title: Komisjoni direktiiv 2009/155/EÜ, 30. november 2009 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ seoses toimeaine metasakloori nõutava puhtusastmega (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               1.12.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 314/72

      KOMISJONI DIREKTIIV 2009/155/EÜ,
   30. november 2009,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ seoses toimeaine metasakloori nõutava puhtusastmega
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõike 1 teise lõigu teist taanet,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Pärast läbivaatamist, milles referentliikmesriigiks oli Ühendkuningriik, lisati komisjoni direktiiviga 2008/116/EÜ (2) toimeaine metasakloor direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Direktiivi 2008/116/EÜ kohaselt ei tohi toimeaine sisaldada valmistamisel sissejäävat lisandit tolueeni üle 0,01 %. See tase määrati kindlaks teavitaja esitatud spetsifikatsiooni põhjal.

               (2)

               Teavitaja taotleb direktiivi 91/414/EMÜ muutmist ja nimetatud piirmäära tõstmist 0,05 %ni. Ta esitas oma taotluse kinnituseks vajaliku teabe. 2. veebruaril 2009 esitas referentliikmesriik hindamisaruande kavandi addendumi, (3) mille kohaselt ei kujuta 0,05 % piirmäär endast ohtu lisaks nendele ohtudele, mida on juba arvesse võetud komisjoni läbivaatamisaruandes kõnealuse toimeaine kohta.

               (3)

               Seetõttu tuleks tõsta tolueeni kui metasakloori valmistamisel sissejääva lisandi piirmäära 0,05 %-ni.

               (4)

               Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ muuta.

               (5)

               Kuna kõnealune direktiiv peaks jõustuma samal päeval kui direktiiv 2008/116/EÜ, tuleks see õigusakt jõustada võimalikult pea.

               (6)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa 223. rea (metasakloor) 4. veerus (puhtus) asendatakse tekst „0,01 %” tekstiga „0,05 %”.
   Artikkel 2
   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. jaanuariks 2010. Nad edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Nad kohaldavad neid norme alates 1. veebruarist 2010.
   Kui liikmesriigid võtavad need õigusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 30. november 2009

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Androulla VASSILIOU

      (1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

      (2)  ELT L 337, 16.12.2008, lk 86.

      (3)  Ühendkuningriigi poolt Euroopa Komisjonile direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõike 1 alusel esitatud otsuse ettepaneku ja aruande 4. köite C lisa 2 addendum (jaanuar 2009).


title: Komisjoni direktiiv 2009/37/EÜ, 23. aprill 2009 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka kloormekvaat, vaseühendid, propakvisafop, kvisalofolop-P, teflubensuroon ja ζ-tsüpermetriin (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               24.4.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 104/23

      KOMISJONI DIREKTIIV 2009/37/EÜ,
   23. aprill 2009,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka kloormekvaat, vaseühendid, propakvisafop, kvisalofolop-P, teflubensuroon ja ζ-tsüpermetriin
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Loetelus on kloormekvaat, vaseühendid, propakvisafop, kvisalofop-P, teflubensuroon ja ζ-tsüpermetriin.

               (2)

               Nende toimeainete mõju inimese tervisele ja keskkonnale on vastavalt määrustes (EÜ) nr 451/2000 ja (EÜ) nr 1490/2002 sätestatud korrale hinnatud mitmete kasutusalade puhul, mille kohta teavitajad on teinud ettepaneku. Kõnealustes määrustes on sätestatud ka referentliikmesriigid, kes peavad esitama asjaomased hindamisaruanded ja soovitused Euroopa Toiduohutusametile vastavalt määruse (EÜ) nr 1490/2002 artikli 10 lõikele 1. Kloormekvaadi ja teflubensurooni puhul oli referentliikmesriik Ühendkuningriik ja kogu asjaomane teave esitati vastavalt 27. aprillil 2007 ja 6. augustil 2007. Vaseühendite puhul oli referentliikmesriik Prantsusmaa ja kogu asjakohane teave esitati 7. juunil 2007. Propakvisafopi puhul oli referentliikmesriik Itaalia ja kogu asjaomane teave esitati 22. septembril 2005. Kvisalofop-P puhul oli referentliikmesriik Soome ja kogu asjakohane teave esitati 1. veebruaril 2007 (kvisalofop-P-etüüli kohta) ja 2. mail 2007 (kvisalofop-P-tefurüüli kohta). ζ-tsüpermetriini puhul oli referentliikmesriik Belgia ja kogu asjaomane teave esitati 10. juulil 2006.

               (3)

               Liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusameti eksperdid vaatasid hindamisaruanded läbi ning esitasid need komisjonile Euroopa Toiduohutusameti teaduslike aruannetena 29. septembril 2008 kloormekvaadi ja teflubensurooni kohta, 30. septembril 2008 vaseühendite ja ζ-tsüpermetriini kohta ning 26. novembril 2008 propakvisafopi ja kvisalofop-P kohta (4). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid kõnealused aruanded läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning need vormistati lõplikul kujul 23. jaanuaril 2009. aastal komisjoni läbivaatamisaruannetena kloormekvaadi, vaseühendite, propakvisafopi, kvisalofolop-P, teflubensurooni ja ζ-tsüpermetriini kohta.

               (4)

               Mitmete läbiviidud uuringute käigus on ilmnenud, et kloormekvaati, vaseühendeid, propakvisafoppi, kvisalofolop-P-d, teflubensurooni ja ζ-tsüpermetriini sisaldavaid taimekaitsevahendeid võib põhimõtteliselt käsitada direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele vastavana, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seetõttu on asjakohane lisada kõnealused toimeained I lisasse, et kõigis liikmesriikides oleks võimalik kõnealuse direktiivi sätete alusel anda välja load neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamiseks.

               (5)

               Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane hankida täiendavat teavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatud tingimuste täitmisest. Seetõttu tuleks teavitajalt nõuda täiendavaid andmeid kloormekvaadi säilimise ja leviku kohta keskkonnas (uurida neeldumist temperatuuril 20 °C, uuesti arvutada eeldatavad kontsentratsioonid põhjavees, pinnavees ja setetes), järelevalvemeetodeid, et kindlaks teha aine olemasolu loomsetes saadustes ja vees ning hinnata ohtu veeorganismidele, lindudele ja imetajatele. Vaseühendite puhul tuleb teavitajalt nõuda täiendavaid andmeid sissehingamisest tuleneva ohu kohta ning sihtrühma mittekuuluvatele organismidele, pinnasele ja veele põhjustatava ohu hindamist. Lisaks sellele on propakvisafopi puhul asjakohane nõuda, et teavitaja esitaks andmed sellega seotud saasteaine Ro 41-5259 kohta ning veeorganismidele ja sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele põhjustatava ohu kohta. Lisaks on kvisalofop-P puhul asjakohane nõuda, et teavitaja esitaks lisateavet sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele põhjustatava ohu kohta. ζ-tsüpermetriini puhul tuleks nõuda, et teavitaja esitaks lisateavet selle aine leviku ja säilimise kohta (aeroobne lagunemine pinnases) ning sellest ainest lindudele (pikaajaline oht), veeorganismidele ja sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele tuleneva ohu kohta.

               (6)

               Vaseühendite puhul tuleb arvestada seda, et vaske leidub looduses ja see on toidus tähtis mikroelement. Vask koguneb pinnasesse ja vase sisaldus pinnases ei sõltu üksnes taimekaitsevahenditest, vaid seda võib mõjutada ka loomakasvatus ja sõnniku kasutamine. Sellepärast oleks vaja, et liikmesriigid käivitaksid järelevalveprogramme ohualdistel aladel, kus vasesaaste pinnases on murettekitav, et vajaduse korral kehtestada piirangud, näiteks kasutusmäärade piirnormid.

               (7)

               Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõikes 4 ja artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmisel I lisasse võib kohaldada piiranguid. Vaseühendite puhul näitas ohuhinnang ökotoksikoloogiliste probleemide olemasolu ja seetõttu peetakse vajalikuks piirata loetellu kuulumise ajavahemikku, et liikmesriigid saaksid pärast lühema ajavahemiku möödumist üle vaadata juba turul olemasolevad vasesisaldusega taimekaitsevahendid. Lisaks sellele toimub vaseühendite hindamine järgmiste õigusaktide raames: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiv 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1907/2006, (6) mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH). Nagu kõikide direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kuuluvate ainete puhul, võib vaseühendite staatuse kõnealuse direktiivi artikli 5 lõike 5 alusel läbi vaadata, kui ilmneb uusi andmeid.

               (8)

               Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, mille jooksul liikmesriigid ja huvitatud isikud jõuaksid aine loetelusse lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks valmistuda.

               (9)

               Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ ettenähtud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine lisamisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetelusse lisamist anda liikmesriikidele kuus kuud aega kloormekvaati, vaseühendeid, propakvisafoppi, kvisalofolop-P-d, teflubensurooni ja ζ-tsüpermetriini sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13, sätestatud nõuete ja I lisas sätestatud tingimuste täitmine. Liikmesriigid peaksid vastavalt vajadusele olemasolevaid lube muutma, need asendama või tühistama direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks kehtestada pikem ajavahemik III lisas ette nähtud täieliku toimiku esitamiseks iga taimekaitsevahendi iga kavandatud kasutusviisi kohta ja toimikute hindamiseks direktiivis 91/414/EMÜ sätestatud ühtsete põhimõtete alusel.

               (10)

               Varasemad kogemused komisjoni määruse (EMÜ) nr 3600/92 (7) raames hinnatud toimeainete kandmisel direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse on näidanud, et kehtivate kasutuslubade valdajate kohustuste tõlgendamisel võib tekkida raskusi, mis on seotud andmetele juurdepääsuga. Et neid edaspidi vältida, on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa valdaja on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega.

               (11)

               Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

               (12)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt.
   Artikkel 2
   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. maiks 2010. Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 1. juunist 2010.
   Kui liikmesriigid võtavad need õigus- ja haldusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 3
   1.   Direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt muudavad liikmesriigid vajaduse korral toimeainetena kloormekvaati, vaseühendeid, propakvisafoppi, kvisalofolop-P-d, teflubensurooni või ζ-tsüpermetriini sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivaid lube või tühistavad need 31. maiks 2010.
   Liikmesriigid kontrollivad nimetatud tähtpäevaks eriti seda, kas kõnealuse direktiivi I lisas kloormekvaadi, vaseühendite, propakvisafopi, kvisalofolop-P, teflubensurooni ja ζ-tsüpermetriini suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealuseid toimeaineid käsitleva kande B osas nimetatud tingimused, ning kas loa valdajal on olemas kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimuste kohaselt II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.
   2.   Erandina lõikest 1 teevad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab kloormekvaati, vaseühendeid, propakvisafoppi, kvisalofolop-P-d, teflubensurooni või ζ-tsüpermetriini kas ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 30. novembriks 2009 kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetelusse, toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt kõnealuse direktiivi VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele ning arvestades kõnealuse direktiivi I lisa vastavalt kloormekvaati, vaseühendeid, propakvisafoppi, kvisalofolop-P-d, teflubensurooni või ζ-tsüpermetriini käsitleva kande B osa. Sellest hinnangust lähtudes otsustavad liikmesriigid, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.
   Pärast seda toimivad liikmesriigid järgmiselt:

               a)

               vajaduse korral muudavad ainsa toimeainena kloormekvaati, vaseühendeid, propakvisafoppi, kvisalofolop-P-d, teflubensurooni või ζ-tsüpermetriini sisaldava toote luba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2014, või

               b)

               kui toode sisaldab kloormekvaati, vaseühendeid, propakvisafoppi, kvisalofolop-P-d, teflubensurooni või ζ-tsüpermetriini ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2014 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks direktiivis või direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

         Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub 1. detsembril 2009.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 23. aprill 2009

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Androulla VASSILIOU

      (1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

      (2)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25.

      (3)  EÜT L 224, 21.8.2002, lk 23.

      (4)  EFSA Scientific Report (2008) 179, Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance chlormequat (valminud 29. septembril 2008).
   EFSA Scientific Report (2008) 187, Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance copper compounds (valminud 30. septembril 2008).
   EFSA Scientific Report (2008) 204, Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance propaquizafop (valminud 26. novembril 2008).
   EFSA Scientific Report (2008) 205, Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance quizalofop-P (valminud 26. novembril 2008).
   EFSA Scientific Report (2008) 184, Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance teflubezuron (valminud 29. septembril 2008).
   EFSA Scientific Report (2008) 196, Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance zeta-cypermethrin (valminud 30. septembril 2008).

      (5)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

      (6)  ELT L 396, 30.12.2006, lk 1. Parandus: väljaandes ELT L 136, 29.5.2007, lk 3.

      (7)  EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10.

      LISA
      Direktiivi 91/414/EMÜ I lisas oleva tabeli lõppu lisatakse järgmised kanded

                     Nr

                     Üldnimetus, tunnuskood

                     Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus

                     Puhtus (1)

                     Jõustumine

                     Lisamise aegumine

                     Erisätted

                     „281

                     Kloormekvaat
                     CASi nr 7003-89-6 (kloormekvaat)
                     CASi nr 999-81-5 (kloormekvaatkloriid)
                     CIPACi nr 143 (kloormekvaat)
                     CIPACi nr 143.302 (kloormekvaatkloriid)

                        2-kloroetüültrimetüülammoonium (kloormekvaat)

                        2-kloroetüültrimetüülammooniumkloriid (kloormekvaatkloriid)

                     ≥ 636 g/kg
                     Lisandid:

                                 1,2-dikloroetaan: maksimaalselt 0,1 g/kg (kuiva kloormekvaatkloriidi sisaldusest).

                                 Kloroeteen (vinüükloriid): maksimaalselt 0,0005 g/kg (kuiva kloormekvaatkloriidi sisaldusest).

                     1. detsember 2009

                     30. november 2019

                     A   OSA
                     Lubatud kasutada ainult teraviljade kasvuregulaatorina.
                     B   OSA
                     Hinnates taotlusi loa saamiseks kloormekvaati sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamiseks muuks otstarbeks kui rukki ja tritikale puhul ja eelkõige tarbijate kokkupuute seisukohast, pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu artikli 4 lõike 1 punktis b nimetatud kriteeriumidele ja tagavad, et enne loa andmist on vajalikud andmed ja teave esitatud.
                     VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 23. jaanuaril 2009 kloormekvaadi kohta lõplikult vormistatud läbivaatamisaruande järeldusi ning eelkõige selle aruande I ja II liidet.
                     Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

                                 —

                                 kasutajate turvalisusele ja tagama, et kasutustingimustega nähtaks ette piisavad isikukaitsevahendid;

                                 —

                                 lindude ja imetajate kaitsele.

                           Kasutusloa tingimustega tuleb vajaduse korral ette näha ohu vähendamise meetmeid.
                     Seetõttu peavad asjaomased liikmesriigid nõudma täiendavaid andmeid kloormekvaadi säilimise ja leviku kohta keskkonnas (uurida neeldumist temperatuuril 20 °C, uuesti arvutada eeldatavad kontsentratsioonid põhjavees, pinnavees ja setetes), järelevalvemeetodeid, et kindlaks teha aine olemasolu loomsetes saadustes ja vees ning hinnata ohtu veeorganismidele, lindudele ja imetajatele. Liikmesriigid tagavad, et teavitaja, kelle taotlusel on kloormekvaat käesolevasse lisasse kantud, esitab komisjonile selle teabe hiljemalt 30. novembriks 2011.

                     282

                     Vaseühendid:

                     1. detsember 2009

                     30. november 2016

                     A   OSA
                     Lubatud kasutada üksnes bakteritsiidi ja fungitsiidina.
                     B   OSA
                     Hinnates taotlusi loa saamiseks vaske sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamiseks muuks otstarbeks kui kasvuhoones kasvatatavate tomatitaimede puhul, pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu artikli 4 lõike 1 punktis b nimetatud kriteeriumidele ja tagavad, et enne kasutusloa andmist oleks esitatud kogu vajalik teave.
                     VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 23. jaanuaril 2009 vaseühendite kohta lõplikult vormistatud läbivaatamisaruande järeldusi ning eelkõige selle aruande I ja II liidet.
                     Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

                                 —

                                 sellele, et kaubanduslikul eesmärgil toodetud tehnilise materjali näitajad oleksid kinnitatud ning et nende tõenduseks oleksid esitatud asjakohased analüüsiandmed; toksilisuse toimikus kasutatud katsematerjali tuleks võrrelda kõnealuste tehnilise materjali näitajatega ning kontrollida nende vastavust;

                                 —

                                 käitajate ja töötajate turvalisusele ning tagama, et kasutustingimustega nähtaks vajadusel ette piisavad isikukaitsevahendid;

                                 —

                                 veeorganismide ja sihtrühma mittekuuluvate organismide kaitsele; seoses kõnealuste kindlakstehtud ohtudega tuleks vajaduse korral võtta ohu vähendamise meetmeid, näiteks jätta puhvervööndid;

                                 —

                                 kasutatava toimeaine kogusele ja tagama, et lubatud kogused on nii kasutusmäärade kui ka kasutusalade osas vähimad, mis on vaja soovitud tulemuse saamiseks.

                           Asjaomased liikmesriigid taotlevad järgmiste andmete esitamist:

                                 —

                                 sissehingamisest tuleneva ohu kohta;

                                 —

                                 sihtrühma mittekuuluvatele organismidele, pinnasele ja veele põhjustatava ohu hindamise kohta.

                           Liikmesriigid tagavad, et teavitaja, kelle taotlusel on vaseühendid käesolevasse lisasse kantud, esitab komisjonile selle teabe hiljemalt 30. novembriks 2011.
                     Liikmesriigid peavad ohualdistel aladel, kus vasesaaste pinnases tekitab muret, käivitama järelevalveprogrammid, et vajaduse korral kehtestada piirangud, näiteks kasutusmäärade piirnormid.

                     vaskhüdroksiid
                     CASi nr 20427-59-2
                     CIPACi nr 44.305

                        Vask(II)hüdroksiid

                     ≥ 573 g/kg

                     vaskoksükloriid
                     CASi nr 1332-65-6 või 1332-40-7
                     CIPACi nr 44.602

                        Divaskkloriidtrihüdroksiid

                     ≥ 550 g/kg

                     vaskoksiid
                     CASi nr 1317-39-1
                     CIPACi nr 44.603

                        Vaskoksiid

                     ≥ 820 g/kg

                     bordoo vedelik
                     CASi nr 8011-63-0
                     CIPACi nr 44.604

                        Määratlemata

                     ≥ 245 g/kg

                     kolmealuseline vasksulfaat
                     CASi nr 12527-76-3
                     CIPACi nr 44.306

                        Määratlemata

                     ≥ 490 g/kg
                     Järgmised lisandid on toksikoloogiliselt olulised ja nende sisaldus ei tohi ületada järgmisi piirmäärasid:

                                 plii: kuni 0,0005 g/kg vasesisaldusest;

                                 kaadmium: kuni 0,0001 g/kg vasesisaldusest;

                                 arseen: kuni 0,0001 g/kg vasesisaldusest.

                     283

                     Propakvisafop
                     CASi nr 111479-05-1
                     CIPACi nr 173

                        2-isopropülideenamino-oksüetüül(R)-2-[4-(6-kloro-kinoksaliin-2-üüloksü)fenoksü]-propionaat

                     ≥ 920 g/kg
                     Suurim tolueenisisaldus 5 g/kg

                     1. detsember 2009

                     30. november 2019

                     A   OSA
                     Lubatakse kasutada ainult herbitsiidina.
                     B   OSA
                     VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 23. jaanuaril 2009 propakvisafopi kohta lõplikult vormistatud läbivaatamisaruande järeldusi ning eelkõige selle aruande I ja II liidet.
                     Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

                                 —

                                 sellele, et kaubanduslikul eesmärgil toodetud tehnilise materjali näitajad oleksid kinnitatud ning et nende tõenduseks oleksid esitatud asjakohased analüüsiandmed; toksilisuse toimikus kasutatud katsematerjali tuleks võrrelda kõnealuste tehnilise materjali näitajatega ning kontrollida nende vastavust;

                                 —

                                 kasutajate turvalisusele ja tagama, et kasutustingimustega nähtaks ette piisavad isikukaitsevahendid;

                                 —

                                 veeorganismide ja sihtrühma mittekuuluvate taimede kaitsele ning tagama, et kasutusloa tingimustega nõutaks vajaduse korral ohu vähendamise meetmete võtmist, näiteks puhvervööndi jätmist;

                                 —

                                 sihtrühma mittekuuluvate lülijalgsete kaitsele ning tagama, et kasutusloa tingimustega nõutaks vajaduse korral ohu vähendamise meetmete võtmist, näiteks puhvervööndite jätmist.

                           Asjaomased liikmesriigid tagavad, et teavitaja esitab komisjonile:

                                 —

                                 täiendavad andmed asjaomase saasteaine Ro 41-5259 kohta;

                                 —

                                 teabe, mis võimaldab täiendavalt hinnata ohtu veeorganismidele ja sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele.

                           Liikmesriigid tagavad, et teavitaja esitab selle teabe komisjonile 30. novembriks 2011.

                     284

                     Kvisalofop-P:

                     1. detsember 2009

                     30. november 2019

                     A   OSA
                     Lubatakse kasutada ainult herbitsiidina.
                     B   OSA
                     VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 23. jaanuaril 2009 kvisalofop-P kohta lõplikult vormistatud läbivaatamisaruande järeldusi ning eelkõige selle aruande I ja II liidet.
                     Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

                                 —

                                 sellele, et kaubanduslikul eesmärgil toodetud tehnilise materjali näitajad oleksid kinnitatud ning et nende tõenduseks oleksid esitatud asjakohased analüüsiandmed; toksilisuse toimikus kasutatud katsematerjali tuleks võrrelda kõnealuste tehnilise materjali näitajatega ning kontrollida nende vastavust;

                                 —

                                 käitajate ja töötajate turvalisusele ning tagama, et kasutustingimustega nähtaks ette piisavad isikukaitsevahendid;

                                 —

                                 sihtrühma mittekuuluvate taimede kaitsele ning tagama, et kasutusloa tingimustega nõutaks vajaduse korral ohu vähendamise meetmete võtmist, näiteks puhvervööndite jätmist.

                           Kasutusloa tingimustega tuleb vajaduse korral ette näha ohu vähendamise meetmeid.
                     Asjaomased liikmesriigid tagavad, et teavitaja esitab komisjonile täiendava teabe sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele põhjustatava ohu kohta.
                     Liikmesriigid tagavad, et teavitaja esitab selle teabe komisjonile 30. novembriks 2011.

                     kvisalofop-P-etüül
                     CASi nr 100646-51-3
                     CIPACi nr 641.202

                        etüül (R)-2-[4-(6-klorokinoksaliin-2-üüloksü)fenoksü]-propionaat

                     ≥ 950 g/kg

                     kvisalofop-P-tefurüül
                     CASi nr 119738-06-6
                     CIPACi nr 641.226

                        (RS)-tetrahüdrofurfurüül(R)-2-[4-(6-klorokinoksaliin-2-üüloksü)-fenoksü]propionaat

                     ≥ 795 g/kg

                     285

                     Teflubensuroon
                     CASi nr 83121-18-0
                     CIPACi nr 450

                     1-(3,5-dikloro-2,4-difluorofenüül)-3-(2,6-difluorobensoüül)-karbamiid

                     ≥ 970 g/kg

                     1. detsember 2009

                     30. november 2019

                     A   OSA
                     Lubatakse kasutada üksnes insektitsiidina kasvuhoones (tehissubstraadil või suletud hüdropoonikasüsteemides).
                     B   OSA
                     Hinnates taotlusi loa saamiseks teflubensurooni sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamiseks muuks otstarbeks kui kasvuhoones kasvatatavate tomatitaimede puhul, pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu artikli 4 lõike 1 punktis b nimetatud kriteeriumidele ja tagavad, et enne kasutusloa andmist oleks esitatud kogu vajalik teave.
                     VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 23. jaanuaril 2009 teflubensurooni kohta lõplikult vormistatud läbivaatamisaruande järeldusi ning eelkõige selle aruande I ja II liidet.
                     Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

                                 —

                                 käitajate ja töötajate turvalisusele ning tagama, et kasutustingimustega nähtaks vajadusel ette piisavad isikukaitsevahendid;

                                 —

                                 veeorganismide kaitsele; kasvuhoone tingimustes kasutamisest tekkivate jäätmete kogust tuleb võimalikult vähendada ja jäätmed ei tohi mingil juhul sattuda olulistes kogustes lähedal asuvatesse veekogudesse;

                                 —

                                 mesilaste kaitsele sel teel, et takistatakse nende pääsemist kasvuhoonesse;

                                 —

                                 kasvuhoonesse sihipäraselt viidud tolmeldajate mesilaste kaitsele;

                                 —

                                 veeldunud vee, äravoolu ja substraadi ohutule kõrvaldamisele, et ära hoida ohtusid sihtrühma mittekuuluvatele organismidele ning pinna- ja põhjavee saastamist.

                           Kasutusloa tingimustega tuleb vajaduse korral ette näha ohu vähendamise meetmeid.

                     286

                     ζ-tsüpermetriin
                     CASi nr 52315-07-8
                     CIPACi nr 733

                     Stereoisomeeride segu (S)-α-tsüano-3-fenoksübensüül(1RS,3RS;1RS,3SR)-3-(2,2-diklorovinüül)-2,2 dimetüültsüklopropaan karboksülaat, milles on isomeeripaaride (S);(1RS,3RS) ja (S);(1RS,3SR) suhe vahemikus 45-55 kuni 55-45.

                     ≥ 850 g/kg
                     Lisandid:

                                 tolueen: maksimaalselt 2 g/kg

                                 tõrv: maksimaalselt 12,5 g/kg

                     1. detsember 2009

                     30. november 2019

                     A   OSA
                     Lubatud kasutada ainult insektitsiidina
                     B   OSA
                     Hinnates taotlusi loa saamiseks ζ-tsüpermetriini sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamiseks muuks otstarbeks kui teraviljade puhul ja eelkõige tarbijate võimalikku kokkupuudet töötlemisel tekkida võiva lagunemissaaduse mPB-aldehüüdiga, pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu artikli 4 lõike 1 punktis b nimetatud kriteeriumidele ja tagavad, et enne loa andmist on vajalikud andmed ja teave esitatud.
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 23. jaanuaril 2009 ζ-tsüpermetriini kohta lõplikult vormistatud läbivaatusaruande järeldusi ning eelkõige selle I ja II liidet.
                     Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

                                 —

                                 käitajate turvalisusele ja tagama, et kasutustingimustega nähtaks vajadusel ette piisavad isikukaitsevahendid;

                                 —

                                 lindude, veeorganismide, mesilaste, sihtorganismide hulka mittekuuluvate lülijalgsete ja sihtorganismide hulka mittekuuluvate pinnase makroorganismide kaitsele.

                           Kasutusloa tingimustega tuleb vajaduse korral ette näha ohu vähendamise meetmeid.
                     Asjaomased liikmesriigid peavad nõudma täiendavaid andmeid aine säilimise ja leviku kohta (aeroobse lagunemise kohta pinnases), kauakestva ohu kohta lindudele, veeorganismidele ja sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele. Liikmesriigid tagavad, et teavitaja, kelle taotlusel on ζ-tsüpermetriin käesolevasse lisasse kantud, esitab komisjonile selle teabe hiljemalt 30. novembriks 2011.”

         (1)  Täiendavad andmed toimeaine ja selle näitajate kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.


title: Komisjoni direktiiv, 13. aprill 1982, millega muudetakse nõukogu direktiivide 66/401/EMÜ ja 69/208/EMÜ (vastavalt söödakultuuride seemnete ning õli- ja kiudtaimede seemnete turustamise kohta) lisasid ning direktiive 78/386/EMÜ ja 78/388/EMÜ (82/287/EMÜ)

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31982L0287

Euroopa Liidu Teataja L 131 , 13/05/1982 Lk 0024 - 0026 Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 25 Lk 0016  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 03 Köide 25 Lk 0016  Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 15 Lk 0003  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 15 Lk 0003

		Komisjoni direktiiv,13. aprill 1982,millega muudetakse nõukogu direktiivide 66/401/EMÜ ja 69/208/EMÜ (vastavalt söödakultuuride seemnete ning õli- ja kiudtaimede seemnete turustamise kohta) lisasid ning direktiive 78/386/EMÜ ja 78/388/EMÜ(82/287/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/401/EMÜ söödakultuuride seemnete turustamise kohta, [1] viimati muudetud direktiiviga 81/126/EMÜ, [2] eriti selle artiklit 21a,võttes arvesse nõukogu 30. juuni 1969. aasta direktiivi 69/208/EMÜ õli- ja kiudtaimede seemnete turustamise kohta, [3] viimati muudetud direktiiviga 81/126/EMÜ, eriti selle artiklit 20a,ning arvestades, et:teaduslikku ja tehnilist arengut silmas pidades tuleks allpool sätestatud põhjustel muuta direktiivide 66/401/EMÜ ja 69/208/EMÜ I ja II lisa;tuleks muuta tingimusi, millele põllukultuurid ja seemned peavad vastama, s.h sordipuhtuse standardeid, et need oleksid kooskõlas Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) poolt sätestatud rahvusvahelise kaubanduse jaoks ettenähtud seemnete sertifitseerimise kavaga; komisjoni 18. aprilli 1978. aasta direktiivi 78/386/EMÜ (millega muudetakse söödakultuuride seemnete turustamist käsitleva direktiivi 66/401/EMÜ lisasid, [4] viimati muudetud direktiiviga 81/126/EMÜ) artikli 2 teises taandes ja komisjoni 18. aprilli 1978. aasta direktiivi 78/388/EMÜ (millega muudetakse õli- ja kiudtaimede seemnete turustamist käsitleva direktiivi 69/208/EMÜ lisasid, [5] viimati muudetud direktiiviga 81/126/EMÜ) artikli 2 lõike 1 esimeses taandes sätestatud rakendamiskuupäevi tuleks vastavalt kohandada uuele olukorrale;praeguses olukorras ei ole olnud võimalik ühtlustada ühenduses sordipuhtuse miinimumstandardeid, millele päevalillehübriidide taimed ja seemned peavad vastama; ühtlustamise saavutamiseks tuleks need standardid siiski kehtestada enne 1. juulit 1983;käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 66/401/EMÜ I lisa muudetakse järgmiselt.1. Lõike 4 teises ja kolmandas lauses lisatakse sõnade "Pisum sativum" järele sõnad "Vicia faba".2. Lõike 4 teisest ja kolmandast lausest jäetakse välja sõnad "Raphanus sativus ssp. oleifera".Artikkel 2Direktiivi 66/401/EMÜ II lisa muudetakse järgmiselt.1. I jaotise lõige 1 asendatakse järgmisega:"Seeme peab olema sordiehtne ja -puhas.Eriti allpool loetletud liikide seemned peavad vastama järgmistele standarditele või muudele tingimustele. Minimaalne sordipuhtus peab olema:- Poa spp. apomiktiliste pisiliikide puhul 98 %,- Pisum sativum'i, Vicia faba, Brassica napus var. napobrassica, Brassica oleracea conv. acephala puhul:- esimese põlvkonna sertifitseeritud seemne puhul 99 %,- teise ja järgmiste põlvkondade sertifitseeritud seemne puhul 98 %.Minimaalset sordipuhtust kontrollitakse peamiselt I lisas sätestatud tingimuste kohaselt läbiviidava põldtunnustamise käigus."2. II jaotise lõige 1 asendatakse järgmisega:"Pisum sativum'i, Brassica napus var. napobrassica, Brassica oleracea conv. acephala, Vicia faba ja Poa spp. apomiktiliste pisiliikide seeme peab vastama järgmistele standarditele või muudele tingimustele.Minimaalne sordipuhtus peab olema 99,7 %.Minimaalset sordipuhtust kontrollitakse peamiselt I lisas sätestatud tingimuste kohaselt läbiviidava põldtunnustamise käigus."Artikkel 3Direktiivi 69/208/EMÜ I lisa muudetakse järgmiselt.Lõige 3 asendatakse järgmisega:"Põllukultuur peab olema sordiehtne ja -puhas.Eriti Brassica juncea, Brassica nigra, Cannabis sativa, Carum carvi ja Gossypium sp. taimed peavad vastama järgmistele standarditele.Nende põllukultuuri liigi taimede arv, mis ei ole silmnähtavalt sordiehtsad, ei tohi olla:- eliitseemne tootmise puhul suurem kui üks 30 m2 kohta,- sertifitseeritud seemne tootmise puhul suurem kui üks 10 m2 kohta."Artikkel 4Direktiivi 69/208/EMÜ II lisa muudetakse järgmiselt.I jaotise lõige 1 asendatakse järgmisega:"Seeme peab olema sordiehtne ja -puhas. Eriti allpool loetletud liikide seemned peavad vastama järgmistele standarditele või muudele tingimustele:Liik ja kategooria | Minimaalne sordipuhtus (%) |1 | 2 |Arachis hypogaea:—eliitseeme | 99,7 |—sertifitseeritud seeme | 99,5 |Brassica napus ssp. oleifera, v.a sööda valmistamiseks ettenähtud sordid, Brassica rapa, v.a sööda valmistamiseks ettenähtud sordid:—eliitseeme | 99,9 |—sertifitseeritud seeme | 99,7 |Brassica napus ssp. oleifera, sööda valmistamiseks ettenähtud sordid, Brassica rapa, sööda valmistamiseks ettenähtud sordid, Helianthus annuus, v.a hübriidsordid ja nende komponendid, Sinapis alba:—eliitseeme | 99,7 |—esimese põlvkonna sertifitseeritud seeme | 99 |—teise ja järgmiste põlvkondade sertifitseeritud seeme | 98 |Linum usitatissimum:—eliitseeme | 99,7 |—esimese põlvkonna sertifitseeritud seeme | 98 |—teise ja kolmanda põlvkonna sertifitseeritud seeme | 97,5 |Papaver somniferum:—eliitseeme | 99 |—sertifitseeritud seeme | 98 |Glycine max:—eliitseeme | 97 |—sertifitseeritud seeme | 95 |Minimaalset sordipuhtust kontrollitakse peamiselt I lisas sätestatud tingimuste kohaselt läbiviidava põldtunnustamise käigus."Artikkel 5Direktiivi 78/386/EMÜ artikli 2 lõike 1 teine taane "1. jaanuaril 1982" asendatakse tekstiga "hiljem kindlaksmäärataval kuupäeval".Artikkel 6Direktiivi 78/388/EMÜ artikli 2 lõike 1 esimene taane "1. jaanuaril 1982" asendatakse tekstiga "hiljem kindlaksmäärataval kuupäeval".Artikkel 71. Liikmesriigid jõustavad õigusnormid, mis on vajalikud selleks, et järgida:- artiklite 5 ja 6 sätteid, alates 1. jaanuarist 1982,- artikli 2 sätteid Poa ssp. suhtes, alates 1. jaanuarist 1983,- käesoleva direktiivi teisi sätteid, mitte hiljem kui 1. jaanuaril 1983.2. Liikmesriigid tagavad, et seemne suhtes ei kohaldata lõike 1 kolmanda taande kohaste käesoleva direktiivi erinevate rakenduskuupäevade tõttu turustuskitsendusi.Artikkel 8Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 13. aprill 1982Komisjoni nimelkomisjoni liigePoul Dalsager[1] EÜT 125, 11.7.1966, lk 2298/66.[2] EÜT L 67, 12.3.1981, lk 36.[3] EÜT L 169, 10.7.1969, lk 3.[4] EÜT L 113, 25.4.1978, lk 1.[5] EÜT L 113, 25.4.1978, lk 20.--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/20/EÜ, 23. aprill 2009 , laevaomanike kindlustuse kohta merinõuete korral (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               28.5.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 131/128

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/20/EÜ,
   23. aprill 2009,
   laevaomanike kindlustuse kohta merinõuete korral
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

   võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, (2)

   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Ühenduse meretranspordipoliitika üks elemente seisneb kaubandusliku meresõidu kvaliteedi parandamises, nõudes kõigilt ettevõtjatelt suuremat vastutust.

               (2)

               Hoiatavat laadi meetmed võeti juba vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiviga 2005/35/EÜ, mis käsitleb laevade põhjustatud merereostust ning karistuste kehtestamist merereostusega seotud rikkumiste eest. (4)

               (3)

               Liikmesriigid võtsid 9. oktoobril 2008 vastu avalduse, milles nad tunnistasid ühehäälselt merinõuete korral vastutuse piiramise 1976. aasta konventsiooni 1996. aasta protokolli rakendamise tähtsust kõigi liikmesriikide poolt.

               (4)

               Kindlustuse omamise kohustus peaks võimaldama tagada kannatanute parema kaitse. See peaks aitama kaasa ka standarditele mittevastavate laevade kõrvaldamisele ja võimaldama taastada reederitevahelist konkurentsi. Lisaks kutsutakse Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni resolutsioonis A.898(21) riike üles tungivalt soovitama laevaomanikele nõuetekohast kindlustamist.

               (5)

               Käesoleva direktiivi sätete rikkumine tuleks lõpetada. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiviga 2009/16/EÜ, mis käsitleb sadamariigi kontrolli (uuestisõnastatud versioon), (5) nähakse juba ette laevade kinnipidamine juhul, kui puuduvad tunnistused, mis peavad olema pardal. Siiski on asjakohane näha ette võimalus laev, mille pardal puudub kindlustustunnistus, välja saata. Väljasaatmise kord peaks võimaldama olukorda mõistliku aja jooksul parandada.

               (6)

               Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt asjakohaste meetmete kehtestamist ja rakendamist meretranspordipoliitika valdkonnas, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on neid meetmete ulatuse ja mõju tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Sisu
   Käesoleva direktiiviga kehtestatakse eeskirjad laevaomanike kohustuste teatavate aspektide suhtes, mis käsitlevad nende kindlustust merinõuete korral.
   Artikkel 2
   Kohaldamisala
   1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse 300se või suurema kogumahutavusega laevade suhtes.
   2.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata sõjalaevade, mereväe abilaevade või muude riigile kuuluvate või riigi käitatavate laevade suhtes, mida praegu kasutatakse ainult riiklikel mittekaubanduslikel eesmärkidel.
   3.   Käesolev direktiiv ei piira asjaomases liikmesriigis kehtivate ja lisas nimetatud õigusaktidega kehtestatud režiimide kohaldamist.
   Artikkel 3
   Mõisted
   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)

               „laevaomanik” – merelaeva registreeritud omanik või mis tahes muu isik, nagu laevapereta prahtija, kes vastutab laeva käitamise eest;

               b)

               „kindlustus” – kindlustus koos või ilma mahaarvamisteta, mis sisaldab näiteks sellist liiki vastutuskindlustust, mida praegu pakuvad International Group of P&I Clubs'i liikmed, ja muud tõhusad kindlustusvormid (sealhulgas tõendatud enesekindlustus) ning samasuguseid kindlustuskatte tingimusi pakkuv finantstagatis;

               c)

               „1996. aasta konventsioon” – Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) egiidi all vastu võetud merinõuete korral vastutuse piiramise 1976. aasta konventsiooni, mida on muudetud 1996. aasta protokolliga, konsolideeritud tekst.

         Artikkel 4
   Merinõuete kindlustamine
   1.   Iga liikmesriik nõuab, et tema lipu all sõitvate laevade laevaomanikel oleks kindlustus, mis katab kõnealuseid laevu.
   2.   Iga liikmesriik nõuab, et muu kui kõnealuse liikmesriigi lipu all sõitvate laevade laevaomanikel oleks kindlustus, kui sellised laevad saabuvad liikmesriigi jurisdiktsiooni all olevasse sadamasse. See ei takista liikmesriike nõudmast sama kohustuse järgimist, kui see on kooskõlas rahvusvahelise õigusega, kui need laevad tegutsevad liikmesriikide territoriaalvetes.
   3.   Lõigetes 1 ja 2 nimetatud kindlustus katab merinõuded, mille suhtes kohaldatakse vastutuse piiramist vastavalt 1996. aasta konventsioonile. Kindlustussumma suurus iga laeva kohta vahejuhtumi puhul on võrdne asjakohase maksimumsummaga piiratud vastutuse korral vastavalt 1996. aasta konventsioonile.
   Artikkel 5
   Kontroll, nõuetele vastavus, sadamast väljasaatmine ja sadamasse sisenemise keelamine
   1.   Iga liikmesriik tagab, et tema jurisdiktsiooni all olevas sadamas viibiva laeva mis tahes kontrollimine vastavalt direktiivile 2009/16/EÜ hõlmab artiklis 6 osutatud tunnistuse olemasolu kontrolli laeva pardal.
   2.   Kui artiklis 6 osutatud tunnistus laeva pardal puudub ja ilma et see piiraks direktiivi 2009/16/EÜ kohaldamist, millega sätestatakse laevade kinnipidamine ohutusega seotud küsimuste korral, võib pädev asutus teha laeva väljasaatmise korralduse, millest teavitatakse komisjoni, teisi liikmesriike ja asjaomast lipuriiki. Sellise väljasaatmise korralduse põhjal keelab iga liikmesriik kõnealusel laeval siseneda oma mis tahes sadamasse, kuni laevaomanik ei ole esitanud artiklis 6 osutatud tunnistust.
   Artikkel 6
   Kindlustustunnistus
   1.   Artiklis 4 nimetatud kindlustuse olemasolu tõendatakse ühe või mitme tunnistusega, mille on väljastanud kindlustusandja ja mis asub laeva pardal.
   2.   Kindlustusandja väljastatud tunnistus sisaldab järgmisi andmeid:

               a)

               laeva nimi ja IMO number ning registreerimissadam;

               b)

               laevaomaniku nimi ja peamine tegevuskoht;

               c)

               kindlustuse liik ja kestus;

               d)

               kindlustusandja nimi ja peamine tegevuskoht ning vajadusel see tegevuskoht, kus kindlustus tekkis.

         3.   Kui tunnistusel kasutatav keel ei ole inglise, prantsuse ega hispaania keel, sisaldab tekst ka tõlget ühte neist keeltest.
   Artikkel 7
   Karistused
   Artikli 4 lõike 1 kohaldamisel kehtestavad liikmesriigid karistuste süsteemi käesoleva direktiivi kohaselt vastuvõetud siseriiklike sätete rikkumise eest ja võtavad kõik vajalikud meetmed nimetatud karistuste kohaldamiseks. Kehtestatud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad
   Artikkel 8
   Aruanded
   Iga kolme aasta järel ja esimest korda enne 1. jaanuari 2015 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta.
   Artikkel 9
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 1. jaanuari 2012. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 10
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 11
   Adressaadid
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 23. aprill 2009

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         H.-G. PÖTTERING

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         P. NEČAS

      (1)  ELT C 318, 23.12.2006, lk 195.

      (2)  ELT C 229, 22.9.2006, lk 38.

      (3)  Euroopa Parlamendi 29. märtsi 2007. aasta arvamus (ELT C 27 E, 31.1.2008, lk 166), nõukogu 9. detsembri 2008. aasta ühine seisukoht (ELT C 330 E, 30.12.2008, lk 7) ja Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2009. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (4)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 11.

      (5)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 57.

      LISA

                  —

                  Naftareostusest põhjustatud kahju korral kehtiva tsiviilvastutuse 1992. aasta rahvusvaheline konventsioon;

                  —

                  1996. aasta rahvusvaheline konventsioon vastutusest ja kahju hüvitamisest ohtlike ja kahjulike ainete mereveol (HNS konventsioon);

                  —

                  2001. aasta punkrikütuse reostuskahjude tsiviilvastutuse rahvusvaheline konventsioon (punkrikütuse konventsioon);

                  —

                  vrakkide eemaldamise 2007. aasta rahvusvaheline Nairobi konventsioon (vrakkide eemaldamise konventsioon);

                  —

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 392/2009 reisijate meritsi vedajate vastutuse kohta õnnetusjuhtumite korral.


title: Komisjoni direktiiv 2010/2/EL, 27. jaanuar 2010 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ seoses toimeaine kloormekvaadi kasutuse laiendamisega (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               28.1.2010

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 24/11

         KOMISJONI DIREKTIIV 2010/2/EL,
   27. jaanuar 2010,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ seoses toimeaine kloormekvaadi kasutuse laiendamisega
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõike 1 teise lõigu teist taanet,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni direktiivi 2009/37/EÜ (2) alusel kanti kloormekvaat toimeainena direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.

               (2)

               Kloormekvaadi I lisasse kandmise taotlemise käigus esitas teavitaja CCC Task Force taimekasvuregulaatorina kasutamise kohta andmeid, mille põhjal võis üldiselt järeldada, et kloormekvaati sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad eeldatavasti direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud ohutusnõuetele. Siiski kanti kloormekvaat kõnealuse direktiivi I lisasse erisättega, et liikmesriigid võivad lubada selle kasutamist üksnes teraviljade puhul.

               (3)

               Lisaks sellele kasutusalale on Belgia ja Rootsi taotlenud erisätte muutmist, et lubada kloormekvaadi kasutamist dekoratiivtaimede ja rohuseemne puhul. 29. oktoobril 2009 ja 4. novembril 2009 teatasid need liikmesriigid komisjonile oma seisukoha, et kasutusala taotletud laiendamine ei kujuta endast ohtu lisaks nendele ohtudele, mida on juba arvesse võetud kloormekvaati käsitlevates erisätetes direktiivi 91/414/EMÜ I lisas ning komisjoni läbivaatamisaruandes kõnealuse toimeaine kohta. Laiendus on seotud kasutamisega mittesöödavatel kultuuridel ning seega ei teki probleeme selle aine jääkidega toidus. Lisaks jäävad muud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa erisätetega ette nähtud kasutusparameetrid samaks.

               (4)

               Seepärast on kloormekvaati käsitlevate erisätete muutmine õigustatud.

               (5)

               Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

               (6)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt.
   Artikkel 2
   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 28. maiks 2010. Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 29. maist 2010.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 27. jaanuar 2010

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

      (2)  ELT L 104, 24.4.2009, lk 23.

      LISA
      Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa rida 281 asendatakse järgmisega:

                     Nr

                     Üldnimetus, tunnuskood

                     IUPACi nimetus

                     Puhtus (1)

                     Jõustumine

                     Lisamise aegumine

                     Erisätted

                     „281

                     kloormekvaat
                     CASi nr 7003-89-6 (kloormekvaat)
                     CASi nr 999-81-5 (kloormekvaatkloriid)
                     CIPACi nr 143 (kloormekvaat)
                     CIPACi nr 143.302 (kloormekvaatkloriid)

                        2-kloroetüültrimetüülammoonium (kloormekvaat)

                        2-kloroetüültrimetüülammooniumkloriid

                        (kloormekvaatkloriid)

                     ≥ 636 g/kg
                     Lisandid
                     1,2-dikloroetaan: maksimaalselt 0,1 g/kg (kuiva kloormekvaatkloriidi sisaldusest)
                     Kloroeteen (vinüükloriid): maksimaalselt 0,0005 g/kg (kuiva kloormekvaatkloriidi sisaldusest)

                     1. detsember 2009

                     30. november 2019

                     A   OSA
                     Lubatud kasutada ainult teraviljade ja mittesöödavate kultuuride kasvuregulaatorina.
                     B   OSA
                     Hinnates taotlusi loa saamiseks kloormekvaati sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamiseks muuks otstarbeks kui rukki ja tritikale puhul, pööravad liikmesriigid eelkõige tarbijate kokkupuute osas erilist tähelepanu artikli 4 lõike 1 punktis b nimetatud kriteeriumidele ja tagavad, et enne loa andmist on vajalikud andmed ja teave esitatud.
                     VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 23. jaanuaril 2009 kloormekvaadi kohta lõplikult vormistatud läbivaatamisaruande järeldusi ning eelkõige selle aruande I ja II liidet.
                     Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu

                                 —

                                 kasutajate ohutusele ja tagama, et kasutustingimustega nähtaks ette piisavad isikukaitsevahendid;

                                 —

                                 lindude ja imetajate kaitsele.

                           Kasutusloa tingimustega nähakse vajaduse korral ette ohu vähendamise meetmed.
                     Seetõttu peavad asjaomased liikmesriigid nõudma täiendavaid andmeid kloormekvaadi säilimise ja leviku kohta keskkonnas (uurida neeldumist temperatuuril 20 °C, uuesti arvutada eeldatavad kontsentratsioonid põhjavees, pinnavees ja setetes), järelevalvemeetodeid, et kindlaks teha aine olemasolu loomsetes saadustes ja vees ning hinnata ohtu veeorganismidele, lindudele ja imetajatele. Liikmesriigid tagavad, et teavitaja, kelle taotlusel kloormekvaat käesolevasse lisasse kanti, esitab komisjonile selle teabe hiljemalt 30. novembriks 2011.”

         (1)  Täiendavad andmed toimeaine ja selle näitajate kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.


title: Komisjoni direktiiv 2003/57/EÜ, 17. juuni 2003, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Nõukogu direktiivi 2002/32/EÜ ebasoovitavate ainete kohta loomasöödasEMPs kohaldatav tekst

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32003L0057

Euroopa Liidu Teataja L 151 , 19/06/2003 Lk 0038 - 0041

		Komisjoni direktiiv 2003/57/EÜ,17. juuni 2003,millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Nõukogu direktiivi 2002/32/EÜ ebasoovitavate ainete kohta loomasöödas(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. mai 2002. aasta direktiivi 2002/32/EÜ ebasoovitavate ainete kohta loomasöödas, [1] eelkõige selle artikli 8 lõiget 1,ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu direktiivis 1999/29/EÜ soovimatute ainete ja toodete kohta loomasöötades, [2] muudetud direktiiviga 2001/102/EÜ, [3] kehtestatakse dioksiinide piirnormid teatavates söödatoorainetes ja segasöötades.(2) Direktiiv 2002/32/EÜ, mis jõustub 1. augustil 2003, tühistab ja asendab direktiivi 1999/29/EÜ.(3) Rahva- ja loomatervise kaitse seisukohalt on väga oluline, et direktiiviga 1999/29/EÜ kehtestatud piirnormid dioksiini osas jääksid jõusse pärast 1. augustit 2003. Direktiivi 2002/32/EÜ tuleks seepärast muuta nii, et ta sisaldaks dioksiini piirnorme, mis kehtestati direktiiviga 1999/29/EÜ.(4) Segaduse vältimiseks on asjakohane täpsustada, et mineraalid tähendavad söödamaterjale nõukogu 29. aprilli 1996 direktiivi 96/25/EÜ lisa mõistes, mis käsitleb söödamaterjalide ringlust ja kasutamist, [4] viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja Euroopa Nõukogu direktiiviga 2001/46/EÜ [5].(5) Suurema selguse huvides tuleks dioksiine käsitlevad eeskirjad koondada üheks tekstiks. Seepärast on asjakohane muuta direktiivi 2002/32/EÜ, liites sellele lisana komisjoni 17. novembri 1999. aasta määruse (EÜ) nr 2439/1999 sätted sideainete, paakumisvastaste ainete ja koagulantide rühma kuuluvate söödalisandite lubamise tingimuste kohta, [6] muudetud määrusega (EÜ) nr 739/2000, [7] millega kehtestatakse ajutine piirnorm sideainete, paakumisvastaste ainete ja koagulantidena kasutatavate kaoliinsavide ja muude söödalisandite kohta. Kuna seireandmed dioksiinide esinemise kohta kaltsiumsulfaatdihüdraadis, vermikuliidis, natroliit-fonoliidis, sünteetilistes kaltsiumaluminaatides ja settelises klinoptiloliidis puuduvad või on ebapiisavad, mis näitab dioksiinisaaste puudumist või määramispiiri mitte ületavat saastet, on seepärast asjakohane loomade ja inimeste tervise kaitseks lisaks dioksiinide piirnormile kaoliinsavis kehtestada dioksiinide piirnorm nendes söödalisandites. Selle tulemusena võib määruse (EÜ) 2439/1999 kehtetuks tunnistada.(6) Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 2002/32/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. juuliks 2003 välja arvatud käesolevale direktiivile lisatud tabeli tooteloetelu kandeid c ja j käsitlevate sätete osas. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile. Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. augustist 2003.Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid, arvestades käesolevale direktiivile lisatud tabeli tooteloetelu kandeid c ja j, hiljemalt 29. veebruariks 2004. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile. Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. märtsist 2004.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Komisjoni 17. novembri 1999. aasta määrus (EÜ) nr 2439/1999 sideainete, paakumisvastaste ainete ja koagulantide rühma kuuluvate söödalisandite lubamise tingimuste kohta tühistatakse alates 1. märtsist 2004.Artikkel 4Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 17. juuni 2003Komisjoni nimelkomisjoni liigeDavid Byrne[1] EÜT L 140, 30.5.2002, lk 10.[2] EÜT L 115, 4.5.1999, lk 32.[3] EÜT L 6, 10.1.2002, lk 45.[4] EÜT L 125, 23.5.1996, lk 35.[5] EÜT L 234, 1.9.2001, lk 55.[6] EÜT L 297, 18.11.1999, lk 8.[7] EÜT L 87, 8.4.2000, lk 14.--------------------------------------------------LISAOtsuse 2002/32/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt:a) punkt 27 tabelis asendatakse järgmisega:"Ebasoovitavad ained | Loomasöödaks ettenähtud tooted | Maksimumsisaldus 12 % niiskusesisaldusega sööda puhul |(1) | (2) | (3) |27.Dioksiinisisaldus (polüklooritud dibenso-para-dioksiinide (PCDD) ja polüklooritud dibensofuraanide (PCDF) summa, väljendatuna Maailma Tervishoiuorganisatsiooni (WHO) toksilisuse ekvivalendina, kohaldades WHO toksilisuse ekvivalentfaktoreid (TEF, 1997) | a)kõik taimsed söödatoorained, sealhulgas taimeõlid ja kõrvalsaadused | 0,75 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5) (6) |b)mineraalid nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiivi 96/25/EÜ lisa mõistes, mis käsitleb söödamaterjalide ringlust ja kasutamist | 1,0 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5) (6) |c)kaoliinsavi, kaltsiumsulfaatdihüdraat, vermikuliit, natroliit-fonoliit, sünteetilised kaltsiumaluminaadid ja setteline klinoptiloliit, mis kuuluvad nõukogu määrusega 70/524/EMÜ lubatud sideainete, paakumisvastaste ainete ja koagulantide rühma | 0,75 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5) (6) |d)loomsed rasvad, sealhulgas piimarasv ja munarasv | 2,0 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5) (6) |e)muud maismaaloomadest saadud tooted, sealhulgas piim ja piimatooted ning munad ja munatooted | 0,75 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5) (6) |f)kalaõli | 6 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5) (6) |g)kala, muud veeloomad, nende saadused ja kõrvalsaadused, välja arvatud kalaõli ja kalavalgu hüdrolüsaadid, mis sisaldavad enam kui 20 rasva (7) | 1,25 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5) (6) |h)segasöödad, välja arvatud söödad karusloomadele, lemmikloomatoidud ja kalasööt | 0,75 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5) (6) |i) kalasööt.Lemmikloomatoit | 2,25 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5) (6) |j)kalavalgu hüdrolüsaadid, mis sisaldavad enam kui 20 % rasva | 2,25 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg (5) (6)" |b) Joonealune märkus (5) I lisa lõpus jäetakse välja ja lisatakse järgmised joonealused märkused:"(5) Sisalduse ülemine tõke; sisalduse ülemine tõke arvutatakse, eeldades, et kõigi eri analoogide väärtused allpool määramispiiri võrduvad määramispiiriga.(6) Need piirnormid vaadatakse esimest korda üle enne 31. detsembrit 2004, pidades silmas uusi andmeid dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde sisalduse kohta, eelkõige selleks, et kehtestada piirnormid ka dioksiinitaolistele PCBdele, ja uuesti enne 31. detsembrit 2006, selleks et piirnorme oluliselt vähendada.(7) Karusloomasööda tootmiseks otse ja vahetöötlemiseta tarnitav kala vabastatakse piirnormist ning lemmikloomade, loomaaia- ja tsirkuseloomade otsetoitmiseks kasutatavale värskele kalale rakendatakse piirnormi 4,0 ng WHO-PCDD/F-TEQ/kg toote kohta. Kõnealuste loomade (karusloomad, lemmikloomad, loomaaia- ja tsirkuseloomad) saadused, töödeldud loomsed valgud ei tohi sattuda toiduahelasse ning on keelatud nende söötmine põllumajandusloomadele, keda peetakse, nuumatakse või aretatakse toiduvalmistamise eesmärgil."--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 92/34/EMÜ, 28. aprill 1992, puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude turustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31992L0034

Euroopa Liidu Teataja L 157 , 10/06/1992 Lk 0010 - 0018 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 42 Lk 0117  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 42 Lk 0117

		Nõukogu direktiiv 92/34/EMÜ,28. aprill 1992,puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude turustamise kohtaEUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:puuviljade tootmisel on ühenduse põllumajanduses tähtis koht;rahuldavate tulemuste saavutamine puuviljade tootmises sõltub oluliselt nende paljundamisel kasutatavate materjalide kvaliteedist ja tervisest; teatavad liikmesriigid on seetõttu kehtestanud eeskirjad turule viidavate puuviljade paljundusmaterjali ja viljapuude kvaliteedi ja taimetervise tagamiseks;erinev paljundusmaterjali ja viljapuude käsitlemine erinevates liikmesriikides võib põhjustada kaubandustõkkeid ja seega takistada nende kaupade vaba liikumist ühenduse piires; siseturu loomist silmas pidades tuleb need tõkked kõrvaldada, võttes vastu ühenduse õigusnormid liikmesriikide kehtestatud normide asemel;ühtlustatud tingimuste kehtestamine ühenduse tasandil tagab, et ostjad ühenduse kõigis osades saavad tervet ja hea kvaliteediga paljundusmaterjali ja viljapuid;taimetervise osas peavad nimetatud ühtlustatud tingimused vastama nõukogu 21. detsembri 1976. aasta direktiivile 77/93/EMÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise kohta; [4]kõigepealt tuleks kehtestada ühenduse eeskirjad nende viljapuude perekondade ja liikide kohta, mis omavad ühenduses olulist majanduslikku tähtsust, kehtestades samas uute perekondade ja liikide lisamise korra;ilma et see piiraks direktiivi 77/93/EMÜ taimetervist käsitlevate sätete kohaldamist, ei ole asjakohane rakendada ühenduse eeskirju paljundusmaterjali ja viljapuude turustamisel, kui tooted on ette nähtud ekspordiks kolmandatesse riikidesse, sest seal kohaldatavad eeskirjad võivad olla erinevad käesolevas direktiivis sätestatust;igale viljapuude perekonnale ja liigile kehtestatavate taimetervise- ja kvaliteedinõuete määramine nõuab aega ja üksikasjalikku tehnilist ja teaduslikku kaalutlemist; seetõttu tuleks kehtestada nende nõuete määramise kord;paljundusmaterjali ja/või viljapuude tarnijad peavad eelkõige vastutama selle eest, et nende tooted vastavad käesolevas direktiivis kehtestatud nõuetele;liikmesriikide pädevad asutused peavad kontrollimise ja inspekteerimise käigus tagama, et tarnija järgib CAC (Conformitas Agraria Communitatis) kategooriasse kuuluvale paljundusmaterjalile ja viljapuudele kehtestatud tingimusi;on hädavajalik kehtestada paljundusmaterjali ja viljapuude kategooriad, mille puhul tuleb nimetatud materjali ja taimi ametlikult sertifitseerida;tuleks kehtestada ühenduse kontrollimeetmed, et tagada käesolevas direktiivis kehtestatud nõuete ühene kohaldamine kõigis liikmesriikides;kehtiva põllumajandustava kohaselt nõutakse, et teatud paljundusmaterjal ja viljapuud oleksid kas ametlikult kontrollitud võitunnistatud viirusvabaks, mis tähendab, et nad on tunnistatud vabaks kõikidest tuntud viirustest ja viirusetaolistest haigustekitajatest või läbinud viirusekontrolli, mis tähendab, et nad on tunnistatud vabaks teatud paljundusmaterjali ja viljapuude kasutusväärtust vähendavatest viirustest ja viirusetaolistest haigustekitajatest;paljundusmaterjali ja viljapuude ostjate huvides on, et oleksid teada sortide nimed ning et nende ehtsus oleks tagatud;eespool nimetatud eesmärk on kõige paremini saavutatav sordi üldise tuntuse kaudu või tarnija poolt koostatud ja säilitatud sordikirjelduse kättesaadavuse kaudu; viimasel juhul ei pääse paljundusmaterjal ja viljapuud siiski kategooriatesse, mis kuuluvad ametlikult sertifitseerimisele;paljundusmaterjali ja viljapuude ehtsuse ja nõuetekohase turustamise tagamiseks tuleb kehtestada ühenduse reeglid partiide eraldamise ja markeerimise osas; etiketid peaksid edastama teavet, mis on vajalik nii ametlikuks kontrolliks kui ka tarbija informeerimiseks;ajutiste tarnimisraskuste puhuks tuleks kehtestada eeskirjad, mis lubaksid turustada käesolevas direktiivis sätestatust vähem rangetele nõuetele vastavat paljundusmaterjali ja viljapuid;esimese sammuna tingimuste ühtlustamise suunas tuleks keelata liikmesriikidel II lisas esitatud perekondade ja liikide osas, mille jaoks koostatakse juhend, kehtestada uusi, käesolevas direktiivis sätestatust erinevaid tingimusi või piiranguid;tuleks ette näha kolmandates riikides toodetud paljundusmaterjali ja viljapuude turustamise lubamine ühenduses tingimusel, et nendega kaasnevad alati samad tagatised kui ühenduse piires toodetud paljundusmaterjali ja viljapuudega ning et need vastavad ühenduse eeskirjadele;liikmesriikides kasutatavate tehniliste kontrollimeetodite ühtlustamiseks ning ühenduses toodetud paljundusmaterjali ja viljapuude võrdlemise võimaldamiseks kolmandates riikides toodetutega tuleb läbi viia võrdluskatsed, et kontrollida sellise toodangu vastavust käesoleva direktiivi nõuetele;käesoleva direktiivi tõhusa toimimise hõlbustamiseks tuleks komisjonile usaldada selle rakendusmeetmete kohaldamine ja selle lisa muutmine, samuti kehtestada kord, mis näeb alalise puuviljade botaanilistesse perekondadesse ja liikidesse kuuluva paljundusmaterjali ja taimede komitee raames ette tihedat koostööd komisjoni ja liikmesriikide vahel,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Käesolev direktiiv kehtib puuviljade tootmiseks ettenähtud paljundusmaterjali ja viljapuude turustamise kohta ühenduse piires.2. Artikleid 2—20 ja 24 kohaldatakse II lisas loetletud perekondade ja liikide ning nende hübriidide puhul.Teiste perekondade ja liikide või nende hübriidide pookealuste või muude taimeosade puhul kohaldatakse eespool nimetatud artikleid, kui mõni nimetatud perekonna või liigi või nende hübriidide materjal on neile poogitud või ette nähtud neile pookimiseks.3. Muudatused II lisas esitatud perekondade ja liikide loetelus võetakse vastu artiklis 22 sätestatud korras.Artikkel 2Ilma et see piiraks direktiivi 77/93/EMÜ taimetervist käsitlevate eeskirjade kohaldamist, ei kohaldata käesolevat direktiivi paljundusmaterjali või viljapuude suhtes, mis on ette nähtud ekspordiks kolmandatesse riikidesse, kui see paljundusmaterjal või need viljapuud on nõuetekohaselt sellisena identifitseeritud ja piisavalt isoleeritud.Esimese lõigu rakendamiseks vajalikud meetmed, eelkõige need, mis käsitlevad identifitseerimist ja isoleerimist, kehtestatakse artiklis 21 sätestatud korras.Artikkel 3Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmiseid mõisteid:a) paljundusmaterjal – seemned, taime osad ja kogu taimne materjal, kaasa arvatud pookealused, mis on ette nähtud viljapuude paljundamiseks ja tootmiseks;b) viljapuud — taimed, mis on mõeldud pärast turustamist istutamiseks või ümberistutamiseks;c) supereliitmaterjal – paljundusmaterjal, mis:i) on üldtunnustatud meetodeid järgides toodetud sordiehtsuse säilitamiseks, kaasa arvatud selle teatavate pomoloogiliste omaduste säilimise tagamiseks, mis võivad olla kehtestatud artiklis 21 sätestatud korras, ja haiguste vältimiseks;ii) on ette nähtud eliitmaterjali tootmiseks;iii) vastab artikli 4 alusel kehtestatud juhendis kõnealuste liikide supereliitmaterjalile sätestatud tingimustele; jaiv) on ametliku kontrolli tulemusena tunnistatud vastavaks eespool nimetatud tingimustele;d) eliitpaljundusmaterjal — paljundusmaterjal, mis:i) on kas otse või teatava arvu vegetatiivsel teel paljundamise astmete tulemusena üldtunnustatud meetodeid järgides toodetud sordiehtsuse säilitamiseks, kaasa arvatud selle teatavate pomoloogiliste omaduste säilimise tagamiseks, mis võivad olla kehtestatud artiklis 21 sätestatud korras, ja haiguste vältimiseks;ii) mis on ette nähtud sertifitseeritud materjali tootmiseks;iii) vastab artikli 4 alusel kehtestatud juhendis kõnealuste liikide eliitpaljundusmaterjalile sätestatud tingimustele; jaiv) on ametliku kontrolli tulemusena tunnistatud vastavaks eespool nimetatud tingimustele;e) sertifitseeritud materjalid — paljundusmaterjal ja viljapuud, mis:i) kas otse või teatava arvu vegetatiivsel teel paljundamise astmete tulemusena on toodetud eliitpaljundusmaterjalist;ii) vastab artikli 4 alusel kehtestatud juhendis kõnealuste liikide sertifitseeritud materjalile kehtestatud tingimustele; jaiii) on ametliku kontrolli tulemusena tunnistatud vastavaks eelnimetatud tingimustele;f) CAC (Conformitas Agraria Communitatis) materjal — paljundusmaterjal ja viljapuud, mis vastavad artikli 4 alusel kehtestatud juhendis antud kategooriale kehtestatud miinimumtingimustele;g) viirusvaba (v.f.) materjal — paljundusmaterjal, mis on rahvusvaheliselt tunnustatud teaduslike meetodite kohaselt kontrollitud ja tunnistatud vabaks nakkusest ning mis on kasvuaegsel inspekteerimisel tunnistatud vabaks mis tahes viiruste või viirusetaoliste haigustekitajate sümptomitest ja mida on hoitud nakatumist välistavates tingimustes ning tunnistatud vabaks kõikidest tuntud ja kõnealuste liikide puhul ühenduses esinevatest viirustest ja viirusetaolistest haigustekitajatest. Paljundusmaterjal, mis liigile omase astmete arvu vältel põlvneb vegetatiivselt otse sellisest paljundusmaterjalist, mis kasvuaegse inspekteerimise käigus on tunnistatud vabaks mis tahes viiruste või viirusetaoliste haigustekitajate sümptomitest ning mis on toodetud ja mida on säilitatud nakkust välistavates tingimustes, tuleb samuti lugeda viirusvabaks. Liigile omane astmete arv määratletakse vastavalt artiklile 4 kehtestatud juhendile;h) viirusekontrolli läbinud (v.t.) materjal – paljundusmaterjal, mis on rahvusvaheliselt tunnustatud teaduslike meetodite kohaselt kontrollitud ja tunnistatud vabaks nakkusest ja mis on kasvuaegsel inspekteerimisel tunnistatud vabaks mis tahes viiruste või viirusetaoliste haigustekitajate sümptomitest ning mida on säilitatud nakkust välistavates tingimustes ja mis on tunnistatud vabaks teatud ohtlikest, kõnealuse liigi puhul tuntud, ühenduses esinevatest ja paljundusmaterjali kasutusväärtust vähendavatest viirustest ja viirusetaolistest haigustekitajatest. Paljundusmaterjal, mis teatud astmete vältel põlvneb vegetatiivselt otse sellisest paljundusmaterjalist, mis kasvuaegse inspekteerimise käigus on tunnistatud vabaks mis tahes viiruse või viirusetaolise haigustekitaja sümptomitest ning mis on toodetud ja mida on säilitatud nakkust välistavates tingimustes, tuleb samuti lugeda viirusekontrolli läbinuks. Liigile omane astmete arv määratletakse vastavalt artiklile 4 kehtestatud juhendile;i) tarnija — mis tahes füüsiline või juriidiline isik, kes professionaalselt tegeleb vähemalt ühega järgnevatest paljundusmaterjali ja viljapuudega seonduvatest tegevusaladest: paljundamine, tootmine, säilitamine ja/või töötlemine ning turustamine;j) turustamine — paljundusmaterjali või viljapuude mis tahes kujul kas kättesaadavana või laos hoidmine, näitamine või müügiks pakkumine, müümine ja/või kättetoimetamine teisele isikule;k) vastutav ametiasutusi) liikmesriigi loodud või määratud keskasutus, mis kuulub valitsuse haldusalasse ning vastutab kvaliteediga seonduvate küsimuste eest;ii) mis tahes riiklik ametiasutus, mis on asutatud:- kas riiklikul tasandil- või piirkondlikul tasandil, kuuludes riigi ametiasu alluvusse vastavalt kõnealuses liikmesriigis kehtivatele õigusaktidele.Punktides i ja ii osutatud ametiasutused võivad vastavalt siseriiklikele õigusaktidele delegeerida käesolevas direktiivis ettenähtud kohustuste täitmise nende juhtimise ja kontrolli all ükskõik millisele avalik-õiguslikule või eraõiguslikule juriidilisele isikule, kes oma ametliku põhikirja kohaselt on ainuisikuliselt volitatud täitma teatud riiklikke funktsioone, eeldusel et nimetatud isikud ei oma võetavate meetmete tulemuste suhtes mingit isiklikku huvi.Liikmesriigid tagavad, et punktides i ja ii nimetatud ametiasutuste vahel toimub tihe koostöö.Lisaks sellele sobib artiklis 21 sätestatud korra kohaselt selleks punktides i ja ii nimetatud ametiasutuse nimel asutatud mis tahes juriidiline isik, kes tegutseb selle ametiasutuse järelevalve ja kontrolli all, eeldusel et nimetatud isik ei oma võetavate meetmete tulemuste suhtes mingit isiklikku huvi.Liikmesriigid peavad oma vastutavatest ametiasutustest teavitama komisjoni. Komisjon edastab selle informatsiooni teistele liikmesriikidele;l) ametlikud meetmed — vastutava ametiasutuse võetud meetmed;m) ametlik inspekteerimine — vastutava ametiasutuse läbi viidud inspekteerimine;n) ametlik teatis — vastutava ametiasutuse või selle vastutusel välja antud teatis;o) partii — ühe kaubaartikli ühikute kogum, mida ühendab homogeenne koostis ja päritolu;p) laboratoorium — avalik-õiguslikul või eraõiguslikul alusel analüüse ja nõuetekohaseid diagnoose teostav institutsioon, mis võimaldab tootjal tootmise kvaliteedi üle järelevalvet teostada.Artikkel 41. Artiklis 22 sätestatud korra kohaselt tuleb I lisas kehtestada juhend iga perekonna ja liigi kohta, mida on nimetatud II lisas, viidates direktiivis 77/93/EMÜ kehtestatud taimetervise tingimustele, mida kohaldatakse kõnealuste perekondade ja/või liikide suhtes, ning millega kehtestatakse:i) kvaliteedi ja taimetervise tingimused, millele peab vastama CAC materjal, eelkõige need tingimused, mida kasutatava paljundussüsteemi puhul kohaldatakse kasvavate taimede puhtuse suhtes, samuti sordilisuse suhtes, välja arvatud pookealuste puhul, kui paljundusmaterjal ei kuulu sordi juurde;ii) tingimused, millele peavad vastama supereliit-, eliit- ja sertifitseeritud paljundusmaterjalide kvaliteet, taimetervis, kohaldatavad katsemeetodid ja protseduurid, kohaldatavad paljundamissüsteemid ja sordilisus, välja arvatud pookealuste puhul, kui paljundusmaterjal ei kuulu sordi juurde;iii) tingimused, millele peavad vastama teiste perekondade ja liikide pookealused ja muud taimeosad, kui kõnealuste perekondade ja liikide paljundusmaterjal on neile poogitud.2. Kui juhendis viidatakse mõistetele "viirusvaba (v.f.)" või "viirusekontrolli läbinud (v.t.)", peavad asjaomased viirused ja viirusetaolised haigustekitajad olema juhendis loetletud.See nõue kehtib mutatis mutandis, kui viidatakse muudest kahjulikest organismidest kui viirustest või viirusetaolistest haigustekitajatest vaba olemise tuvastamise nõudele või analüüsimise vajadusele selliseks tuvastamiseks.Lõike 1 alapunktis i nimetatud materjali osas ei või viidata mõistele "v.f." või "v.t.".Lõike 1 alapunktis ii nimetatud materjali osas tuleb eespool nimetatud viited teha juhul, kui selline viide on kõnealuse perekonna või liigi puhul vajalik.Artikkel 51. Liikmesriigid tagavad, et tarnijad võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada kõigis paljundusmaterjali ja viljapuude tootmise ja turustamise etappides vastavus käesolevas direktiivis sätestatud normidele.2. Lõike 1 kohaldamisel peavad tarnijad ise teostama kontrolli või laskma kontrolli teostada akrediteeritud tarnijal või vastutaval ametiasutusel, juhindudes järgmistest põhimõtetest:- tootmisprotsessi kriitiliste punktide määratlemine tulenevalt kasutatavatest tootmismeetoditest,- esimeses taandes mainitud kriitiliste punktide suhtes järelevalve- ja kontrollimeetodite kehtestamine ja rakendamine,- proovide võtmine analüüside tegemiseks laboratooriumis, mille on akrediteerinud vastutav ametiasutus, eesmärgiga kontrollida vastavust käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele,- esimeses, teises ja kolmandas taandes osutatud teabe kohta kirjalike märkmete või kustutamatul kujul registreeritud märkmete säilitamine, samuti paljundusmaterjali ja viljapuude tootmise ja turustamise kohta andmete säilitamine nii, et need oleksid vastutavale ametiasutusele kättesaadavad. Neid dokumente tuleb säilitada vähemalt kolm aastat.Tarnijate puhul, kelle tegevus piirdub vaid sellise paljundusmaterjali ja selliste viljapuude levitamisega, mis on toodetud ja pakitud väljaspool neile kuuluvaid ettevõtteid, nõutakse ainult kirjalikku nimekirja või kustutamatul kujul registreeritud märkmete pidamist paljundusmaterjali ja viljapuude ostmise ja müümise ja/või edasisaatmise kohta.Käesolev punkt ei kehti nende tarnijate puhul, kelle tegevus piirdub vaid paljundusmaterjali ja viljapuude tarnimisega väikestes kogustes mitteprofessionaalsetele lõpptarbijatele.3. Kui lõikes 1 mainitud tarnija teostatud kontrolli tulemusena või talle kättesaadava teabe põhjal avastatakse ühe või mitme direktiivis 77/93/EMÜ viidatud kahjuliku organismi olemasolu koguses, mis ületab vastavalt artiklile 4 kehtestatud juhendi nõuetega lubatu, peab tarnija sellest viivitamata teavitama vastutavat ametiasutust ja võtma kasutusele selle asutuse poolt nõutud meetmed või mis tahes muud meetmed, et vähendada kahjulike organismide levimise ohtu. Tarnija peab säilitama märkmeid kõikide kahjulike organismide levimise juhtude kohta tema ettevõttes, samuti kõikide meetmete kohta, mis sellistel juhtudel võeti.4. Täpsemad eeskirjad lõike 2 teise lõigu rakendamiseks kehtestatakse artiklis 21 sätestatud korras.Artikkel 61. Vastutav ametiasutus akrediteerib tarnija pärast seda, kui on kindlaks teinud, et tarnija tootmismeetodid ja seadmed vastavad lähtuvalt tema tegevusalast käesoleva direktiivi nõuetele. Kui tarnija otsustab tegeleda muude tegevusaladega kui need, mille osas teda on akrediteeritud, on nõutav uus akrediteerimine.2. Vastutav ametiasutus akrediteerib laboratooriumi, kui on kindlaks teinud, et laboratoorium, selle metoodika, seadmed ja personal vastavad tulenevalt seal tehtavatest analüüsidest käesolevas direktiivis kehtestatud nõuetele, mida täpsustatakse artiklis 21 sätestatud korras. Kui laboratoorium otsustab tegeleda muude tegevusaladega kui need, mille osas teda on akrediteeritud, on nõutav uus akrediteerimine.3. Kui lõigetes 1 ja 2 osutatud nõudmised ei ole enam täidetud, peab vastutav ametiasutus võtma vajalikud meetmed. Selleks võetakse eelkõige arvesse kõikide kontrollide tulemusi, mis on tehtud vastavalt artiklile 7.4. Tarnijate, ettevõtete ja laboratooriumide järelevalvet ja kontrolli teostatakse regulaarselt kas vastutava ametiasutuse poolt või selle järelevalve all, kusjuures käesoleva direktiivi nõuetele vastavuse tagamiseks tuleb sellele asutusele tagada mis tahes ajal vaba juurdepääs kõikidele ettevõtte osadele. Järelevalve ja kontrolli rakendusmeetmed kehtestatakse vastavalt vajadusele, järgides artiklis 21 sätestatud korda.Kui sellise järelevalve ja kontrolli tulemusena selgub, et käesoleva direktiivi nõuded ei ole täidetud, peab vastutav ametiasutus võtma vajalikud meetmed.Artikkel 71. Komisjoni eksperdid võivad koostöös liikmesriikide vastutavate ametiasutustega sooritada käesoleva direktiivi ühese rakendamise tagamiseks kohapealseid pistelisi kontrolle, kontrollides eelkõige, kas tarnijad täidavad käesoleva direktiivi nõudeid. Liikmesriik, mille territooriumil kontrolli teostatakse, osutab oma kohustusi täitvatele ekspertidele igakülgset vajalikku abi. Komisjon teavitab liikmesriike kontrollide tulemustest.2. Täpsemad eeskirjad lõike 1 kohaldamiseks on kehtestatud artiklis 21 sätestatud korras.Artikkel 81. Paljundusmaterjali või viljapuid võivad turustada ainult akrediteeritud tarnijad tingimusel, et nad vastavad artiklis 4 osutatud juhendi CAC materjalile kehtestatud nõuetele.2. Supereliit-, eliit- ja sertifitseeritud paljundusmaterjali tohib sertifitseerida ainult juhul, kui see kuulub artikli 9 lõike 2 punktis i nimetatud sordi juurde ja kui see vastab artiklis 4 osutatud juhendis vastavale kategooriale kehtestatud nõuetele. Kategooria märgitakse artiklis 11 osutatud ametlikku dokumenti.Sordilisuse suhtes võib artiklis 4 osutatud juhendis teha erandi pookealustele, kui materjal ei kuulu sordi juurde.3. Ilma et see piiraks direktiivi 77/93/EMÜ sätete kohaldamist, ei kohaldata eelmisi lõikeid paljundusmaterjali ja viljapuude suhtes, mis on ette nähtud:a) katseteks ja teaduslikeks eesmärkideks; võib) aretustööks; võic) geneetilise mitmekesisuse säilitamiseks.Täpsemad eeskirjad punktide a ja b kohaldamiseks kehtestatakse vajaduse korral artiklis 21 sätestatud korras. Täpsemad eeskirjad punkti c kohaldamiseks on soovitav sama korra kohaselt vastu võtta enne 1. jaanuari 1993.Artikkel 91. Paljundusmaterjal ja viljapuud turustatakse viitega sordile, millesse nad kuuluvad. Pookealuste puhul, kus paljundusmaterjal ei kuulu sordi juurde, viidatakse vastavale liigile või liikidevahelisele hübriidile.2. Sordid, millele viidatakse vastavalt lõikele 1, peavad olema:i) üldtuntud ja vastavalt uute taimesortide kaitsmise tingimustele kaitstud või vabatahtlikult või muul alusel ametlikult registreeritud;ii) kantud tarnijate koostatud nimekirjadesse, koos nende üksikasjaliku kirjelduse ja vastava nimega. Sellised nimekirjad peavad taotluse korral olema kättesaadavad kõnealuse liikmesriigi vastutavale ametiasutusele.Iga sort peab olema kirjeldatud ja võimaluse korral kandma kõikides liikmesriikides ühtset, tunnustatud rahvusvahelistele juhenditele vastavat nimetust.3. Sordid võivad olla ametlikult registreeritud, kui on tuvastatud, et nad vastavad teatavatele ametlikult kehtestatud tingimustele ja omavad ametlikku kirjeldust. Nad võivad olla ametlikult registreeritud ka juhul, kui nende materjali on turustatud asjaomase liikmesriigi territooriumil enne 1. jaanuari 1993 tingimusel, et nad omavad ametlikku kirjeldust. Viimasel juhul aegub registreerimine hiljemalt 30. juunil 2000, välja arvatud juhul, kui kõnealused sordid on selleks kuupäevaks:- kas kinnitatud artiklis 21 kehtestatud korras koos detailse kirjeldusega, kui nad on ametlikult registreeritud vähemalt kahes liikmesriigis,- või kui nad on esimese lause kohaselt registreeritud.4. Lõigetega 1 ja 2 ei tohi vastutavale ametiasutusele kaasneda täiendavaid kohustusi, välja arvatud juhul, kus sordilisus on otseselt märgitud artiklis 4 osutatud juhendites.5. Lõike 2 alapunktis i osutatud ametliku registreerimise nõuded kehtestatakse artiklis 21 sätestatud korras, võttes arvesse kehtivaid teaduslikke ja tehnoloogilisi teadmisi, ning need peavad sisaldama:a) ametliku aktsepteerimise tingimusi, eelkõige eristatavuse, stabiilsuse ja piisava ühtsuse osas;b) tunnuseid, mida erinevate liikide uurimine peab minimaalselt katma;c) miinimumnõudeid uurimiste läbiviimiseks;d) sordi ametliku aktsepteerimise maksimaalset kehtivusaega.6. Artiklis 21 sätestatud korras võib:- luua süsteemi, kuidas teavitada liikmesriikide vastutavaid ametiasutusi sortidest, liikidest või liikidevahelistest hübriididest,- kehtestada täiendavaid nõudeid lõike 2 alapunkti ii rakendamisele,- otsustada, et tuleb koostada ja avaldada sortide ühine kataloog.Artikkel 101. Kasvamise ja mullast väljavõtmise või algmaterjalist eraldamise jooksul tuleb paljundusmaterjali ja viljapuid hoida eraldi partiidena.2. Kui erineva päritoluga paljundusmaterjal ja viljapuud on pakkimise, ladustamise, transportimise või edasisaatmise käigus kokku pandud või segatud, peab tarnija säilitama järgmisi andmeid sisaldavad märkmed: partii koostis ja selle üksikute komponentide päritolu.3. Liikmesriigid tagavad vastavuse lõigetes 1 ja 2 kehtestatud nõudmistele ametlike inspekteerimistega.Artikkel 11Ilma et see piiraks artikli 10 lõike 2 kohaldamist, tuleb paljundusmaterjali ja viljapuid turustada ainult piisavalt homogeensete partiidena ja tingimusel, et nad on:i) kvalifitseeritud CAC materjalina ja varustatud artiklis 4 osutatud juhendis sätestatud tarnija poolt koostatud dokumendiga. Kui see dokument sisaldab ka ametlikku deklaratsiooni, peab see olema selgelt eristatav dokumendi muust sisust; võiii) kvalifitseeritud supereliit-, eliit- või sertifitseeritud paljundusmaterjalina ja vastutava ametiasutuse poolt artiklis 4 osutatud juhendis kehtestatud tingimuste kohaselt sellisena sertifitseeritud.Paljundusmaterjali ja/või viljapuude märgistamise ja/või sulgemise ja pakkimise nõuded märgitakse artiklis 4 osutatud juhendisse.Paljundusmaterjali või viljapuude väikeste koguste jaemüügi korral mitteprofessionaalsetele lõpptarbijatele võib märgistamise nõue piirduda vastava tootekirjeldusega.Artikkel 12Liikmesriigid võivad vabastada:- väiketootjad artikli 11 kohaldamisest, kui kogu paljundusmaterjal ja kõik viljapuud toodetakse ja turustatakse lõpptoodanguna kasutamiseks kohalikule turule ja isikutele, kes ei tegele professionaalselt taimede tootmisega ("kohalik ringlus"),- artiklis 18 sätestatud kontrollidest ja ametlikest inspekteerimistest eespool mainitud tootjate toodetud kohalikus ringluses oleva paljundusmaterjali ja viljapuud.Muud esimeses ja teises taandes nimetatud vabastuste ja seonduvate nõuete rakendusmeetmed, eelkõige need, mis on seotud mõistega "väiketootja" ja "kohalik turg", kehtestatakse artiklis 21 sätestatud korras.Artikkel 13Ajutiste raskuste puhul käesoleva direktiivi nõuetele vastava paljundusmaterjali ja viljapuudega varustamisel võib artiklis 21 sätestatud korra kohaselt kehtestada meetmed vähem rangetele nõuetele vastava paljundusmaterjali ja viljapuude müümise kohta, ilma et see piiraks direktiivis 77/93/EMÜ sätestatud taimetervise nõuete kohaldamist.Artikkel 14Käesoleva direktiivi nõuetele ja tingimustele vastava paljundusmaterjali ja viljapuude puhul ei kehti muud turustamispiirangud nende tarnijate, taimetervise, kasvukeskkonna ja inspekteerimise meetodite suhtes, kui selle direktiiviga on kehtestatud.Artikkel 15II lisas loetletud toodete puhul hoiduvad liikmesriigid kehtestamast rangemaid tingimusi või turustamispiiranguid, kui artiklis 4 osutatud juhendis või käesoleva direktiivi vastuvõtmise kuupäeval kehtivates nõuetes on sätestatud.Artikkel 161. Artiklis 21 kehtestatud korra kohaselt otsustatakse, kas kolmandas riigis toodetud ja tarnija kohustuste, identsuse, iseloomulike tunnuste, taimetervise, kasvukeskkonna, pakkimise, inspekteerimise meetmete, markeerimise ja sulgemise osas samu tagatisi pakkuv paljundusmaterjal ja viljapuud on eeltoodu suhtes samaväärsed ühenduses toodetud ja käesoleva direktiivi nõuetele vastava paljundusmaterjali ja viljapuudega.2. Lõikes 1 osutatud otsuse vastuvõtmiseni võivad liikmesriigid kuni 1. jaanuarini 1993 ja ilma et see piiraks direktiivi 77/93/EMÜ sätete kohaldamist, rakendada ajutiselt või alaliselt paljundusmaterjali ja viljapuude impordi suhtes kolmandatest riikidest vähemalt samasuguseid tingimusi, kui on sätestatud artiklis 4 osutatud juhendis. Kui mainitud juhendis selliseid tingimusi kehtestatud ei ole, peavad impordile kehtestatud tingimused olema vähemalt samaväärsed nendega, mida kohaldatakse tootmisel kõnealuses liikmesriigis.Artiklis 21 sätestatud korra kohaselt võib esimeses lõigus osutatud kuupäeva kuni lõikes 1 osutatud otsuse vastuvõtmiseni edasi lükata.Liikmesriigi poolt vastavalt esimesele lõigule vastu võetud otsuse alusel liikmesriigist teistesse liikmesriikidesse imporditud paljundusmaterjali ja viljapuude suhtes ei kehti lõikes 1 loetletud turustamispiirangud.Artikkel 17Liikmesriigid tagavad, et paljundusmaterjali ja viljapuid inspekteeritakse ametlikult tootmise ja turustamise jooksul ja CAC materjali puhul kontrollitakse pisteliselt selleks, et kontrollida vastavust selles direktiivis sätestatud nõuetele ja tingimustele.Artikkel 18Täpsemad eeskirjad artiklis 5 kehtestatud ametliku kontrolli ning artiklites 10 ja 17 kehtestatud ametliku inspekteerimise läbiviimiseks, kaasa arvatud proovivõtmise meetodid, kehtestatakse artiklis 21 kehtestatud korras.Artikkel 191. Kui artikli 6 lõike 4 kohaselt teostatud järelevalve ja kontrolli, artiklis 17 osutatud ametliku inspekteerimise või artiklis 20 osutatud katsete käigus ilmneb, et paljundusmaterjal või viljapuud ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele, peab liikmesriigi vastutav ametiasutus võtma vajalikud meetmed, mis tagaksid nende vastavuse käesoleva direktiivi nõuetele, või kui see ei ole võimalik, keelustama selle paljundusmaterjali või nende viljapuude turustamise ühenduse piires.2. Kui tuvastatakse, et konkreetse tarnija poolt turustatud paljundusmaterjal või viljapuud ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele ja tingimustele, peab kõnealune liikmesriik tagama, et selle tarnija suhtes võetakse vajalikud meetmed. Kui tarnijal keelatakse paljundusmaterjali ja viljapuude turustamine, teavitab liikmesriik sellest komisjoni ja liikmesriikide pädevaid riigiasutusi.3. Vastavalt lõikele 2 rakendatud meetmed tühistatakse, kui on piisava kindlusega tuvastatud, et tarnija poolt turustamiseks ettenähtud paljundusmaterjal või viljapuud vastavad tulevikus käesoleva direktiivi nõuetele ja tingimustele.Artikkel 201. Liikmesriigid katsetavad ja testivad näidispartiisid, et kontrollida paljundusmaterjali või viljapuude vastavust käesoleva direktiivi nõuetele ja tingimustele, sealhulgas taimetervise nõuetele. Komisjon võib korraldada nende katsete inspekteerimisi kas liikmesriikide esindajate või komisjoni esindaja poolt.2. Artiklis 21 sätestatud korra kohaselt võib otsustada, et lõikes 1 nimetatud eesmärgil on vajalik ühenduse katsete või testide läbiviimine. Komisjon võib korraldada ühenduse katsete inspekteerimise liikmesriikide ja komisjoni esindajate poolt.3. Lõigetes 1 ja 2 sätestatud katseid ja teste kasutatakse paljundusmaterjali ja viljapuude kontrollimise tehniliste meetodite ühtlustamiseks. Katsete ja testide kohta koostatakse arenguaruanded ja need saadetakse konfidentsiaalsetena liikmesriikidele ja komisjonile.4. Komisjon tagab vajaduse korral vastavalt artiklile 21 moodustatud komitee lõigetes 1 ja 2 sätestatud katsete läbiviimise ja inspekteerimise koordineerimise ning nende tulemuste hindamise. Taimetervise probleemide ilmnemisel informeerib komisjon alalist taimetervise komiteed. Kui vajalik, kehtestatakse eriabinõud. Katseid teostatakse ka kolmandates riikides toodetud paljundusmaterjali ja viljapuudega.Artikkel 211. Komisjoni abistab komitee, edaspidi "puuviljade botaanilistesse perekondadesse ja liikidesse kuuluva paljundusmaterjali ja taimede alaline komitee", mille eesistujaks on komisjoni esindaja.2. Võetavate meetmete eelnõu esitab alalisele komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisust, esitab alaline komitee oma arvamuse. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli alalises komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.3. Komisjon võtab meetmed vastu ning neid kohaldatakse viivitamata.Kui meetmed ei ole alalise komitee arvamusega kooskõlas, teatab komisjon sellest viivitamata nõukogule. Sellisel juhul võib komisjon vastuvõetud meetmete kohaldamise edasi lükata ühe kuu võrra alates kõnealusest teatamisest.Eelmises lõigus osutatud tähtaja jooksul võib nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega teha teistsuguse otsuse.Artikkel 221. Komisjoni abistab puuviljade botaanilistesse perekondadesse ja liikidesse kuuluva paljundusmaterjali ja taimede alaline komitee, mille eesistujaks on komisjoni esindaja.2. Võetavate meetmete eelnõu esitab alalisele komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisust, esitab alaline komitee oma arvamuse. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli alalises komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei või hääletada.3. Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu.Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepanku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jooksul alates nõukogu poole pöördumisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu.Artikkel 23Muudatused vastavalt artiklile 4 koostatud juhenditesse ja käesoleva direktiivi rakendamiseks kehtestatud tingimustesse ja üksikasjalikesse eeskirjadesse kehtestatakse artiklis 21 sätestatud korras.Artikkel 241. Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumil toodetud ja turustamiseks ettenähtud paljundusmaterjal ja viljapuud vastavad käesoleva direktiivi nõuetele.2. Kui ametliku inspekteerimise käigus tuvastatakse, et paljundusmaterjali või viljapuid ei saa turustada, sest nad ei vasta taimetervise osas kohaldatavale nõutele, võtab asjaomane liikmesriik asjakohased ametlikud meetmed taimetervisega seonduva riski kõrvaldamiseks.Artikkel 25Viie aasta jooksul käesoleva direktiivi kohaldamisest kontrollib komisjon selle kohaldamise tulemusi ja esitab nõukogule aruande, lisades vajalikud muudatusettepanekud.Artikkel 261. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. detsembril 1992. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Artiklite 5—11, 14, 15, 17, 19 ja 24 puhul kehtestatakse artiklis 4 osutatud juhendi koostamisel iga II lisas esitatud perekonna või liigi suhtes kohaldamiskuupäev artiklis 21 sätestatud korras.Artikkel 27Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 28. aprill 1992Nõukogu nimeleesistujaArlindo Marques Cunha[1] EÜT C 52, 3.3.1990, lk 16 jaEÜT C 307, 27.11.1991, lk 15.[2] EÜT C 240, 16.9.1991, lk 197.[3] EÜT C 182, 23.7.1990, lk 21.[4] EÜT L 26, 31.1.1977, lk 20; direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 92/10/EMÜ (EÜT L 70, 17.3.1992, lk 27).--------------------------------------------------I LISAArtiklis 4 osutatud juhendid--------------------------------------------------II LISAPerekondade ja liikide loetelu, mille suhtes kohaldatakse käesolevat direktiivi—Citrus sinensis (L.) Osbeck | apelsin |—Citrus limon (L.) Burm. f. | sidrun |—Citrus reticulata Blanco | mandariin |—Citrus paradisi Macf. | greip |—Citrus aurantifolia (Christm.) Swing | laim |—Corylus avellana L. | sarapuu |—Fragaria x ananassa Duch. | maasikas |—Juglans regia L. | kreeka pähklipuu |—Malus Mill. | õun |—Prunus amygdalus Batsch | mandlipuu |—Prunus armeniaca L. | aprikoos |—Prunus avium L. | maguskirss |—Prunus cerasus | hapukirss |—Prunus domestica L. | ploom |—Prunus persica (L.) Batsch | virsik |—Pyrus communis L. | pirn |—Prunus Salicina | jaapani ploom |—Cydonia Mill. | küdoonia |—Ribes | punane sõstar |—Rubus | murakas |—Pistacia vera | pistaatsia |—Olea europaea | oliivipuu |--------------------------------------------------