title: Komisjoni direktiiv, 28. märts 1983, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 78/764/EMÜ põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhiistmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31983L0190

Euroopa Liidu Teataja L 109 , 26/04/1983 Lk 0013 - 0024 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 12 Lk 0159  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 14 Lk 0039  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 12 Lk 0159  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 14 Lk 0039

		Komisjoni direktiiv,28. märts 1983,millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 78/764/EMÜ põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhiistmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(83/190/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 4. märtsi 1974. aasta direktiivi 74/150/EMÜ põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] mida on viimati muudetud direktiiviga 79/694/EMÜ [2] ja Kreeka ühinemisaktiga, eriti selle artiklit 11,võttes arvesse nõukogu 25. juuli 1978. aasta direktiivi 78/764/EMÜ põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhiistmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta [3]ning arvestades, et:kogemusi ja tehnika taset silmas pidades on nüüd võimalik teatud nõudeid täiendada ja viia need tegelike katsetingimustega paremasse kooskõlla; on osutunud tarvilikuks muuta teatavate jaotiste sõnastust mõnes keeles, et tagada ühtne sõnakasutus direktiivi erikeelsetes versioonides;käesolevale esimesele muudatusteseeriale võivad järgneda uued muudatused, kõigepealt rohkem kui 5tonnise massiga traktorite juhiistmete katsetamismenetluse, eriti stendikatsetuste kohta; ja hiljem, niipea kui tehnilised tingimused seda võimaldavad, sõidukatsetuste asendamise kohta stendikatsetustega ja võimaluse korral katseisikute asendamise kohta mehaaniliste seadmetega (näiteks mannekeenidega);käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas põllumajandus- ja metsatraktorite kaubanduse tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arenguga kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 78/764/EMÜ I, II ja IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 21. Alates 1. oktoobrist 1983 ei tohi liikmesriigid:- keelduda traktoritüübile EMÜ tüübikinnituse andmisest, direktiivi 74/150/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes nimetatud dokumendi väljastamisest ega siseriikliku tüübikinnituse andmisest, ega- keelata traktorite kasutuselevõtmist,kui selle traktoritüübi või nende traktoritüüpide juhiiste vastab käesoleva direktiivi sätetele.2. Alates 1. oktoobrist 1984 liikmesriigid:- ei anna välja nõukogu direktiivi 74/150/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes sätestatud dokumenti sõidukitüübile, mille juhiiste ei vasta käesoleva direktiivi sätetele,- võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest traktoritüübile, mille juhiiste ei vasta käesoleva direktiivi sätetele.Artikkel 3Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. septembriks 1983. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 28. märts 1983Komisjoni nimelkomisjoni liigeKarl-Heinz Narjes[1] EÜT L 84, 28.3.1974, lk 10.[2] EÜT L 205, 13.8.1979, lk 17.[3] EÜT L 255, 18.9.1978, lk 1.--------------------------------------------------LISADirektiivi 78/764/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt.Punkt 9 asendatakse järgmisega:"9. Vedrustuse käikVedrustuse käik – vertikaalsuunaline vahekaugus istme võrdluspunktist 200 mm võrra eespool istme keskpikitasandil asuva istepinna punkti kõrgeima asendi ja selle asendi vahel antud ajahetkel."Punkt 10: ingliskeelset versiooni ei muudeta.Punkt 13 tunnistatakse kehtetuks.Punkt 14 nimetatakse punktiks 13 jasellele lisatakse järgmised mõisted:"awS = istme kaalutud vibratsioonikiirenduse efektiivväärtus, mõõdetuna stendikatsel või sõidukatsel standardkatserajal;awB = kaalutud vibratsioonikiirenduse efektiivväärtus, mõõdetuna istme kinnituspunktis stendikatsel;awB* = kaalutud vibratsioonikiirenduse kontroll-efektiivväärtus, mõõdetuna istme kinnituspunktis.awS* = istme kaalutud vibratsioonikiirenduse korrigeeritud efektiivväärtus, mõõdetuna stendikatsel;awF* = kaalutud vibratsioonikiirenduse efektiivväärtus, mõõdetuna istme kinnituspunktis sõidukatsel standardkatserajal."Punkt 15 nimetatakse punktiks 14. Ingliskeelset versiooni ei muudeta.Punkt 16 nimetatakse punktiks 15.Punkt 17 nimetatakse punktiks 16 ja asendatakse järgmisega:"16. A-kategooria traktorA-kategooria traktor – traktor, mida on võimalik liigitada teatavasse vibratsiooniklassi sarnaste konstruktsiooniliste omaduste alusel."Punktid 17.1 ja 17.2 nimetatakse vastavalt punktideks 16.1 ja 16.2.Punkt 18 koos selle alapunktidega jäetakse välja.Punkt 19 nimetatakse punktiks 17 ja asendatakse järgmisega:"17. B-kategooria traktorB-kategooria traktor – traktor, mida ei saa liigitada A-kategooria vibratsiooniklassi."Punkt 20 nimetatakse punktiks 18 ja selle alapunktid nimetatakse vastavalt punktideks 18.1, 18.2, 18.3 ja 18.4.Direktiivi 78/764/EMÜ II lisa muudetakse järgmiselt.Punkt 1.3.1: ingliskeelset versiooni ei muudeta.Punkt 1.6.2. Kõigis keeltes peale taani keele asendatakse viimasel real tekst "+0,1bar" tekstiga "±0,1 bar".1.7.1. Ingliskeelset versiooni ei muudeta.1.7.2. Ingliskeelset versiooni ei muudeta.Punkt 1.7.3 asendatakse järgmisega:"1.7.3. Vertikaalsuunalise vibratsiooni omaduste määramine."Punkti 1.7.3 järele lisatakse järgmine uus punkt:"1.7.4. Sumbumisomaduste määramine resonantsipiirkonnas."Punkt 1.8: ainult ingliskeelses versioonis jäetakse välja korduvad sõnad "locked in a position".Punkt 2.1.3: ainult ingliskeelses versioonis asendatakse järgmisega:"2.1.3. Kuni 1150 mm tagarööpmega traktoritel kasutamiseks mõeldud istmetel võib istepinna sügavust ja laiust vähendada vastavalt mõõtmeteni 300 mm ja 400 mm juhul, kui traktori konstruktsioon ei võimalda täita punktide 2.1.1 ja 2.1.2 nõudeid."Punkt 2.4.1: ainult ingliskeelses versioonis asendatakse järgmisega:"2.4.1. Iste peab olema pikisuunas reguleeritav vähemalt järgmise muudu võrra:- 150 mm võrra traktoritel, mille minimaalne tagarööbe on üle 1150 mm,- 60 mm võrra traktoritel, mille minimaalne tagarööbe on kuni 1150 mm."Punkt 2.4.2: Ainult ingliskeelses versioonis asendatakse järgmisega:"2.4.2. Iste peab olema vertikaalsuunas reguleeritav vähemalt järgmise muudu võrra:- 60 mm võrra traktoritel, mille minimaalne tagarööbe on üle 1150 mm,- 30 mm võrra traktoritel, mille minimaalne tagarööbe on kuni 1150 mm."Punkt 2.5.1 asendatakse järgmisega:"2.5.1. Vedrustuse omaduste ja juhi massi järgi reguleerimise ulatuse määramine."Punkt 2.5.1.1 asendatakse järgmisega:"2.5.1.1. Vedrustussüsteemi omadused määratakse staatilisel katsel. Juhi massi järgi reguleerimise ulatus arvutatakse vedrustuse omaduste põhjal. Neid arvutusi ei ole vaja teha istmete korral, mida ei ole võimalik käsitsi juhi massi järgi reguleerida."Punkt 2.5.1.2: teine lause asendatakse järgmisega: "Vedrustuse käigu mõõteviga ei tohi ületada ± 1 mm."Punkt 2.5.1.3 asendatakse järgmisega:"2.5.1.3. Vedrustussüsteemi deformatsiooni iseloomustav tunnuskõver tuleb koormamisel nullkoormusest maksimumkoormuseni ja tagasi täies ulatuses välja joonistada. Koormuse muutmise vahemikud, mille järel tuleb vedrustuse käiku mõõta, ei tohi olla suuremad kui 100 N; vedrustuse käigu graafikule tuleb märkida vähemalt kaheksa mõõtepunkti koormuse ligikaudselt võrdsete muutuste järel. Maksimumkoormuseks loetakse kas koormus, kus edasist vedrustuse käiku pole enam võimalik mõõta, või koormus 1500 N. Peale igakordset koormuse lisamist või vähendamist tuleb mõõta vedrustuse käik 200 mm võrra istme võrdluspunktist S eespool istepinna keskpikitasandil. Peale koormuse lisamist või vähendamist tuleb lasta istmel saavutada stabiilne asend."Punktid 2.5.1.4, 2.5.1.4.1 ja 2.5.1.4.2 asendatakse järgmisega:"2.5.1.4. Kui iste on varustatud juhi massi järgi reguleerimise skaalaga, joonistatakse vedrustussüsteemi deformatsiooni tunnuskõverad reguleeringute korral, mis vastavad juhi massidele 50 ja 120 kg. Ilma massi järgi reguleerimise skaalata, kuid reguleerimisastmetega istmete korral tehakse mõõtmised madalaimale ja kõrgeimale massile vastavate astmete juures. Istmete korral, millel puuduvad nii massi järgi reguleerimise skaala kui ka reguleerimisastmed, tuleb reguleeringud valida nii, et:2.5.1.4.1. massi järgi reguleerimise alumise piiri korral tagastub iste peale koormuse eemaldamist vedrustuse käigu ülemisse lõppasendisse, ja2.5.1.4.2. massi järgi reguleerimise alumise piiri korral vajutab 1500 N koormus istme selle vedrustuse käigu alumisse lõppasendisse."Punktid 2.5.1.4.3 ja 2.5.1.4.4 jäetakse välja.Punkt 2.5.1.5: ainult taani- ja prantsusekeelsetes versioonides lisatakse termini "käigupikkus" täpsustamiseks juurde omadussõna "kogu".Punkt 2.5.1.5: ainult taani- ja prantsusekeelsetes versioonides lisatakse termini "käigupikkus" täpsustamiseks juurde omadussõna "kogu".Punkt 2.5.1.7 asendatakse järgmisega:"2.5.1.7. Reguleerimisulatuse piiride määramiseks funktsioonina juhi massist tuleb punkti 2.5.1.6 kohaselt leitud vertikaaljõudude väärtused punktides A ja B (vt käesoleva lisa 2. liide) korrutada teisendusteguriga 0,13 kg/N".Punkt 2.5.2 asendatakse järgmisega:"2.5.2. Külgstabiilsuse määramine"Punkt 2.5.2.1 asendatakse järgmisega:"2.5.2.1. Iste peab olema seatud massi järgi reguleerimise ülemisele piirile ja kinnitatud katsestendile või traktorile nii, et istme alusplaat toetub jäigale plaadile (katsestendil), mis ei ole istme alusplaadist väiksem."Punkt 2.5.3 asendatakse järgmisega:"2.5.3. Vertikaalsuunalise vibratsiooni omaduste määramine"Punkt 2.5.3.1.1 asendatakse järgmisega:"2.5.3.1.1. Katsestend peab simuleerima vertikaalsuunalist vibratsiooni juhiistme kinnituspunktis. Vibratsiooni tekitatakse elektrohüdraulilise seadme abil. Kasutatakse seadeväärtusi, milleks on kas II lisa 4. ja 5. liites vastava traktoriklassi jaoks loetletud väärtused või kahekordselt integreeritud kiirendussignaale, mis on salvestatud istme kinnituspunktis, kui B-kategooria traktor liigub kiirusega 12 ± 0,5 km/h standardkatserajal, mis on määratletud punktis 2.5.3.2.1. Vibratsiooni tekitamiseks tuleb katkestuseta kaks korda järjest genereerida seadeväärtussignaale.Üleminek standardkatserajal salvestatud kiirendussignaalide genereerimise esimese seeria lõpust teise seeria algusesse peab olema sujuv ja tõugeteta. Seadeväärtussignaalide või kiirendussignaalide esmakordsel genereerimisel mõõtmisi ei tehta. Võib kasutada ka rohkem väärtusi kui II lisa 4. ja 5. liites nimetatud 700 seadeväärtust, kui need uued väärtused arvutatakse näiteks kuupsplainfunktsiooni abil esialgse 700 väärtuse põhjal."Punkt 2.5.3.1.3 asendatakse järgmisega:"2.5.3.1.3. Katsestendil peab olema kõrge painde- ja väändejäikus ning selle laagrite ja juhikute lõtk ei tohi olla suurem kui tehniliselt vajalik. Kui platvorm toetub vibratsioonisignaali generaatorile, peab mõõde R olema vähemalt 2000 mm (vt 6. liide). Vibratsioonisuhte väärtus sagedustel 0,5–5,0 Hz peab jääma vahemikku 1,00 ± 0,05, mõõdetuna intervalliga mitte üle 0,5 Hz. Samas sagedusvahemikus ei tohi faasinihe varieeruda rohkem kui 20°."Punkt 2.5.3.2.1 asendatakse järgmisega:"2.5.3.2.1. Katserada koosneb kahest paralleelsest ribast, mille vahekaugus vastab traktori rööpmele. Mõlemad ribad peavad olema valmistatud jäigast materjalist nagu puit või betoon ja koosnema kas põhikarkassile asetatud plokkidest või ühtsest tasasest pinnast. Raja kummagi riba pind on määratud kõrgusordinaatidega baastasandi suhtes; need ordinaadid on esitatud 3. liite tabelis. Katseraja kõrgusordinaadid on antud 16 cm vahekaugusega punktides piki mõlemat riba.Katserada peab olema kinnitatud kindlalt aluspinnale ja ribade vahekaugus võib kogu rajapikkusel kõikuda vaid väikeses ulatuses; traktori rattad peavad olema alalises kontaktis rajapinnaga. Kui katseraja ribad koosnevad plokkidest, peab nende paksus olema 6 kuni 8 cm ja nende keskmete vahekaugus 16 cm. Standardkatseraja pikkus peab olema 100 m.Mõõtmisi tuleb alustada niipea, kui traktori tagatelje kese on kohakuti katseraja punktiga D = 0, ja mõõtmised tuleb lõpetada, kui traktori esitelje kese on kohakuti katseraja punktiga D = 100 (vt tabel käesoleva lisa 3. liites)."Punkt 2.5.3.2.2 asendatakse järgmisega:"2.5.3.2.2. Mõõtmised tuleb teha kiirusel 12,0 ± 0,5 km/h.Ettenähtud kiirust tuleb hoida ilma pidureid kasutamata. Vibratsiooni mõõdetakse nii kerge kui ka raske juhi korral istmel ja punktis, kus iste on traktorile kinnitatud.Kiirus 12 km/h peab olema saavutatud peale kiirendusraja läbimist. Kiirendusrada peab olema tasane ja see peab olema ühendatud katserajaga samas tasapinnas."Punkt 2.5.3.3.1 asendatakse järgmisega:"2.5.3.3.1. Juhi massKatsed viiakse läbi kahe juhi korral: ühe juhi kogumass on 59 ± 1 kg, kusjuures kuni 5 kg sellest võib olla keha ümbritsevas massivöös; teise juhi mass on 98 ± 5 kg, kusjuures massivöös võib olla kuni 8 kg."Punkt 2.5.3.3.2 asendatakse järgmisega:"2.5.3.3.2. Kiirendusmõõturi asukohtJuhile ülekanduva vibratsiooni mõõtmiseks kinnitatakse kiirendusmõõtur tasasele 250 ± 50 mm läbimõõduga plaadile, mille 75 mm läbimõõduga keskosa peab olema jäik ja varustatud jäiga kattega kiirendusmõõturi kaitseks. See plaat peab olema asetatud istepinna keskosale istme ja juhi vahele ja sellel peab olema libisemisvastane kate.Vibratsiooni mõõtmiseks istme kinnituspunktis tuleb kiirendusmõõtur kinnitada traktorile kinnituspunkti lähedale istepinna vertikaalprojektsiooni sisse jäävale alale ja mitte kaugemale kui 100 mm traktori keskpikiteljest."Punkt 2.5.3.3.3: ainult ingliskeelses versioonis tuleb arvu "80" järele lisada mõõtühiku tähis "Hz".Punkt 2.5.3.3.5.3: ainult saksa- ja taanikeelsetes versioonides tuleb I valemis sümbol "aw" panna sulgudesse.Viimane lause sõnastatakse järgmiselt: "Vibratsioonikiirenduse efektiivväärtuse kogu mõõtmissüsteemi viga ei tohi olla suurem kui ± 5 % mõõdetud väärtusest."Punkt 2.5.3.3.7.1 asendatakse järgmisega:"2.5.3.3.7.1. Igal katsel tuleb määrata kaalutud vibratsioonikiirendus kogu katseaja jooksul punktis 2.5.3.3.5 mainitud vibromeetri abil."Punkt 2.5.3.3.7.2 asendatakse järgmisega:"2.5.3.3.7.2. Katsearuandes peab olema esitatud istme kaalutud vibratsioonikiirenduse (awS) efektiivväärtuste aritmeetiline keskmine nii kerge kui ka raske juhi korral. Samuti peab katsearuanne sisaldama istmel mõõdetud kaalutud vibratsioonikiirenduse (awS) efektiivväärtuste aritmeetilise keskmise ja istme kinnituspunktis mõõdetud kaalutud vibratsioonikiirenduse (awB) efektiivväärtuste aritmeetilise keskmise suhet. See suhe tuleb esitada täpsusega kaks kohta peale koma."Punkt 2.5.3.3.7.3 asendatakse järgmisega:"2.5.3.3.7.3. Välistemperatuuri kõikumine vibratsioonikatse ajal tuleb mõõta ja esitada katsearuandes."Punkt 2.5.4 asendatakse järgmisega:"2.5.4. Traktoriistmete vibratsioonikatsetused sõltuvalt nende kasutusalast"Punkt 2.5.4.2: ainult saksakeelses versioonis asendatakse sõna "Schwingungsprüfung" tekstiga "Prüfung auf dem Schwingungsprüfstand".Punkt 2.5.5 asendatakse järgmisega:"2.5.5. Istme kaalutud vibratsioonikiirenduse määramise menetlus A-kategooria traktoritele mõeldud istmetel"Punktid 2.5.5.1 ja 2.5.5.2 jäetakse välja.Punkt 2.5.5.3 nimetatakse punktiks 2.5.5.1 ja see sõnastatakse järgmiselt:"2.5.5.1. Katse vibratsioonikatse stendil tuleb teha vastavalt punktile 2.5.3.1. Määrata tuleb tegelik awB väärtus mõõtmise ajal istme kinnituspunktis. Kõrvalekallete korral kontrollväärtusest:awB* = 2,05 m/s2 A-kategooria I klassi traktorite korral;awB* = 1,7 m/s2 A-kategooria II klassi traktorite korral.Juhiistmel mõõdetud kiirendus awS tuleb korrigeerida vastavalt järgmisele valemile:=awB"Punkt 2.5.5.4 nimetatakse punktiks 2.5.5.2 ja see sõnastatakse järgmiselt:"2.5.5.2. Mõlema punktis 2.5.3.3.1 osutatud juhi korral tuleb kaalutud vibratsioonikiirendust istmel mõõta 28 sekundi jooksul. Mõõtmine peab algama seadeväärtussignaalist, mis vastab ajale t = 0 s, ja lõppema seadeväärtussignaaliga aja t = 28 s korral (vt käesoleva lisa 4. ja 5. liide). Tuleb teha vähemalt kaks katsesõitu. Mõõdetud väärtused ei tohi erineda aritmeetilisest keskmisest rohkem kui ± 5 %. Iga seadeväärtuspunktide täisseeria kordamine peab kestma 28 ± 0,5 sekundit."Punkt 2.5.5 asendatakse järgmisega:"2.5.6. Istme kaalutud vibratsioonikiirenduse määramise menetlus B-kategooria traktoritele mõeldud istmetel"Punkt 2.5.6.1 asendatakse järgmisega:"2.5.6.1. Vastavalt punkti 2.5.4.2 nõuetele ei kehti istme vibratsioonikatsetused mitte traktorite klassi, vaid ainult selle traktoritüübi suhtes, mille jaoks iste on ette nähtud."Punkt 2.5.6.2 asendatakse järgmisega:"2.5.6.2. Sõidukatse standardkatserajal tuleb teha vastavalt punktide 2.5.3.2 ja 2.5.3.3 nõuetele. Juhiistmel mõõdetud vibratsioonikiirendust (awS) ei ole vaja korrigeerida. Standardkatserajal tuleb teha vähemalt kaks katsesõitu. Mõõdetud väärtused ei tohi erineda aritmeetilisest keskmisest rohkem kui ± 10 %."Punkt 2.5.6.3 asendatakse järgmisega:"2.5.6.3. Kui katse tehakse katsestendil, tuleb see sooritada sarnaselt sõidukatsele standardkatserajal vastavalt punktide 2.5.3.1 ja 2.5.3.3 nõuetele."Punkt 2.5.6.4 asendatakse järgmisega:"2.5.6.4. Vibratsiooni katsestend tuleb reguleerida nii, et istme kinnituspunktis mõõdetud kaalutud vibratsioonikiirenduse efektiivväärtus (awB) ei erineks sõidukatsel standardkatserajal istme kinnituspunktis mõõdetud kaalutud vibratsioonikiirenduse efektiivväärtusest (a*wF) rohkem kui ± 5 %.Kõrvalekallete korral katsesõidul istme kinnituspunktis mõõdetud väärtusest (a) tuleb katsestendil juhiistmel salvestatud kaalutud vibratsioonikiirendust korrigeerida järgmiselt:=aaKõik katsed katsestendil tuleb sooritada kaks korda. Mõõdetud väärtused ei tohi erineda aritmeetilisest keskmisest rohkem kui ± 5 %."Punkti 2.5.6.4 järele lisatakse järgmised uued punktid:"2.5.7. Katse sumbumisomaduste määramiseks resonantsipiirkonnas2.5.7.1. Käesolev katse tehakse katsestendil, nagu on täpsustatud punktis 2.5.3.1. Lisaks tuleb võtta arvesse järgmist:2.5.7.2. Punkti 2.5.3.1.1 teises lõigus (vt käesoleva lisa 4. ja 5. liide) osutatud seadeväärtuste asemel genereeritakse sinusoidaalne vibratsioon amplituudiga ± 15 mm sagedusel 0,5 Hz–2 Hz. Sagedusvahemik tuleb läbida sageduse konstantse muutumiskiiruse juures mitte vähem kui 60 sekundiga või intervalliga kuni 0,05 Hz sageduse suurenemisel ja samuti ka sageduse vähenemisel. Selle mõõtmise käigus on lubatud kiirendusmõõturitest väljuvaid signaale filtreerida läbi 0,5 Hz ja 2,0 Hz katkestussagedusega ribapääsfiltri.2.5.7.3. Esimesel katsel koormatakse iste massiga 40 kg ja teisel katsel massiga 80 kg; koormus tuleb rakendada 1. liite joonisel 1 esitatud seadmele sama mõjusirgega kui istme võrdluspunkti määramisel.2.5.7.4. Istepinna vibratsioonikiirenduse efektiivväärtuste awS ja istme kinnituspunkti vibratsioonikiirenduse efektiivväärtuste awB suhe:V =tuleb määrata sagedusvahemikus 0,5–2,0 Hz intervalliga kuni 0,05 Hz.2.5.7.5. Mõõdetud väärtused esitatakse katsearuandes kahe kümnendkoha täpsusega."Punkti 3.1.3 järele lisatakse järgmine uus punkt 3.1.4:"3.1.4. Punktides 2.5.7.4 ja 2.5.7.5 osutatud vahemik ei tohi ületada väärtust 2."2. liide asendatakse järgmisega:"2. liideVedrustussüsteemi tunnuskõverate ja koormuse järgi reguleerimise ulatuse määramine (punkt 2.5.1)+++++ TIFF +++++"3. liidet muudetakse järgmiselt:Tabeli päises asendatakse tekst"meelevaldse baastaseme" tekstiga "baastaseme".Mõiste D asendatakse järgmisega:"D = kaugus standardkatseraja algusest (m)"4. liide asendatakse järgmisega:"4. liideSeadeväärtussignaalid A-kategooria (I klassi) traktorite juhiistme katsetamiseks katsestendil (punkt 2.5.3.1.1):PS = seadeväärtuspunkt;a = seadeväärtussignaali amplituud (10–4 m);t = mõõtmisaeg (s)Kui seadeväärtussignaalide seeriat korratakse tabelis esitatud 701 punkti jaoks, siis langevad punktid 700 ja 0 ajaliselt kokku amplituudil a = 0:Seadeväärtuspunkt nr | a 10–4 m | t s |0 | 0000 | 0 |1 | 0089 | . |2 | 0215 | . |. | . | . |. | . | . |. | . | . |699 | 0023 | . |700 | 0000 | 28,0 |"5. liide asendatakse järgmisega:"5. liideSeadeväärtussignaalid A-kategooria (II klassi) traktorite juhiistme katsetamiseks katsestendil (punkt 2.5.3.1.1):PS = seadeväärtuspunktid;a = seadeväärtussignaali amplituud (10–4 m);t = mõõtmisaeg (s)Kui seadeväärtussignaalide seeriat korratakse tabelis esitatud 701 punkti jaoks, siis langevad punktid 700 ja 0 ajaliselt kokku amplituudil a = 0:Seadeväärtuspunkt nr | a 10–4 m | t s |0 | 0000 | 0 |1 | 0022 | . |2 | 0089 | . |. | . | . |. | . | . |. | . | . |699 | 0062 | . |700 | 0000 | 28,0 |"6. liite pealkiri asendatakse järgmisega:"Katsestend (punkt 2.5.3.1); konstruktsiooni näidis (mõõtmed millimeetrites)"Liited 7, 9 ja 10 jäetakse välja.8. ja 11. liide nimetatakse vastavalt 7. ja 8. liiteks.III lisa punkti 11 täiendatakse järgmiselt:"Õiend tuleb esitada vastava taotluse korral teiste liikmesriikide pädevatele asutustele."Ainult ingliskeelses versioonis muudetakse direktiivi 78/764/EMÜ IV lisa järgmiselt:Punkt 3 asendatakse järgmisega:"3. 1150 mm minimaalse tagarööpmega traktoritele ette nähtud istmete istepinna sügavuse ja laiuse lubatud minimaalmõõtmed on järgmised:- istepinna sügavus: 300 mm;- istepinna laius: 400 mm.Seda sätet kohaldatakse ainult siis, kui istepinna sügavusele ja laiusele kehtestatud nõudeid (st vastavalt 400 ± 50 mm ja vähemalt 450 mm) pole traktori konstruktsiooni tõttu võimalik järgida."Punkt 4: ainult prantsuskeelses versioonis asendatakse tekst "I lisa" tekstiga "V lisa".--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 21. detsember 1977, liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta seoses mootorsõidukite sisustusega (juhtseadiste, märgutulede ja näidikute identifitseerimine)

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31978L0316

Euroopa Liidu Teataja L 081 , 28/03/1978 Lk 0003 - 0026 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 8 Lk 0058  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 7 Lk 0043  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 8 Lk 0058  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 8 Lk 0105  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 8 Lk 0105

		Nõukogu direktiiv,21. detsember 1977,liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta seoses mootorsõidukite sisustusega (juhtseadiste, märgutulede ja näidikute identifitseerimine)(78/316/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:tehnilised nõuded, millele mootorsõidukid peavad siseriiklike õigusaktide kohaselt vastama, kehtivad muu hulgas ka juhtseadiste, märgutulede ja näidikute identifitseerimise kohta;kõnealused nõuded on liikmesriigiti erinevad; arvestades, et seetõttu on vaja, et kõik liikmesriigid võtaksid lisaks olemasolevatele eeskirjadele või nende asemel vastu ühesugused nõuded, et oleks eelkõige võimalik rakendada nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivis 70/156/EMÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) [3], muudetud direktiiviga 78/315/EMÜ, [4] ettenähtud EMÜ tüübikinnitusmenetlust;tehniliste nõuete koostamisel on soovitatav seada samad eesmärgid, nagu on seatud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni kõnealuse valdkonna töös ja Rahvusvahelise Standardimisorganisatsiooni (ISO) poolt rakendatud teatud tehnilistes nõuetes;mootorsõidukeid käsitlevate siseriiklike õigusaktide ühtlustamine eeldab iga liikmesriigi territooriumil ühiste nõuete kohaselt tehtud kontrollimiste vastastikust tunnustamist,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevas direktiivis tähendab "sõiduk" teedel kasutamiseks mõeldud vähemalt neljarattalist mootorsõidukit, mille maksimaalne valmistajakiirus ületab 25 km/h, välja arvatud rööbastel liikuvad sõidukid, põllutöötraktorid ja -masinad ning muud töösõidukid.Artikkel 2Ükski liikmesriik ei tohi keelduda sõidukile EMÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest juhtseadiste, märgutulede ja näidikute identifitseerimisega seotud põhjustel, kui need vastavad I–IV lisas sätestatud nõuetele.Artikkel 3Ükski liikmesriik ei tohi keelduda sõiduki müügist, registreerimisest, kasutusele võtmisest või kasutamisest või seda keelata juhtseadiste, märgutulede ja näidikute identifitseerimise põhjustel, kui need vastavad I–IV lisas sätestatud nõuetele.Artikkel 4Mistahes muudatused, mis on vajalikud käesoleva direktiivi I–V lisas esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 13 sätestatud korras.Artikkel 51. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid 18 kuu jooksul alates direktiivi teatavakstegemisest ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide tekstid edastatakse komisjonile.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 21. detsember 1977Nõukogu nimeleesistujaJ. Chabert[1] EÜT C 118, 16.5.1977, lk 33.[2] EÜT C 114, 11.5.1977, lk 10.[3] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[4] EÜT L 81, 28.3.1978, lk 1.--------------------------------------------------LISADE LOETELUI LISA: | Reguleerimisala, mõisted, EMÜ tüübikinnituse taotlemine, EMÜ tüübikinnitus, spetsifikatsioonid |II LISA: | Juhtseadised, märgutuled ja näidikud, mille identifitseerimine on nende paigaldatuse korral kohustuslik ja selleks otstarbeks kasutatavad sümbolid |III LISA: | Juhtseadised, märgutuled ja näidikud, mille identifitseerimine nende paigaldatuse korral pole kohustuslik ja identifitseerimise korral kasutatavad sümbolid |IV LISA: | II ja III lisas näidatud sümbolite põhimudeli konstruktsioon |V LISA: | Lisa sõidukitüübi EMÜ kinnitustõendi juurde juhtseadiste, märgutulede ja näidikute identifitseerimise suhtes |--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 2013/15/EL, 13. mai 2013 , millega kohandatakse teatavaid direktiive kaupade vaba liikumise valdkonnas seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega

text:
               10.6.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 158/172

         NÕUKOGU DIREKTIIV 2013/15/EL,
   13. mai 2013,
   millega kohandatakse teatavaid direktiive kaupade vaba liikumise valdkonnas seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Horvaatia ühinemislepingut, eriti selle artikli 3 lõiget 4,
   võttes arvesse Horvaatia ühinemisakti, eriti selle artiklit 50,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Horvaatia ühinemisakti artiklis 50 on sätestatud, et kui institutsioonide ühinemiseelseid õigusakte on ühinemise tõttu vaja kohandada ja neid vajalikke kohandusi ei ole kõnealuse ühinemisakti ega selle lisadega ette nähtud, võtab nõukogu komisjoni ettepaneku alusel kvalifitseeritud häälteenamusega vastu selleks vajalikud õigusaktid, kui esialgset õigusakti ei võtnud vastu komisjon.

               (2)

               Horvaatia ühinemislepingu koostanud ja vastu võtnud konverentsi lõppaktis oli kirjas, et kõrged lepinguosalised jõudsid poliitilisele kokkuleppele institutsioonide vastu võetud õigusaktide kohandustes, mis on vajalikud seoses ühinemisega, ning nad kutsusid nõukogu ja komisjoni üles nimetatud kohandusi vastu võtma enne ühinemist ning neid vajaduse korral täiendama ja ajakohastama, et võtta arvesse liidu õiguse arengut.

               (3)

               Seetõttu tuleks vastavalt muuta käesolevas direktiivis nimetatud direktiive kaupade vaba liikumise valdkonnas,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Järgmisi direktiive muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale:

               1)

               mootorsõidukite vaba liikumise valdkonnas:

                           —

                           nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiiv 70/157/EMÜ mootorsõidukite lubatud mürataset ja heitgaasisüsteemi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (1);

                           —

                           nõukogu 20. märtsi 1970. aasta direktiiv 70/221/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste vedelkütusepaake ja tagumisi allasõidutõkkeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (2);

                           —

                           nõukogu 27. juuli 1970. aasta direktiiv 70/388/EMÜ mootorsõidukite helisignaalseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3);

                           —

                           nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiiv 71/320/EMÜ teatavate kategooriate mootorsõidukite ja nende haagiste piduriseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (4);

                           —

                           nõukogu 20. juuni 1972. aasta direktiiv 72/245/EMÜ sõidukite raadiohäirete (elektromagnetiline ühilduvus) kohta (5);

                           —

                           nõukogu 17. detsembri 1973. aasta direktiiv 74/61/EMÜ mootorsõidukite omavolilist kasutamist takistavaid seadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (6);

                           —

                           nõukogu 22. juuli 1974. aasta direktiiv 74/408/EMÜ, milles käsitletakse mootorsõidukite istmeid, nende kinnituspunkte ja peatugesid (7);

                           —

                           nõukogu 17. septembri 1974. aasta direktiiv 74/483/EMÜ mootorsõidukite välispinnast väljaulatuvaid osi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (8);

                           —

                           nõukogu 18. detsembri 1975. aasta direktiiv 76/114/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste andmesilte ning kirjeid, nende asukohta ja kinnitusviisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (9);

                           —

                           nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiiv 76/757/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste helkureid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (10);

                           —

                           nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiiv 76/758/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste ülemisi ääretulelaternaid, eesmisi ääretulelaternaid, tagumisi ääretulelaternaid, piduritulelaternaid, päevatulelaternaid ja küljeääretulelaternaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (11);

                           —

                           nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiiv 76/759/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste suunatulelaternaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (12);

                           —

                           nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiiv 76/760/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tagumisi numbritulelaternaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (13);

                           —

                           nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiiv 76/761/EMÜ mootorsõidukite esilaternaid, mida kasutatakse kaug- ja/või lähitulelaternatena, ja nende hõõglampe käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (14);

                           —

                           nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/762/EMÜ mootorsõidukite eesmisi udulaternaid ja eesmiste udulaternate hõõglampe käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (15);

                           —

                           nõukogu 28. juuni 1977. aasta direktiiv 77/538/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tagumisi udulaternaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (16);

                           —

                           nõukogu 28. juuni 1977. aasta direktiiv 77/539/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustulelaternaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (17);

                           —

                           nõukogu 28. juuni 1977. aasta direktiiv 77/540/EMÜ mootorsõidukite seisutulelaternaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (18);

                           —

                           nõukogu 28. juuni 1977. aasta direktiiv 77/541/EMÜ mootorsõidukite turvavöösid ja turvasüsteeme käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (19);

                           —

                           nõukogu 21. detsembri 1977. aasta direktiiv 78/318/EMÜ liikmesriikide mootorsõidukite esiklaasi puhasti- ja pesurisüsteeme käsitlevate õigusaktide ühtlustamise kohta (20);

                           —

                           nõukogu 25. juuli 1978. aasta direktiiv 78/764/EMÜ põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhiistmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (21);

                           —

                           nõukogu 16. oktoobri 1978. aasta direktiiv 78/932/EMÜ mootorsõidukite istmete peatugesid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (22);

                           —

                           nõukogu 26. mai 1986. aasta direktiiv 86/298/EMÜ kitsarööpmeliste põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tagaossa paigaldatavate ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta (23);

                           —

                           nõukogu 25. juuni 1987. aasta direktiiv 87/402/EMÜ kitsarööpmeliste põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite juhiistme ette kinnitatud ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta (24);

                           —

                           Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiiv 94/20/EÜ mootorsõidukite ja nende haagiste mehaaniliste haakeseadiste ning nende kinnitamise kohta kõnesolevatele sõidukitele (25);

                           —

                           Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/28/EÜ teatavate kategooriate mootorsõidukite siseehituses kasutatavate materjalide põlemiskäitumise kohta (26);

                           —

                           Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2000. aasta direktiiv 2000/25/EÜ põllumajandus- ja metsatraktorite mootoritest paisatavate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu võetavate meetmete kohta (27);

                           —

                           Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/40/EÜ mootorsõidukite eesmisi allasõidutõkkeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (28);

                           —

                           Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2001. aasta direktiiv 2001/56/EÜ mootorsõidukite ja nende haagiste kütteseadmete kohta (29);

                           —

                           Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/85/EÜ, mis käsitleb reisijateveoks mõeldud sõidukite, millel on lisaks juhiistmele rohkem kui kaheksa istekohta, erieeskirju (30);

                           —

                           Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/24/EÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse kohta (31);

                           —

                           Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiv 2003/37/EÜ põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta (32);

                           —

                           Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/97/EÜ kaudse nähtavuse seadmete ja nendega varustatud sõidukite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (33);

                           —

                           Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (34);

                           —

                           Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/57/EÜ põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta (35);

                           —

                           Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/64/EÜ põllu- või metsamajanduslike traktorite tekitatud raadiohäirete summutamise (elektromagnetiline ühilduvus) kohta (36);

                           —

                           Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/75/EÜ põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta (staatiline testimine) (37);

                           —

                           Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/144/EÜ põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite teatavate osade ja omaduste kohta (38);

               2)

               jalatsite vaba liikumise valdkonnas: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. märtsi 1994. aasta direktiiv 94/11/EÜ tarbijale müügiks ettenähtud jalatsite peamistes osistes kasutatavate materjalide märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (39).

         Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt Horvaatia liiduga ühinemise kuupäevaks. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad kõnealuseid sätteid alates Horvaatia liiduga ühinemise kuupäevast.
   Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub Horvaatia ühinemislepingu jõustumise korral ning nimetatud lepingu jõustumise kuupäeval.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 13. mai 2013

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         S. COVENEY

      (1)  EÜT L 42, 23.2.1970, lk 16.

      (2)  EÜT L 76, 6.4.1970, lk 23.

      (3)  EÜT L 176, 10.8.1970, lk 12.

      (4)  EÜT L 202, 6.9.1971, lk 37.

      (5)  EÜT L 152, 6.7.1972, lk 15.

      (6)  EÜT L 38, 11.2.1974, lk 22.

      (7)  EÜT L 221, 12.8.1974, lk 1.

      (8)  EÜT L 266, 2.10.1974, lk 4.

      (9)  EÜT L 24, 30.1.1976, lk 1.

      (10)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 32.

      (11)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 54.

      (12)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 71.

      (13)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 85.

      (14)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 96.

      (15)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 122.

      (16)  EÜT L 220, 29.8.1977, lk 60.

      (17)  EÜT L 220, 29.8.1977, lk 72.

      (18)  EÜT L 220, 29.8.1977, lk 83.

      (19)  EÜT L 220, 29.8.1977, lk 95.

      (20)  EÜT L 81, 28.3.1978, lk 49.

      (21)  EÜT L 255, 18.9.1978, lk 1.

      (22)  EÜT L 325, 20.11.1978, lk 1.

      (23)  EÜT L 186, 8.7.1986, lk. 26.

      (24)  EÜT L 220, 8.8.1987, lk 1.

      (25)  EÜT L 195, 29.7.1994, lk 1.

      (26)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 1.

      (27)  EÜT L 173, 12.7.2000, lk 1.

      (28)  EÜT L 203, 10.8.2000, lk 9.

      (29)  EÜT L 292, 9.11.2001, lk 21.

      (30)  EÜT L 42, 13.2.2002, lk 1.

      (31)  EÜT L 124, 9.5.2002, lk 1.

      (32)  ELT L 171, 9.7.2003, lk 1.

      (33)  ELT L 25, 29.1.2004, lk 1.

      (34)  ELT L 263, 9.10.2007, lk 1.

      (35)  ELT L 261, 3.10.2009, lk 1.

      (36)  ELT L 216, 20.8.2009, lk 1.

      (37)  ELT L 261, 3.10.2009, lk 40.

      (38)  ELT L 27, 30.1.2010, lk 33.

      (39)  EÜT L 100, 19.4.1994, lk 37.

      LISA
      A   OSA

         MOOTORSÕIDUKID

                  1)

                  Direktiivi 70/157/EMÜ II lisa punkti 4.2 loetelusse lisatakse Iirimaad käsitleva kande järele järgmine kanne:
                  „25 – Horvaatia”.

                  2)

                  Direktiivi 70/221/EMÜ II lisa punkti 6.2 loetelusse lisatakse Kreekat käsitleva kande järele järgmine kanne:
                  „25 Horvaatia”.

                  3)

                  Direktiivi 70/388/EMÜ I lisa punkti 1.4.1 sulgudes olevasse teksti lisatakse järgmine tekst:
                  „25 — Horvaatia”.

                  4)

                  Direktiivi 71/320/EMÜ XV lisa punkti 4.4.2 loetelusse lisatakse Kreekat käsitleva kande järele järgmine kanne:
                  „25 Horvaatia,”.

                  5)

                  Direktiivi 72/245/EMÜ I lisa punkti 5.2 loetelusse lisatakse Iirimaad käsitleva kande järele järgmine kanne:
                  „25 Horvaatia”.

                  6)

                  Direktiivi 74/61/EMÜ I lisa punkti 5.1.1 loetelusse lisatakse Kreekat käsitleva kande järele järgmine kanne:

                              „—

                              25 Horvaatia”.

                  7)

                  Direktiivi 74/408/EMÜ I lisa punkti 6.2.1 loetelusse lisatakse Kreekat käsitleva kande järele järgmine kanne:
                  „25. Horvaatia”.

                  8)

                  Direktiivi 74/483/EMÜ I lisa punkti 3.2.2.2 joonealusesse märkusesse 1 lisatakse järgmine tekst:
                  „25= Horvaatia”.

                  9)

                  Direktiivi 76/114/EMÜ lisa punktis 2.1.2 lisatakse sulgudes olevasse teksti järgmine tekst:
                  „25— Horvaatia”.

                  10)

                  Direktiivi 76/757/EMÜ I lisa punkti 4.2.1 loetelusse lisatakse Kreekat käsitleva kande järele järgmine kanne:
                  „25 Horvaatia,”.

                  11)

                  Direktiivi 76/758/EMÜ I lisa punkti 5.2.1 loetelusse lisatakse Kreekat käsitleva kande järele järgmine kanne:
                  „25 Horvaatia,”.

                  12)

                  Direktiivi 76/759/EMÜ I lisa punkti 4.2.1 loetelusse lisatakse Kreekat käsitleva kande järele järgmine kanne:
                  „25 Horvaatia,”.

                  13)

                  Direktiivi 76/760/EMÜ I lisa punkti 4.2.1 loetelusse lisatakse Kreekat käsitleva kande järele järgmine kanne:
                  „25 Horvaatia,”.

                  14)

                  Direktiivi 76/761/EMÜ I lisa muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              punkti 5.2.1 loetelusse lisatakse Iirimaad käsitleva kande järele järgmine kanne:
                              „25 Horvaatia”;

                              b)

                              punkti 6.2.1 loetelusse lisatakse Iirimaad käsitleva kande järele järgmine kanne:
                              „25 Horvaatia”.

                  15)

                  Direktiivi 76/762/EMÜ I lisa punkti 4.2.1 loetelusse lisatakse Kreekat käsitleva kande järele järgmine kanne:
                  „25 Horvaatia,”.

                  16)

                  Direktiivi 77/538/EMÜ I lisa punkti 4.2.1 loetelusse lisatakse Kreekat käsitleva kande järele järgmine kanne:
                  „25 Horvaatia,”.

                  17)

                  Direktiivi 77/539/EMÜ I lisa punkti 4.2.1 loetelusse lisatakse Kreekat käsitleva kande järele järgmine kanne:
                  „25 Horvaatia”.

                  18)

                  Direktiivi 77/540/EMÜ I lisa punkti 4.2.1 loetelusse lisatakse Kreekat käsitleva kande järele järgmine kanne:
                  „25 Horvaatia,”.

                  19)

                  Direktiivi 77/541/EMÜ III lisa punkti 1.1.1 loetelusse lisatakse Kreekat käsitleva kande järele järgmine kanne:
                  „25 Horvaatia,”.

                  20)

                  Direktiivi 78/318/EMÜ I lisa punkti 7.2 loetelusse lisatakse Kreekat käsitleva kande järele järgmine kanne:
                  „25 Horvaatia,”.

                  21)

                  Direktiivi 78/764/EMÜ II lisa punkti 3.5.2.1 lisatakse järgmine tekst:
                  „25 Horvaatia.”

                  22)

                  Direktiivi 78/932/EMÜ VI lisa punkti 1.1.1 lisatakse järgmine tekst:
                  „25 Horvaatia”.

                  23)

                  Direktiivi 86/298/EMÜ VI lisa esimesse taandesse lisatakse järgmine tekst:
                  „25 — Horvaatia,”.

                  24)

                  Direktiivi 87/402/EMÜ VII lisa esimesse taandesse lisatakse pärast Iirimaad käsitlevat kannet järgmine kanne:
                  „25 — Horvaatia,”.

                  25)

                  Direktiivi 94/20/EÜ I lisa punkti 3.3.4 loetelusse lisatakse Portugali käsitleva kande järele järgmine kanne:
                  „25 Horvaatia”.

                  26)

                  Direktiivi 95/28/EÜ I lisa punkti 6.1.1 loetelusse lisatakse Kreekat käsitleva kande järele järgmine kanne:
                  „25 — Horvaatia”.

                  27)

                  Direktiivi 2000/25/EÜ I lisa 4. liite punkti 1 1. jao loetelusse lisatakse Iirimaad käsitleva kande järele järgmine kanne:
                  „25 Horvaatia”.

                  28)

                  Direktiivi 2000/40/EÜ I lisa punkti 3.2 loetelusse lisatakse Iirimaad käsitleva kande järele järgmine kanne:
                  „25 Horvaatia”.

                  29)

                  Direktiivi 2001/56/EÜ I lisa 5. liite punkti 1.1.1 loetelusse lisatakse Iirimaad käsitleva kande järele järgmine kanne:
                  „25 Horvaatia”.

                  30)

                  Direktiivi 2001/85/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              punkti 7.6.11.1 loetelusse lisatakse järgmine tekst:
                              „ „Izlaz u slučaju opasnosti” ”;

                              b)

                              punkti 7.7.9.1 loetelusse lisatakse järgmine tekst:
                              „ „Autobus se zaustavlja” ”.

                  31)

                  Direktiivi 2002/24/EÜ muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              IV lisas asendatakse A osas oleva näidise tagakülje punkt 47 järgmisega:

                                          „47.

                                          Maksustatav võimsus või riikliku koodi number (numbrid) (vajaduse korral):

                                                      Belgia: …

                                                      Bulgaaria: …

                                                      Tšehhi Vabariik: …

                                                      Taani: …

                                                      Saksamaa: …

                                                      Eesti: …

                                                      Iirimaa: …

                                                      Kreeka: …

                                                      Hispaania: …

                                                      Prantsusmaa: …

                                                      Horvaatia: …

                                                      Itaalia: …

                                                      Küpros: …

                                                      Läti: …

                                                      Leedu: …

                                                      Luksemburg: …

                                                      Ungari: …

                                                      Malta: …

                                                      Madalmaad: …

                                                      Austria: …

                                                      Poola: …

                                                      Portugal: …

                                                      Rumeenia: …

                                                      Sloveenia: …

                                                      Slovakkia: …

                                                      Soome: …

                                                      Rootsi: …

                                                      Ühendkuningriik: …”

                              b)

                              V lisa muudetakse järgmiselt:

                                          i)

                                          A osa punkti 1 1. osa loetelusse lisatakse Iirimaad käsitleva kande järele järgmine kanne:
                                          „25 - Horvaatia;”;

                                          ii)

                                          B osa punkti 1.1 loetelusse lisatakse Iirimaad käsitleva kande järele järgmine kanne:

                                                      „—

                                                      25 Horvaatia”.

                  32)

                  Direktiivi 2003/37/EÜ muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              II lisa C peatüki 1. liites lisatakse punkti 1 esimesse taandesse Iirimaad käsitleva kande järele järgmine kanne:
                              „25 — Horvaatia;”;

                              b)

                              III lisa muudetakse järgmiselt:

                                          i)

                                          I osa („A — Komplektne/komplekteeritud traktorid”) punkt 16 asendatakse järgmisega:

                                                      „16.

                                                      Maksustatav(ad) võimsus(ed) või klass(id)

                                                                  Belgia: …

                                                                  Bulgaaria: …

                                                                  Tšehhi Vabariik: …

                                                                  Taani: …

                                                                  Saksamaa: …

                                                                  Eesti: …

                                                                  Iirimaa: …

                                                                  Kreeka: …

                                                                  Hispaania: …

                                                                  Prantsusmaa: …

                                                                  Horvaatia: …

                                                                  Itaalia: …

                                                                  Küpros: …

                                                                  Läti: …

                                                                  Leedu: …

                                                                  Luksemburg: …

                                                                  Ungari: …

                                                                  Malta: …

                                                                  Madalmaad: …

                                                                  Austria: …

                                                                  Poola: …

                                                                  Portugal: …

                                                                  Rumeenia: …

                                                                  Sloveenia: …

                                                                  Slovakkia: …

                                                                  Soome: …

                                                                  Rootsi: …

                                                                  Ühendkuningriik: …”

                                          ii)

                                          I osa („B — Põllu- või metsamajanduses kasutatavad haagised — komplektne/komplekteeritud”) punkt 16 asendatakse järgmisega:

                                                      „16.

                                                      Maksustatav(ad) võimsus(ed) või klass(id) (vajaduse korral)

                                                                  Belgia: …

                                                                  Bulgaaria: …

                                                                  Tšehhi Vabariik: …

                                                                  Taani: …

                                                                  Saksamaa: …

                                                                  Eesti: …

                                                                  Iirimaa: …

                                                                  Kreeka: …

                                                                  Hispaania: …

                                                                  Prantsusmaa: …

                                                                  Horvaatia: …

                                                                  Itaalia: …

                                                                  Küpros: …

                                                                  Läti: …

                                                                  Leedu: …

                                                                  Luksemburg: …

                                                                  Ungari: …

                                                                  Malta: …

                                                                  Madalmaad: …

                                                                  Austria: …

                                                                  Poola: …

                                                                  Portugal: …

                                                                  Rumeenia: …

                                                                  Sloveenia: …

                                                                  Slovakkia: …

                                                                  Soome: …

                                                                  Rootsi: …

                                                                  Ühendkuningriik: …”

                                          iii)

                                          I osa („C — Vahetatavad pukseeritavad masinad — komplektne/komplekteeritud”) punkt 16 asendatakse järgmisega:

                                                      „16.

                                                      Maksustatav(ad) võimsus(ed) või klass(id) (vajaduse korral)

                                                                  Belgia: …

                                                                  Bulgaaria: …

                                                                  Tšehhi Vabariik: …

                                                                  Taani: …

                                                                  Saksamaa: …

                                                                  Eesti: …

                                                                  Iirimaa: …

                                                                  Kreeka: …

                                                                  Hispaania: …

                                                                  Prantsusmaa: …

                                                                  Horvaatia: …

                                                                  Itaalia: …

                                                                  Küpros: …

                                                                  Läti: …

                                                                  Leedu: …

                                                                  Luksemburg: …

                                                                  Ungari: …

                                                                  Malta: …

                                                                  Madalmaad: …

                                                                  Austria: …

                                                                  Poola: …

                                                                  Portugal: …

                                                                  Rumeenia: …

                                                                  Sloveenia: …

                                                                  Slovakkia: …

                                                                  Soome: …

                                                                  Rootsi: …

                                                                  Ühendkuningriik: …”

                                          iv)

                                          II osa („A — Põllu- või metsamajanduses kasutatavad haagised — komplekteerimata”) punkt 16 asendatakse järgmisega:

                                                      „16.

                                                      Maksustatav(ad) võimsus(ed) või klass(id) (vajaduse korral)

                                                                  Belgia: …

                                                                  Bulgaaria: …

                                                                  Tšehhi Vabariik: …

                                                                  Taani: …

                                                                  Saksamaa: …

                                                                  Eesti: …

                                                                  Iirimaa: …

                                                                  Kreeka: …

                                                                  Hispaania: …

                                                                  Prantsusmaa: …

                                                                  Horvaatia: …

                                                                  Itaalia: …

                                                                  Küpros: …

                                                                  Läti: …

                                                                  Leedu: …

                                                                  Luksemburg: …

                                                                  Ungari: …

                                                                  Malta: …

                                                                  Madalmaad: …

                                                                  Austria: …

                                                                  Poola: …

                                                                  Portugal: …

                                                                  Rumeenia: …

                                                                  Sloveenia: …

                                                                  Slovakkia: …

                                                                  Soome: …

                                                                  Rootsi: …

                                                                  Ühendkuningriik: …”

                                          v)

                                          II osa („B — Vahetatavad pukseeritavad masinad — komplekteerimata”) punkt 16 asendatakse järgmisega:

                                                      „16.

                                                      Maksustatav(ad) võimsus(ed) või klass(id) (vajaduse korral)

                                                                  Belgia: …

                                                                  Bulgaaria: …

                                                                  Tšehhi Vabariik: …

                                                                  Taani: …

                                                                  Saksamaa: …

                                                                  Eesti: …

                                                                  Iirimaa: …

                                                                  Kreeka: …

                                                                  Hispaania: …

                                                                  Prantsusmaa: …

                                                                  Horvaatia: …

                                                                  Itaalia: …

                                                                  Küpros: …

                                                                  Läti: …

                                                                  Leedu: …

                                                                  Luksemburg: …

                                                                  Ungari: …

                                                                  Malta: …

                                                                  Madalmaad: …

                                                                  Austria: …

                                                                  Poola: …

                                                                  Portugal: …

                                                                  Rumeenia: …

                                                                  Sloveenia: …

                                                                  Slovakkia: …

                                                                  Soome: …

                                                                  Rootsi: …

                                                                  Ühendkuningriik: …”

                  33)

                  Direktiivi 2003/97/EÜ I lisa 5. liite punkti 1.1 lisatakse Iirimaad käsitleva kande järele järgmine kanne:
                  „25 – Horvaatia,”.

                  34)

                  Direktiivi 2007/46/EÜ VII lisa muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              punkti 1 1. osa loetelusse lisatakse Iirimaad käsitleva kande järele järgmine kanne:
                              „25 Horvaatia;”;

                              b)

                              liite punkti 1.1 loetelusse lisatakse lisatakse Iirimaad käsitleva kande järele järgmine kanne:
                              „25 Horvaatia”.

                  35)

                  Direktiivi 2009/57/EÜ VI lisa esimese lõigu loetelusse lisatakse Iirimaad käsitleva kande järele järgmine kanne:
                  „25 Horvaatia,”.

                  36)

                  Direktiivi 2009/64/EÜ I lisa punkti 5.2 eraldusnumbrite loetelusse lisatakse Iirimaad käsitleva kande järele järgmine kanne:
                  „25 Horvaatia;”.

                  37)

                  Direktiivi 2009/75/EÜ VI lisa esimese lõigu loetelusse lisatakse Iirimaad käsitleva kande järele järgmine kanne:
                  „25 – Horvaatia;”.

                  38)

                  Direktiivi 2009/144/EÜ muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              III A lisa punkti 5.4.1 joonealusesse märkusse 1 lisatakse Iirimaad käsitleva kande järele järgmine kanne:
                              „25 – Horvaatia,”;

                              b)

                              IV lisa 4. liite esimesse taandesse lisatakse Iirimaad käsitleva kande järele järgmine kanne:
                              „25 – Horvaatia,”;

                              c)

                              V lisas punkti 2.1.3 eralduskoodide loetelusse lisatakse Iirimaad käsitleva kande järele järgmine kanne:
                              „25 – Horvaatia,”.

            B   OSA

         JALATSID

      Direktiivi 94/11/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt:

                  a)

                  punkti 1 muudetakse järgmiselt:

                              i)

                              alapunktis a lisatakse loetelusse „Kirjalik teave” järgmine tekst:

                                          „HR

                                          Gornjište”;

                              ii)

                              alapunktis b lisatakse loetelusse „Kirjalik teave” järgmine tekst:

                                          „HR

                                          Podstava i uložna tabanica”;

                              iii)

                              alapunktis c lisatakse loetelusse „Kirjalik teave” järgmine tekst:

                                          „HR

                                          Potplat (donjište)”;

                  b)

                  punkti 2 muudetakse järgmiselt:

                              i)

                              alapunkti a alapunktis i lisatakse loetelusse „Kirjalik teave” järgmine tekst:

                                          „HR

                                          Koža”;

                              ii)

                              alapunkti a alapunktis ii lisatakse loetelusse „Kirjalik teave” järgmine tekst:

                                          „HR

                                          Koža korigiranog lica”;

                              iii)

                              alapunktis b lisatakse loetelusse „Kirjalik teave” järgmine tekst:

                                          „HR

                                          Tekstil”;

                              iv)

                              alapunktis c lisatakse loetelusse „Kirjalik teave” järgmine tekst:

                                          „HR

                                          Drugi materijali”.


title: Nõukogu direktiiv, 4. juuni 1974, mootorsõidukite sisustust (roolimehhanismi käitumine kokkupõrke korral) käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31974L0297

Euroopa Liidu Teataja L 165 , 20/06/1974 Lk 0016 - 0025 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 4 Lk 0012  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 2 Lk 0247  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 4 Lk 0012  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 3 Lk 0230  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 3 Lk 0230

		Nõukogu direktiiv,4. juuni 1974,mootorsõidukite sisustust (roolimehhanismi käitumine kokkupõrke korral) käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(74/297/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:tehnilised nõuded, millele mootorsõidukid peavad siseriiklike õigusaktide kohaselt vastama, kehtivad muu hulgas ka roolimehhanismi käitumise kohta kokkupõrke korral;kõnealused nõuded on liikmesriigiti erinevad; seetõttu on vaja, et kõik liikmesriigid võtavad vastu samad nõuded kas lisaks olemasolevatele eeskirjadele või nende asemel selleks, et eelkõige oleks võimalik kohaldada iga sõidukitüübi puhul EMÜ tüübikinnitusmenetlust, mis kehtestati nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiiviga mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta; [3]sisemiste tahavaatepeeglite ühised nõuded on sätestatud nõukogu 1. märtsi 1971. aasta direktiivis [4] ning nõuded sõitjateruumi sisustuse, juhtseadiste paigutuse, katuse ja seljatugede ning istmete tagumiste osade kohta nõukogu 17. detsembri 1973. aasta direktiivis [5]; sõiduki sisustuse ning turvavööde ja peatugede kinnituspunktide ning peatugede ja juhtimisseadiste identifitseerimisega seotud muud nõuded võetakse vastu hiljem;ühtlustatud nõuded peavad vähendama mootorsõidukijuhtide vigastuste saamise ohtu ja raskust ning seeläbi tagama liiklusohutuse ühenduse kõigis osades;tehnilisi nõudeid arvestades on kohane kasutada peamiselt neid, mis on vastu võetud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjas nr 12 (sõidukite tüübikinnituse ühtsed sätted seoses juhi kaitsega roolimehhanismi eest kokkupõrke korral), [6] mis on lisatud 20. märtsi 1958. aasta kokkuleppele mootorsõidukite seadmete ja osade tüübikinnituse ja selle vastastikuse tunnustamise ühtsete tingimuste vastuvõtmise kohta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevas direktiivis tähendab "sõiduk" teedel kasutamiseks mõeldud, vähemalt neljarattalist kerega või ilma M1-kategooria mootorsõidukit (määratletud 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 1. lisas), mille valmistajakiirus ületab 25 km/h, välja arvatud I lisa punktis 2.7 määratletud eestjuhitav sõiduk.Artikkel 2Ükski liikmesriik ei tohi keelduda mootorsõidukile EMÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest kokkupõrke korral roolimehhanismi käitumisega seotud põhjustel, kui roolimehhanism vastab I, II ja III lisas ettenähtud nõuetele.Artikkel 3Ükski liikmesriik ei tohi mootorsõiduki müügist, registreerimisest, kasutuselevõtmisest või kasutamisest keelduda või seda keelata kokkupõrke korral roolimehhanismi käitumisega seotud põhjustel, kui see vastab I, II ja III lisas ettenähtud nõuetele.Artikkel 4Tüübikinnituse andnud liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tagada oma informeeritus kõikidest I lisa punktis 2.2 nimetatud osades või karakteristikutes tehtud muudatustest. Kõnealuse riigi pädevad asutused otsustavad, kas muudatustega sõidukitüübi puhul on vaja uut katsetamist ning uue katseprotokolli koostamist. Kui sellisel katsetamisel ilmnevad kõrvalekalded käesoleva direktiivi nõuetest, siis muudatusele EMÜ tüübikinnitust ei anta.Artikkel 5Muudatused, mis on vajalikud I, II, III ja IV lisa nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitleva nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi artiklis 13 ettenähtud korras.Artikkel 61. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid 18 kuu jooksul alates direktiivi teatavakstegemisest ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide tekst edastatakse komisjonile.Artikkel 7Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 4. juuni 1974Nõukogu nimeleesistujaH. D. Genscher[1] EÜT C 14, 27.3.1973, lk 18.[2] EÜT C 60, 26.7.1973, lk 13.[3] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[4] EÜT L 68, 22.3.1971, lk 1.[5] EÜT L 38, 11.2.1974, lk 2.[6] Dokument ECE Genf E/ECE/324/Add. 11.--------------------------------------------------I LISA [1]MÕISTED, EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE, EMÜ TÜÜBIKINNITUS, TEHNILISED NÕUDED, KATSED, TOODETE VASTAVUS(1.) 2. MÕISTEDKäesoleva direktiivi kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:2.1. Roolimehhanismi käitumine kokkupõrke korral – selle mehhanismi käitumine kaht tüüpi jõudude mõju korral, st:2.1.1. laupkokkupõrkest tulenevad jõud, mis võivad põhjustada roolisamba nihke tahapoole;2.1.2. laupkokkupõrke korral juhi massiinertsist tulenevad jõud löögil roolisamba vastu.2.2. Sõidukitüüp – kategooria mootorsõidukeid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:2.2.1. rooliseadmest eespool oleva sõidukiosa struktuur, mõõtmed, kuju ja koostismaterjalid;2.2.2. sõiduki lubatud täismass.2.3. Rooliseade – roolimisseade, tavaliselt rooliratas, mida kasutab juht.2.4. Roolisammas – roolivõlli sisaldav korpus.2.5. Roolivõll – osa, mis kannab rooliseadme korpusesse üle rooliseadmele rakendatud jõumomendi.2.6. Roolimehhanism – agregaat, mis koosneb rooliseadmest, roolisambast, koostemanustest, roolivõllist, rooliseadme korpusest ja kõigist niisugustest osadest, mis on konstrueeritud energia neelamiseks kokkupõrke puhul vastu rooliratast.2.7. Eestjuhitav sõiduk – konfiguratsioon, mille puhul üle poole mootori pikkusest on tuuleklaasi aluse eespoolseimast punktist tagapool ja roolirattarumm asub sõiduki pikkuse esimeses veerandis.3. EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE3.1. Sõiduki EMÜ tüübikinnitustaotluse peab esitama tootja või tema esindaja.3.2. Sellega peavad kaasnema allpool mainitud dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised üksikasjalikud andmed:3.2.1. sõidukitüübi üksikasjalik kirjeldus seoses rooliseadmest eespool oleva sõidukiosa struktuuri, mõõtmete, kuju ja koostismaterjalidega;3.2.2. piisavalt üksikasjalikud joonised ettenähtud mõõtkavas roolimehhanismist ning selle kinnitusest sõiduki šassii ja kere külge;3.2.3. mehhanismi tehniline kirjeldus.3.3. Katsetuse tegemise eest vastutavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada näidised järgmiselt:3.3.1. punktis 5.1 nimetatud katsetuseks kinnitatava sõidukitüübi representatiivsõiduk;3.3.2. tootja äranägemisel veel üks sõiduk või sõiduki osad, mida loetakse punktis 5.2 osutatud katsetuse seisukohast oluliseks.4. EMÜ TÜÜBIKINNITUS(4.1.) (4.2.) 4.3. EMÜ tüübikinnitustunnistusele lisatakse IV lisas ettenähtud näidisele vastav vorm.(4.4.) (4.5.) (4.6.) 5. TEHNILISED NÕUDED5.1. Kui lastita ja mannekeenita auto kokkupõrkekatsetuse korral liigub kiirusega 48,3 km/h, ei tohi roolisamba ülemine osa ja selle võll liikuda tahapoole, horisontaalselt ega sõiduki pikiteljega paralleelselt rohkem kui 12,7 cm sõidukipunkti suhtes, mida ei ole kokkupõrge mõjutanud, vahemaa määratakse kindlaks dünaamilise mõõtmisega.5.2. Kui rooliseadet lööb mannekeeni ülakeha, mis paiskub seadme vastu suhtelise kiirusega vähemalt 24,1 km/h, ei tohi mannekeeni ülakeha "rinna" vastu suunatud rooliseadme poolt tekitatav jõud ületada 1111 daN.5.2.1. Rooliseade tuleb konstrueerida, valmistada ja paigaldada nii, et sellel ei ole ohtlikke ebatasasusi ega teravaid servi, mis võiksid suurendada juhi vigastuste saamise ohtu või nende raskust kokkupõrke korral.5.2.2. Rooliseade tuleb konstrueerida, valmistada ja paigaldada nii, et sellel ei ole selliseid osi või lisaseadmeid, kaasa arvatud helisignaali kontrollseade ja koostemanused, mis võiksid haakuda juhi riietesse või ehetesse tavaliste juhtimisliigutuste käigus.6. KATSEDPunktis 5 ettenähtud nõuete täitmist kontrollitakse II ja III lisas esitatud meetoditel.7. TOODANGU VASTAVUS(7.1.) 7.2. Vastavuse tõendamiseks kontrollitakse pisteliselt piisaval hulgal sõidukeid.7.3. Üldjuhul piirdutakse eespool nimetatud kontrollimiste puhul mõõtmistega. Vajaduse korral tehakse sõidukitele siiski ka katsed punkti 5 nõuete kohaselt.[1] Lisade tekst vastab suures osas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 12 tekstile, välja arvatud punkt 2.1; eelkõige on sama osade jaotus; kui eeskirja nr 12 punktile vastavat punkti käesolevates lisades ei ole, on number esitatud sulgudes.--------------------------------------------------II LISALAUPKOKKUPÕRKEKATSE VASTU TÕKET1. EESMÄRKSelle katse eesmärk on teha kindlaks, kas sõiduk vastab I lisa punktis 5.1 sätestatud nõuetele.2. SEADELDISED, MENETLUS JA MÕÕTEVAHENDID2.1. KatsekohtKatseala peab olema piisavalt suur, et sinna mahuks kiirendusrada, tõke ja katsete jaoks vajalikud tehnilised seadeldised. Raja viimane osa vähemalt 5 m enne tõket peab olema horisontaalne, sile ja stabiliseeritud.2.2. TõkeTõke on raudbetoonplokk, mis on vähemalt 3 m lai, 1,5 m kõrge ja 0,6 m paks. Kokkupõrkesein peab olema risti kiirendusraja lõpuosaga ning olema kaetud 2 cm paksuse vineertahvliga. Raudbetoonploki taha surutakse kokku vähemalt 90 tonni pinnast. Raudbetoontõkke ja pinnase võib asendada tõketega, millel on samasugune esipind ja annavad samaväärseid tulemusi.2.3. Sõiduki liikumapanev jõudKokkupõrke ajal peab sõiduk omal jõul vabalt liikuma. See peab jõudma tõkkeni kokkupõrkeseinaga risti; sõiduki esiosa keskvertikaaljoone ja kokkupõrkeseina keskvertikaaljoone vaheline maksimaalne lubatud põikihälve on ± 30 cm.2.4. Sõiduki seisukordKatse ajal peavad sõidukil olema kõik selle tavaosad ja -seadmed. Lisaks sellele ei tohi sõitjateruumis olevad esemed (kallutatav juhiiste, tagaistme padi jne) juhuslikult lüüa rooliratast.2.5. KiirusKiirus peab kokkupõrke ajal olema 48,3 kuni 53,1 km/h.2.6. Mõõtevahendid2.6.1. Punktis 3.1 kirjeldatud mõõtmiste salvestamiseks kasutataval vahendil peab olema vähemalt järgmine täpsusaste:2.6.1.1. sõiduki kiirus: 1/100,2.6.1.2. aja salvestamine: 1/1000 sekundit,2.6.1.3. katsetuse hindamiseks kasutavatel salvestustel ja filmidel märgitakse ära kokkupõrke algus (nullpunkt) hetkel, kui sõiduk puutub esmakordselt tõkkega kokku.2.6.2. Punktis 3.1 nimetatud vahemaa tuleb mõõta täpsusega ± 5 mm.3. TULEMUSED3.1. Rooliseadme tahapoole liikumise kindlakstegemiseks tuleb kokkupõrke ajal salvestada [1] roolisamba (ja võlli) ülemise osa ning sõidukil kokkupõrkest mõjutamata punkti vahelise vahemaa muutus, seda mõõdetakse horisontaalselt ja sõiduki pikiteljega paralleelselt. Kui mõõdetud kiirus on nominaalkiirusest – 48,3 km/h – suurem, vähendatakse nihet nominaalkiirusele kohase parandatud väärtuseni, korrutades nihet nominaal- ja mõõdetud kiiruse suhte ruuduga.3.2. Pärast katset kirjeldatakse sõiduki purustusi kirjalikus protokollis; sõiduki järgmistest osadest tuleb teha vähemalt üks foto:3.2.1. küljed (vasak ja parem);3.2.2. esiosa;3.2.3. põhi;3.2.4. mõjutatud ala sõitjateruumis.4. SAMAVÄÄRSED KATSEMEETODIDLubatud on samaväärsed mittepurustavad katsetused, kui punktis 3 osutatud tulemusi võib saada kas täielikult asenduskatse abil või asenduskatse tulemuste arvutamise põhjal. Kui kasutatakse muud meetodit kui punktides 2 ja 3 kirjeldatu, tuleb selle samaväärsust tõendada.[1] Salvestuse võib asendada maksimaalse ja minimaalse mõõtetulemusega.--------------------------------------------------III LISAENERGIA NEELDUMISE KATSE KOKKUPÕRKE KORRAL VASTU ROOLISEADET1. EESMÄRKSelle katse eesmärk on teha kindlaks, kas sõiduk vastab I lisa punktis 5.2 sätestatud nõuetele.2. SEADELDISED, MENETLUS JA MÕÕTEVAHENDID2.1. Rooliseadme paigaldamine2.1.1. Seade paigaldatakse sõiduki esiossa, lõigates kere ristisuunas esiistmete tasandilt läbi ning võimaluse korral kõrvaldades katuse, tuuleklaasi ja uksed. Osa kinnitatakse tugevasti katsestendi külge, et see mannekeeni ülakeha mõjul ei liiguks.2.1.2. Kuid tootja taotlusel võib rooliseadme paigaldada raamistikule, mis simuleerib roolimehhanismi paigaldust, eeldusel et võrreldes tegeliku "kere esiosa ja roolimehhanismiga" on "raamistikul ja roolimehhanismil":2.1.2.1. samasugune geomeetriline paigutus;2.1.2.2. suurem jäikus.2.2. Esimese katse ajal pööratakse rooliseadet nii, et selle kõige jäigem kodar on risti mannekeeni ülakehaga kokkupuutepunktiga; kui rooliseade on rooliratas, korratakse katset rooliratta kõige painduvama osaga, mis on selle kokkupuutepunktiga risti. Reguleeritava rooliseadme puhul tehakse mõlemad katsed nii, et ratas on reguleeritud keskmisesse asendisse.2.3. Mannekeeni ülakehaMannekeeni ülakeha kuju, mõõtmed, kaal ja karakteristikud vastavad käesoleva lisa liites kirjeldatule.2.4. Jõudude mõõtmine2.4.1. Mõõtmisi tehakse maksimaalse jõuga, mis toimib horisontaalselt ja paralleelselt sõiduki pikiteljega ning seda rakendatakse mannekeeni ülakehale kokkupõrkel vastu rooliseadet.2.4.2. Seda jõudu võib mõõta otse või kaudselt või arvutada katse käigus mõõdetud väärtuste põhjal.2.5. Mannekeeni ülakeha tõukamineTõukamiseks võib kasutada mis tahes meetodit eeldusel, et kui mannekeeni ülakeha lööb vastu rooliseadet, puudub sellel igasugune ühendus tõukava seadmega. Mannekeeni ülakeha peab lööma seda seadet enam-vähem otsesel trajektooril, mis on auto esiosa pikiteljega paralleelne. Mannekeeni ülakeha esmane kokkupuude rooliseadmega peab toimuma punktis, kus toimub tavaliselt kokkupuude, kui 75,3 kg raskune ja 1,73 m pikkune [1] sõiduki juhikohal (mis on reguleeritud kõige eespoolsemasse asendisse) istuv mees paiskub sõiduki pikiteljega paralleelselt ettepoole, kuni ta puutub rooliratta vastu.2.6. KiirusMannekeeni ülakeha peab lööma vastu rooliseadet kiirusega vähemalt 24,1 km/h ja võimalikult lähedal sellele kiirusele.2.7. Mõõtevahendid2.7.1. Allpool olevas punktis 3.2 kirjeldatud mõõtmiste salvestamiseks kasutataval vahendil peab olema vähemalt järgmine täpsusaste:2.7.1.1. mannekeeni ülakeha kiirus: 2/100;2.7.1.2. aja salvestamine: 1/1000 sekundit;2.7.1.3. katse analüüsimiseks kasutavatel salvestustel märgitakse ära löögi algus hetkel, kui mannekeeni ülakeha puutub esmakordselt kokku rooliseadmega;2.7.1.4. jõu mõõtmine: mõõtepiirkond on 3920 daN. Jõud tuleb salvestada nii, et sagedusega kuni 1000 tsüklit olevad nähtused oleksid moonutusteta, täpsus on 2,5 % maksimaalsest mõõtepiirkonnast või ± 5 % tegelikust väärtusest;2.7.1.5. ristsuunaline tundlikkus: alla 5 % mõõtepiirkonnast.3. TULEMUSED3.1. Pärast katset tehakse roolimehhanismi tekitatud purustused kindlaks ja kirjeldatakse neid kirjalikus protokollis; rooliseadme/roolisamba/armatuurlaua piirkonnast tehakse vähemalt üks foto külje pealt ja üks eest.3.2. Kokkupõrke ajal salvestatakse kogujõud, mida rooliseade mannekeeni ülakehale rakendab, seda mõõdetakse vastavalt punktis 2.7 kirjeldatule.4. SAMAVÄÄRSED KATSEMEETODIDLubatud on samaväärsed mittepurustavad katsetused, kui punktis 3 osutatud tulemusi võib saada kas täielikult asenduskatse abil või asenduskatse tulemuste arvutamise põhjal. Kui kasutatakse muud meetodit kui punktides 2 ja 3 kirjeldatu, tuleb selle samaväärsust tõendada.[1] Need mõõtmed vastavad keskmist inimest kujutavale mannekeenile, mis on määratletud väljaandes National Centre for Health Statistics, 11. seeria, nr 8, United States of America Centre for Health, Education and Welfare, 12. mai 1967.--------------------------------------------------III lisa liideMANNEKEENI ÜLAKEHA+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------IV LISA+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 19. november 1991, milles sätestatakse sigade kaitse miinimumnõuded

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31991L0630

Euroopa Liidu Teataja L 340 , 11/12/1991 Lk 0033 - 0038 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 39 Lk 0202  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 39 Lk 0202

		Nõukogu direktiiv,19. november 1991,milles sätestatakse sigade kaitse miinimumnõuded(91/630/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:kõik liikmesriigid on ratifitseerinud põllumajandusloomade kaitse Euroopa konventsiooni; ühendus on samuti nimetatud konventsiooni heaks kiitnud otsusega 78/923/EMÜ [4] ning on selle heakskiitmiskirja hoiule andnud;Euroopa Parlament on oma 20. veebruari 1987. aasta otsusega loomade heaolu kohta [5] palunud komisjonil esitada ettepanekud sigade intensiivse kasvatuse miinimumnõuete osas;sead kuuluvad elusloomadena asutamislepingu II lisas esitatud toodete loetelusse;sigade pidamine on põllumajanduse lahutamatu osa; see on osa põllumajandusega tegeleva elanikkonna jaoks tuluallikaks;konkurentsitingimusi moonutada võivad erinevused takistavad sigade ja seasaaduste ühisturu korralduse tõrgeteta toimimist;on vajadus kehtestada ühised miinimumnõuded tarbesigade või nuumsigade kaitseks, et tagada tootmise ratsionaalne areng;ametkondadel, tootjatel, tarbijatel ja teistel on vaja saada informatsiooni valdkonna arengust; seetõttu peaks komisjon veterinaaria teaduskomitee aruande alusel jätkama aktiivselt sigade heaolu seisukohalt parima(te) seakasvatussüsteemide teaduslikke uuringuid; komisjonile tuleks kehtestada vaheperiood käesoleva ülesande edukaks täitmiseks,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesoleva direktiiviga kehtestatakse tarbe- ja nuumsigade kaitse miinimumnõuded.Artikkel 2Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:1. siga — mistahes vanuses siga, keda peetakse aretuse või nuumamise eesmärgil;2. kult — suguküps isane siga, keda peetakse aretamise eesmärgil;3. nooremis — suguküps emane siga enne poegimist;4. emis — emane juba poeginud siga;5. poegiv emis — emane siga sünnituseelsest perioodist kuni põrsaste võõrutusperioodini;6. mitteimetav tiine emis — emis alates põrsaste võõrutusperioodist kuni sünnituseelse perioodini;7. põrsas — siga alates sünnist kuni võõrutusperioodini;8. võõrdepõrsas — siga võõrutusperioodist kuni kümnenädalaseks saamiseni;9. tarbesiga — kümne nädala vanune siga kuni tapmise või paaritamiseni;10. pädev asutus — direktiivi 90/425/EMÜ [6] artikli 2 lõikes 6 määratletud pädev asutus.Artikkel 3Liikmesriigid peavad tagama, et:1. - 1. jaanuarist 1994 vastavad kõik äsjaehitatud või ümberehitatud ja/või esimest korda pärast nimetatud kuupäeva kasutusele võetud majandite hooned vähemalt järgmistele nõuetele:iga võõrdepõrsa või tarbesea jaoks võimaldatud vaba põrandapind grupis peab olema vähemalt:- 0,15 m2 seale keskmise kehakaaluga 10 kg või vähem,- 0,20 m2 seale, kelle keskmine kehakaal on 10—20 kg,- 0,30 m2 seale, kelle keskmine kehakaal on 20—30 kg,- 0,40 m2 seale, kelle keskmine kehakaal on 30—50 kg,- 0,55 m2 seale, kelle keskmine kehakaal on 50—85 kg,- 0,65 m2 seale, kelle keskmine kehakaal on 85—110 kg,- 1,00 m2 seale, kelle keskmine kehakaal on üle 110 kg,- 1. jaanuarist 1998 kohaldatakse eespool ettenähtud miinimumnõudeid kõikide majandite suhtes;2. alates 31. detsembrist 1995 on keelatud emiste ja nooremiste lõastamiseks mõeldud ruumide ehitamine või püstitamine.Kuid enne 1. jaanuari 1996 ehitatud lõike 1 nõuetele mittevastavate ruumide kasutamiseks annab pädev asutus loa artikli 7 lõikes 1 sätestatud kontrollide tulemuste alusel perioodiks, mis ei kesta mingil juhul kauem kui 31. detsembrini 2005.Käesoleva artikli sätteid ei kohaldata majandite suhtes, kus on alla kuue sea või viie emise koos põrsastega.Artikkel 41. Liikmesriigid peavad tagama, et seapidamisnõuded vastavad lisaga ettenähtud üldsätetele.Siiski võivad liikmesriikide pädevad asutused lubada kuni 30. juunini 1995 erandeid lisa 1. osa lõigetest 3, 5, 8 ja 11.2. Lisaks sellele annab komisjon enne käesoleva direktiivi jõustumist koostöös liikmesriikidega välja soovituse, milles määratletakse sigade kaitse miinimumnõuded täiendavalt lisas toodud nõuetele.Artikkel 5Lisa sätteid võib muuta vastavalt artiklis 10 sätestatud korrale teaduse arengu arvessevõtmiseks.Artikkel 61. oktoobriks 1997 esitab komisjon nõukogule veterinaaria teaduskomitee arvamuse alusel koostatud aruande intensiivse seakasvatuse süsteemi(de) kohta, mis vastavad sigade heaolu nõuetele patoloogia, zootehnika, füsioloogia ja käitumise seisukohast, samuti erinevate süsteemide sotsiaalmajanduslike tagajärgede kohta. Aruandes tuleks eriti arvesse võtta erinevates piiravates tingimustes ja gruppides kasvatatavate emiste heaolu ning aruande juurde peaksid kuuluma vajalikud ettepanekud, milles võetakse arvesse aruandest tulenevaid järeldusi.Nõukogu teeb nende ettepanekute kohta otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega hiljemalt kolme kuu jooksul alates ettepanekute esitamisest.Artikkel 71. Liikmesriigid peavad tagama, et pädeva asutuse vastutusel viiakse läbi käesoleva direktiivi ja selle lisade sätete täitmise kontrolle.Nimetatud kontrollid, mida võidakse viia läbi teistel eesmärkidel teostatavate kontrollide käigus, hõlmavad iga aasta statistiliselt esindusliku valimi igas liikmesriigis kasutatavatest erinevatest põllumajandustootmise süsteemidest.2. Komisjon kinnitab vastavalt artiklis 10 sätestatud menetlusele eeskirjad, mida tuleb järgida lõikes 1 sätestatud kontrollide läbiviimisel.3. Iga kahe aasta tagant aprilli viimaseks tööpäevaks ja esimest korda 30. aprilliks 1996 peavad liikmesriigid teatama komisjonile kahe viimase aasta jooksul vastavalt käesolevale artiklile läbiviidud kontrollide tulemustest, sealhulgas läbiviidud kontrollide arvu nende territooriumil olevate majandite arvu suhtes.Artikkel 8Mitteliikmesriikidest imporditud loomi peab kasvatamise ajal vastavalt nende heaolu nõuetele kohtlema vähemalt samaväärselt käesolevas direktiivis ühendusest pärit loomade kohta sätestatuga. See nõue peab olema esitatud asjaomase mitteliikmesriigi pädeva asutuse poolt väljastatud sertifikaadis.Artikkel 9Komisjoni veterinaareksperdid võivad koostöös pädevate asutustega teha kohapealseid kontrolle, kui see on vajalik käesoleva direktiivi ühtseks kohaldamiseks. Nimetatud kontrolle läbiviivad isikud peavad täitma spetsiaalseid isikliku hügieeni meetmeid haiguste edasikandumise riski välistamiseks.Liikmesriik, mille territooriumil kontrolli läbi viiakse, annab ekspertidele nende töös kogu vajaliku abi. Komisjon teatab kontrolli tulemustest asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele.Asjaomase liikmesriigi pädev asutus võtab tarvitusele kõik vajalikud meetmed kontrolli tulemuste arvessevõtmiseks.Suhetes mitteliikmesriikidega kohaldatakse direktiivi 91/496/EMÜ [7] III peatüki sätteid.Käesoleva artikli kohaldamise üldeeskirjad võetakse vastu artiklis 10 sätestatud korras.Artikkel 101. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab eesistuja küsimuse viivitamata omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotlusel direktiiviga 68/361/EMÜ [8] loodud alalisele veterinaarkomiteele, edaspidi "komitee".2. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus võetakse vastu asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 komisjoni ettepanekul nõukogu poolt vastuvõtmisele kuuluvate otsuste jaoks sätestatud häälteenamusega. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse kõnealuses artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.3. Kui meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu.4. Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komisjon ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jooksul alates nõukogu poole pöördumisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu, välja arvatud juhul, kui nõukogu on lihthäälteenamusega olnud kõnealuste meetmete vastu.Artikkel 111. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid, sealhulgas võimalikud sanktsioonid, hiljemalt 1. jaanuaril 1994. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Alates lõikes 1 sätestatud kuupäevast võivad liikmesriigid vastavalt asutamislepingu üldnõuetele siiski säilitada või kohaldada sigade kaitseks rangemaid sätteid, kui on ette nähtud käesoleva direktiiviga. Liikmesriigid peavad teatama komisjonile kõigist taolistest meetmetest.Artikkel 12Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 19. november 1991Nõukogu nimeleesistujaP. Bukman[1] EÜT C 214, 21.8.1989, lk 31.[2] EÜT C 113, 7.5.1990, lk 183.[3] EÜT C 62, 12.3.1990, lk 40.[4] EÜT L 323, 17.11.1978, lk 12.[5] EÜT C 76, 23.3.1987, lk 185.[6] EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 91/496/EMÜ (EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56).[7] EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56.[8] EÜT L 255, 18.10.1968, lk 23.--------------------------------------------------LISAI PEATÜKKÜLDTINGIMUSED1. Loomapidamishoonete, eriti latrite ja seadmete, millega sead võivad kokku puutuda, ehitamisel kasutatud materjalid ei tohi olla sigadele kahjulikud, ning neid peab olema võimalik põhjalikult puhastada ja desinfitseerida.2. Kuni EÜ eeskirjade kehtestamiseni selles küsimuses tuleb elektrisüsteemid ja -seadmed paigaldada vastavalt kehtivatele siseriiklikele eeskirjadele nii, et vältida elektrilööke.3. Hoone soojustuse, kütte ja ventilatsiooniga tuleb tagada, et õhuringlus, tolmusisaldus, temperatuur, suhteline õhuniiskus ja gaasisisaldus püsiksid tasemel, mis ei kahjusta sigade tervist.4. Kõiki sigade tervise ja heaolu seisukohalt olulisi automaatseid ja mehaanilisi seadmeid tuleb kontrollida vähemalt üks kord päevas. Defektide avastamisel tuleb need viivitamatult kõrvaldada, või kui see on võimatu, rakendada vajalikke meetmeid sigade tervise ja heaolu tagamiseks kuni defektid on kõrvaldatud, kasutades alternatiivseid söötmismeetodeid ja säilitades rahuldava keskkonna. Kunstliku ventilatsioonisüsteemi kasutamisel peab olema tagavarasüsteem piisava õhuvahetuse jaoks, et kaitsta sigade tervist ja heaolu süsteemi rikke korral, samuti alarmsüsteem karjaku hoiatamiseks elektrikatkestuse korral. Alarmsüsteemi tuleb regulaarselt kontrollida.5. Sigu ei tohi hoida pidevalt pimedas. Vastavalt nende käitumis- ja füsioloogilistele vajadustele tuleb neile võimaldada erinevate kliimatingimustega liikmesriikides vastavat päeva- või kunstlikku valgust; viimasel juhul peab see töötama vähemalt sama pika ajavahemiku vältel kui loomulik valgus tavaliselt kella 9.00 ja 17.00 vahel. Lisaks peab olema kasutusel nõuetekohane (statsionaarne või portatiivne), piisavalt tugev valgustus, et sigu oleks võimalik alati kontrollida.6. Kõiki gruppides või latrites peetavaid sigu peab omanik või loomade eest vastutav isik kontrollima vähemalt üks kord päevas. Iga haiget või vigastatud siga tuleb viivitamatult asjakohaselt ravida. Vajadusel tuleks haiged või vigastatud sead paigutada isoleeritult sobivasse ruumi kuiva ja mugava allapanuga. Kui sead karjaku hoolitsuse tulemusel ei parane, tuleb võimalikult kiiresti pöörduda veterinaari poole.7. Sigade pidamisel koos tuleb rakendada meetmeid vältimaks normaalse käitumise piire ületavat võitlemist. Sead, kel ilmneb teiste sigade suhtes püsiv agressioon, või kes on agressiooni ohvrid, tuleb isoleerida või pidada grupist eraldi.8. Sigade pidamiseks ettenähtud ruumid peavad olema ehitatud nii, et need võimaldavad igal seal:- raskusteta maha heita, puhata ja üles tõusta,- olla puhtas kohas, kus saab puhata,- näha teisi sigu.9. Lõastamise kasutamisel ei tohi see põhjustada sigadele vigastusi ning lõastusvahendeid tuleb regulaarselt kontrollida ja reguleerida, et need oleksid mugavad ja parajad. Kõik lõad peavad olema piisava pikkusega, mis võimaldab sigadel liikuda, nagu on ette nähtud lõikes 8. Lõad peavad olema sellised, et nende abil oleks võimalik vältida lämbumis- või vigastusohtu.10. Sigade hoidmiseks ettenähtud laudad, sulud, seadmed ja vahendid peavad olema korralikult puhastatud ja desinfitseeritud, et vältida nakkuste levikut ning haigusekandjate tekkimist. Fekaalid, uriin ning söömata jäänud või mahapudenenud toit tuleb eemaldada nii sageli kui vaja, et vähendada haisu tekkimist ning vältida kärbeste või näriliste ligimeelitamist.11. Põrandad peavad olema siledad, aga mitte libedad vigastuste ärahoidmiseks sigadel ning kujundatud nii, et need ei põhjustaks sigadele seistes või lamades vigastusi ega kannatusi. Põrandad peavad vastama sigade suurusele ja kaalule; põrandapind peab olema jäik, tasane ja kindel. Lamamispind peab olema mugav, puhas ja piisava drenaažiga ning ei tohi sigadele kahjulikult mõjuda. Allapanu kasutamisel peab see olema puhas, kuiv ning ei tohi olla sigadele kahjulik.12. Kõigile sigadele tuleb anda vanuse, kehakaalu, käitumis- ning füsioloogiliste vajadustele kohandatud sobivat sööta hea tervisliku seisundi ja heaolu võimaldamiseks.13. Kõiki sigu tuleb sööta vähemalt kord päevas. Kui sigu peetakse gruppides ning nad ei saa sööta soovi kohaselt ega automaatse söötmissüsteemiga, peab iga siga söödale juurde pääsema teiste sigadega samal ajal.14. Kõigil üle kahe nädala vanustel sigadel peab olema juurdepääs piisavale hulgale mageveele või neil peab olema võimalik rahuldada oma vedelikuvajadus muude vedelike joomisega.15. Söötmis- ja jootmisseadmed peavad olema projekteeritud, ehitatud, paigaldatud ja hooldatud nii, et sigade sööda ja joogivee saastumine oleks minimaalne.16. Lisaks tavapäraselt kasutatavatele abinõudele, mis aitaks vältida sabade hammustamist ja muid voomasid, ning võimaldamaks sigadele rahuldada nende käitumisvajadusi, peavad kõik sead vastavalt keskkonnale ja karja tihedusele, saama põhku või muud sobivat materjali.II PEATÜKKERISÄTTED ERI KATEGOORIATE SIGADELEI. KULDIDKuldisulud peavad olema paigutatud ja konstrueeritud nii, et kuldil oleks võimalik end ümber pöörata ning kuulda, haista ja näha teisi sigu, ning olema varustatud puhaste puhkeplatsidega. Lamamispind peab olema kuiv ja mugav. Minimaalne täiskasvanud kuldi jaoks ettenähtud sulu suurus on 6 m2. Kui sulge kasutatakse paaritamiseks, peab pindala olema suurem.II. EMISED JA NOOREMISED1. Tiinetel emistel ja nooremistel tuleb vajaduse korral teha sise- ja välisparasiitide tõrjet. Kui tiined emised ja nooremised paigutatakse poegimissulgudesse, tuleb nad täielikult puhastada.2. Emised peavad olema varustatud puhta, piisavalt drenaažitud mugava lamamispinnaga ja vajadusel tuleb neile tuleb anda pesamaterjali.3. Emise või nooremise taga peab olema vaba pinda, et lihtsustada loomulikku või kaasaaitamisega poegimist.4. Poegimissulgudes, kus emiseid peetakse vabalt, peavad olema põrsaste kaitseks teatavad abivahendid, näiteks kaitsepiirded.III. PÕRSAD1. Vajadusel tuleb põrsad varustada soojusallikaga ja tugeva, kuiva ja mugava emisest eemal asuva lamamispinnaga, kus kõik põrsad saaksid korraga puhata.2. Poegimissulu kasutamisel peab põrsastel olema piisavalt ruumi, et takistuseta imeda.3. Kastreerimise puhul võib üle nelja nädala vanuseid isaseid sigasid kastreerida ainult veterinaari või vastavalt siseriiklikele õigusaktidele kvalifitseeritud isiku poolt antud narkoosi mõju all.4. Regulaarne sabade lõikamine ja hammaste lõikamine on lubatud ainult siis, kui on tõendeid, et vigastused emiste udaratel või teiste sigade kõrvadel või sabadel on tekkinud nende operatsioonide tegematajätmise tulemusena. Kui hammaste lõikamine osutub vajalikuks, tuleb seda teha seitsme päeva jooksul pärast sündimist.5. Põrsaid ei tohi võõrutada emisest vähem kui 28 päeva vanuses, välja arvatud juhul, kui võõrutamata jätmine mõjub emaslooma või põrsaste tervisele kahjulikult.IV. VÕÕRDEPÕRSAD JA TARBESEADSead tuleb pärast võõrutamist võimalikult kiiresti gruppidesse paigutada. Sigu tuleks pidada püsivates gruppides võimalikult väheste muutustega.--------------------------------------------------