: | Reguleerimisala, mõisted, EMÜ tüübikinnituse taotlemine ja andmine, tüübikinnituse laiendamine, toodangu vastavus |II LISA: | EMÜ tüübikinnitusmärgistuse näidis |III LISA: | Teatis tüübikinnitust omavate mehaaniliste haakeseadiste kohta |IV LISA: | Mehaaniliste haakeseadiste EMÜ tüübikinnitustunnistus |V LISA: | Nõuded mehaanilistele haakeseadistele |VI LISA: | Mehaaniliste haakeseadiste katsetamine |VII LISA: | Mehaaniliste haakeseadiste kinnitamise nõuded sõidukitele |VIII LISA: | Teatis tüübikinnitust omavate sõidukite kohta |IX LISA: | Sõidukite EMÜ tüübikinnitustunnistus |--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2009/134/EÜ, 28. oktoober 2009 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ kosmeetikatoodete kohta nimetatud direktiivi III lisa kohandamiseks tehnika arenguga (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               29.10.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 282/15

      KOMISJONI DIREKTIIV 2009/134/EÜ,
   28. oktoober 2009,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ kosmeetikatoodete kohta nimetatud direktiivi III lisa kohandamiseks tehnika arenguga
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/768/EMÜ liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,
   olles konsulteerinud tarbijaohutuse komiteega
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Tarbekaupade teaduskomitee, mis on asendatud tarbijaohutuse komiteega, (2) järeldas oma 29. märtsil 2007 avaldatud märgukirjas, milles käsitletakse juuksevärvide koostisaineid ja nende naha tundlikkust mõjutavaid omadusi („Memorandum on hair dye substances and their skin sensitizing properties”), et juuksevärvide põhjustatud kontaktallergia tekitab tarbijatele ja kogu ühiskonnale järjest suuremaid terviseprobleeme ning et juuksevärvid tekitavad inimestele tihti akuutset ja rasket dermatiiti. Isikutel, kellel on tundlikkus juuksevärvides kasutatavate koostisainete suhtes, võib areneda nende ainete suhtes nahaallergia.

               (2)

               Et tarbijaid juuste värvimise võimaliku kahjuliku mõju osas paremini teavitada ning et vähendada juuksevärvide kasutamisega kaasneva ülitundlikkuse teket tarbijate hulgas, tuleks lisada hoiatused märgistusele, mida kasutatakse oksüdatiivsete juuksevärvide ja teatavate mitteoksüdatiivsete juuksevärvide puhul, mis sisaldavad ülitundlikkust tekitavaid aineid. Seega tuleks muuta kohustuslikke kasutustingimusi ja hoiatusi, mis on sätestatud direktiivi 76/768/EMÜ III lisa f tulbas selliste juuksevärvide koostisainete suhtes.

               (3)

               Seepärast tuleks direktiivi 76/768/EMÜ vastavalt muuta.

               (4)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise kosmeetikatoodete komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 76/768/EMÜ III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. mail 2010. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et pärast 1. novembrit 2011. aastal ei vii ühenduse tootjad või ühenduses registrisse kantud importijad turule kosmeetikatooteid, mis ei vasta käesolevale direktiivile.
   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et pärast 1. novembrit 2012. aastal ei müüda ega võõrandata lõpptarbijale kosmeetikatooteid, mis ei vasta käesolevale direktiivile.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 28. oktoober 2009

            Komisjoni nimel

            asepresident

         Günter VERHEUGEN

      (1)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169.

      (2)  Komitee nime muudeti komisjoni otsusega 2008/721/EÜ (ELT L 241, 10.9.2008, lk 21).

      LISA

                  1.

                  III lisa 1. osa muudetakse järgmiselt.

                              a)

                              Viitenumbrite 8 ja 8a juures f tulbas asendatakse punktides a ja b tekst „Võib põhjustada allergilise reaktsiooni” järgmisega:
                              „
                              Lugege juhend läbi ja järgige seda.
                              Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
                              „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
                              Ärge värvige juukseid,

                                          —

                                          kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

                                          —

                                          kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

                                          —

                                          kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

                              b)

                              Viitenumbri 9 juures asendatakse f tulbas esitatud tekst järgmisega:

                                          „a)

                                          Lugege juhend läbi ja järgige seda.
                                          Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
                                          „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
                                          Ärge värvige juukseid,

                                                      —

                                                      kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

                                                      —

                                                      kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

                                                      —

                                                      kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.

                                                Sisaldab fenüleendiamiine (toluenediamiine). Ei tohi kasutada ripsmete ega kulmude värvimiseks.

                                          b)

                                          Ainult professionaalseks kasutuseks.
                                          Lugege juhend läbi ja järgige seda.
                                          Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
                                          „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
                                          Ärge värvige juukseid,

                                                      —

                                                      kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

                                                      —

                                                      kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

                                                      —

                                                      kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.

                                                Sisaldab fenüleendiamiine (toluenediamiine). Kasutage kaitsekindaid.”

                              c)

                              Viitenumbri 9a juures asendatakse f tulbas esitatud tekst järgmisega:

                                          „a)

                                          Lugege juhend läbi ja järgige seda.
                                          Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
                                          „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
                                          Ärge värvige juukseid,

                                                      —

                                                      kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

                                                      —

                                                      kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

                                                      —

                                                      kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.

                                                Sisaldab fenüleendiamiine (toluenediamiini). Ei tohi kasutada ripsmete ega kulmude värvimiseks.

                                          b)

                                          Ainult professionaalseks kasutuseks.
                                          Lugege juhend läbi ja järgige seda.
                                          Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
                                          „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
                                          Ärge värvige juukseid,

                                                      —

                                                      kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

                                                      —

                                                      kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

                                                      —

                                                      kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.

                                                Sisaldab fenüleendiamiine (toluenediamiini). Kasutage kaitsekindaid.”

                              d)

                              Viitenumbrite 8a ja 9a juures f tulbas lisatakse punktidesse a ja b järgmine tekst „Seguvahekord on trükitud märgistusele”.

                              e)

                              Viitenumbri 16 juures f tulbas asendatakse tekst „Võib põhjustada allergilise reaktsiooni” järgmisega:
                              „
                              Lugege juhend läbi ja järgige seda.
                              Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
                              „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
                              Ärge värvige juukseid,

                                          —

                                          kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

                                          —

                                          kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

                                          —

                                          kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

                              f)

                              Viitenumbri 22 juures f tulbas lisatakse punkti a alapunktidesse 1 ja 2 järgmine tekst:
                              „
                              Lugege juhend läbi ja järgige seda.
                              Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
                              „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
                              Ärge värvige juukseid,

                                          —

                                          kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

                                          —

                                          kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

                                          —

                                          kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

                              g)

                              Viitenumbrite 202 ja 203 juures f tulbas asendatakse punktis a tekst „Võib põhjustada allergilise reaktsiooni” järgmisega:
                              „
                              Lugege juhend läbi ja järgige seda.
                              Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
                              „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
                              Ärge värvige juukseid,

                                          —

                                          kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

                                          —

                                          kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

                                          —

                                          kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

                              h)

                              Viitenumbrite 193 ja 205 juures f tulbas lisatakse punkti a järgmine tekst:
                              „
                              Lugege juhend läbi ja järgige seda.
                              Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
                              „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
                              Ärge värvige juukseid,

                                          —

                                          kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

                                          —

                                          kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

                                          —

                                          kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

                  2.

                  III lisa 2. osa muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              Viitenumbri 3 juures f tulbas asendatakse punktides a ja b tekst „Võib põhjustada allergilise reaktsiooni” järgmisega:
                              „
                              Lugege juhend läbi ja järgige seda.
                              Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
                              „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
                              Ärge värvige juukseid,

                                          —

                                          kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

                                          —

                                          kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

                                          —

                                          kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

                              b)

                              Viitenumbrite 4, 20, 26, 32, 34, 35, 36, 37, 38, 39 ja 44 juures lisatakse f tulpa järgmine tekst:
                              „
                              Lugege juhend läbi ja järgige seda.
                              Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
                              „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
                              Ärge värvige juukseid,

                                          —

                                          kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

                                          —

                                          kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

                                          —

                                          kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

                              c)

                              Viitenumbrite 5, 6, 12, 19, 21, 22, 25 ja 33 juures asendatakse f tulbas tekst „Võib põhjustada allergilise reaktsiooni” järgmisega:
                              „
                              Lugege juhend läbi ja järgige seda.
                              Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
                              „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
                              Ärge värvige juukseid,

                                          —

                                          kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

                                          —

                                          kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

                                          —

                                          kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

                              d)

                              Viitenumbrite 10, 11 ja 16 juures f tulbas asendatakse punktis a tekst „Võib põhjustada allergilise reaktsiooni” järgmisega:
                              „
                              Lugege juhend läbi ja järgige seda.
                              Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
                              „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
                              Ärge värvige juukseid,

                                          —

                                          kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

                                          —

                                          kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

                                          —

                                          kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

                              e)

                              Viitenumbrite 10, 11 ja 16 juures f tulbas kustutatakse punkt b.

                              f)

                              Viitenumbrite 27, 48 ja 56 juures lisatakse f tulpa järgmised punktid a ja b:

                                          „a)

                                          Lugege juhend läbi ja järgige seda.
                                          Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
                                          „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
                                          Ärge värvige juukseid,

                                                      —

                                                      kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

                                                      —

                                                      kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

                                                      —

                                                      kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.

                                          b)

                                          Lugege juhend läbi ja järgige seda.
                                          Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
                                          „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
                                          Ärge värvige juukseid,

                                                      —

                                                      kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

                                                      —

                                                      kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

                                                      —

                                                      kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

                              g)

                              Viitenumbrite 31, 49, 50 ja 55 juures f tulbas lisatakse punkti a järgmine tekst:
                              „
                              Lugege juhend läbi ja järgige seda.
                              Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
                              „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
                              Ärge värvige juukseid,

                                          —

                                          kui Teie näol on lööve või kui Teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

                                          —

                                          kui Teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

                                          —

                                          kui Teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”


title: Komisjoni direktiiv 2004/34/EÜ, 23. märts 2004, millega kohandatakse tehnika arenguga Euroopa Parlamendi ja nõukogu tekstiilinimetusi käsitleva direktiivi 96/74/EÜ I ja II lisaEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32004L0034

Euroopa Liidu Teataja L 089 , 26/03/2004 Lk 0035 - 0035

		Komisjoni direktiiv 2004/34/EÜ,23. märts 2004,millega kohandatakse tehnika arenguga Euroopa Parlamendi ja nõukogu tekstiilinimetusi käsitleva direktiivi 96/74/EÜ I ja II lisa(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/74/EÜ tekstiilinimetuste kohta, [1] eriti selle artikli 16 lõiget 1ning arvestades järgmist:(1) Direktiivis 96/74/EÜ sätestatakse tarbijate huvide kaitseks eeskirjad, mis reguleerivad toodete tekstiilkiu sisalduse tähistamist ja märkimist. Ühenduse piires on lubatud turule viia ainult selliseid tekstiiltooteid, mis vastavad käesoleva direktiivi sätetele.(2) Tehnilise töörühma hiljutiste järelduste kohaselt oleks vaja direktiivi 96/74/EÜ tehnika arenguga kohandamiseks lisada nimetatud direktiivi I ja II lisas loetletud kiudude nimekirja polülaktiidkiud.(3) Seetõttu tuleks direktiivi 96/74/EÜ vastavalt muuta.(4) käesoleva direktiiviga sätestatud meetmed on kooskõlas tekstiiltoodete nimetuste ja märgistamisega seotud direktiive käsitleva komitee arvamusega;ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 96/74/EÜ muudetakse järgmiselt:1. I lisasse lisatakse järgmine rida 33a:"33a | Polülaktiid | Lineaarsetest makromolekulidest moodustunud kiud, mille sulamistemperatuur on vähemalt 135 °C ning mille ahelas on vähemalt 85 massiprotsenti looduslikest suhkrutest saadud piimhappeestri ühendeid" |2. II lisasse lisatakse järgmine rida 33a:"33a | Polülaktiid | 1,50" |Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. märtsiks 2005. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga korraldatavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 23. märts 2004Komisjoni nimelkomisjoni liigeErkki Liikanen[1] EÜT L 32, 3.2.1997, lk 38. Direktiivi on muudetud komisjoni direktiiviga 97/37/EÜ (EÜT L 169, 27.6.1997, lk 74).--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 98/76/EÜ, 1. oktoober 1998, millega muudetakse direktiivi 96/26/EÜ siseriiklike ja rahvusvaheliste vedude maanteeveo-ettevõtja ja reisijate autoveo-ettevõtja tegevusalale lubamise, nende diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikuse tunnustamise ning kõnealuste ettevõtjate asutamisvabaduse õiguse soodustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31998L0076

Euroopa Liidu Teataja L 277 , 14/10/1998 Lk 0017 - 0025

		Nõukogu direktiiv 98/76/EÜ,1. oktoober 1998,millega muudetakse direktiivi 96/26/EÜ siseriiklike ja rahvusvaheliste vedude maanteeveo-ettevõtja ja reisijate autoveo-ettevõtja tegevusalale lubamise, nende diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikuse tunnustamise ning kõnealuste ettevõtjate asutamisvabaduse õiguse soodustamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 75 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]toimides asutamislepingu artiklis 189c ettenähtud menetluse kohaselt [3]ning arvestades, et:(1) maanteeveo-ettevõtjate tegevusalale lubamist ning diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikust tunnustamist käsitlevate siseriiklike õigusaktide vahelised erinevused võivad põhjustada konkurentsi moonutamist;(2) seepärast on vaja jätkata ühtlustamisprotsessi kõnealuses valdkonnas siseturu meetmeprogrammi raames, tugevdades veelgi direktiiviga 96/26/EÜ [4] ettenähtud ühiseeskirju;(3) autoveoturu arengust ja siseturu toimimisest tulenevate nõuete tõttu on vaja laiendada direktiivi 96/26/EÜ reguleerimisala teatavatele ettevõtjate kategooriatele, kes rendi või tasu eest tegelevad väiksetonnaažilisi sõidukeid kasutades autoveoga, näiteks kullerteenustele, kuid nii, et konkreetne erand tehakse maanteeveo-ettevõtjatele, kes tegelevad kohalike lühivedudega ja kasutavad sõidukeid, mille maksimaalne lubatud mass on 3,5-6 tonni;(4) hea maine osas tuleks sätestada rangemad nõuded, sh keskkonnakaitset ja kutsevastutust käsitlevad nõuded;(5) vältimaks turu tasakaalustamatust, on finantsolukorra osas vaja määrata asjakohase omakapitali kõrgem miinimumtase ning iga viie aasta järel euro väärtus nende riikide vääringutes, kes ei osale rahaliidu kolmandas etapis;(6) ametialase pädevuse osas on vajalik, et maanteeveo-ettevõtja tegevusloa taotlejad tõendaksid ühtlustatud väljaõppe miinimumtaset samades ainevaldkondades ning et neil oleks võrreldava näidise kohaselt koostatud ja kõigis liikmesriikides ühtsete kontrollmeetodite alusel antud tunnistused, mis tõendavad ühtlustatud miinimumtasemele vastavat ametialast pädevust konkreetses majandusvaldkonnas; selleks on vaja ühtlustada ka eksami korraldamise teatavad aspektid;(7) see ei mõjuta liikmesriikide õigust korraldada taotlejatele, kelle peamine või alaline elukoht on nende territooriumil, esimeseks ametialase pädevuse eksamiks kohustuslikke ettevalmistuskursusi;(8) seetõttu on ametialase pädevuse tunnistuse väljaandmisel arvessevõetav teadmiste tase liikmesriigiti erinev, ilma et see piiraks direktiivi 92/26/EÜ kohaldamist; nimetatud erinevuste tõttu võivad siseriiklikud meetmed kõnealuse direktiivi I lisas määratletud piires märgatavalt erineda, eelkõige veoettevõtja kvalifikatsiooni, teenuse kvaliteedi ja liiklusohutuse osas;(9) tuleks aktsepteerida, et liikmesriigid võivad piiratud aja jooksul ja pärast komisjoniga konsulteerimist nõuda, et isikud, kes ei ole kunagi varem üheski liikmesriigis ametialase pädevuse tunnistust saanud, kuid kes on läbinud ametialase pädevuse eksami mõnes liikmesriigis, samal ajal kui nende peamine või alaline elukoht, kus nad soovivad esimestkord hakata tegelemamaanteeveo-ettevõtjategevusalal, oli hoopis teises liikmesriigis, peavad sooritama lisaeksami; lisaeksam peab hõlmama valdkondi, mille puhul kõnealuse majandusvaldkonnaga seotud siseriiklikud aspektid erinevad selle liikmesriigi omadest, kus eksam sooritati, eelkõige konkreetsete majandusalaste, sotsiaalsete, maksualaste ja tehniliste aspektide või turukorralduse ja äriõiguse osas;(10) on vaja kehtestada üleminekumeetmed direktiivi 96/26/EÜ rakendamiseks Austrias, Soomes ja Rootsis;(11) on vaja korrapäraselt kontrollida, kas tegevusloa saanud veoettevõtjad jätkavad hea maine, finantsolukorra ja ametialase pädevusega seotud nõuete täitmist;(12) siseturu tõrgeteta toimimise huvides peavad liikmesriigid kehtestama tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 96/26/EÜ muudetakse järgmiselt:1) artikli 1 lõikes 2:- esimene taane asendatakse järgmisega:- "maanteeveo-ettevõtja tegevusala — kõigi selliste ettevõtjate tegevus, kes veavad kaupu rendi või tasu eest mootorsõidukiga või autorongiga;",- lisatakse järgmine taane:- "alaline või peamine elukoht — koht, kus isik tavaliselt viibib, st iga kalendriaasta jooksul vähemalt 185 päeva seoses isiklike või ametialaste sidemetega või, juhul kui isikul ametialased sidemed puuduvad, seoses isiklike sidemetega, millest ilmneb kõnealuse isiku märkimisväärne seos tema elukohaga.Kui isiku ametialased sidemed on mujal kui isiklikud sidemed ning ta viibib seetõttu kordamööda kahes või enamas liikmesriigis asuvates eri kohtades, käsitletakse tema alalise või peamise elukohana isiklike sidemetega seotud kohta tingimusel, et kõnealune isik viibib seal korrapäraselt. Viimati nimetatud tingimust ei seata, kui isik elab liikmesriigis selleks, et täita kindlaksmääratud kestusega ülesannet. Ülikoolis või koolis õppimist ei käsitleta alalise või peamise elukoha vahetusena.";2) artiklis 2:- lõige 1 asendatakse järgmisega:"1. Käesolevat direktiivi ei kohaldata ettevõtjate suhtes, kes tegutsevad maanteeveo-ettevõtja tegevusalal mootorsõidukite või autorongidega, mille maksimaalne lubatud mass ei ületa 3,5 tonni. Liikmesriigid võivad vähendada nimetatud piirmäära kõigi või mõnede veoliikide puhul.",- lõike 2 tekst muutub lõike 2 punktiks a ja lõikesse lisatakse järgmine punkt:- "b) Ettevõtjate puhul, kes tegutsevad maanteeveo-ettevõtja tegevusalal sõidukitega, mille maksimaalne lubatud mass on 3,5-6 tonni, võivad liikmesriigid pärast komisjoni teavitamist vabastada kogu käesoleva direktiivi või selle osa kohaldamisest need ettevõtjad, kes tegelevad ainult kohalike vedudega ja kelle mõju transporditurule on lühikeste vahemaade tõttu tähtsusetu.";3) artiklis 3:- lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:- "c) sest nad on süüdi mõistetud kehtivate eeskirjade tõsiste rikkumiste eest, kui eeskirjad käsitlevad:- kõnealusel ametialal kohaldatavaid palga- ja töötingimusi, või- vastavalt asjaoludele autovedu ja reisijate autovedu ning eelkõige juhtide juhtimis- ja puhkeaga, kommertsveokite massi ja mõõtmeid, liiklus- ja sõidukiohutust, keskkonnakaitset ning muid kutsevastutusega seotud eeskirju.",- lõike 3 punkt c asendatakse järgmisega:- "c) Ettevõtja omakapitali suurus peab olema vähemalt 9000 eurot, kui kasutatakse ainult üht sõidukit, ja vähemalt 5000 eurot iga täiendava sõiduki kohta.Käesoleva direktiivi kohaldamisel määratakse iga viie aasta järel euro väärtus nende riikide vääringutes, kes ei osale rahaliidu kolmandas etapis. Kasutatakse oktoobri esimesel tööpäeval kehtivaid Euroopa Ühenduste Teatajas avaldatud kursse. Neid kursse hakatakse kohaldama alates järgneva kalendriaasta 1. jaanuarist.";- lõike 3 punkt d asendatakse järgmisega:- "d) Punktide a, b ja c kohaldamisel võib pädev asutus käsitada või nõuda tõendina panga või nõuetekohaselt kvalifitseeritud asutuse antud kinnitust või tagatist. Sellise kinnituse või tagatise võib anda pangatagatisena, võimaluse korral pandi või tagatise vormis, või muul samalaadsel viisil.",- lõige 4 asendatakse järgmisega:"4. a) Ametialase pädevusega seotud tingimuseks on selliste teadmiste olemasolu, mis vastavad I lisas loetletud ainevaldkondade puhul ettenähtud väljaõppetasemele. See tehakse kindlaks kohustusliku kirjaliku eksamiga, millele võib lisanduda suuline eksam, mida I lisas esitatud vormis korraldab liikmesriigi poolt selleks määratud asutus või organ.b) Liikmesriigid võivad vabastada eksamist taotlejad, kes esitavad tõendi vähemalt viie aasta pikkuse juhtimiskogemuse kohta veoettevõtja tegevusalal, kui kõnealused taotlejad sooritavad testi, mille läbiviimise korra määravad kindlaks liikmesriigid kooskõlas I lisaga.c) Liikmesriigid võivad vabastada teatavate kõrgema astme või tehnikaalaste diplomite omanikud eksami sooritamisest diplomiga hõlmatud ainevaldkondades, kui kõnesolevate diplomitega on võimalik tõestada, et neil on põhjalikud teadmised I lisas loetletud ainevaldkondade kohta.d) Ametialase pädevuse tõendina tuleb esitada punktis a osutatud asutuse või organi väljaantud tunnistus. Tunnistus koostatakse Ia lisas esitatud vormis.e) Liikmesriigid võivad näha ette, et taotlejate puhul, kes kavatsevad tõhusalt ja pidevalt juhtida ainult siseriiklike vedudega tegelevaid ettevõtjaid, hõlmavad ametialase pädevuse kindlaksmääramisel arvessevõetavad teadmised ainult siseriiklike vedudega seotud ainevaldkondi. Sel juhul märgitakse käesoleva direktiivi Ia lisas esitatud näidise kohasele ametialase pädevuse tunnistusele, et selle omanikul on õigus tunnistuse väljaandnud liikmesriigis tõhusalt ja pidevalt juhtida ainult siseriiklike vedudega tegelevat ettevõtjat.f) Liikmesriik võib taotleda pärast komisjoniga konsulteerimist, et füüsiline isik, kellel on mõnes teise liikmesriigi pädeva asutuse poolt pärast 1. oktoobrit 1999 väljaantud ametialase pädevuse tunnistus ja kelle alaline või peamine elukoht oli esimesena nimetatud liikmesriigis, sooritab lisaeksami, mille korraldab kõnealuses liikmesriigis selleks määratud asutus või organ. Lisaeksam hõlmab esimesena nimetatud liikmesriigi maanteeveo-ettevõtja tegevusala siseriiklikke aspekte käsitlevaid eriteadmisi.Käesolevat punkti kohaldatakse kolme aasta jooksul alates 1. oktoobrist 1999. Nõukogu võib komisjoni ettepanekul pikendada nimetatud tähtaega asutamislepingu eeskirjade kohaselt veel maksimaalselt viie aasta võrra. Seda kohaldatakse ainult füüsiliste isikute suhtes, kes said ametialase pädevuse tunnistuse esimeses lõigus osutatud tingimustel, kuid kes ei ole saanud kõnealust tunnistust liikmesriigis.";4) artiklis 5:- lõikesse 1 lisatakse järgmine taane:- "1. jaanuari 1995 Austria, Soome ja Rootsi puhul.",- lõike 2 esimese lõigu taande järele, mis algab sõnadega"pärast 2. oktoobrit 1989", lisatakse järgmine taane:- "pärast 31. detsembrit 1994 ja enne 1. jaanuari 1997 Austria, Soome ja Rootsi puhul.",- lõike 2 esimese lõigu lõppu pärast taanet, mis algab sõnadega"1. juulit 1992", lisatakse järgmine taane:- "1. jaanuari 1997 Austria, Soome ja Rootsi puhul.",- lisatakse järgmine lõige:"3. a) Kõik ettevõtjad, kes on saanud loa tegutseda maanteeveo-ettevõtja tegevusalal enne 1. oktoobrit 1999, peavad järgima nende kasutuses kõnealusel kuupäeval olnud sõidukite puhul artikli 3 lõiget 3 hiljemalt 1. oktoobriks 2001.Nimetatud ettevõtjad täidavad artikli 3 lõikega 3 kehtestatud tingimusi ka kõigi pärast 1. oktoobrit 1999 lisandunud sõidukite suhtes.b) Ettevõtjad, kes tegutsesid maanteeveo-ettevõtja tegevusalal enne 1. oktoobrit 1999 sõidukitega, mille maksimaalne lubatud mass on 3,5-6 tonni, täidavad artikli 3 lõikega 3 kehtestatud tingimused hiljemalt 1. oktoobriks 2001.";5) artikli 6 lõikesse 1 lisatakse järgmised lõigud:"Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused kontrollivad korrapäraselt ja vähemalt iga viie aasta järel, et ettevõtjad jätkavad hea maine, finantsolukorra ja ametialase pädevusega seotud nõuete täitmist.Kui kontrolli ajal ei täideta finantsolukorraga seotud nõuet, kuid ettevõtja muude majandusnäitajate põhjal võib eeldada finantsolukorraga seotud nõude püsivat täitmist lähitulevikus vastavalt majanduskavale, võivad asutused anda lisaaega kõige rohkem ühe aasta.";6) lõike 1 algus asendatakse järgmisega:artiklis 7:- "1. Kui maanteeveo-ettevõtjad on sooritanud õigusrikkumisi…",- lõige 2 jäetakse välja ja lõige 3 muutub lõikeks 2;7) artiklis 8:- lõikest 2 jäetakse välja sõnad "või varasemate pankrottide puudumise",- lõike 4 viimane lause jäetakse välja;8) artikli 10 lõikes 3 asendatakse kuupäev "1. jaanuar 1990" käesoleva direktiivi artikli 2 lõike 1 esimeses lõigus sätestatud kuupäevaga;9) artikli 10 järele lisatakse järgmised artiklid:"Artikkel 10aLiikmesriigid näevad ette karistussüsteemid käesoleva direktiivi kohaselt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada kõnealuste karistuste kohaldamine. Kehtestatavad karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.Artikkel 10bAlates 1. oktoobrist 1999 tunnustavad liikmesriigid ametialase pädevuse piisava tõendina Ia lisas esitatud vormile vastavaid tunnistusi, mille on välja andnud mõne teise liikmesriigi poolt selleks määratud asutus või organ.";10) I lisa asendatakse käesoleva direktiivi I lisaga ja lisatakse käesoleva direktiivi II lisas esitatud Ia lisa.Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. oktoobril 1999. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 1. oktoober 1998Nõukogu nimeleesistujaC. Einem[1] EÜT C 95, 24.3.1997, lk 66 ja EÜT C 324, 25.10.1997, lk 6.[2] EÜT C 287, 22.9.1997, lk 21.[3] Euroopa Parlamendi 17. juuli 1997. aasta arvamus (EÜT C 286, 22.9.1997, lk 224), nõukogu 17. märtsi 1998. aasta ühine seisukoht (EÜT C 161, 27.5.1998, lk 12) ja Euroopa Parlamendi 17. juuni 1998. aasta otsus (EÜT C 210, 6.7.1998).[4] EÜT L 124, 23.5.1996, lk 1.--------------------------------------------------I LISA"I LISAI. ARTIKLI 3 LÕIKES 4 OSUTATUD AINEVALDKONDADE LOETELULiikmesriigid peavad ametialase pädevuse ametlikult tunnustamisel võtma vastavalt autovedude ja reisijate autovedude puhul arvesse vähemalt allpool loetletud ainevaldkondi. Maanteeveo-ettevõtja või reisijate autoveo-ettevõtja tegevusloa taotlejatel peab olema kõnealustes ainevaldkondades veoettevõtja juhtimiseks vajalik teadmistetase ja praktiline sobivus.Allpool esitatud minimaalne teadmistetase ei tohi olla madalam otsuse 85/368/EMÜ [1] lisas sätestatud koolitustasemete struktuuri 3. tasemest, st tasemest, mis on saavutatud kohustusliku hariduse käigus saadud väljaõppega, millele lisandub kutseõpe ja täiendav tehniline väljaõpe või keskastme tehniline väljaõpe.A. TsiviilõigusAutoevedu ja reisijate autoveduTaotleja peab eelkõige:1) olema tuttav autovedude puhul kasutatavate põhiliste lepinguliikidega ning nendest tulenevate õiguste ja kohustustega;2) suutma pidada läbirääkimisi õiguslikult kehtiva veolepingu üle, eelkõige veotingimuste osas;Autovedu3) olema suuteline hindama oma kliendi nõuet, mis käsitleb hüvitist kauba kaotsimineku või rikkumise eest veo ajal või kohaletoimetamise hilinemise eest, ning aru saama sellise nõude mõjust lepingulistele kohustustele;4) olema tuttav rahvusvahelisest kaupade autoveolepingu konventsioonist (CMR) tulenevate eeskirjade ja kohustustega;Reisijate autovedu5) olema suuteline hindama oma kliendi nõuet, mis käsitleb hüvitist reisijatele veo ajal toimunud avariist põhjustatud vigastuste või nende pagasi rikkumise eest või hüvitist hilinemise eest, ning aru saama sellise nõude mõjust lepingulistele kohustustele.B. ÄriõigusAutovedu ja reisijate autoveduTaotleja peab eelkõige:1) olema tuttav vedudes osalemise tingimuste ja formaalsustega, veoettevõtjatele pandud üldkohustustega (registreerimine, arvepidamine jne) ning pankroti tagajärgedega;2) omama asjakohaseid teadmisi äriühingu eri liikide ning nende loomist ja tegutsemist reguleerivate eeskirjade kohta.C. SotsiaalõigusAutovedu ja reisijate autoveduTaotleja peab eelkõige:1) olema tuttav autovedudega seotud sotsiaalinstitutsioonide (ametiühingud, töönõukogud, usaldusisikud, tööinspektorid jne) ülesannete ja tegevusega;2) olema tuttav tööandjate sotsiaalkindlustusalaste kohustustega;3) olema tuttav maanteeveo-ettevõtjate palgatud töötajate eri kategooriate töölepinguid reguleerivate eeskirjadega (lepingu vorm, osapoolte kohustused, töötingimused ja -aeg, tasuline puhkus, töötasu, lepingu rikkumine jne);4) olema tuttav määruste (EMÜ) nr 3820/85 [2] ja (EMÜ) nr 3821/85 [3] sätetega ning nende rakendamise praktilise korraga.D. MaksuõigusAutovedu ja reisijate autoveduTaotleja peab olema eelkõige tuttav järgmisi valdkondi reguleerivate eeskirjadega:1) veoteenuste käibemaks;2) mootorsõidukimaks;3) teatavate maanteeveosõidukite maksud ning tee- ja infrastruktuuri kasutamise maksud;4) tulumaks.E. Ettevõtja äri- ja finantsjuhtimineAutovedu ja reisijate autoveduTaotleja peab eelkõige:1) olema tuttav tšekkide, vekslite, võlakirjade, krediitkaartide ja muude makseviiside kasutamisega seotud seaduste ja tavadega;2) olema tuttav mitmesuguste krediidiviisidega (pangalaen, dokumentaalakreditiiv, hoiuste tagamine, hüpoteegid, liising, rentimine, faktooring jne) ning nendest tulenevate maksude ja kohustustega;3) tundma bilanssi ning oskama seda koostada ja tõlgendada;4) suutma lugeda ja tõlgendada kasumiaruannet;5) suutma hinnata ettevõtjate tasuvust ja finantsseisundit eelkõige finantsnäitajate alusel;6) olema võimeline koostama eelarvet;7) olema tuttav ettevõtja kuluelementidega (püsi- ja muutuvkulud, käibekapital, amortisatsioon jne) ning suutma arvestada kulusid sõiduki, kilomeetri, reisi või tonni kohta;8) suutma koostada kõiki ettevõtja töötajaid hõlmavat organisatsioonilise struktuuri skeeme ja tööplaane;9) olema tuttav turundus-, reklaami- ja suhtekorralduspõhimõtetega, sh veoteenuste müügi edendamisega, ning kliendiregistrite koostamisega jne;10) olema tuttav autovedudega seotud eri kindlustusliikidega (vastutuskindlustus, õnnetusjuhtumite/elukindlustus, kahjukindlustus ja pagasikindlustus) ning nendest tulenevate tagatiste ja kohustustega;11) olema tuttav elektroonilise andmeedastuse kohaldamisega autovedude alal;Autovedu12) olema suuteline kohaldama autoveoteenuste hindamiseeskirju ning tundma Incotermi tarneklauslite tähendust ja mõju;13) olema tuttav veonduse lisateenuste eri kategooriatega ning nende osatähtsuse, funktsioonide ja vajaduse korral staatusega;Reisijate autovedu14) olema suuteline kohaldama tariife ja hindu reguleerivaid eeskirju reisijate autoveo avalik-õiguslikus ja erasektoris;15) olema suuteline kohaldama reisijate autoveoteenuste hindamiseeskirju.F. TurulepääsAutovedu ja reisijate autoveduTaotleja peab eelkõige:1) olema tuttav rendi või tasu eest toimuvat autovedu, tööstussõidukite rentimist ja alltöövõttu, eelkõige tegevusala ametlikku korraldust, tegevusalale lubamist, ühendusesiseste ja -väliste autovedude tegevuslube ning kontrolli ja karistust käsitlevate eeskirjadega;2) olema tuttav maanteeveo-ettevõtja asutamiseeskirjadega;3) olema tuttav mitmesuguste autoveoteenuste osutamiseks vajalike dokumentidega ja suutma kehtestada kontrollmenetlust tagamaks, et iga vedu, eelkõige sõidukit, juhti, kaupu ja pagasit käsitlevaid dokumente hoitakse nii sõidukis kui ka ettevõtja ruumides;Autovedu4) olema tuttav autoveoteenuste turu korralduse, eelkõige lasti käsitlemise ja logistikaeeskirjadega;5) olema tuttav piiriformaalsustega, T-dokumentide ja TIR-märkmike osatähtsuse ja kohaldamisalaga ning nende kasutamisest tulenevate kohustuste ja vastutusega;Reisijate autovedu6) olema tuttav reisijate autoveo turu korralduse eeskirjadega;7) olema tuttav reisijate autoveoteenuste kehtestamise eeskirjadega ja suutma koostada veokavu.G. Tehnilised standardid ja tegutsemise tehnilised aspektidAutovedu ja reisijate autoveduTaotleja peab eelkõige:1) olema tuttav liikmesriikide sõidukite massi ja mõõtmeid reguleerivate eeskirjadega ning korraga, mida tuleb järgida ebaharilike lastide puhul, kui on tegemist erandiga eeskirjadest;2) olema suuteline valima sõidukeid ja nende komponente (šassiid, mootor, käiguvahetussüsteem, pidurisüsteem jne) vastavalt ettevõtja vajadustele;3) olema tuttav formaalsustega, mis on seotud kõnealuste sõidukite tüübikinnituse, registreerimise ja tehnoülevaatusega;4) saama aru, missuguseid meetmeid on vaja võtta, et vähendada müra ja võidelda mootorsõidukite heitgaasidest tingitud õhusaaste vastu;5) olema suuteline koostama sõidukite ja nende seadmete perioodilise hoolduse kavu;Autovedu6) olema tuttav veoste käitlemis- ja laadimisseadmete eri liikidega (järelhaagised, konteinerid, alused jne) ning võimeline kehtestama kaupade peale- ja mahalaadimise korda ning välja andma sellekohaseid juhiseid (lasti jagamine, virnastamine, paigutamine, kiiludega kinnitamine jne);7) olema tuttav mitmesuguste kombineeritud veo meetoditega, näiteks haagistegaühendvedude ja ro-ro-tüüpi vedudega;8) olema suuteline rakendama korda, mis on ette nähtud ohtlike kaupade ja jäätmete veoeeskirjade, eelkõige direktiividest 94/55/EÜ [4] ja 96/35/EÜ [5] ning määrusest (EMÜ) nr 259/93 [6] tulenevate eeskirjade täitmiseks;9) olema suuteline rakendama korda, mis on ette nähtud kergesti riknevate toiduainete veoeeskirjade, eelkõige kiiresti riknevate toiduainete rahvusvahelise veo ning selleks kasutatavate eriveokite alasest kokkuleppest (ATP) tulenevate eeskirjade täitmiseks;10) olema suuteline rakendama elusloomade veoeeskirjade täitmiseks ettenähtud korda.H. LiiklusohutusAutovedu ja reisijate autoveduTaotleja peab eelkõige:1) teadma, missugust kvalifikatsiooni nõutakse juhtidelt (juhiluba, arstitõendid, kõlblikkustunnistused jne);2) olema suuteline võtma vajalikke meetmeid tagamaks, et juhid järgivad eri liikmesriikides kehtivaid liikluseeskirju, keelde ja piiranguid (kiirusepiirangud, sõidu eesõigused, seisu- ja parkimispiirangud, tulede kasutamine, liiklusmärgid jne);3) olema suuteline koostama juhtidele juhiseid, kuidas kontrollida sõidukite, seadmete ja lasti seisundiga seotud ohutusnõuete täitmist ning võtta ennetusabinõusid;4) olema suuteline kehtestama õnnetusjuhtumi korral järgitavat korda ja rakendama asjakohaseid menetlusi, et vältida õnnetusjuhtumite või tõsiste liiklussüütegude kordumist;Reisijate autovedu5) omama algteadmisi liikmesriikide teedevõrgu kohta.II. EKSAMI KORRALDAMINE1. Liikmesriigid korraldavad kohustusliku kirjaliku eksami, millele lisaks võidakse korraldada suuline eksam, et teha kindlaks, kas maanteeveo-ettevõtja tegevusloa taotlejatel on piisav teadmistetase I osas loetletud ainevaldkondades, eelkõige oskus kasutada kõnealuste valdkondadega seotud vahendeid ja tehnikat ning täita vastavaid juhtimis- ja koordineerimisülesandeid.a) Kohustuslik kirjalik eksam koosneb kahest testist:- kirjalikud küsimused kas valikvastustega küsimuste (igal küsimusel on neli võimalikku vastust), otseseid vastuseid nõudvate küsimuste või nimetatud kahe süsteemi kombinatsiooni vormis,- kirjalikud ülesanded/juhtumi lahendamine.Kummagi testi miinimumkestus on kaks tundi;b) kui korraldatakse suuline eksam, võivad liikmesriigid seada tingimuseks, et osaleja on edukalt sooritanud kirjaliku eksami.2. Kui liikmesriigid korraldavad ka suulise eksami, peavad nad ette nägema, et kõigi kolme testi puhul tuleb saada kogupunktidest vähemalt 25 % ja maksimaalselt 40 %.Kui liikmesriigid korraldavad ainult suulise eksami, peavad nad ette nägema, et kõigi testide puhul tuleb saada kogupunktidest vähemalt 40 % ja maksimaalselt 60 %.3. Taotlejad peavad saama kõigi testide eest keskmiselt vähemalt 60 % kogupunktidest, saades üksiktesti eest vähemalt 50 % võimalikust punktide arvust. Liikmesriik võib vähendada kõnealust piirmäära 50 %-lt 40 %-ni ainult ühe testi puhul."[1] Nõukogu 16. juuli 1985. aasta otsus nr 85/368/EMÜ Euroopa Ühenduse liikmesriikide kutsekvalifikatsioonide võrreldavuse kohta (EÜT L 199, 31.7.1985, lk 56).[2] Nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 3820/85 teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 370, 31.12.1985, lk 1).[3] Nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta (EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8). Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1056/97 (EÜT L 154, 12.6.1997, lk 21).[4] Nõukogu 21. novembri 1994. aasta direktiiv 94/55/EÜ ohtlike kaupade autovedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 319, 12.12.1994, lk 7). Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 96/86/EÜ (EÜT L 335, 24.12.1996, lk 43).[5] Nõukogu 3. juuni 1996. aasta direktiiv 96/35/EÜ ohtlike kaupade maantee-, raudtee- või siseveevedude ohutusnõustajate määramise ja kutsekvalifikatsiooni kohta (EÜT L 145, 19.6.1996, lk 10).[6] Nõukogu 1. veebruari 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 259/93 jäätmesaadetiste järelevalve ja kontrolli kohta Euroopa Ühenduses, ühendusse sisseveo ja ühendusest väljaveo korral (EÜT L 30, 6.12.1993, lk 1). Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 120/97 (EÜT L 22, 24.1.1997, lk 14).--------------------------------------------------II LISA"Ia LISAEUROOPA ÜHENDUS+++++ TIFF +++++"--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 19. detsember 1978, millega muudetakse direktiivi 77/391/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse meetmed veiste brutselloosi, tuberkuloosi ja leukoosi tõrjeks

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31979L0009

Euroopa Liidu Teataja L 006 , 10/01/1979 Lk 0027 - 0027 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 10 Lk 0165  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 23 Lk 0251  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 10 Lk 0165

		Nõukogu direktiiv,19. detsember 1978,millega muudetakse direktiivi 77/391/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse meetmed veiste brutselloosi, tuberkuloosi ja leukoosi tõrjeks(79/9/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artikleid 43 ja 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse assamblee arvamust [1]ning arvestades, et:nõukogu 17. mai 1977. aasta direktiivi 77/391/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse meetmed veiste brutselloosi, tuberkuloosi ja leukoosi tõrjeks, [2] rakendamise riiklike plaanide raames on vaja sätestada makstava tapmishüvituse kahekordistamine nimetatud haiguste kõrge esinemissagedusega teatavates piirkondades Belgias,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Erandina direktiivi 77/391/EMÜ artikli 7 lõikest 2 võib Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi arendusrahastu maksta Belgia Kuningriigile viimase taotlusel brutselloosi tõrjeks summa, mis ei ületa 120 arvestusühikut lehma kohta ja 60 arvestusühikut veise kohta, kes ei ole lehm, kes tapetakse nimetatud direktiivi artiklis 2 osutatud meetmete raames.Artikkel 2Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 19. detsember 1978Nõukogu nimeleesistujaJ. Ertl[1] Arvamus on esitatud 15.12.1978 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[2] EÜT L 145, 13.6.1977, lk 44.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 93/12/EMÜ, 23. märts 1993, teatud vedelkütuste väävlisisalduse kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31993L0012

Euroopa Liidu Teataja L 074 , 27/03/1993 Lk 0081 - 0083 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 12 Lk 0090  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 12 Lk 0090

		Nõukogu direktiiv 93/12/EMÜ,23. märts 1993,teatud vedelkütuste väävlisisalduse kohtaEUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]koostöös Euroopa Parlamendiga, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:õhu kvaliteedi parandamiseks vääveldioksiidi ja teiste heitgaaside sisalduse vähendamise läbi peab ühendus võtma meetmeid väävlisisalduse järkjärguliseks vähendamiseks gaasiõlides, mida kasutatakse iseliikuvate sõidukite, sh lennukite ja laevade kütusena, samuti kütmiseks ning tööstuse ja meresõidu vajadusteks;liikmesriikides kehtivad direktiivi 75/716/EMÜ [4] artikli 2 lõike 1 ja artikli 5 lõike 1 sätted näevad ette kaks piirmäära väävli sisaldusele vedelkütustes; kõnealused normid on liikmesriigiti erinevad;need erinevused sunnivad ühenduse naftakompaniisid reguleerima oma toodete maksimaalset väävlisisaldust selle järgi, millisesse liikmesriiki neid tarnitakse; seega kujutavad sellised erinevused endast tõket nende toodetega kauplemises ja puudutavad vahetult ühtse turu loomist ja toimimist;lisaks sellele näeb direktiivi 75/716/EMÜ artikkel 6 ette, et uue informatsiooni kättesaadavaks muutumisel esitab komisjon nõukogule aruande ja lisab asjakohase ettepaneku ühtse väärtuse kehtestamiseks;Euroopa ühenduste järjestikustes keskkonnaalastes tegevusprogrammides [5] rõhutatakse õhusaaste vältimise ja vähendamise tähtsust;kütuse kvaliteet mängib tähtsat osa sõidukite heitgaasidest tingitud õhusaaste vähendamisel;lisaks sellele on ühendus otsuse 81/462/EMÜ [6] alusel piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni lepinguosaline; see konventsioon näeb konkreetselt ette strateegiate ja poliitikate väljatöötamist õhusaaste piiramiseks ning võimaluse korral järkjärguliseks vähendamiseks ja vältimiseks;väävlisisalduse vähendamisega teatud vedelkütustes järgitakse ühte ühenduse eesmärki, nimelt säilitada, kaitsta ja parandada keskkonnaseisundit ning aidata kaasa inimeste tervise kaitsele, piirates keskkonnakahjustusi juba nende tekkekohas;paljud liikmesriigid on vastavuses direktiiviga 75/716/EMÜ juba kehtestanud piirmäära 0,2 kaaluprotsenti;liikmesriigid peavad võtma meetmeid tagamaks, et diislikütused maksimaalse väävlisisaldusega 0,05 kaaluprotsenti muutuksid järk-järgult kättesaadavaks;saavutamaks vastavust asjaomaste ühenduse direktiividega kehtestatud tahkete osakeste sisalduse piirmääradele heitgaasides, ei tohi ühenduses turustatava diislikütuse väävlisisaldus alates 1994. aasta 1. oktoobrist ületada 0,2 kaaluprotsenti ja alates 1996. aasta 1. oktoobrist 0,05 kaaluprotsenti; liikmesriigid peavad võtma asjakohaseid meetmeid selle eesmärgi saavutamiseks;gaasiõli üha ulatuslikum kasutamine mootorikütusena eeldab edasisi jõupingutusi diislikütuse kvaliteedi parandamiseks, piiramaks sellise kasutuse negatiivset mõju õhu kvaliteedile; kehtestades diislikütuse väävlisisalduse 0,05 kaaluprotsendi suuruse piirmäära jõustumise ajaks 1. oktoober 1996, jäetakse asjaomastele ettevõtetele piisavalt aega vajalike tehniliste ümberkorralduste tegemiseks;gaasiõli ja keskmiste õlifraktsioonide muude kasutusalade osas on vaja teha jõupingutusi õhusaaste vähendamiseks, hinnates sealjuures nende panust õhu kvaliteedi parandamise ja keskkonnakulude ja -tulude seisukohast; komisjon peaks esitama nõukogule – kes võtab hiljemalt 31. juuliks 1994 vastu sellekohase otsuse – ettepaneku kehtestada hiljemalt 1999. aasta 1. oktoobriks väävlisisaldusele madalam piirmäär ning sätestada uued piirmäärad lennukipetroolidele;toornafta pakkumise järsk muutumine, mis suurendaks naftatoodete keskmist väävlisisaldust, võib väävlisisalduse vähendamise olemasolevaid võimalusi arvestades seada ohtu tarned mõne liikmesriigi tarbijatele; seepärast näib olevat soovitav volitada sellist liikmesriiki teatud tingimustel mitte järgima tema siseturu jaoks kehtestatud väävlisisalduse piirmäära;väävlisisalduse madala piirmäära kehtestamine merelaevade kütusena kasutatavale gaasiõlile põhjustab spetsiifilisi tehnilisi ja majanduslikke probleeme Kreekale; Kreekale piiratud ajaks erandi tegemine ei tohiks pärssida merelaevade kütusena kasutatavate gaasiõlidega kauplemist, kuna Kreeka rafineerimistehased katavad ainult siseriikliku gaasiõlide ja keskmiste õlifraktsioonide nõudluse; Kreekast lõplikuks põletamiseks teise liikmesriiki eksporditavad tooted peavad vastama kõnealuses liikmesriigis kohalduvatele direktiivi sätetele; Kreekale võiks anda viieaastase ajapikenduse väävlisisalduse nõutava piirmäära kehtestamiseks merelaevade kütusena kasutatavale gaasiõlile; see ajapikendus lõpeb 30. septembril 1999;turustatava gaasiõli ja keskmiste õlifraktsioonide väävlisisalduse kindlakstegemiseks oleks vaja teostada kohapealset kontrolli; selleks tuleb ette näha parimal võimalikul tehnoloogial põhinev ühtne meetod,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) gaasiõli – iga naftatoode, mis vastab CN-koodile 27100069, või iga naftatoode, mis kuulub oma destilleerimisvahemiku alusel kütusena kasutamiseks mõeldud keskmiste destillatsioonifraktsioonide kategooriasse ja millest vähemalt 85 mahuprotsenti (koos destillatsioonikadudega) destilleerub 350 °C juures;b) diislikütused – gaasiõlid, mida kasutatakse direktiivides 70/220/EMÜ [7] ja 88/77/EMÜ [8] märgitud mootorsõidukite puhul.2. Käesolevat direktiivi ei kohaldata gaasiõlidele,- mis sisalduvad laevade, lennukite või mootorsõidukite kütusepaakides kolmanda riigi ja liikmesriigi vahelise piiri ületamisel,- mida kavatsetakse enne lõplikku põletamist töödelda.Artikkel 21. Saavutamaks vastavust asjaomastes ühenduse direktiivides sätestatud tahkete osakeste sisalduse piirmääradele heitgaasides, keelavad liikmesriigid ühenduses selliste diislikütuste turustamise, mille väävliühendite sisaldus väävlile ümberarvutatult (edaspidi "väävlisisaldus") ületab:- 1994. aasta 1. oktoobrist 0,2 kaaluprotsenti ja- 1996. aasta 1. oktoobrist 0,05 kaaluprotsenti.Liikmesriigid võtavad meetmeid tagamaks, et esimeses lõigus viidatud diislikütused väävlisisaldusega kuni 0,05 kaaluprotsenti järk-järgult kättesaadavaks muutuksid.2. Alates 1. oktoobrist 1994 keelavad liikmesriigid turustada ühenduses gaasiõlisid, mis erinevad lõikes 1 nimetatuist või mida kasutatakse muul kui lõikes 1 nimetatud otstarbel, välja arvatud lennukipetrool, kui nende väävlisisaldus ületab 0,2 kaaluprotsenti.Komisjon märgib enne 1. jaanuari 1994 nõukogule esitatud aruandes ära, millist edu on saavutatud vääveldioksiidi heitmete hulga vähendamisel. Samas esitab komisjon õhu kvaliteedi parandamise üldisema poliitika raames nõukogule ettepaneku teise etappi üleminekuks, et kehtestada hiljemalt 1. oktoobriks 1999 madalam piirmäär ning sätestada uued piirmäärad lennukipetroolile.Nõukogu teeb oma otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega hiljemalt 31. juuliks 1994.3. Kui liikmesriigil tekib seoses toornafta või naftatoodete pakkumise järsu muutusega raskusi gaasiõli väävlisisalduse piirmäära kohaldamisega, teatab liikmesriik sellest komisjonile. Komisjon võib lubada selle liikmesriigi territooriumil kuni kuue kuu pikkuse ajavahemiku vältel kõrgema väävlisisalduse piirmäära kohaldamist, ning teatab oma otsusest nõukogule. Iga liikmesriik võib nimetatud otsuse ühe kuu jooksul nõukogus vaidlustada. Nõukogu võib kahe kuu jooksul võtta kvalifitseeritud häälteenamusega vastu teistsuguse otsuse.Erandina võib Kreeka valitsus lubada kuni 1999. aasta 30. septembrini turustada merelaevade kütusena kasutatavat gaasiõli, mille väävlisisaldus ületab 0,2 kaaluprotsenti.Artikkel 3Artikli 2 lõigetes 1 ja 2 sätestatud kohaldumiskuupäevade möödudes ei tohi ükski liikmesriik keelata, piirata või tõkestada gaasiõlide turustamist nende väävlisisalduse tõttu, kui kõnealused gaasiõlid vastavad käesoleva direktiivi nõuetele.Artikkel 41. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed turustatavate gaasiõlide väävlisisalduse kontrollimiseks proovide võtmise teel.2. Turustatavate gaasiõlide väävlisisalduse määramiseks on standardmeetodina vastu võetud ISO meetod 8754. Turustatavate gaasiõlide väävlisisalduse kontrollmääramiste tulemuste statistiline tõlgendamine toimub ISO standardi 4259 (1979. aasta väljaande) kohaselt.Artikkel 5Käesolev direktiiv asendab alates 1. oktoobrist 1994 direktiivi 75/716/EMÜ.Artikkel 6Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 1. oktoobrit 1994. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 7Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 23. märts 1993Nõukogu nimeleesistujaS. Auken[1] EÜT C 174, 5.7.1991, lk 18 jaEÜT C 120, 12.5.1992, lk 12.[2] EÜT C 94, 13.4.1992, lk 209 jaEÜT C 337, 21.12.1992.[3] EÜT C 14, 20.1.1992, lk 17.[4] EÜT L 307, 27.11.1975, lk 22. Direktiivi on muudetud direktiiviga 87/219/EMÜ (EÜT L 91, 3.4.1987, lk 19).[5] EÜT C 112, 20.12.1973, lk 1,EÜT C 139, 13.6.1977, lk 1 jaEÜT C 46, 17.2.1983, lk 1.[6] EÜT L 171, 27.6.1981, lk 11.[7] EÜT L 76, 6.4.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 91/441/EMÜ (EÜT L 242, 30.8.1991, lk 1).[8] EÜT L 36, 9.2.1988, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 91/542/EMÜ (EÜT L 295, 25.10.1991, lk 1).--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 96/26/EÜ, 29. aprill 1996, siseriiklike ja rahvusvaheliste vedude maanteeveo-ettevõtja ja reisijate autoveo-ettevõtja tegevusalale lubamise, nende diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikuse tunnustamise ning kõnealuste ettevõtjate asutamisvabaduse õiguse soodustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31996L0026

Euroopa Liidu Teataja L 124 , 23/05/1996 Lk 0001 - 0010

		Nõukogu direktiiv 96/26/EÜ,29. aprill 1996,siseriiklike ja rahvusvaheliste vedude maanteeveo-ettevõtja ja reisijate autoveo-ettevõtja tegevusalale lubamise, nende diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikuse tunnustamise ning kõnealuste ettevõtjate asutamisvabaduse õiguse soodustamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 75,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]toimides asutamislepingu artiklis 189c sätestatud korras [3]ning arvestades, et:nõukogu 12. novembri 1974. aasta direktiivi 74/561/EMÜ (siseriiklike ja rahvusvaheliste vedude maanteeveo-ettevõtja tegevusalale lubamise kohta), [4] nõukogu 12. novembri 1974. aasta direktiivi 74/562/EMÜ (siseriiklike ja rahvusvaheliste reisijate autoveo-ettevõtjate tegevusalale lubamise kohta) [5] ja nõukogu 12. detsembri 1977. aasta direktiivi 77/796/EMÜ (maanteeveo-ettevõtjate ja reisijate autoveo-ettevõtjate diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikuse tunnustamise kohta ning kõnealuste ettevõtjate asutamisvabaduse õiguse soodustamise kohta) [6] on mitmel korral oluliselt muudetud; otstarbekuse ja selguse huvides tuleks nimetatud direktiivid ühtsesse teksti koondada;transpordituru korraldamine on asutamislepingus sätestatud ühise transpordipoliitika rakendamise üks olulisi tegureid;maanteeveo-ettevõtjate ja reisijate autoveo-ettevõtjate (edaspidi mõlemad "maanteeveo-ettevõtjad") tegevusalale lubamise tingimuste kooskõlastamiseks ettenähtud meetmete vastuvõtmine tõenäoliselt soodustab kõnealuste ettevõtjate asutamisvabaduse õiguse tõhusat kasutamist;tuleb ette näha siseriiklike ja rahvusvaheliste maanteeveo-ettevõtjate tegevusalale lubamise ühiseeskirjad, et tagada kõnealuste ettevõtjate parem väljaõpe, millega aidatakse kaasa turu otstarbekamaks muutumisele ning kasutajate, ettevõtjate ja majanduse kui terviku huve silmas pidades parandatakse osutatavate teenuste kvaliteeti ja liiklusohutust;seepärast tuleks maanteeveo-ettevõtja tegevusalale lubamise eeskirjades arvesse võtta ettevõtjate head mainet, finantsolukorda ja ametialast pädevust;kõnealused ühiseeskirjad ei pea siiski hõlmama teatavaid piiratud majandusliku tähtsusega veoliike;alates 1. jaanuarist 1993 on piiriüleste maanteevedude turulepääsu reguleeritud kvalitatiivsete kriteeriumide alusel väljaantavate ühenduse litsentside süsteemiga;seoses hea maine nõudega on turu tõhusaks ümberkorraldamiseks vaja seada maanteeveo-ettevõtja tegevusalale lubamise ühtseks tingimuseks, et taotlejat ei ole süüdi mõistetud raskete süütegude, sh majandusalaste süütegude eest, teda ei ole tunnistatud kõnealusele tegevusalale sobimatuks ning et ta vastab maanteeveo-ettevõtja tegevusala suhtes kohaldatavatele eeskirjadele;seoses asjakohase finantsolukorra nõudega on vaja eelkõige ettevõtjate võrdse kohtlemise tagamiseks eri liikmesriikides kehtestada teatavad kriteeriumid, millele maanteeveo-ettevõtjad peavad vastama;seoses hea maine ja finantsolukorraga oleks otstarbekas tunnustada vastuvõtvas liikmesriigis ajaomasele tegevusalale pääsemise piisava tõendina asjakohaseid dokumente, mille on välja andnud maanteeveo-ettevõtja päritoluriigi pädev asutus või pädev asutus selles riigis, kust nimetatud ettevõtja tuleb;seoses ametialase pädevusega on soovitav kindlaks määrata, et taotluse esitanud maanteeveo-ettevõtja tõendab pädevust kirjaliku eksamiga, kuid ka see, et liikmesriigid võivad vabastada taotleja sellisest eksamist, kui ta esitab tõendid piisava praktilise töökogemuse kohta;seoses ametialase pädevusega peab vastuvõttev liikmesriik tunnustama piisava tõendina tunnistusi, mis on välja antud maanteeveo-ettevõtja tegevusalale lubamist käsitlevate ühenduse sätete kohaselt;käesoleva direktiivi kohaldamiseks tuleb sätestada liikmesriikidevaheline vastastikuse abistamise süsteem;käesolev direktiiv ei tohi mõjutada liikmesriikide kohustusi II lisa B osas nimetatud direktiivide rakendamis- või kohaldamistähtaegade suhtes,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I JAOTISMaanteeveo-ettevõtja tegevusalale lubamineArtikkel 11. Maanteeveo-ettevõtja või reisijate autoveo-ettevõtja tegevusalale lubamist reguleeritakse käesoleva direktiivi ühiseeskirjade kohaselt liikmesriikides vastuvõetud sätetega.2. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:maanteeveo-ettevõtja tegevusala — kõigi selliste ettevõtjate tegevus, kes veavad kaupu rendi või tasu eest iseseisva mootorsõidukiga või haagisega sõidukitest koosneva autorongiga,reisijate autoveo-ettevõtja tegevusala — kõigi selliste ettevõtjate tegevus, kes osutavad reisijateveo teenuseid üldiste või teatavate kasutajakategooriate vedamiseks reisija või veo korraldaja makstud tasu eest mootorsõidukitega, mis on ehitatud, varustatud ja ette nähtud rohkem kui üheksa inimese veoks, k.a juht,ettevõtja — tulunduslik või mittetulunduslik füüsiline või juriidiline isik, tulunduslik või mittetulunduslik iseseisva õigusvõimeta isikute ühendus või rühm või mis tahes õigusvõimeline või mõnest teisest õigusvõimelisest asutusest sõltuv ametiasutus.Artikkel 21. Käesolevat direktiivi ei kohaldata ettevõtjate suhtes, kes tegutsevad maanteeveo-ettevõtja tegevusalal sõidukitega, mille lubatud kandevõime ei ületa 3,5 tonni või mille lubatud täismass ei ületa 6 tonni. Liikmesriigid võivad alandada nimetatud piirmäärasid kõigi või mõnede veoliikide puhul.2. Liikmesriigid võivad pärast komisjoniga konsulteerimist vabastada käesoleva direktiivi kõigi või mõnede sätete kohaldamisest maanteeveo-ettevõtjad, kes tegelevad ainult siseriiklike vedudega, mille mõju transporditurule on tähtsusetu järgmiste asjaolude tõttu:- veetava kauba laad või- läbitava vahemaa lühidus.Ettenägematute asjaolude korral võivad liikmesriigid anda ajutise vabastuse kuni komisjoniga peetavate konsultatsioonide lõpuleviimiseni.3. Liikmesriigid võivad pärast komisjoniga konsulteerimist vabastada käesoleva direktiivi kõigi või mõnede sätete kohaldamisest ettevõtjad, kes osutavad ainult teatavaid reisijate autoveo teenuseid mitteärilisel eesmärgil või kelle põhitegevusala on midagi muud kui reisijate autoveo-ettevõtja, kui nende vedude mõju transporditurule on tähtsusetu.Artikkel 31. Maanteeveo-ettevõtja tegevusalal tegutseda soovivatel ettevõtjatel peab olema:a) hea maine;b) asjakohane finantsolukord;c) piisav ametialane pädevus.Kui taotleja on füüsiline isik ega vasta punkti c nõuetele, võivad pädevad asutused sellegipoolest lubada tal tegutseda maanteeveo-ettevõtja tegevusalal, kui ta nimetab kõnealustele asutusele mõne teise punktide a ja c nõuetele vastava isiku, kes juhib pidevalt ja tõhusalt kõnealuse ettevõtja veotegevust.Kui taotleja ei ole füüsiline isik:- peab (peavad) punkti a nõudele vastama kõnealuse ettevõtja veotegevust pidevalt ja tõhusalt juhtiv isik (juhtivad isikud). Liikmesriigid võivad nõuda, et käesolevale nõudele vastavad ka muud ettevõtjaga seotud isikud,- peab või peavad nõudele c vastama esimeses taandes osutatud isik või isikud.2. Liikmesriigid määravad kindlaks tingimused, mida nende territooriumil paiknevad ettevõtjad peavad täitma, et vastata hea maine nõudele.Nad sätestavad, et kõnealust nõuet ei ole täidetud või ei täideta enam, kui füüsiline isik või füüsilised isikud, kes peavad täitma käesolevat tingimust vastavalt lõikele 1:a) on süüdi mõistetud raskete süütegude, sh majandusalaste süütegude eest;b) on kehtivate eeskirjade kohaselt tunnistatud maanteeveo-ettevõtja tegevusalale sobimatuks;c) on süüdi mõistetud, sest nad on korduvalt tõsiselt rikkunud kehtivaid eeskirju, mis käsitlevad:- kõnealusel ametialal kohaldatavaid palga- ja töötingimusi või- vastavalt asjaoludele maanteevedu ja reisijate autovedu, eelkõige juhtide juhtimis- ja puhkeaega, kommertsveokite massi ja mõõtmeid ning liiklusohutust ja sõiduki ohutust.Punktides a, b ja c osutatud juhtudel on hea maine nõue täitmata niikaua, kuni ettevõtja rehabiliteeritakse või võetakse mõni muu samaväärse toimega meede vastavalt olemasolevatele asjakohastele siseriiklikele normidele.3. a) Asjakohase finantsolukorra all mõistetakse ettevõtja tegevuse nõuetekohaseks käivitamiseks ja haldamiseks piisavate vahendite olemasolu.b) Finantsolukorra hindamisel võtab pädev asutus arvesse järgmist: ettevõtja raamatupidamise aastaaruanne, kui see on olemas; kättesaadavad vahendid, sh raha pangakontodel, arvelduskrediit ja laenud; kõik varad, sh ettevõtja tagatisena kasutusel olev vara; kulud, sh sõidukite, ruumide, seadmete ja masinate ostukulud ja käsiraha, ning käibekapital.c) Ettevõtja omakapitali suurus peab olema vähemalt:- 3000 eküüd kasutatava sõiduki kohta või- 150 eküüd ettevõtja poolt maanteeveol kasutatava sõiduki registrimassi tonni kohta või- 150 eküüd ettevõtja poolt reisijateveol kasutatava sõiduki istekoha kohta,olenevalt sellest, missugune neist on madalam.Liikmesriigid võivad kõrvale kalduda esimese punkti sätetest ainult siseturul tegutsevate veoettevõtjate puhul.d) Punktide a, b ja c kohaldamisel võib pädev asutus käsitada finantsolukorra tõendina panga või nõuetekohaselt kvalifitseeritud üksuse antud kinnitust või tagatist. Sellise kinnituse või tagatise võib anda pangatagatisena või muul samalaadsel viisil.e) Punkte b, c ja d kohaldatakse ainult selliste ettevõtjate suhtes, keda liikmesriik on pärast 1. jaanuari 1990 siseriiklike eeskirjade alusel lubanud tegutseda maanteeveo-ettevõtjana.4. Ametialase pädevusega seotud tingimuseks on selliste oskuste olemasolu, mille tõestuseks tuleb läbida kirjalik eksam, mis võib olla valikvastustega eksami vormis ja mille korraldab liikmesriigi poolt selleks määratud asutus või organ I lisas loetletud ainevaldkondade kohta.Liikmesriigid võivad vabastada eksamist need taotluse esitanud maanteeveo-ettevõtjad, kes esitavad tõendid vähemalt viie aasta pikkuse praktilise juhtimiskogemuse kohta veoettevõtja tegevusalal.Liikmesriigid võivad vabastada teatavate kõrgema astme või tehnikaalaste diplomite omanikud eksami sooritamisest diplomiga hõlmatud ainevaldkondades, kui kõnesolevate diplomitega on võimalik tõendada, et neil on põhjalikud teadmised I lisas loetletud ainevaldkondade kohta.Ametialase pädevuse tõendina tuleb esitada esimeses lõigus osutatud asutuse või organi väljaantud tunnistus.Artikkel 4Liikmesriigid määravad kindlaks, millistel asjaoludel võib maanteeveo-ettevõtja tegevusalal tegutseva füüsilise isiku või artikli 3 lõike 1 punktide a ja c nõuetele vastava füüsilise isiku surma, töövõimetuse või teovõimetuse korral maanteeveo-ettevõtja ajutiselt tegutseda, olenemata artikli 3 lõikest 1, maksimaalselt ühe aasta, mida võib nõuetekohaselt põhjendatud erijuhtudel pikendada kuni kuue kuu võrra.Liikmesriikide pädevad asutused võivad erandina ja teatavatel erijuhtudel lubada artikli 3 lõike 1 punktis c osutatud ametialase pädevuse nõudele mittevastaval isikul tegutseda veoettevõtjana, kui sellel isikul on vähemalt kolme aasta pikkune ettevõtja praktiline igapäevane juhtimiskogemus.Artikkel 51. Ettevõtjad, kes tõendavad, et enne:- 1. jaanuari 1978 Belgia, Iirimaa, Itaalia, Luksemburgi, Madalmaade, Prantsusmaa, Saksamaa, Taani ja Ühendkuningriigi puhul,- 1. jaanuari 1984 Kreeka puhul,- 1. jaanuari 1986 Hispaania ja Portugali puhul,- 3. oktoobrit 1989 endise Saksa Demokraatliku Vabariigi territooriumi puhul,oli neil liikmesriigi siseriiklike eeskirjade alusel luba tegutseda vastavalt vajadusele siseriiklike ja/või rahvusvaheliste vedude maanteeveo-ettevõtja või reisijate autoveo-ettevõtja tegevusalal, vabastatakse nõudest tõendada, et nad vastavad artikli 3 sätetele.2. Füüsilised isikud, kes:- pärast 31. detsembrit 1974 ja enne 1. jaanuari 1978 Belgia, Iirimaa, Itaalia, Luksemburgi, Madalmaade, Prantsusmaa, Saksamaa, Taani ja Ühendkuningriigi puhul,- pärast 31. detsembrit 1980 ja enne 1. jaanuari 1984 Kreeka puhul,- pärast 31. detsembrit 1982 ja enne 1. jaanuari 1986 Hispaania ja Portugali puhul,- pärast 2. oktoobrit 1989 ja enne 1. jaanuari 1992 endise Saksa Demokraatliku Vabariigi territooriumi puhul,olid:- saanud loa tegutseda vastavalt asjaoludele maanteeveo-ettevõtja või reisijate autoveo-ettevõtja tegevusalal, ilma et nad oleksid siseriiklike eeskirjade alusel tõendanud oma ametialast pädevust, või- olid määratud tõhusalt ja pidevalt juhtima ettevõtja veotegevust,peavad täitma artikli 3 lõikes 4 osutatud ametialase pädevuse tingimused enne:- 1. jaanuari 1980 Belgia, Iirimaa, Itaalia, Luksemburgi, Madalmaade, Prantsusmaa, Saksamaa, Taani ja Ühendkuningriigi puhul,- 1. jaanuari 1986 Kreeka puhul,- 1. jaanuari 1988 Hispaania ja Portugali puhul,- 1. juulit 1992 endise Saksa Demokraatliku Vabariigi territooriumi puhul.Sama nõuet kohaldatakse artikli 3 lõike 1 kolmandas lõigus osutatud juhul.Artikkel 61. Otsustes, mille liikmesriikide pädevad asutused teevad käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud meetmete kohaselt ja mis käsitlevad maanteeveo-ettevõtja tegevusalale lubamise taotluse tagasi lükkamist, märgitakse põhjused, millel need rajanevad.2. Liikmesriigid hoolitsevad selle eest, et pädevad asutused tühistavad maanteeveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise loa, kui leitakse, et artikli 3 lõike 1 punktide a, b või c tingimusi enam ei täideta. Sel juhul annavad nad siiski piisavalt aega asendaja nimetamiseks.3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud otsuste puhul hoolitsevad liikmesriigid selle eest, et käesoleva direktiiviga hõlmatud ettevõtjatel oleks võimalik kohaste vahenditega oma huve kaitsta.Artikkel 71. Kui mitteresidendist maanteeveo-ettevõtjad on sooritanud tõsiseid või väiksemaid korduvaid süütegusid maanteevedu või reisijate autovedu reguleerivate eeskirjade suhtes, mille tulemusena võidakse maanteeveo-ettevõtja tegevusluba tühistada, edastavad liikmesriigid sellele liikmesriigile, kus kõnealune maanteeveo-ettevõtja paikneb, kogu nende valduses oleva teabe kõnealuste süütegude ja määratud karistuste kohta.2. Kui liikmesriik tühistab rahvusvaheliste vedude maanteeveo-ettevõtja tegevusloa, teatab ta sellest komisjonile, kes edastab vajaliku teabe asjaomastele liikmesriikidele.3. Liikmesriigid osutavad üksteisele vastastikust abi käesoleva direktiivi kohaldamisel.II JAOTISDiplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikune tunnustamineArtikkel 81. Liikmesriigid võtavad käesolevas direktiivis osutatud tegevuse suhtes käesolevas direktiivis määratletud meetmeid, mis käsitlevad asutamispiirangute kaotamise üldprogrammi [7] I jaotises osutatud ettevõtjate asutamisvabaduse õigust nende territooriumil.2. Ilma et see piiraks lõigete 3 ja 4 kohaldamist, käsitleb vastuvõttev liikmesriik maanteeveo-ettevõtja tegevusalale lubamisel piisava tõendina hea maine või varasemate pankrottide puudumise kohta väljavõtet karistusregistrist või selle puudumisel samaväärset dokumenti, mille on välja andnud maanteeveo-ettevõtja päritoluriigi pädev kohtu- või haldusasutus ning mis kinnitab, et kõnealused nõuded on täidetud.3. Kui vastuvõttev liikmesriik kehtestab oma kodanike suhtes teatavad nõuded seoses hea mainega ja kui kõnealuste nõuete täitmist ei ole võimalik tõendada lõikes 2 osutatud dokumendi abil, peab nimetatud riik käsitlema piisava tõendina teiste liikmesriikide kodanike puhul tunnistust, mille on välja andnud pädev kohtu- või haldusasutus päritoluriigis või selles riigis, kust välisriigi kodanik tuleb, ning mis kinnitab, et kõnealused nõuded on täidetud. Need tunnistused peavad sisaldama konkreetseid vastuvõtva riigi jaoks asjakohaseid andmeid.4. Kui päritoluriik või riik, kust välisriigi kodanik tuleb, ei anna välja lõigetega 2 ja 3 ettenähtud dokumenti, võib nimetatud dokumendi asendada vande või tõotusega, mille asjaomane isik annab pädeva kohtu- või haldusasutuse või vajaduse korral notari ees oma päritoluriigis või selles riigis, kust ta tuleb; kõnealune asutus või notar annab välja tunnistuse, mis tõendab vande või tõotuse autentsust. Kinnituse varasemate pankrottide puudumise kohta võib anda ka sama riigi pädeva kutseorganisatsiooni ees.5. Lõigete 2 ja 3 kohaselt väljaantud dokumente ei võeta vastu, kui need esitatakse pärast kolme kuu möödumist alates väljaandmiskuupäevast. See tingimus kehtib ka lõike 4 kohaselt antud vande ja tõotuse suhtes.Artikkel 91. Kui vastuvõtvas liikmesriigis nõutakse finantsolukorda tõendavat tunnistust, käsitleb nimetatud riik vastavaid tunnistusi, mille on välja andnud pangad või muud riigi poolt selleks määratud finantsasutused päritoluriigis või selles riigis, kust välisriigi kodanik tuleb, samaväärsena oma territooriumil väljaantud tunnistustega.2. Kui liikmesriik kehtestab oma kodanike suhtes teatud nõuded seoses finantsolukorraga ja kui kõnealuste nõuete täitmist ei ole võimalik tõendada lõikes 1 osutatud dokumendi abil, peab nimetatud riik käsitlema teiste liikmesriikide kodanike puhul piisava tõendina tunnistust, mille on välja andnud pädev haldusasutus päritoluriigis või selles riigis, kust välisriigi kodanik tuleb, ning mis kinnitab, et kõnealused nõuded on täidetud. Kõnealune tunnistus peab sisaldama konkreetseid vastuvõtva riigi jaoks asjakohaseid andmeid.Artikkel 101. Alates 1. jaanuarist 1990 tunnustavad liikmesriigid ametialase pädevuse piisava tõendina artikli 3 lõike 4 neljandas lõigus osutatud tunnistusi, mille on välja andnud mõni muu liikmesriik.2. Kreekas enne 1. jaanuari 1981 või muudes liikmesriikides enne 1. jaanuari 1975 siseriiklike eeskirjade alusel siseriiklike ja/või rahvusvaheliste vedude maanteeveo-ettevõtja või reisijate autoveo-ettevõtja tegevusloa saanud ettevõtjate puhul ning kui asjaomased ettevõtjad on äriühingud asutamislepingu artikli 58 tähenduses, käsitlevad liikmesriigid ametialase pädevuse piisava tõendina tunnistusi, mis kinnitavad, et asjaomase tegevusega on liikmesriigis tegelikult tegeldud kolm aastat. Kõnealuse tegevuse lõppemisest ei tohi olla möödunud rohkem kui viis aastat enne tunnistuse esitamise kuupäeva.Juriidilise isiku puhul antakse tunnistus, mis kinnitab tegevuse tegelikku toimumist, välja ühele ettevõtja veotegevuse eest tegelikult vastutavale füüsilisele isikule.3. Maanteeveo-ettevõtjatele ametialase pädevuse tõenduseks enne 1. jaanuari 1990 kuni nimetatud kuupäevani kehtinud sätete kohaselt väljaantud tunnistusi käsitletakse samaväärsena käesoleva direktiivi kohaselt väljaantud tunnistustega.III JAOTISLõppsättedArtikkel 11Liikmesriigid määravad asutused ja organid, kellel on õigus välja anda artikli 8 lõikes 2 ja artiklis 9 osutatud dokumente ning artikli 10 lõikes 2 osutatud tunnistust. Nad teatavad sellest viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile.Artikkel 12Artikleid 8—11 kohaldatakse ka liikmesriikide kodanike suhtes, kes vastavalt nõukogu 15. oktoobri 1968. aasta määrusele (EMÜ) nr 1612/68 töötajate liikumisvabaduse kohta ühenduse piires [8] tegutsevad maanteeveo-ettevõtja või reisijate autoveo-ettevõtja tegevusalal töövõtjatena.Artikkel 131. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi sätete täitmiseks vajalikud meetmed hiljemalt II lisa B osas loetletud kuupäevadel pärast komisjoniga konsulteerimist.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusaktide teksti.Artikkel 14II lisa A osas loetletud direktiivid tunnistatakse kehtetuks, ilma et see mõjutaks liikmesriikide kohustusi seoses rakendamis- või kohaldamistähtaegadega, mis on sätestatud II lisa B osas.Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiividele käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ja neid loetakse vastavalt III lisas esitatud vastavustabelile.Artikkel 15Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 29. aprill 1996Nõukogu nimeleesistujaW. Luchetti[1] EÜT C 286, 14.11.1990, lk 4 ja 16. detsembril 1993 edastatud muudatus.[2] EÜT C 339, 31.12.1991, lk 5 ja EÜT C 295, 22.10.1994, lk 30.[3] Euroopa Parlamendi 13. detsembri 1991. aasta arvamus (EÜT C 13, 20.1.1992, lk 443) ja 20. aprilli 1994. aasta arvamus (EÜT C 128, 9.5.1994, lk 136), nõukogu 8. detsembri 1995. aasta ühine seisukoht (EÜT C 356, 30.12.1995) ja Euroopa Parlamendi 28.märtsi 1996. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[4] EÜT L 308, 19.11.1974, lk 18. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 3572/90 (EÜT L 353, 17.12.1990, lk 12).[5] EÜT L 308, 19.11.1974, lk 23. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 3572/90 (EÜT L 353, 17.12.1990, lk 12).[6] EÜT L 334, 24.12.1977, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 89/438/EMÜ (EÜT L 212, 22.7.1989, lk 101) ja parandusega (EÜT L 298, 17.10.1989, lk 31).[7] EÜT 2, 15.1.1962, lk 36/62.[8] EÜT L 257, 19.10.1968, lk 2. Määrust on viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2434/92 (EÜT L 245, 26.8.1992, lk 1).--------------------------------------------------I LISAARTIKLI 3 LÕIKES 4 OSUTATUD AINEVALDKONDADE LOETELUAmetialase pädevuse ametlikul tunnustamisel tuleb arvesse võtta teadmisi, mis on seotud vähemalt allpool loetletud ainevaldkondadega. Neid tuleb kirjeldada väga üksikasjalikult ning pädevad siseriiklikud asutused peavad need määratlema või kinnitama. Need peavad olema arusaadavad isikutele, kelle haridustase vastab koolikohustuse lõppedes tavaliselt omandatud haridustasemele.A. AINEVALDKONNAD, MILLE TUNDMIST NÕUTAKSE MAANTEEVEO-ETTEVÕTJATELT, KES SOOVIVAD TEGELEDA AINULT SISERIIKLIKE VEDUDEGAÕigusKõnealusee tegevusalal tegutsemiseks vajalikud tsiviil-, äri-, sotsiaal- ja maksuõigusealased algteadmised, kus erilist rõhku pööratakse järgmistele asjaoludele:- peatöövõtt,- veolepingud, võttes eelkõige arvesse maanteeveo-ettevõtja vastustust (laad ja piirangud),- äriühingud,- arvestusraamatud,- töösuhteid ja sotsiaalkindlustust reguleerivad eeskirjad,- maksustamissüsteemid.1. Maanteeveo-ettevõtjaa) Ettevõtja äri- ja finantsjuhtimine- makse- ja rahastusviisid,- kulud,- hinnakujundus ja veotingimused,- majandusarvestus,- kindlustus,- arved,- vedude vahendajad,- juhtimistehnikad,- turustamine.b) Turulepääs- tegevuse alustamist ja tegutsemist käsitlevad sätted,- veodokumendid.c) Tehnilised standardid ja tegutsemise tehnilised aspektid- sõidukite mass ja mõõtmed,- sõidukite valik,- tüübikinnitus ja registreerimine,- sõiduki hooldusnormid,- sõidukitele pealelaadimine ja sõidukitelt mahalaadimine,- ohtlike kaupade vedu,- toiduainete vedu,- asjakohased keskkonnakaitsepõhimõtted mootorsõidukite kasutamisel ja hooldamisel.d) Liiklusohutus- liikluse suhtes kohaldatavad õigusnormid,- liiklusohutus,- õnnetusjuhtumite vältimine ja menetlus õnnetusjuhtumite korral.2. Reisijate autoveo-ettevõtjaa) Ettevõtja äri- ja finantsjuhtimine- makse- ja rahastusviisid,- kulud,- veotariifid, -hinnad ja -tingimused,- majandusarvestus,- kindlustus,- arved,- reisibürood,- juhtimistehnikad,- turustamine.b) Reisijate autoveo teenuste reguleerimine- veoteenuste korraldamine ja veokavade koostamine,- reisijateveo tingimuste täitmine,- tegevusalale lubamist ja seal tegutsemist käsitlevad sätted,- veodokumendid.c) Tehnilised standardid ja tegutsemise tehnilised aspektid- sõidukite valik,- tüübikinnitus ja registreerimine,- sõiduki hooldusnormid,- asjakohased keskkonnakaitsepõhimõtted mootorsõidukite kasutamisel ja hooldamisel.d) Liiklusohutus- liikluse suhtes kohaldatavad õigusnormid,- liiklusohutus,- geograafiaalased teadmised marsruutide kohta,- õnnetusjuhtumite vältimine ja menetlus õnnetusjuhtumite korral.B. AINEVALDKONNAD, MILLE TUNDMIST NÕUTAKSE MAANTEEVEO-ETTEVÕTJATELT, KES SOOVIVAD TEGELEDA RAHVUSVAHELISTE VEDUDEGAÕigus- A osas loetletud ainevaldkonnad vastavalt vajadusele,- siseriiklikel õigusaktidel, ühenduse normidel ning rahvusvahelistel konventsioonidel ja lepingutel põhinevad sätted, mida kohaldatakse vastavalt vajadusele kas liikmesriikidevahelise või ühenduse ja kolmandate riikide vahelise kaupade või reisijate autoveo suhtes,- tolli- ja muud veo kontrollimisega seotud formaalsused,- liikmesriikide peamised liikluseeskirjad.--------------------------------------------------II LISAA OSAKEHTETUKS TUNNISTATUD DIREKTIIVID(osutatud artiklis 14)- Direktiiv 74/561/EMÜ- Direktiiv 74/562/EMÜ- Direktiiv 77/796/EMÜja nende hilisemad muudatused:- Direktiiv 80/1178/EMÜ- Direktiiv 80/1179/EMÜ- Direktiiv 80/1180/EMÜ- Direktiiv 85/578/EMÜ- Direktiiv 85/579/EMÜ- Direktiiv 89/438/EMÜ- Määrus (EMÜ) nr 3572/90: ainult artiklid 1 ja 2B OSADirektiiv | Rakendamis- või kohaldamistähtaeg |74/561/EMÜ (EÜT L 308, 19.11.1974, lk 18) | 1. jaanuar 1977 1. jaanuar 1978 |80/1178/EMÜ (EÜT L 350, 23.12.1980, lk 41) | 1. jaanuar 1981 |85/578/EMÜ (EÜT L 372, 31.12.1985, lk 34) | 1. jaanuar 1986 |89/438/EMÜ (EÜT L 212, 22.7.1989, lk 101) | 1. jaanuar 1990 |74/562/EMÜ (EÜT L 308, 19.11.1974, lk 23) | 1. jaanuar 1977 1. jaanuar 1978 |80/1179/EMÜ (EÜT L 350, 23.12.1980, lk 42) | 1. jaanuar 1981 |85/579/EMÜ (EÜT L 372, 31.12.1985, lk 35) | 1. jaanuar 1986 |89/438/EMÜ (EÜT L 212, 22.7.1989, lk 101) | 1. jaanuar 1990 |77/796/EMÜ (EÜT L 334, 24.12.1977, lk 37) | 1. jaanuar 1979 |80/1180/EMÜ (EÜT L 350, 23.12.1980, lk 43) | 1. jaanuar 1981 |89/438/EMÜ (EÜT L 212, 22.7.1989, lk 101) | 1. jaanuar 1990 |--------------------------------------------------III LISAVASTAVUSTABELDirektiiv 74/561/EMÜ | Direktiiv 74/562/EMÜ | Direktiiv 89/438/EMÜ | Direktiiv 77/796/EMÜ | Käesolev direktiiv |Artikli 1 lõige 1 | Artikli 1 lõige 1 | | | Artikli 1 lõige 1 |Artikli 1 lõike 2 esimene taane | – | | | Artikli 1 lõike 2 esimene taane |– | Artikli 1 lõike 2 esimene taane | | | Artikli 1 lõike 2 teine taane |Artikli 1 lõike 2 teine taane | Artikli 1 lõike 2 teine taane | | | Artikli 1 lõike 2 kolmas taane |Artikli 2 lõiked 1 ja 2 | – | | | Artikli 2 lõiked 1 ja 2 |– | Artikli 1 lõige 3 | | | Artikli 2 lõige 3 |Artikkel 3 | Artikkel 2 | | | Artikkel 3 |Artikkel 4 | Artikkel 3 | | | Artikkel 4 |Artikkel 5 | Artikkel 4 | | | Artikkel 5 |Artikkel 6 | Artikkel 5 | | | Artikkel 6 |Artikkel 6a | Artikkel 5a | | | Artikkel 7 |Artikkel 7 | Artikkel 6 | | | – || | | Artikli 1 lõige 1 | Artikli 8 lõige 1 || | | Artikkel 3 | Artikli 8 lõige 2 || | | Artikkel 4 | Artikkel 9 || | | Artikli 5 lõige 1 | Artikli 10 lõige 1 || | | Artikli 5 lõige 2 | Artikli 10 lõige 2 |– | – | Artikkel 4 | | Artikli 10 lõige 3 || | | Artikkel 6 | Artikkel 11 || | | Artikli 1 lõige 2 | Artikkel 12 |– | – | Artikkel 5 | | Artikkel 13 |– | – | | | Artikkel 14 |Artikkel 8 | Artikkel 7 | | | Artikkel 15 |Lisa A osa punkt 1 | Lisa A osa punkt 1 | | | I lisa A osa ("Õigus") |Lisa A osa punktid 2, 3, 4 ja 5 | – | | | I lisa A osa punkti 1 alapunktid a, b, c ja d |– | Lisa A osa punktid 2, 3, 4 ja 5 | | | I lisa A osa punkti 2 alapunktid a, b, c ja d |Lisa B osa | Lisa B osa | | | I lisa B osa |– | – | – | – | II lisa A osa |– | – | – | – | II lisa B osa |– | – | – | – | III |--------------------------------------------------