Tähtis õiguslik teade

|

31998L0067

Komisjoni direktiiv 98/67/EÜ, 7. september 1998, millega muudetakse direktiive 80/511/EMÜ, 82/475/EMÜ, 91/357/EMÜ ja nõukogu direktiivi 96/25/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/87/EMÜEMPs kohaldatav tekst

Euroopa Liidu Teataja L 261 , 24/09/1998 Lk 0010 - 0031 CS.ES Peatükk 3 Köide 23 Lk 448  - 469 ET.ES Peatükk 3 Köide 23 Lk 448  - 469 HU.ES Peatükk 3 Köide 23 Lk 448  - 469 LT.ES Peatükk 3 Köide 23 Lk 448  - 469 LV.ES Peatükk 3 Köide 23 Lk 448  - 469 MT.ES Peatükk 3 Köide 23 Lk 448  - 469 PL.ES Peatükk 3 Köide 23 Lk 448  - 469 SK.ES Peatükk 3 Köide 23 Lk 448  - 469 SL.ES Peatükk 3 Köide 23 Lk 448  - 469

		Komisjoni direktiiv 98/67/EÜ,7. september 1998,millega muudetakse direktiive 80/511/EMÜ, 82/475/EMÜ, 91/357/EMÜ ja nõukogu direktiivi 96/25/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/87/EMÜ(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse segasöötade turustamist käsitlevat nõukogu 2. aprilli 1979. aasta direktiivi 79/373/EMÜ [1] (viimati muudetud komisjoni direktiiviga 97/47/EÜ [2]), eriti selle artikli 4 lõiget 2 ja artikli 10 lõiget a,võttes arvesse söödamaterjalide ringlust käsitlevat ja direktiive 70/524/EMÜ, 74/63/EMÜ, 82/471/EMÜ ning 93/74/EMÜ muutvat ja direktiivi 77/101/EMÜ kehtetuks tunnistavat nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiivi 96/25/EÜ, [3] eriti selle artikli 11 lõiget b,ning arvestades, et:direktiivi 96/25/EÜ vastuvõtmisega kaovad mõisted "lihtsöödad" ja "toormaterjalid"; söötasid käsitlevates ühenduse õigusaktides, s.o nõukogu direktiivides 70/524/EMÜ [4] (viimati muudetud komisjoni direktiiviga 98/19/EÜ [5]), 74/63/EMÜ [6] (viimati muudetud komisjoni direktiiviga 98/60/EÜ [7]), 82/471/EMÜ [8] (viimati muudetud direktiiviga 96/25/EÜ) ja 93/74/EMÜ [9] (viimati muudetud direktiiviga 96/25/EÜ) tuleb need mõisted asendada mõistega "söödamaterjal", kusjuures mõiste "söödamaterjal" asendatakse vajaduse korral direktiivis 96/25/EÜ piiritletud määratlusega; see mõjutab ka segasöötade määratlust; samal põhjusel tuleb muuta ka komisjoni direktiive 80/511/EMÜ, [10] 82/475/EMÜ [11] (viimati muudetud direktiiviga 91/334/EMÜ [12]) ja 91/357/EMÜ [13] (viimati muudetud direktiiviga 97/47/EÜ);märgistamise eesmärgil koostatud segasöödakomponentide nimekiri on esitatud komisjoni 26. oktoobri 1992. aasta direktiivis 92/87/EMÜ, [14] millega kehtestatakse avatud nimekiri nende peamiste komponentide kohta, mida tavaliselt kasutatakse ja turustatakse segasöötade valmistamiseks, mis on mõeldud loomadele, välja arvatud lemmikloomad; direktiivis 96/25/EÜ on aga lihtsöödad ja toormaterjalid ühendatud ühte söödamaterjalide rühma ning kehtestatud avatud nimekiri nende peamiste söödamaterjalide kohta, mida võib ringlusesse lasta ainult kõnesolevas direktiivis esitatud nimetusi kasutades ja tingimusel, et need vastavad selles direktiivis esitatud kirjeldustele; direktiiv 92/87/EMÜ on seega iganenud ja tuleb tühistada;on vaja tagada direktiivi 96/25/EÜ lisade pidev kohandamine teaduse ja tehnika arengu viimaste edusammudega; selleks, et need kohandamised tehtaks ladusalt, tuleb käesolevas direktiivis ettenähtud korras sisse seada alalise söödakomitee kaudu toimuv tihe koostöö liikmesriikide ja komisjoni vahel;käesoleva direktiiviga kehtestatud söödamaterjalide nimetamist ja kirjeldamist puudutavad sätted peavad olema kohaldatavad, ilma et see piiraks nende eeskirjade kohaldamist, mis on ette nähtud veterinaarõigusaktidega, eeskätt nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiiviga 90/667/EMÜ, [15] millega kehtestatakse veterinaareeskirjad loomsete jääkide ja jäätmete kõrvaldamise, ümbertöötamise ning turuleviimise kohta, samuti patogeenide vältimise kohta loomset päritolu või kalast valmistatud loomasöötades ning muudetakse direktiivi 90/425/EMÜ (direktiivi on viimati muudetud Austria, Soome ja Rootsi ühinemisaktiga);mäletsejaliste tervise kaitsmiseks ohu eest, mis on põhjustatud sellest, et kasutatavad valkude töötlemise meetodid ei taga alati veiste spongioosse entsefalopaatia tekitajate täielikku inaktiveerimist, võttis komisjon 27. juunil 1994. aastal vastu otsuse 94/381/EÜ [16] veiste spongioosse entsefalopaatia suhtes rakendatavate teatavate kaitsemeetmete ning imetajatelt pärinevate valkude söötmise kohta (otsust on viimati muudetud otsusega 95/60/EÜ [17]), millega keelatakse sööta mäletsejalistele imetajate koevalkusid, välja arvatud teatavaid tooteid, mis ei kujuta ohtu tervisele;segasöötades keelatud komponentide nimekirja kehtestanud otsuse 91/516/EMÜ muutmise kohta tehtud komisjoni 28. juuli 1997. aasta otsusega 97/582/EÜ [18] keelati praktilistel kaalutlustel ja õiguslikku järjekindlust silmas pidades imetajate koevalkude kasutamine mäletsejaliste segasöötades;lihtsöötade turustamist käsitlevas nõukogu 23. novembri 1976. aasta direktiivis 77/101/EMÜ [19] (viimati muudetud komisjoni direktiiviga 97/47/EÜ) ja direktiivis 79/373/EMÜ on ette nähtud, millised märgistused peavad olema imetajate koevalkudest koosnevatel lihtsöötadel ja neid valkusid sisaldavatel segasöötadel selleks, et kasutajad ei söödaks neid mäletsejalistele söötasid käsitlevate sätete ja veterinaarseaduste mittetundmise tõttu; direktiivi 96/25/EÜ tuleb täiendada vastavate meetmetega;ettenähtud märgistamissätted ei piira teiste rangemate sätete kohaldamist, mida mõned liikmesriigid võivad vastu võtta kooskõlas direktiivi 90/667/EMÜ artikli 1 lõikega 2;rangemaid keeldusid rakendavad liikmesriigid peavad kohandama märgistamise kohta käivaid sätteid nii, et need oleksid kooskõlas nendes riikides kehtivate keeldudega;söödamaterjalid on sageli kemikaalidega töödeldud ja võivad seetõttu sisaldada teatavaid keemilisi lisandeid, sest nende valmistamisel on kasutatud direktiivis 70/524/EMÜ märgitud tehnilisi abivahendeid; selle tagamiseks, et söödamaterjal lastaks ringlusse ainult siis, kui see on puhas, ehtne ja nõutava turustuskvaliteediga, samuti ühtse turu tõrgeteta toimimise tagamiseks, tuleb vastu võtta üldised eeskirjad söödamaterjalide keemilise puhtuse kohta, mille kohaselt nende tootmismenetlusest põhjustatud keemilised lisandid tuleb eemaldada sel määral, kui lubavad head valmistamistavad;selleks et võimaldada tööstusel kohaneda käesoleva direktiivi sätetega, tuleb ette näha üleminekuaeg; söödamaterjalid, mis on lastud ringlusse enne käesoleva direktiivi kohaldamise tähtaega, võivad jääda ringlusse kuni selle üleminekuaja lõpuni;käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise söödakomitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 80/511/EMÜ artikli 1 lõike 2 punktis b asendatakse mõiste "komponent" mõistega "söödamaterjal".Artikkel 2Direktiivi 82/475/EMÜ pealkirjas, artiklis 1 ja lisas asendatakse mõiste "komponent" igal pool mõistega "söödamaterjal".Artikkel 3Direktiivi 91/357/EMÜ pealkirjas, artiklis 1 ja lisas asendatakse mõiste "komponent" igal pool mõistega "söödamaterjal".Artikkel 4Direktiivi 96/25/EÜ lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisaga.Artikkel 5Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/87/EMÜ.Artikkel 6Käesoleva direktiiviga kehtestatud sätted ei piira loomade toitmise kohta käivate veterinaareeskirjade kohaldamist.Artikkel 71. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembril 1998. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.Artikkel 8Liikmesriigid näevad ette, et enne 1. jaanuari 1999 ringlusse lastud söödamaterjalid, mis ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele, võivad jääda ringlusse kuni 31. detsembrini 1999.Artikkel 9Käesolev direktiiv jõustub 1. juulil 1998.Artikkel 10Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 7. september 1998Komisjoni nimelkomisjoni liigeFranz Fischler[1] EÜT L 86, 6.4.1979, lk 30.[2] EÜT L 211, 5.8.1997, lk 45.[3] EÜT L 125, 23.5.1996, lk 35.[4] EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1.[5] EÜT L 96, 28.3.1998, lk 39.[6] EÜT L 38, 11.2.1974, lk 31.[7] EÜT L 209, 25.7.1998, lk 50.[8] EÜT L 213, 21.7.1982, lk 8.[9] EÜT L 237, 22.9.1993, lk 23.[10] EÜT L 126, 21.5.1980, lk 14.[11] EÜT L 213, 21.7.1982, lk 27.[12] EÜT L 184, 10.7.1991, lk 27.[13] EÜT L 193, 17.7.1991, lk 34.[14] EÜT L 319, 4.11.1992, lk 19.[15] EÜT L 363, 27.12.1990, lk 51.[16] EÜT L 172, 7.7.1994, lk 23.[17] EÜT L 55, 11.3.1995, lk 43.[18] EÜT L 237, 28.8.1997, lk 39.[19] EÜT L 32, 3.2.1977, lk 1.--------------------------------------------------LISAA OSAÜldsättedI. SELGITAVAD MÄRKUSED1. Söödamaterjalid on loetletud ja nimetatud B osas järgmiste kriteeriumide alusel:- toote/kõrvalsaaduse päritolu, nt loomne, taimne, mineraalne,- toote/kõrvalsaaduse kasutatav osa, nt terve toode, seemned, mugulad, kondid,- toote/kõrvalsaaduse töötlemisviis, nt koorimine, ekstraheerimine, kuumtöötlemine ja/või saadav toode/kõrvalsaadus, nt helbed, kliid, pulp, rasv,- toote/kõrvalsaaduse valmimisaste ja/või omadused, nt vähese glükosinolaadisisaldusega, rasvarikas, vähese suhkrusisaldusega.2. B osas esitatud nimekiri on jagatud 12 peatükiks.1. Teraviljade terad, nendest valmistatud tooted ning nende kõrvalsaadused.2. Õliseemned ja õliviljad, nendest valmistatud tooted ning nende kõrvalsaadused.3. Kaunviljade seemned, nendest valmistatud tooted ning nende kõrvalsaadused.4. Mugulad ja juurikad, nendest valmistatud tooted ning nende kõrvalsaadused.5. Muud seemned ja viljad, nendest valmistatud tooted ning nende kõrvalsaadused.6. Kuiv- ja koresöödad.7. Muud taimsed söödamaterjalid, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused.8. Piimasaadused.9. Maismaaloomadest saadud tooted.10. Kala ja muud mereloomad, nendest valmistatud tooted ning nende kõrvalsaadused.11. Mineraalained.12. Mitmesugused materjalid.II. SÄTTED BOTAANILISE JA KEEMILISE PUHTUSE KOHTA1. Olenemata artiklist 3 peavad söödamaterjalid, niipalju kui seda lubavad head valmistamistavad, olema vabad tootmismenetlusest põhjustatud keemilistest ja direktiivis 70/524/EMÜ märgitud tehnilistest lisanditest, välja arvatud juhul, kui teatavate spetsiifiliste söödamaterjalide puhul on lisa B osas kehtestatud nende lisandite piirtase.2. B ja C osas loetletud toodete ning kõrvalsaaduste botaaniline puhtusaste peab olema vähemalt 95 %, välja arvatud juhul, kui B või C osas on ette nähtud teistsugune puhtusaste.Botaaniliste lisanditena käsitletakse järgmisi lisandeid:a) kahjutuid looduslikke lisandeid (nt õled ja õlejäätmed, teiste viljeldavate sortide või umbrohtude seemned);b) teiste õliseemnete või õliviljade kahjutud jäägid, mis pärinevad eelmisest tootmistsüklist, kui nende sisaldus ei ületa 0,5 %.3. Botaanilise puhtuse määr väljendatakse toote ja kõrvalsaaduse kaalu suhtes.III. SÄTTED NIMETUSTE KOHTAKui B osas märgitud söödamaterjali nimetusele on sulgudes lisatud teatav(ad) sõna(d), võib sulgudes oleva(d) sõna(d) ära jätta, nt soja(oa)õli võib deklaratsioonis nimetada sojaoaõliks või sojaõliks.IV. SÄTTED MÕISTESTIKU KOHTAJärgnevalt esitatud mõisted viitavad põhimenetlustele, mida kasutatakse käesoleva lisa B ja C osas märgitud söödamaterjalide valmistamisel. Kui nende söödamaterjalide nimetustes kasutatakse mõnda käesoleva mõistestiku üldnimetust või -omadust, peab ka kasutatud menetlus vastama esitatud määratlusele.| Menetlus | Määratlus | Üldnimetus/-omadus |1 | 2 | 3 | 4 |1 | Kontsentreerimine [1] | Teatavate komponentide sisalduse suurendamine vee või teiste komponentide eemaldamise abil | Kontsentraat |2 | Koorimine (kroovimine) [2] | Terade, seemnete, puuviljade, pähklite ja muu materjali väliskihi täielik või osaline eemaldamine | Kooritud, osaliselt kooritud (kroovitud, osaliselt kroovitud) |3 | Kuivatamine | Vee eemaldamine tehnilise menetluse abil või looduslikul teel | Kuivatatud (päikese käes või tehnilise menetluse abil) |4 | Ekstraheerimine | Teatavatest materjalidest õli või rasva eraldamine orgaanilise lahusti abil või suhkru ja teiste vees lahustuvate komponentide eraldamine vee abil. Orgaanilise lahusti kasutamise korral tuleb saadud toode tehnilise menetluse abil sellest lahustist vabastada | Ekstraheerimisjäägid (õli sisaldavate materjalide korral), melass, pulp (toodete korral, mis sisaldavad suhkrut või teisi vees lahustuvaid komponente) |5 | Kurnamine | Materjali pressimine rõhu all läbi diafragma (vt ka puhetamine) | Kurnamisjäägid |6 | Helvestamine | Niiske kuumtöödeldud materjali valtsimine | Helbed |7 | Jahvatamine | Terade mehaaniline töötlemine tera suuruse vähendamiseks ja komponentide eraldamine peamiselt jahuks, kliideks ja peenkliideks | Jahu, kliid, peenkliid, [3]söödajahu |8 | Kuumtöötlemine | Üldmõiste, mis hõlmab mitmeid kuumtöötlemisviise, mida tehakse eritingimustes materjali toiteväärtuse või struktuuri parandamiseks | Röstitud, keedetud, kuumtöödeldud |9 | Hüdrogeenimine | Küllastumata glütseriidide muutmine küllastunud glütseriidideks (õlid ja rasvad) | Tahkestatud, osaliselt tahkestatud |10 | Hüdrolüüs | Lagundamine lihtsamateks keemilisteks koostisosadeks vee, ensüümide, happe või leelisega töötlemise abil | Hüdrolüüsitud |11 | Pressimine [4] | Rasva/õli mehaaniline eraldamine (kruvipressi või mõne muu pressi abil) soojendatud või soojendamata õlirikkast materjalist või mahla eraldamine puuviljadest või muudest taimsetest toodetest samalaadse menetluse abil | Kook [5](õli sisaldavate materjalide puhul) Pulp, pressimisjäätmed (puuviljade jms korral) |12 | Granuleerimine | Erikuju andmine vormpressimise abil | Presspulp (suhkrupeedi korral) Graanul, granuleeritud |13 | Puhetamine | Tärklise modifitseerimine selleks, et tunduvalt parandada selle paisuvust külmas vees | Puhetatud, [6]paisutatud |14 | Rafineerimine | Lisandite täielik või osaline eraldamine suhkrust, õlist, rasvast või muudest looduslikest materjalidest keemilise ja/või füüsikalise töötlemise abil | Rafineeritud, osaliselt rafineeritud |15 | Märgjahvatamine | Tuumade/terade koostisosade mehaaniline eemaldamine, mõnikord pärast leotamist vääveldioksiidiga või ilma vääveldioksiidita vees, tärklise saamiseks | Idud, kleepevalk, tärklis |16 | Purustamine | Terade või muude söödamaterjalide mehaaniline töötlemine tera suuruse vähendamiseks | Purustatud |17 | Suhkru eraldamine | Mono- ja disahhariidide täielik või osaline eraldamine melassist ja muudest suhkrut sisaldavatest materjalidest keemilise või füüsikalise menetluse abil | Suhkruta, vähendatud suhkrusisaldusega |V. SÄTTED B JA C OSAS PIIRITLETUD SISALDUSTE MÄRKIMISE VÕI DEKLAREERIMISE KOHTA1. Sisaldused, mida tuleb märkida või deklareerida, väljendatakse söödamaterjali massi suhtes, kui ei ole sätestatud teisiti.2. Direktiivi artikli 3 ja artikli 6 lõike 3 punkti b kohaselt ning tingimusel, et käesoleva lisa B ja C osas ei ole ette nähtud teistsugust taset, tuleb söödamaterjali niiskusesisaldus deklareerida juhul, kui see ületab 14 % söödamaterjali massist. Kui niiskusesisaldus ei ületa mainitud taset, deklareeritakse söödamaterjali niiskusesisaldus ostja nõudmisel.3. Direktiivi artikli 3 kohaselt ja tingimusel, et käesoleva lisa B ja C osas ei ole ette nähtud teistsugust taset, tuleb soolhappes lahustumatu tuha sisaldus söödamaterjalis märkida juhul, kui see ületab 2,2 % kuivaine massist.VI. SÄTTED DENATUREERIVATE AINETE JA SIDEAINETE KOHTAKui käesoleva lisa B osa 2. tulbas või C osa 1. tulbas märgitud toodet kasutatakse söödamaterjali denatureerimiseks või söödamaterjali sideainena, tuleb esitada järgmine informatsioon:- denatureeriv vahend, kasutatava vahendi iseloomustus ja kogus,- sideaine, kasutatava vahendi iseloomustus.Kasutatava sideaine kogus ei tohi ületada 3 % söödamaterjali kogumassist.VII. SÄTTED MÄRGITAVATE VÕI DEKLAREERITAVATE B JA C OSAS PIIRITLETUD LUBATUD HÄLVETE KOHTADirektiivi artikli 12 kohasel ametlikul inspekteerimisel leitakse, et söödamaterjali koostis ei vasta deklareeritud koostisele ja on sellest halvem, on lubatud järgmised hälbed:a) kogu valk:- 2 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 20 %,- 10 % deklareeritud sisaldusest, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 10 %, kuid alla 20 %,- 1 ühik, kui deklareeritud sisaldus on alla 10 %;b) kogu suhkur, redutseeriv suhkur, sahharoos, laktoos ja glükoos (dekstroos):- 2 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 20 %,- 10 % deklareeritud sisaldusest, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 5 %, kuid alla 20 %,- 0,5 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on alla 5 %;c) tärklis ja inuliin:- 3 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 30 %,- 10 % deklareeritud sisaldusest, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 10 %, kuid alla 30 %,- 1 ühik, kui deklareeritud sisaldus on alla 10 %;d) kogu õli ja rasv:- 1,8 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 15 %,- 12 % deklareeritud sisaldusest, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 5 %, kuid alla 15 %,- 0,6 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on alla 5 %;e) kogu kiud:- 2,1 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 14 %,- 15 % deklareeritud sisaldusest, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 6 %, kuid alla 14 %,- 0,9 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on alla 6 %;f) niiskus ja kogu tuhk:- 1 ühik, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 10 %,- 10 % deklareeritud sisaldusest, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 5 %, kuid alla 10 %,- 0,5 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on alla 5 %;g) kogu fosfor, naatrium, kaltsiumkarbonaat, kaltsium, magneesium, happearv ja petrooleetris lahustumatud ained:- 1,5 ühikut, kui deklareeritud sisaldus (arv) on vähemalt 15 % (15),- 10 % deklareeritud sisaldusest (arvust), kui deklareeritud sisaldus (arv) on vähemalt 2 % (2), kuid alla 15 % (15),- 0,2 ühikut, kui deklareeritud sisaldus (arv) on alla 2 % (2);h) soolhappes lahustumatu tuhk ja kloriidid, ümber arvutatuna NaCl sisaldusele:- 10 % deklareeritud sisaldusest, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 3 %,- 0,3 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on alla 3 %;i) karoteen, A vitamiin ja ksantofüll:- 30 % deklareeritud sisaldusest;j) metioniin, lüsiin ja lenduvad lämmastikalused:- 20 % deklareeritud sisaldusest.VIII. SÄTTED IMETAJATE KOEVALKUSID SISALDAVATE SÖÖDAMATERJALIDE MÄRGISTAMISE KOHTA1. Imetajate koevalkusid sisaldavate söödamaterjalide märgistusel peab olema järgmine tekst: "See söödamaterjal sisaldab imetajate koevalkusid ja selle söötmine mäletsejalistele on keelatud."See nõue ei kehti järgmiste toodete suhtes:- piim ja piimatooted,- želatiin,- aminohapped, mis saadakse toornahkade hoidmisel alguses pH 1–2 ja seejärel pH >11 juures ning nende järgneval kuumtöötlemisel 140 °C ja 3 baari juures 30 minuti kestel,- rasvatustatud kontidest saadud dikaltsiumfosfaat,- kuivplasma ja muud veretooted.2. Kui liikmesriik, kasutades direktiivi 90/667/EMÜ artikli 1 lõikes 2 ettenähtud võimalust, keelab lõike 1 esimese lause kohaselt imetajate koevalkude kasutamise ka nende loomade söötades, kes ei ole mäletsejalised, tuleb lõikes 1 märgitud tekstis lisaks mainida veel need täiendavad loomaliigid või grupid, millele see riik laiendab kõnesolevate toodete kasutamiskeeldu.B OSAPeamiste söödamaterjalide avatud nimekiri1. TERAVILJADE TERAD, NENDEST VALMISTATUD TOOTED NING NENDE KÕRVALSAADUSEDNr | Nimetus | Kirjeldus | Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik |1 | 2 | 3 | 4 |1.01 | Kaer | Avena sativa L. ja teiste kaerasortide terad | |1.02 | Kaerahelbed | Toode, mis saadakse kroovitud kaeraterade aurutamisel ja valtsimisel. Võib sisaldada väheses koguses kaerakesti | Tärklis |1.03 | Kaera peenkliid | Kõrvalsaadus, mis tekib kroovitud ja sõelutud kaeraterade ümbertöötamisel tangudeks ja jahuks. Koosneb peamiselt kaerakliidest ja teatavast osast endospermist | Kogu kiud |1.04 | Kaerakestad ja -kliid | Kõrvalsaadus, mis tekib sõelutud kaeraterade ümbertöötamisel kaeratangudeks. Koosneb peamiselt kaerakestadest ja -kliidest | Kogu kiud |1.05 | Oder | Hordeum vulgare L. terad | |1.06 | Odra peenkliid | Kõrvalsaadus, mis tekib kroovitud ja sõelutud odraterade ümbertöötamisel kruupideks, peentangudeks või jahuks | Kogu kiud |1.07 | Odravalgud | Odratärklise tootmise kuivatatud kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt valkudest, mis jäävad järele pärast tärklise eraldamist | Kogu valk Tärklis |1.08 | Riis, purustatud | Riisi (Oryza sativa L.) poleerimise või lihvimise kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt alamõõdulistest ja/või purustatud teradest | Tärklis |1.09 | Riisikliid, tumedad | Kroovitud riisiterade esimese poleerimise kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt aleuroonkihi osakestest, endospermist ja idudest | Kogu kiud |1.10 | Riisikliid, heledad | Kroovitud riisiterade poleerimise kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt aleuroonkihi osakestest, endospermist ja idudest | Kogu kiud |1.11 | Riisikliid, kaltsiumkarbonaadi lisandiga | Kroovitud riisiterade poleerimise kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt hõbekestadest, aleuroonkihi osakestest, endospermist ja idudest; sisaldab poleerimisel eri määral lisanduvat kaltsiumkarbonaati | Kogu kiud Kaltsiumkarbonaat |1.12 | Söödajahu, kupatatud riisist | Kroovitud ja kupatatud riisiterade poleerimise kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt hõbekestadest, aleuroonkihi osakestest, endospermist ja idudest; sisaldab poleerimisel eri määral lisanduvat kaltsiumkarbonaati | Kogu kiud Kaltsiumkarbonaat |1.13 | Jahvatatud söödariis | Lihvitud riisi sõelumisel saadud idanevate, jahuste või valmimata söödariisi terade jahvatamisel saadud toode või samalaadne toode normaalsetest kroovitud, kuid kollastest või plekilistest teradest | Tärklis |1.14 | Riisiidukook | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib endospermi- ja seemnekestaosakestega riisiidude pressimisel | Kogu valk Kogu rasv Kogu kiud |1.15 | Riisiidud, ekstraheerimisjäägid | Õlitööstuse kõrvalsaadus, saadakse endospermi- ja seemnekestaosakestega riisiidude ekstraheerimisjäägina | Kogu valk |1.16 | Riisitärklis | Tehnopuhas riisitärklis | Tärklis |1.17 | Hirss | Panicum miliaceum'i L. terad | |1.18 | Rukis | Secale cereale L. terad | |1.19 | Rukki peenkliid [1] | Jahutööstuse kõrvalsaadus, tekib rukki sõelumisel. Koosneb peamiselt endospermiosakestest, mille hulgas on väikseid kestaosiseid ja terajääke | Tärklis |1.20 | Rukkisöödajahu | Jahutööstuse kõrvalsaadus, tekib rukki sõelumisel. Koosneb peamiselt kestaosakestest ja teraosistest, mille küljes on rohkem endospermi kui rukkikliides | Tärklis |1.21 | Rukkikliid | Jahutööstuse kõrvalsaadus, tekib rukki sõelumisel. Koosneb peamiselt kestaosakestest ja teraosistest, mille küljest suurem osa endospermi on eemaldatud | Kogu kiud |1.22 | Sorgo | Sorghum bicolor'i (L.) Moench s.l. terad | |1.23 | Nisu | Triticum aestivum'i (L.), Triticum durum'i Desf. ja muude nisusortide terad | |1.24 | Nisu peenkliid [2] | Jahutööstuse kõrvalsaadus, tekib nisuterade või kroovitud speltanisu sõelumisel. Koosneb peamiselt endospermiosakestest, mille hulgas on väikseid kestaosiseid ja terajääke | Tärklis |1.25 | Nisusöödajahu | Jahutööstuse kõrvalsaadus, tekib nisuterade või kroovitud speltanisu sõelumisel. Koosneb peamiselt kestaosakestest ja teraosistest, mille küljes on rohkem endospermi kui nisukliides | Kogu kiud |1.26 | Nisukliid [3] | Jahutööstuse kõrvalsaadus, tekib nisuterade või kroovitud speltanisu sõelumisel. Koosneb peamiselt kestaosakestest ja teraosistest, mille küljest on suurem osa endospermist eemaldatud | Kogu kiud |1.27 | Nisuidud | Jahutööstuse kõrvalsaadus, koosneb peamiselt valtsimisel või muul menetlusel eraldatud nisuidudest, mille küljes võib veel olla endospermi- ja kestaosakesi | Kogu valk Kogu rasv |1.28 | Nisu kleepevalk | Nisutärklise valmistamise kuivatatud kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt kleepevalgust, mis jääb järele pärast tärklise eraldamist | Kogu valk |1.29 | Söödagluteen nisust | Nisutärklise ja nisu kleepevalgu valmistamise kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt kliidest, milles on idud alles või osaliselt eemaldatud, ning kleepevalgust, millele võib olla lisatud väga vähesel määral terade sõelmeid ja tärklise hüdrolüüsi jääke | Kogu valk Tärklis |1.30 | Nisutärklis | Nisust saadud tehnopuhas tärklis | Tärklis |1.31 | Puhetatud nisutärklis | Toode, mis kujutab endast kuumtöötlemise abil hästi paisutatud tärklist | Tärklis |1.32 | Speltanisu | Triticum spelta L., Triticum dicoccum'i Schrank ja Triticum monococcum'i terad | |1.33 | Tritik | Hübriidi Triticum × Secale terad | |1.34 | Mais | Zea mays'i L. terad | |1.35 | Maisi peenkliid [4] | Maisijahu või peentangude valmistamise kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt kestaosakestest ja teraosistest, mille küljes on rohkem endospermi kui maisikliides | Kogu kiud |1.36 | Maisikliid | Maisijahu või peentangude valmistamise kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt kestadest ja teataval määral maisiidu- ning endospermiosakestest | Kogu kiud |1.37 | Maisiidukook | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib kuiv- või märgtöödeldud maisiidude pressimisel, võib sisaldada endospermi- ja seemnekestaosakesi | Kogu valk Kogu rasv |1.38 | Maisiidud, ekstraheerimisjäägid | Õlitööstuse kõrvalsaadus, saadakse kuiv- või märgtöödeldud maisiidude ekstraheerimisjäägina, võib sisaldada endospermi- ja seemnekestaosakesi | Kogu valk |1.39 | Söödagluteen maisist [5] | Kõrvalsaadus, mis tekib maisitärklise valmistamisel märgmenetluse abil. Koosneb kliidest ja kleepevalgust, millele võib olla lisatud kuni 15 % väljasõelutud purustatud maisiteri ja/või alkoholitootmisest pärit leotusvett või muid tärklisesaadusi. Toode võib sisaldada ka jääke, mis tekivad õli ekstraheerimisel märgmenetlusel eraldatud maisiidudest | Kogu valk Tärklis Kogu rasv, kui seda on üle 4,5 % |1.40 | Maisi kleepevalk | Maisitärklise valmistamise kuivatatud kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt kleepevalgust, mis jääb järele pärast tärklise eraldamist | Kogu valk |1.41 | Maisitärklis | Maisist saadud tehnopuhas tärklis | Tärklis |1.42 | Puhetatud maisitärklis [6] | Toode, mis kujutab endast kuumtöötlemise abil hästi paisutatud tärklist | Tärklis |1.43 | Linnaseidud | Linnasekasvatuse kõrvalsaadus, mis koosneb peamiselt idandatud teraviljade kuivatatud idujuurtest | Kogu valk |1.44 | Kuivatatud kääritamisjäägid | Kääritamise kõrvalsaadus, mis saadakse linnaste, idandamata teravilja või mõne muu tärkliserikka toote kääritamisjääkide kuivatamisel | Kogu valk |1.45 | Piiritusetööstuse kuivjäägid [7] | Piiritusetööstuse kõrvalsaadus, saadakse läbikäärinud terade kuivatamisel pärast alkoholi väljadestilleerimist | Kogu valk |1.46 | Tumedad piiritusetööstuse kuivjäägid [8] | Piiritusetööstuse kõrvalsaadus, saadakse kääritamispära siirupi või kokkuaurutatud pärmivaba virde lisamisel läbikääritatud teradele pärast alkoholi väljadestilleerimist ja saadud segu kuivatamisel | Kogu valk |2. ÕLISEEMNED JA ÕLIVILJAD, NENDEST VALMISTATUD TOOTED NING NENDE KÕRVALSAADUSEDNr | Nimetus | Kirjeldus | Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik |1 | 2 | 3 | 4 |2.01 | Maapähklid, osaliselt kooritud, kook | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib osaliselt kooritud maapähklite (Arachis hypogaea L.) ja teiste perekonna Arachis pähklite pressimisel. (Kiu kogusisalduse ülemine piirmäär kuivaines 16 %) | Kogu valk Kogu rasv Kogu kiud |2.02 | Maapähklid, osaliselt kooritud, ekstraheerimisjäägid | Õlitööstuse kõrvalsaadus, saadakse osaliselt kooritud maapähklitest ekstraheerimisjäägina. (Kiu kogusisalduse ülemine piirmäär kuivaines 16 %) | Kogu valk Kogu kiud |2.03 | Maapähklid, kooritud, kook | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib kooritud maapähklite pressimisel | Kogu valk Kogu rasv Kogu kiud |2.04 | Maapähklid, kooritud, ekstraheerimisjäägid | Õlitööstuse kõrvalsaadus, saadakse kooritud maapähklitest ekstraheerimisjäägina | Kogu valk Kogu kiud |2.05 | Rapsiseemned [1] | Järgmiste sortide seemned: Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk., Brassica napus L. Var. Glauca (Roxb.) O.E. Schulz ja Brassica napa ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk. (Botaaniline puhtusaste vähemalt 94 %) | |2.06 | Rapsiseemned, kook [1] | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib rapsiseemnete töötlemisel ekstraheerimise abil. (Botaaniline puhtusaste vähemalt 94 %) | Kogu valk Kogu rasv Kogu kiud |2.07 | Rapsiseemned, ekstraheerimisjäägid [1] | Õlitööstuse kõrvalsaadus, saadakse rapsiseemnetest ekstraheerimisjäägina. (Botaaniline puhtusaste vähemalt 94 %) | Kogu valk |2.08 | Rapsiseemnekestad | Rapsiseemnete kroovimise kõrvalsaadus | Kogu kiud |2.09 | Värvisafloori seemned, osaliselt kooritud, ekstraheerimisjäägid | Õlitööstuse kõrvalsaadus, saadakse värvisafloori (Carthamus tinctorius L.) osaliselt kooritud seemnetest ekstraheerimisjäägina | Kogu valk Kogu kiud |2.10 | Koprakook | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib kookospalmi, (Cocos nucifera L.) seemnete kuivatatud tuumade (endospermi) ja väliskestade (tegumendi) pressimisel | Kogu valk Kogu rasv Kogu kiud |2.11 | Kopra, ekstraheerimisjäägid | Õlitööstuse kõrvalsaadus, saadakse kookospalmi seemnete kuivatatud tuumadest (endospermist) ja väliskestadest (tegumendist) ekstraheerimisjäägina | Kogu valk |2.12 | Palmituumakook | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib palmi Elaeis guineensis'e Jacq., Corozo oleifera (HBK) L. H. Bailey (Elaeis melanococca auct.) tuumade pressimisel, kusjuures eelnevalt on eemaldatud võimalikult palju kõva kesta | Kogu valk Kogu kiud Kogu rasv |2.13 | Palmituumad, ekstraheerimisjäägid | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib palmituumade pressimisel, kusjuures eelnevalt on eemaldatud võimalikult palju kõva kesta | Kogu valk Kogu kiud |2.14 | Sojaoad, röstitud | Sobival viisil kuumtöödeldud sojaoad (Glycine max. L. Merr.) (Ureaasi aktiivsuse piirtase 0,4 mg N/g × min) | |2.15 | Sojaoad, ekstraheerimisjäägid, röstitud | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib sojaubade töötlemisel ekstraheerimise abil ja röstimisel. (Ureaasi aktiivsuse piirtase 0,4 mg N/g × min) | Kogu valk Kogu kiud, kui seda on üle 8 % |2.16 | Sojaoad, kooritud, ekstraheerimisjäägid, röstitud | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib kroovitud sojaubade töötlemisel ekstraheerimise abil ja röstimisel. (Kiu kogusisalduse ülemine piirmäär kuivaines 8 %; ureaasi aktiivsuse ülemine piirtase 0,5 mg N/g × min) | Kogu valk |2.17 | Sojavalgu kontsentraat | Toode, mis saadakse kroovitud sojaubadest, millest on rasv ekstraheeritud, kui neid töödeldakse ekstraheerimise abil teist korda, et alandada lämmastikuvaba ekstrakti taset | Kogu valk |2.18 | Taimeõli [2] | Taimedest saadud õli | Niiskusesisaldus, kui see on üle 1 % |2.19 | Sojakestad | Sojaubade kroovimise kõrvalsaadus | Kogu kiud |2.20 | Puuvillaseemned | Puuvilla (Gossypium ssp.) seemned, mille küljest on kiud eemaldatud | Kogu valk Kogu kiud Kogu rasv |2.21 | Puuvillaseemned, osaliselt kooritud, ekstraheerimisjäägid | Õlitööstuse kõrvalsaadus, saadakse puuvillaseemnetest ekstraheerimisjäägina, kusjuures enne ekstraheerimist on eemaldatud kiud ja seemned osaliselt kroovitud. (Kiu kogusisalduse ülemine piirmäär kuivaines 22,5 %) | Kogu valk Kogu kiud |2.22 | Puuvillakook | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib puuvillaseemnete pressimisel, kusjuures eelnevalt on eemaldatud kiud | Kogu valk Kogu kiud Kogu rasv |2.23 | Õliramtillakook | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib õliramtillaseemnete (Guizotia abyssinica (Lf) Cass.) pressimisel. (Soolhappes lahustumatu tuha sisalduse ülemine piirmäär 3,4 %) | Kogu valk Kogu rasv Kogu kiud |2.24 | Päevalilleseemned | Päevalille (Helianthus annuus L.) seemned | |2.25 | Päevalilleseemned, ekstraheerimisjäägid | Õlitööstuse kõrvalsaadus, saadakse päevalilleseemnetest ekstraheerimisjäägina | Kogu valk |2.26 | Päevalilleseemned, osaliselt kooritud, ekstraheerimisjäägid | Õlitööstuse kõrvalsaadus, saadakse päevalilleseemnetest ekstraheerimisjäägina, kusjuures eelnevalt on seemnekestad osaliselt eemaldatud. (Kiu kogusisalduse ülemine piirmäär kuivaines 27,5 %) | Kogu valk Kogu kiud |2.27 | Linaseemned | Hariliku lina (Linum usitatissimum L.) seemned. (Botaaniline puhtusaste vähemalt 93 %) | |2.28 | Linakook | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib linaseemnete pressimisel. (Botaaniline puhtusaste vähemalt 93 %) | Kogu valk Kogu rasv Kogu kiud |2.29 | Linaseemned, ekstraheerimisjäägid | Õlitööstuse kõrvalsaadus, saadakse linaseemnetest ekstraheerimisjäägina. (Botaaniline puhtusaste vähemalt 93 %) | Kogu valk |2.30 | Oliivipulp | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib hariliku õlipuu (Olea europea L.) pressitud viljade töötlemisel ekstraheerimise abil, kusjuures eelnevalt on eemaldatud võimalikult palju tuumade jääke | Kogu valk Kogu kiud |2.31 | Seesamikook | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib hariliku seesami (Sesamum indicum L.) seemnete pressimisel. (Soolhappes lahustumatu tuha sisalduse ülemine piirmäär 5 %) | Kogu valk Kogu kiud Kogu rasv |2.32 | Kakaooad, osaliselt kooritud, ekstraheerimisjäägid | Õlitööstuse kõrvalsaadus, saadakse hariliku kakaopuu (Theobroma cacao L.) kuivatatud ja röstitud seemnetest ekstraheerimisjäägina, kusjuures eelnevalt on osaliselt eemaldatud kestad | Kogu valk Kogu kiud |2.33 | Kakaokestad | Hariliku kakaopuu (Theobroma cacao L.) kuivatatud ja röstitud seemnete tegumendid | Kogu kiud |3. KAUNVILJADE SEEMNED, NENDEST VALMISTATUD TOOTED NING NENDE KÕRVALSAADUSEDNr | Nimetus | Kirjeldus | Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik |1 | 2 | 3 | 4 |3.01 | Kikerherne seemned | Hariliku kikerherne (Cicer arietinum L.) seemned | |3.02 | Guaarijahu, ekstraheerimisjäägid | Kõrvalsaadus, mis tekib taimeliimi ekstraheerimisel Cyanopsis tetragonoloba (L.) Taub. seemnetest | Kogu valk |3.03 | Lääts-hiireherne seemned | Lääts-hiireherne (Ervum ervilia L.) seemned | |3.04 | Põld-seaherne seemned [1] | Põld-seaherne (Lathyrus sativus L.) seemned, sobival viisil kuumtöödeldud | |3.05 | Läätseseemned | Hariliku läätse (Lens culinaris a.o. Medik) seemned | |3.06 | Maguslupiiniseemned | Maguslupiini (Lupinus ssp.) seemned, vähese alkaloidisisaldusega | |3.07 | Aedoad, röstitud | Phaseolus'e või Vigna ssp. seemned, sobival viisil kuumtöödeldud mürgiste lektiinide lagundamiseks | |3.08 | Herned | Pisum'i ssp. seemned | |3.09 | Herne peenkliid | Hernejahu valmistamise kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt iduleheosakestest ja väiksemal määral kestadest | Kogu valk Kogu kiud |3.10 | Hernekliid | Hernejahu valmistamise kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt herneste koorimisel ja puhastamisel eraldatud kestadest | Kogu kiud |3.11 | Põldoad | Vicia faba L. ssp. faba var. equina Pers. ja var. minuta (Alef.) Mansf. seemned | |3.12 | Üheõielise hiireherne seemned | Vicia monanthos'e Desf. seemned | |3.13 | Vikiseemned | Suviviki (Vicia sativa L. var. sativa) ja teiste liikide seemned | |4. MUGULAD JA JUURIKAD, NENDEST VALMISTATUD TOOTED NING NENDE KÕRVALSAADUSEDNr | Nimetus | Kirjeldus | Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik |1 | 2 | 3 | 4 |4.01 | (Suhkru)peedilõiked | Suhkrutööstuse kõrvalsaadus, kujutab endast suhkrupeedi (Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. altissima Doell.) lõigete kuivatatud ekstraheerimisjääke. (Soolhappes lahustumatu tuha sisalduse ülemine piirmäär kuivaines 4,5 %) | Soolhappes lahustumatu tuha sisaldus kuivaines, kui see on üle 3,5 %. Kogu suhkur, ümber arvutatuna sahharoosisisaldusele, kui see on üle 10,5 % |4.02 | (Suhkru)peedimelass | Kõrvalsaadus, mis kujutab endast peedisuhkru tootmisel või rafineerimisel kogutud jääksiirupit | Kogu suhkur, ümber arvutatuna sahharoosisisaldusele Niiskusesisaldus, kui see on üle 28 % |4.03 | (Suhkru)peedilõiked, melassilisandiga | Suhkrutööstuse kõrvalsaadus, koosneb suhkrupeedilõigetest, millele on lisatud melassi. (Soolhappes lahustumatu tuha sisalduse ülemine piirmäär kuivaines 4,5 %) | Kogu suhkur, ümber arvutatuna sahharoosisisaldusele Soolhappes lahustumatu tuha sisaldus kuivaines, kui see on üle 3,5 % |4.04 | (Suhkru)peedimelassi raba | Kõrvalsaadus, mis tekib peedimelassi kääritamisel alkoholi, pärmi, sidrunhappe ja teiste orgaaniliste ainete saamiseks | Kogu valk Niiskusesisaldus, kui see on üle 35 % |4.05 | Peedisuhkur [1] | Suhkrupeedist ekstraheeritud suhkur | Sahharoos |4.06 | Maguskartul | Söödava lehtertapi (Ipomoea batatas L. Poir) mugulad, igal kujul | Tärklis |4.07 | Maniokk [2] | Jahumanioki (Manihot esculenta Crantz) mugulad, igal kujul. (Soolhappes lahustumatu tuha sisalduse ülemine piirmäär kuivaines 4,5 %) | Tärklis Soolhappes lahustumatu tuha sisaldus kuivaines, kui see on üle 3,5 % |4.08 | Maniokitärklis [3], puhetatud | Maniokimugulatest saadud tärklis, hästi paisutatud kuumtöötlemise abil | Tärklis |4.09 | Kartulipulp | Kartulitärklise (Solanum tuberosum L.) tootmise kõrvalsaadus | |4.10 | Kartulitärklis | Tehnopuhas kartulitärklis | Tärklis |4.11 | Kartulivalk | Tärklisetööstuse kuivatatud kõrvalsaadus, koosneb peamiselt valkudest, mis on jäänud järele pärast tärklise eraldamist | Kogu valk |4.12 | Kartulihelbed | Toode, mis saadakse pestud, kooritud või koorimata ning aurutatud kartulite rotatsioonkuivatamisel | Tärklis Kogu kiud |4.13 | Kartulimahl, kondenseeritud | Kartulitärklise tootmise kõrvalsaadus, millest on osaliselt eemaldatud valgud ja vesi | Kogu valk Kogu tuhk |4.14 | Kartulitärklis, puhetatud | Toode, mis kujutab endast kuumtöötlemise abil hästi solubiliseeritud kartulitärklist | Tärklis |5. MUUD SEEMNED JA VILJAD, NENDEST VALMISTATUD TOOTED NING NENDE KÕRVALSAADUSEDNr | Nimetus | Kirjeldus | Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik |1 | 2 | 3 | 4 |5.01 | Jaanikaunad | Toode, mis saadakse jaanikaunapuu (Ceratonia seliqua L.) kuivatatud viljade (kaunade) purustamisel, kusjuures enne on eraldatud seemned | Kogu kiud |5.02 | Tsitrusviljapära | Kõrvalsaadus, mis tekib mahla pressimisel tsitrusviljadest (Citrus ssp.) | Kogu kiud |5.03 | Puuviljapära [1] | Kõrvalsaadus, mis tekib mahla pressimisel seemne- ja luuviljalistest puuviljaliikidest | Kogu kiud |5.04 | Tomatipära | Kõrvalsaadus, mis tekib mahla pressimisel tomatitest (Solanum lycopersicum Karst.) | Kogu kiud |5.05 | Viinamarjaseemned, ekstraheerimisjäägid | Kõrvalsaadus, mis tekib õli ekstraheerimisel viinamarjaseemnetest | Kogu kiud, kui seda on üle 45 % |5.06 | Viinamarjapära | Viinamarjapära, mida on pärast alkoholi eraldamist kuivatatud ja millest on eemaldatud nii palju rootsusid ja seemneid kui võimalik | Kogu kiud, kui seda on üle 25 % |5.07 | Viinamarjaseemned | Viinamarjapärast eraldatud seemned, millest õli ei ole ekstraheeritud | Kogu rasv Kogu kiud, kui seda on üle 45 % |6. KUIV- JA KORESÖÖDADNr | Nimetus | Kirjeldus | Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik |1 | 2 | 3 | 4 |6.01 | Lutsernijahu [1] | Toode, mis saadakse noore lutserni (Medicago sativa L. ja Medicago var. Martyn) kuivatamisel ja jahvatamisel. Võib sisaldada ka kuni 20 % noort ristikut või teisi heintaimi, mida on kuivatatud ja jahvatatud koos lutserniga | Kogu valk Kogu kiud Soolhappes lahustumatu tuha sisaldus kuivaines, kui see on üle 3,5 % |6.02 | Lutserni pressimisjäägid | Kuivatatud kõrvalsaadus, mis tekib lutsernimahla pressimisel | Kogu valk |6.03 | Lutsernivalgu kontsentraat | Toode, mis tehnilise kuivatamise abil saadakse pressitud lutsernimahla fraktsioonidest, mida valkude sadestamiseks on eelnevalt tsentrifuugitud ja kuumtöödeldud | Karoteen Kogu valk |6.04 | Ristikujahu [1] | Toode, mis saadakse noore ristiku (Trifolium ssp.) kuivatamisel ja jahvatamisel. Võib sisaldada ka kuni 20 % noort lutserni või teisi heintaimi, mida on kuivatatud ja jahvatatud koos ristikuga | Kogu valk Kogu kiud Soolhappes lahustumatu tuha sisaldus kuivaines, kui see on üle 3,5 % |6.05 | Rohujahu [1] [2] | Toode, mis saadakse noorte heintaimede kuivatamisel ja jahvatamisel | Kogu valk Kogu kiud Soolhappes lahustumatu tuha sisaldus kuivaines, kui see on üle 3,5 % |6.06 | Õled [3] | Teraviljadest saadud õled | |6.07 | Õled, töödeldud [4] | Toode, mis saadakse teraviljaõlgede töötlemisel sobiva menetluse abil | Naatrium, kui toodet on töödeldud NaOH-ga |7. MUUD TAIMSED SÖÖDAMATERJALID, NENDEST VALMISTATUD TOOTED JA NENDE KÕRVALSAADUSEDNr | Nimetus | Kirjeldus | Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik |1 | 2 | 3 | 4 |7.01 | Roomelass | Kõrvalsaadus; kujutab endast jääksiirupit, mis tekib suhkru tootmisel harilikust suhkruroost (Saccharum officinarum L.) või selle suhkru rafineerimisel | Kogu suhkur, ümber arvutatuna sahharoosisisaldusele Niiskusesisaldus, kui see on üle 30 % |7.02 | Roomelassi raba | Kõrvalsaadus, mis tekib roomelassi kääritamisel alkoholi, pärmi, sidrunhappe või teiste orgaaniliste ainete saamiseks | Kogu valk Niiskusesisaldus, kui see on üle 35 % |7.03 | Roosuhkur [1] | Suhkruroost ekstraheeritud suhkur | Sahharoos |7.04 | Vetikajahu | Toode, mis saadakse vetikate, eeskätt pruunvetikate kuivatamisel ja purustamisel. Toode võib olla pestud joodisisalduse vähendamiseks | Kogu tuhk |8. PIIMASAADUSEDNr | Nimetus | Kirjeldus | Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik |1 | 2 | 3 | 4 |8.01 | Lõssipulber | Toode, mis saadakse, kuivatades piima, millest on eemaldatud suurem osa rasva | Kogu valk Niiskusesisaldus, kui see on üle 5 % |8.02 | Petipulber | Toode, mis saadakse, kuivatades petipiima (vedelikku, mis eraldub või valmistamisel) | Kogu valk Kogu rasv Laktoos Niiskusesisaldus, kui see on üle 6 % |8.03 | Vadakupulber | Toode, mis saadakse, kuivatades vadakut (vedelikku, mis eraldub juustu, kohupiima, kaseiini või mõne samalaadse toote valmistamisel) | Kogu valk Laktoos Niiskusesisaldus, kui see on üle 8 % Kogu tuhk |8.04 | Vadakupulber, vähese suhkrusisaldusega | Toode, mis saadakse, kuivatades vadakut, millest laktoos on osaliselt eemaldatud | Kogu valk Laktoos Niiskusesisaldus, kui see on üle 8 % Kogu tuhk |8.05 | Vadakuvalgupulber [1] | Toode, mis saadakse vadakust või piimast mõne keemilise või füüsikalise menetluse abil eraldatud valkude kuivatamisel | Kogu valk Niiskusesisaldus, kui see on üle 8 % |8.06 | Kaseiinipulber | Toode, mis saadakse lõssist või petipiimast happe või laabiga väljasadestatud kaseiini kuivatamisel | Kogu valk Niiskusesisaldus, kui see on üle 10 % |8.07 | Laktoosipulber | Piimast või vadakust saadud suhkur, mida on puhastatud ja kuivatatud | Laktoos Niiskusesisaldus, kui see on üle 5 % |9. MAISMAALOOMADEST SAADUD TOOTEDNr | Nimetus | Kirjeldus | Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik |1 | 2 | 3 | 4 |9.01 | Lihajahu [1] | Toode, mis saadakse püsisoojaste maismaaloomade kogu keha või teatavate kehaosade kuumtöötlemisel, kuivatamisel ja jahvatamisel, kusjuures rasv võib olla enne osaliselt ekstraheeritud või mehaaniliselt eemaldatud. Loomal eemaldatakse enne täielikult kabjad, sarved, harjased, karvad, suled ja soolesisaldis. (Valgu kogusisaldus kuivaines vähemalt 50 %; fosfori kogusisalduse ülemine piirmäär 8 %) | Kogu valk Kogu rasv Kogu tuhk Niiskusesisaldus, kui see on üle 8 % |9.02 | Liha-kondijahu | Toode, mis saadakse püsisoojaste maismaaloomade kogu keha või teatavate kehaosade kuumtöötlemisel, kuivatamisel ja jahvatamisel, kusjuures rasv võib olla enne osaliselt ekstraheeritud või mehaaniliselt eemaldatud. Loomal eemaldatakse enne täielikult kabjad, sarved, harjased, karvad, suled ja soolesisaldis | Kogu valk Kogu rasv Kogu tuhk Niiskusesisaldus, kui see on üle 8 % |9.03 | Kondijahu | Toode, mis saadakse püsisoojaste maismaaloomade kontide kuumtöötlemisel, kuivatamisel ja peenjahvatamisel, kusjuures rasv on enne osaliselt ekstraheeritud või mehaaniliselt eemaldatud. Loomal eemaldatakse enne täielikult kabjad, sarved, harjased, karvad, suled ja soolesisaldis | Kogu valk Kogu tuhk Niiskusesisaldus, kui see on üle 8 % |9.04 | Kõrned | Loomarasva, seapeki ja muu ekstraheeritud või mehaaniliselt eraldatud loomse rasva töötlemise jääksaadus | Kogu valk Kogu rasv Niiskusesisaldus, kui see on üle 8 % |9.05 | Kodulindude tapajäätmejahu [1] | Toode, mis saadakse kodulindude tapajäätmete kuumtöötlemisel, kuivatamisel ja jahvatamisel. Lindudel eemaldatakse enne täielikult suled | Kogu valk Kogu rasv Kogu tuhk Soolhappes lahustumatu tuha sisaldus, kui see on üle 3,3 % Niiskusesisaldus, kui see on üle 8 % |9.06 | Sulejahu, hüdrolüüsitud | Toode, mis saadakse kodulinnusulgede hüdrolüüsimisel, kuivatamisel ja jahvatamisel | Kogu valk Soolhappes lahustumatu tuha sisaldus, kui see on üle 3,4 % Niiskusesisaldus, kui see on üle 8 % |9.07 | Verejahu | Toode, mis saadakse püsisoojaste tapaloomade vere kuivatamisel. Toode ei tohi sisaldada võõrlisandeid | Kogu valk Niiskusesisaldus, kui see on üle 8 % |9.08 | Loomne rasv [2] | Soojavereliste maismaaloomade rasv | Niiskusesisaldus, kui see on üle 1 % |10. KALA JA MUUD MERELOOMAD, NENDEST VALMISTATUD TOOTED NING NENDE KÕRVALSAADUSEDNr | Nimetus | Kirjeldus | Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik |1 | 2 | 3 | 4 |10.01 | Kalajahu [1] | Toode, mis saadakse tervete kalade või kala kehaosade töötlemisel, kusjuures õli võib olla enne osaliselt eraldatud; kala lahustuvained võivad olla tootesse tagasi lisatud | Kogu valk Kogu rasv Kogu tuhk, kui seda on üle 20 % Niiskusesisaldus, kui see on üle 8 % |10.02 | Kontsentreeritud kalamahl | Toode, mis eraldatakse kalajahu valmistamisel; stabiliseeritud hapestamise või kokkuaurutamisega | Kogu valk Kogu rasv Niiskusesisaldus, kui see on üle 5 % |10.03 | Kalaõli | Tervetest kaladest või kala kehaosadest saadud õli | Niiskusesisaldus, kui see on üle 1 % |10.04 | Kalaõli, rafineeritud, tahkestatud | Tervetest kaladest või kala kehaosadest saadud õli, mida on rafineeritud ja hüdrogeenitud | Joodiarv Niiskusesisaldus, kui see on üle 1 % |11. MINERAALAINEDNr | Nimetus | Kirjeldus | Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik |1 | 2 | 3 | 4 |11.01 | Kaltsiumkarbonaat [1] | Toode, mis saadakse, jahvatades selliseid kaltsiumkarbonaati sisaldavaid materjale nagu lubjakivi ning austri ja rannakarbi kojad või sadestades seda välja happelistest lahustest | Kaltsium Soolhappes lahustumatu tuha sisaldus, kui see on üle 5 % |11.02 | Kaltsiumkarbonaadi ja magneesiumkarbonaadi segu | Kaltsiumkarbonaadi ja magneesiumkarbonaadi looduslik segu | Kaltsium Magneesium |11.03 | Lubivetikad (maerl) | Looduslikku päritolu toode, mis on saadud lubivetikatest, jahvatatud või granuleeritud | Kaltsium Soolhappes lahustumatu tuha sisaldus, kui see on üle 5 % |11.04 | Magneesiumoksiid | Tehnopuhas magneesiumoksiid (MgO) | Magneesium |11.05 | Magneesiumsulfaat | Tehnopuhas magneesiumsulfaat (MgSO4. 7H2O) | Magneesium Väävel |11.06 | Dikaltsiumfosfaat [2] | Kontidest või anorgaanilistest materjalidest väljasadestatud kaltsiummonovesinikfosfaat (CaHPO4. xH2O) | Kaltsium Kogu fosfor |11.07 | Monokaltsiumfosfaadi ja dikaltsiumfosfaadi segu | Keemilise menetluse abil saadud segu, mis sisaldab võrdsetes osades monokaltsiumfosfaati ja dikaltsiumfosfaati [CaHPO4 – Ca(H2PO4)2. H2O] | Kogu fosfor Kaltsium |11.08 | Defluoritud fosfaatkaevis | Toode, mis saadakse puhastatud ja sobiva menetlusega defluoritud looduslike fosfaatide jahvatamisel | Kogu fosfor Kaltsium |11.09 | Želatiinita kondijahu | Steriliseeritud ja jahvatatud kondid, millest on eemaldatud želatiin ja rasv | Kogu fosfor Kaltsium |11.10 | Monokaltsiumfosfaat | Tehnopuhas kaltsiumbis(divesinikfosfaat) [Ca(H2PO4)2. xH2O] | Kogu fosfor Kaltsium |11.11 | Kaltsiummagneesiumfosfaat | Tehnopuhas kaltsiummagneesiumfosfaat | Kaltsium Magneesium Kogu fosfor |11.12 | Monoammooniumfosfaat | Tehnopuhas monoammooniumfosfaat (NH4H2PO4) | Kogu lämmastik Kogu fosfor |11.13 | Naatriumkloriid [1] | Tehnopuhas naatriumkloriid või toode, mis saadakse naatriumkloriidi sisaldavate materjalide nagu kivisoola ja meresoola jahvatamisel | Naatrium |11.14 | Magneesiumpropionaat | Tehnopuhas magneesiumpropionaat | Magneesium |11.15 | Magneesiumfosfaat | Toode, mis sisaldab tehnopuhast magneesiumvesinikfosfaati (MgHPO4. xH2O) | Kogu fosfor Magneesium |11.16 | Naatriumkaltsiummagneesiumfosfaat | Toode, mis kujutab endast naatriumkaltsiummagneesiumfosfaati | Kogu fosfor Magneesium Kaltsium Naatrium |11.17 | Mononaatriumfosfaat | Tehnopuhas mononaatriumfosfaat (NaH2PO . H2O) | Kogu fosfor Naatrium |11.18 | Naatriumvesinikkarbonaat | Tehnopuhas naatriumvesinikkarbonaat (NaHCO3) | Naatrium |12. MITMESUGUSED MATERJALIDNr | Nimetus | Kirjeldus | Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik |1 | 2 | 3 | 4 |12.01 | Pagari- ja makarontooted ning kõrvalsaadused [1] | Leivatööstuse tooted ja kõrvalsaadused, kaasa arvatud pagaritooted, küpsised ja makaronid | Tärklis Kogu suhkur, ümber arvutatuna sahharoosisisaldusele |12.02 | Maiustused ja nende tootmise kõrvalsaadused [1] | Maiustused ja nende tootmise kõrvalsaadused, kaasa arvatud šokolaad | Kogu suhkur, ümber arvutatuna sahharoosisisaldusele |12.03 | Kondiitri- ja jäätisetooted ning kõrvalsaadused [1] | Kondiitri- ja jäätisetööstuse tooted ning kõrvalsaadused | Tärklis Kogu suhkur, ümber arvutatuna sahharoosisisaldusele Kogu rasv |12.04 | Rasvhapped | Kõrvalsaadus, mis tekib taimsete või loomsete õlide ja rasvade neutraliseerimisel leelisega või destilleerimisel | Kogu rasv Niiskusesisaldus, kui see on üle 1 % |12.05 | Rasvhapete soolad [2] | Toode, mis saadakse rasvhapete seebistamisel kaltsiumhüdroksiidi, naatriumhüdroksiidi või kaaliumhüdroksiidi toimel | Kogu rasv Ca (või vajaduse korral Na või K) |C OSASätted B osas loetlemata söödamaterjalide teatavate komponentide nimetuste ja deklareerimise kohtaKooskõlas direktiivi artikli 5 lõike 1 punktiga d on ringlusesse lastud söödamaterjalide puhul, mida ei ole loetletud käesoleva lisa B osas, kohustuslik deklareerida järgmise tabeli teises tulbas märgitud komponendid.Söödamaterjale, mida ei ole B osas märgitud, tuleb nimetada kooskõlas käesoleva lisa A osa I jaotise punktis 1 mainitud kriteeriumidega.Söödamaterjali komponendid | Andmed, mille deklareerimine on kohustuslik || |1 | 2 |1. | Teraviljade terad | |2. | Teraviljade teradest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused | Tärklisesisaldus, kui see on üle 20 % Kogu valk, kui seda on üle 10 % Kogu rasv, kui seda on üle 5 % Kogu kiud |3. | Õliseemned, õliviljad | |4. | Õliseemnetest ja õliviljadest valmistatud tooted ning nende kõrvalsaadused | Kogu valk, kui seda on üle 10 % Kogu rasv, kui seda on üle 5 % Kogu kiud |5. | Kaunviljade seemned | |6. | Kaunviljade seemnetest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused | Kogu valk, kui seda on üle 10 % Kogu kiud |7. | Mugulad, juurikad | |8. | Mugulatest ja juurikatest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused | Tärklis Kogu kiud Soolhappes lahustumatu tuha sisaldus, kui see on üle 3,5 % |9. | Muud suhkrupeedi töötlemise saadused ja kõrvalsaadused | Kogu kiud, kui seda on üle 15 % Kogu suhkur, ümber arvutatuna sahharoosisisaldusele Soolhappes lahustumatu tuha sisaldus, kui see on üle 3,5 % |10. | Muud seemned ja viljad, nendest saadud tooted ja nende kõrvalsaadused | Kogu valk Kogu kiud Kogu rasv, kui seda on üle 10 % |11. | Kuiv- ja koresöödad | Kogu valk, kui seda on üle 10 % Kogu kiud |12. | Muud taimed, nendest saadud tooted ja nende kõrvalsaadused | Kogu valk, kui seda on üle 10 % Kogu kiud |13. | Roosuhkru töötlemise saadused ja kõrvalsaadused | Kogu kiud, kui seda on üle 15 % Kogu suhkur, ümber arvutatuna sahharoosisisaldusele |14. | Piimatooted ja kõrvalsaadused | Kogu valk Niiskusesisaldus, kui see on üle 5 % Laktoosisisaldus, kui see on üle 10 % |15. | Maismaaloomadest saadud tooted | Kogu valk, kui seda on üle 10 % Kogu rasv, kui seda on üle 5 % Niiskusesisaldus, kui see on üle 8 % |16. | Kala ja muud mereloomad, nendest valmistatud tooted ning nende kõrvalsaadused | Kogu valk, kui seda on üle 10 % Kogu rasv, kui seda on üle 5 % Niiskusesisaldus, kui see on üle 8 % |17. | Mineraalained | Asjakohased mineraalained |18. | Mitmesugused söödamaterjalid | Kogu valk, kui seda on üle 10 % Kogu kiud Kogu rasv, kui seda on üle 10 % Tärklisesisaldus, kui see on üle 30 % Kogu suhkur, ümber arvutatuna sahharoosisisaldusele, kui see on üle 10 % |[1] Vajaduse korral võib saksa keeles mõiste "Konzentrieren" asendada mõistega "Eindicken"; sellisel juhul on üldomaduseks "eingedickt".[2] Vajaduse korral võib inglise keeles mõiste "decortication" asendada mõistega "dehulling" või "dehusking"; sellisel juhul on üldomaduseks "dehulled" või "dehusked".[3] Prantsuse keeles võib kasutada mõistet "issues".[4] Vajaduse korral võib prantsuse keeles mõiste "Pressage" asendada mõistega "Extraction mécanique".[5] Vajaduse korral võib inglise keeles mõiste "expeller" asendada mõistega "cake".[6] Saksa keeles võib kasutada üldomadust "aufgeschlossen" ja üldnimetust "Quellwasser" (tärklise korral).[7] Tooteid, mis sisaldavad rohkem kui 40 % tärklist, võib liigitada tärkliserikasteks; saksa keeles võib kasutada nimetust "Roggennachmehl".[8] Tooteid, mis sisaldavad rohkem kui 40 % tärklist, võib liigitada tärkliserikasteks; saksa keeles võib kasutada nimetust "Weizennachmehl".[9] Kui see söödamaterjal on jahvatatud väga peeneks, võib nimetusele lisada sõna "peeneteraline" või kasutada selle asemel vastavat teist nimetust.[10] Tooteid, mis sisaldavad rohkem kui 40 % tärklist, võib nimetada tärkliserikasteks; saksa keeles võib kasutada nimetust "Maisnachmehl".[11] Selle nimetuse võib asendada nimetusega "maisitõlviku gluteensööt".[12] Selle nimetuse võib asendada nimetusega "väljapressitud maisitärklis".[13] Sellele nimetusele lisaks võib märkida terade liigi.[14] Selle nimetuse võib asendada nimetusega "kuivatatud fermenteeritud terad ja lahustuvad kuivained". Sellele nimetusele lisaks võib märkida ka terade liigi.[15] Vajaduse korral võib lisada piiritluse "vähese glükosinolaadisisaldusega". Mõiste "vähene glükosinolaadisisaldus" on määratletud ühenduse õigusaktides.[16] Sellele nimetusele lisaks tuleb märkida taimeliigi nimi.[17] Sellele nimetusele lisaks tuleb märkida kuumtöötlemise viis.[18] Selle nimetuse asemel võib kasutada nimetust "sahharoos".[19] Selle nimetuse asemel võib kasutada nimetust "tapiokk".[20] Selle nimetuse asemel võib kasutada nimetust "tapiokitärklis".[21] Nimetusele lisaks võib märkida puuvilja liigi.[22] Mõiste "jahu" asemel võib kasutada mõistet "graanulid". Nimetusele lisaks võib märkida ka kuivatamise meetodi.[23] Nimetusele lisaks võib märkida ka heintaimede liigid.[24] Nimetuses tuleb märkida teravilja liik.[25] Nimetusele lisaks tuleb märkida ka keemilise töötlemise viis.[26] Selle nimetuse asemel võib kasutada nimetust "sahharoos".[27] Selle nimetuse asemel võib kasutada nimetust "pulbriline piimaalbumiin".[28] Tooted, mille kuivaines on üle 13 % rasva, tuleb liigitada rasvarikasteks.[29] Sellele nimetusele lisaks võib märkida rasva päritolu või saamismenetlust iseloomustava täpsustuse (loomarasv, seapekk, kondirasv jne).[30] Tooteid, mille kuivaines on valgu kogusisaldus üle 75 %, võib liigitada valgurikasteks.[31] Lisaks sellele nimetusele või selle asemel võib märkida vastava loodusliku materjali nimetuse.[32] Nimetuses võib märkida ka tootmismenetluse.[33] Seda nimetust võib muuta või täiendada, märkides toiduaine- ja söödatootmise menetluse, mille abil asjakohane söödamaterjal on saadud.[34] Seda nimetust võib täiendada soola nimetuse märkimisega.--------------------------------------------------