title: Nõukogu direktiiv 92/53/EMÜ, 18. juuni 1992, millega muudetakse direktiivi 70/156/EMÜ liikmesriikide mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31992L0053

Euroopa Liidu Teataja L 225 , 10/08/1992 Lk 0001 - 0062 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 23 Lk 0086  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 23 Lk 0086

		Nõukogu direktiiv 92/53/EMÜ,18. juuni 1992,millega muudetakse direktiivi 70/156/EMÜ liikmesriikide mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega seotud õigusaktide ühtlustamise kohtaEUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]koostöös Euroopa Parlamendiga, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [3]ning arvestades, et:on vaja võtta meetmeid, mille eesmärgiks on järkjärguline ühtse siseturu loomine 31. detsembriks 1992; arvestades, et siseturg kujutab endast sisepiirideta ala, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine;direktiivis 70/156/EMÜ [4] on sätestatud ühenduse tüübikinnitusmenetlus sõidukitele, osadele ja eraldi seadmestikele, mis on valmistatud kooskõlas üksikdirektiivide nõuetega, ning samuti nendes direktiivides hõlmatud sõidukisüsteemide, osade ja eraldi seadmestike täielik loend;ühenduse siseturu loomise ja toimimise huvides on asjakohane asendada liikmesriikide tüübikinnituse süsteemid ühenduse tüübikinnitusmenetlusega;selleks, et mainitud tüübikinnitusmenetlus võiks saavutada eesmärgi kõige efektiivsemalt, on vaja muuta rakendussätted täpsemaks ja kõikehõlmavamaks; kusjuures see tähendab muu hulgas, et need normid võimaldaksid anda kogu sõiduki tüübikinnitust sõiduki süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituste kompileerimise teel, kui tootja seda soovib, ja mitmes etapis ehitatud sõidukite korral mitme tootja kaasamise ning erinevate komplekteerituse astmete tüübikinnituste kompileerimise teel;sõiduk võib vastata käesoleva direktiivi sätetele, kuid omada sellele vaatamata teatud konstruktsioonilisi iseärasusi, mis ilmselt kujutavad endast potentsiaalset ohtu liiklusturvalisusele; seetõttu on soovitav lubada liikmesriikidel keelduda kinnitamast selliseid sõidukitüüpe ja keelata mainitud sõidukite müüki ja kasutuselevõttu ning keelduda nende registreerimisest, kusjuures viimati mainitud juhuks kehtestatakse vastav kord;ühenduse tüübikinnituse menetluse kohustuslik iseloom loob vajaduse lubada erandeid ja kehtestada alternatiivseid menetlusi sõidukitele, mis on valmistatud kas eriotstarbel või väikeste seeriatena või mis on seotud uute tehnoloogiatega, mida üksikdirektiivide sätetes pole veel käsitletud;selleks, et kergendada juurdepääsu ühendusse mittekuuluvate riikide turgudele, on vajalik teatud tingimustel lubada süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituste tunnustamist, mis põhinevad samaväärsetel rahvusvahelistel ja kolmandate riikide eeskirjadel; kusjuures selliste eeskirjade samaväärsust tuleb tunnustada, kohaldades asutamislepingu asjakohaseid sätteid;selleks, et tagada ühenduse tüübikinnitusmenetluste vajalik selgus ja arusaadavus, on tarvis kehtestada sätted, mille kohaselt liikmesriigid informeerivad üksteist ja komisjoni oma tüübikinnitusasutustest ja tehnilistest teenistustest, samuti kvaliteedikriteeriumide normidest, millele viimatimainitud asutused peavad vastama;kuna käesoleva direktiivi lisad on täielikud ainult M1-kategooria sõidukite osas, kehtib direktiiv ainult nende sõidukite tüübikinnituse kohta; kusjuures on soovitav, et lisade täiendamiseni kõigi teiste kategooriate sõidukite kohta käivate sätetega peaks liikmesriikidel olema selliste sõidukite osas lubatud kasutada edasi siseriiklikke tüübikinnitusmenetlusi vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ artiklile 10;selleks, et võimaldada nii tehniliselt kui halduslikult mõistlikku üleminekut praegustelt ühenduse mittekohustuslikelt nõuetelt käesoleva direktiiviga kehtestatavale kohustuslikule tüübikinnitusmenetlusele, on kohane jätta tootjatele kolmeks aastaks võimalus valida, kas rakendada käesolevas direktiivis või direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 10 sätestatud menetlust; kusjuures viimati mainitud menetlusega antud tüübikinnitused peaksid kehtima kuni 31. detsembrini 1997;eespool nimetatud üleminekusätted ei ole mõeldud lubamaks liikmesriikidel kõrvale kalduda üksikdirektiivide sätteist, mis on täielikult ühtlustatud,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevaga muudetakse direktiivi 70/156/EMÜ järgmiselt.1. Artiklid 1–16 asendatakse järgmiste artiklitega:"Artikkel 1ReguleerimisalaKäesolev direktiiv kehtib ühes või mitmes etapis valmistatud mootorsõidukite ja nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse kohta.See ei kehti:- üksiksõidukite tüübikinnituse kohta, v.a juhul, kui selliseid tüübikinnitusi andvad liikmesriigid tunnustavad sellega kehtivaid süsteemi, osa, eraldi seadmestiku või mittekomplektse sõiduki tüübikinnitusi, mis on antud mitte asjakohaste siseriiklike nõuete põhjal, vaid käesoleva direktiivi alusel,- väikeste neljarattaliste mootorsõidukite kohta nõukogu direktiivi 92/61/EMÜ artikli 1 lõike 3 tähenduses, mis on seotud kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnitusega. [5]Artikkel 2MõistedKäesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:- tüübikinnitus – menetlus, millega liikmesriik tõendab, et sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüüp vastab asjakohastele tehnilistele nõuetele, mis sisalduvad käesolevas direktiivis või üksikdirektiivides, mis on loetletud IV või XI lisas sätestatud täielikus loendis,- mitmeastmeline tüübikinnitus – menetlus, millega üks või mitu liikmesriiki tõendab, et mittekomplektne või komplekteeritud sõidukitüüp vastab, olenevalt komplekteerituse astmest, käesoleva direktiivi asjakohastele tehnilistele nõuetele,- sõiduk– teedel kasutamiseks mõeldud, komplektne või mittekomplektne, vähemalt neljarattaline mootorsõiduk, mille maksimaalne valmistajakiirus on üle 25 km/h, ja selle haagised, välja arvatud rööbastel liikuvad sõidukid, põllumajandus- ja metsatraktorid ning kõik liikurmasinad,- baassõiduk – mittekomplektne sõiduk, mille identifitseerimisnumber jääb mitmeastmelise tüübikinnitusmenetluse järgmiste astmete jooksul samaks,- mittekomplektne sõiduk – sõiduk, mis vajab veel täiendavat komplekteerimist vähemalt ühel edasisel etapil, et täita käesoleva direktiivi kõiki asjakohaseid nõudeid,- komplekteeritud sõiduk – sõiduk, mis on valminud mitmeastmelise tüübikinnitusmenetluse tulemusel ja mis vastab kõigile käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele,- sõidukitüüp – samasse kategooriasse kuuluvad sõidukid, mis ei erine üksteisest vähemalt nendes olulistes aspektides, mis on kindlaks määratud II lisa B osas. Sõidukitüüp võib sisaldada variante ja versioone (vt II lisa B osa),- süsteem – sõiduki iga süsteem nagu pidurid, heitgaaside kontrollimisseadmed, sisustus, jne, mille kohta kehtivad üksikdirektiivi nõuded,- osa – seade nagu näiteks latern, mille kohta kehtivad üksikdirektiivi nõuded ja mis on ette nähtud sõidukile paigaldamiseks selle osana ning millele võib anda tüübikinnituse sõidukist eraldi, kui üksikdirektiiv sisaldab sellekohaseid selgesõnalisi sätteid,- eraldi seadmestik – seade nagu näiteks tagumine allasõidutõke, mille kohta kehtivad üksikdirektiivi nõuded ja mis on ette nähtud sõidukile paigaldamiseks selle osana ning millele võib anda eraldi tüübikinnituse, kui üksikdirektiiv sisaldab sellekohaseid selgesõnalisi sätteid, kuid seda ainult ühe või mitme kindla sõidukitüübi suhtes,- tootja – isik või asutus, kes vastutab tüübikinnitusasutuste ees tüübikinnitusmenetluse kõigi aspektide ja toote vastavuse tagamise eest. Ei ole oluline, et kõnealune isik või asutus oleks otseselt kaasatud tüübikinnituseks esitatud sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku valmistamise kõigil etappidel,- tüübikinnitusasutus – liikmesriigi kompetentne ametiasutus, mis vastutab sõiduki, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübikinnituse kõigi aspektide eest, väljastab ja vajadusel tühistab tüübikinnitustunnistusi, on kontaktasutuseks teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele ning vastutab tootjapoolsete toodangu vastavuse tagamise meetmete tõendamise eest,- tehniline teenistus – organisatsioon või asutus, mis on määratud katselaboratooriumiks viimaks läbi katsetusi või ülevaatusi liikmesriigi tüübikinnitusasutuste nimel. Seda ülesannet võib täita ka tüübikinnitusasutus ise,- teatis – käesoleva direktiivi I või III lisas või üksikdirektiivi vastavas lisas sätestatud dokument, mis näeb ette andmed, mis taotlejal tuleb esitada,- teatmik – täielik andmete, jooniste, fotode jne kaust, mille taotleja esitab tehnilisele teenistusele või tüübikinnitusasutusele, nii nagu on ette nähtud teatises,- infopakett – teatmik koos kõigi katsearuannete või muude dokumentidega, mille tehniline teenistus või tüübikinnitusasutus on lisanud teatmikule oma ülesannete täitmise käigus,- sisukord – dokument, milles on loetletud infopaketi sisu sobilikult nummerdatuna või muul viisil tähistatuna, et kõik leheküljed oleks selgelt eristatavad.Artikkel 3Tüübikinnituse taotlemine1. Taotlused sõiduki tüübikinnituse saamiseks peab liikmesriigi tüübikinnitusasutusele esitama tootja. Taotlusele lisatakse teatmik, mis sisaldab III lisas nõutud andmeid, ning kõigi kohaldatavate üksikdirektiivide alusel välja antud tüübikinnitustunnistuste korral tuleb vastavalt IV või XI lisa nõuetele teha ka iga üksikdirektiivi kohane infopakett tüübikinnitusasutusele kättesaadavaks kuni kuupäevani, mil tüübikinnitus kas antakse või selle andmisest keeldutakse.2. Lõike 1 erandina peavad taotlusele lisatud dokumendid juhul, kui mõne asjassepuutuva üksikdirektiivi alusel välja antud tüübikinnitustunnistus pole kättesaadav, sisaldama teatmikku asjakohaste andmetega vastavalt I lisa nõuetele seoses üksikdirektiividega, mis on täpsustatud IV ja XI lisas ja III lisa II osas (kui see on kohaldatav).3. Mitmeastmelise tüübikinnituse korral peab esitatav teave sisaldama:- esimesel etapil: komplektse sõiduki korral nõutavad teatmiku ja tüübikinnitustunnistuste osi, mis on baassõiduki käesoleval komplekteerituse astmel asjakohased,- teisel ja edasistel etappidel: teatmiku ja tüübikinnitustunnistuste osi, mis on käesoleval konstruktsioonietapil asjakohased ja mittekomplektsele sõidukile eelmisel etapil väljastatud tüübikinnitustunnistuse koopiat. Lisaks peab tootja esitama täielikud üksikasjalikud andmed tema poolt mittekomplektse sõiduki juures tehtud muudatuste ja lisanduste kohta.4. Taotlused süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübikinnituse saamiseks peab liikmesriigi tüübikinnitusasutusele esitama tootja. Taotlusele lisatakse teatmik, mille sisu on sätestatud asjakohase üksikdirektiivi teatises.5. Ühe sõidukitüübi, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku kohta võib taotluse esitada ainult ühele liikmesriigile. Iga kinnitatava tüübi kohta tuleb esitada eraldi taotlus.Artikkel 4Tüübikinnitusmenetlus1. Iga liikmesriik annab:a) sõiduki tüübikinnituse:- sõidukitüüpidele, mis vastavad teatmiku andmetele ja kõigi asjakohaste üksikdirektiivide tehnilistele nõuetele, mis on ette nähtud IV lisas,- XI lisas nimetatud eriotstarbeliste sõidukite tüüpidele, mis vastavad teatmiku andmetele ja üksikdirektiivide tehnilistele nõuetele, nii nagu osutatud XI lisa vastavas veerus.Menetlus viiakse läbi V lisas kirjeldatud korras;b) mitmeastmelise tüübikinnituse baas-, mittekomplektsete või komplekteeritud sõidukite tüüpidele, mis vastavad teatmiku andmetele ja asjakohaste üksikdirektiivide tehnilistele nõuetele, nii nagu on ette nähtud IV või XI lisas, võttes arvesse sõidukitüübi komplekteerituse astet.Menetlus viiakse läbi XIV lisas kirjeldatud korras;c) süsteemi tüübikinnituse sõidukitüüpidele, mis vastavad teatmiku üksikasjadele ja asjakohase üksikdirektiivi tehnilistele nõudetele;d) osa või eraldi seadmestiku tüübikinnituse kõigile osa või eraldi seadmestiku tüüpidele, mis vastavad teatmiku andmetele ja asjakohase üksikdirektiivi tehnilistele nõuetele, kui üksikdirektiiv sisaldab sellekohaseid selgesõnalisi sätteid.2. Kui aga liikmesriik leiab, et sõiduk, süsteem, osa või seadmestik, mis vastab lõike 1 sätetele, kujutab sellest hoolimata tõsist ohtu liiklusturvalisusele, võib tüübikinnituse andmisest keelduda. Liikmesriik peab sellest kohe teatama teistele liikmesriikidele ja komisjonile, märkides ära põhjused, millel otsus põhines.3. Iga liikmesriik täidab kõik tüübikinnitustunnistuse vajalikud osad (näidised on käesoleva direktiivi VI lisas ja kõigi üksikdirektiivide lisades) iga kinnitatava sõidukitüübi, süsteemi, osa või eraldi seadmestiku kohta ja lisaks sõiduki tüübikinnitustunnistusele lisatud katsetulemuste asjassepuutuvad osad (näidis on VIII lisas) ja koostab või tõendab infopaketi sisukorra. Tüübikinnitustunnistused nummerdatakse vastavalt VII lisas kirjeldatud meetodile. Täidetud tunnistus ja selle lisad edastatakse taotlejale.4. Kui osa või eraldi seadmestik, millele kinnitust taotletakse, täidab oma ülesannet või selle spetsiifiline omadus avaldub ainult koos sõiduki teiste osadega ja sel põhjusel saab vastavust ühele või mitmele nõudele tõendada ainult siis, kui osa või eraldi seadmestik, millele kinnitust taotletakse, toimib koos teiste (tegelike või modelleeritud) sõidukiosadega, tuleb osa või eraldi seadmestiku tüübikinnituse kehtivust vastavalt piirata. Sel juhul sisaldab osa või eraldi seadmestiku tüübikinnitustunnistus kõiki selle kasutuspiiranguid ja paigaldamise tingimusi. Nende piirangute ja tingimuste järgimist kontrollitakse sõidukile tüübikinnituse andmisel.5. Iga liikmesriigi tüübikinnitusasutus saadab teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele ühe kuu jooksul sõiduki tüübikinnitustunnistuse koopia (koos lisadega) iga sõidukitüübi kohta, millele asutus on kinnituse andnud, selle andmisest keeldunud või kinnituse tühistanud.6. Iga liikmesriigi tüübikinnitusasutus saadab kord kuus teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele kuu jooksul süsteemidele, osadele või eraldi seadmestikele antud tüübikinnituste, nende andmisest keeldumiste või tüübikinnituste tühistamiste nimekirja (mis sisaldab XIII lisas esitatud üksikasju); peale selle, saades taotluse mõne teise liikmesriigi tüübikinnitusasutuselt, saadab viivitamata süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübikinnitustunnistuse koopia ja/või kõigi süsteemide, osade või eraldi seadmestike infopaketi, millele kõnealune tüübikinnitusasutus on tüübikinnituse andnud, andmisest keeldunud või kinnituse tühistanud.Artikkel 5Tüübikinnituste muudatused1. Tüübikinnituse andnud liikmesriik peab võtma vajalikud meetmed, et tagada oma informeeritus infopaketi mis tahes üksikasjade muudatustest.2. Taotlus tüübikinnituse muutmiseks või laiendamiseks esitatakse eranditult algse tüübikinnituse andnud liikmesriigile.3. Juhul, kui süsteemi, osa või eraldi seadmestiku tüübikinnituse korral on infopaketis sisalduvad üksikasjad muutunud, siis asjassepuutuva liikmesriigi tüübikinnitusasutus:- annab vastavalt vajadusele välja infopaketi parandatud lehekülje(d), tähistades iga parandatud lehekülje, et selgesti ära märkida muudatuste iseloom ja kordusväljaande kuupäev. Alati tuleb parandatud lehekülgede väljaandmisel parandada ka (tüübikinnitustunnistusele lisatud) infopaketi sisukorda, et ära märkida lehekülgede viimaste paranduste kuupäevad, ning- annab välja parandatud tüübikinnitustunnistuse (tähistatud laienduse numbriga), kui selles sisalduvad andmed (v.a selle lisad) on muutunud või kui direktiivi nõuded on peale kinnituse andmist muutunud. Parandatud tunnistusest peab selgelt nähtuma parandamise põhjus ja kordusväljaande kuupäev.Kui asjassepuutuva liikmesriigi tüübikinnitusasutus leiab, et muudatuse tõttu infopaketis on vaja teha uusi katseid või kontrollimisi, informeerib ta sellest tootjat ja väljastab eespool nimetatud dokumendid alles pärast uute katsete ja kontrollimiste edukat läbiviimist.4. Juhul, kui sõiduki tüübikinnituse korral on infopaketis sisalduvad üksikasjad muutunud, siis asjassepuutuva liikmesriigi tüübikinnitusasutus:- annab vastavalt vajadusele välja infopaketi parandatud lehekülje(d), tähistades iga parandatud lehekülje, et selgesti ära märkida muudatuste iseloom ja kordusväljaande kuupäev. Alati tuleb parandatud lehekülgede väljaandmisel parandada ka (tüübikinnitustunnistusele lisatud) infopaketi sisukorda, et ära märkida lehekülgede viimaste paranduste kuupäevad, ja- annab välja parandatud tüübikinnitustunnistuse (tähistatud laienduse numbriga), kui on vaja kas teha täiendavaid ülevaatusi või on muutunud mis tahes andmed, mis sisalduvad tüübikinnitustunnistusel (v.a selle lisadel) või peale sõiduki tüübikinnituse andmist on muutunud mis tahes üksikdirektiivi nõuded, mis kehtisid esmase kasutuselevõtu keelamise kuupäeval. Uuelt tunnistuselt peab selgelt nähtuma laiendamise põhjus ja kordusväljaande kuupäev.Kui asjassepuutuva liikmesriigi tüübikinnitusasutus leiab, et muudatuse tõttu infopaketis on vaja teha uusi kontrollimisi, informeerib ta sellest tootjat ja väljastab eespool nimetatud dokumendid alles pärast uute kontrollimiste edukat läbiviimist. Kõik parandatud dokumendid saadetakse kõigile teistele tüübikinnitusasutustele ühe kuu jooksul.5. Kui sõiduki tüübikinnitus pole enam kehtiv, sest selle infopaketis viidatud üks või mitu üksikdirektiivi alusel antud tüübikinnitust enam ei kehti, teavitab kõnealuse tüübikinnituse andnud liikmesriigi tüübikinnitusasutus sellest ühe kuu jooksul teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutusi, koos viitega viimase vana tunnistuse kohaselt toodetud sõiduki tootmise kuupäevale või selle identifitseerimisnumbrile.Artikkel 6Vastavustunnistus1. Tootja kui sõiduki tüübikinnituse omanik annab välja vastavustunnistuse (selle näidised on IX lisas), mis peab olema kaasas igal komplektsel või mittekomplektsel sõidukil, mis on toodetud vastavuses kinnitatud sõidukitüübiga. Mittekomplektse või komplekteeritud sõidukitüübi korral täidab tootja vastavustunnistuse 2. küljel ainult need punktid, mis on tüübikinnituse käesoleval etapil lisatud või muudetud ja võimalusel lisab sellele tunnistusele kõik eelneva(te) etapi (etappide) vastavustunnistused.2. Kuid liikmesriigid võivad sõiduki maksustamise või registreerimise eesmärgil, teatades komisjonile ja teistele liikmesriikidele vähemalt kolm kuud ette, nõuda IX lisas mainimata üksikasjade lisamist tunnistusele, tingimusel, et need üksikasjad on infopaketis selgesti välja toodud või neid on sellest võimalik lihtsa arvutuse teel tuletada.Liikmesriigid võivad ka nõuda, et IX lisas sisalduv vastavustunnistus täidetaks sel viisil, et esile oleksid tõstetud need andmed, mis on riigi pädevatele asutustele vajalikud ja piisavad sõiduki maksustamiseks ja registreerimiseks.3. Tootja kui osa või eraldi seadmestiku tüübikinnituse omanik kinnitab igale osale või eraldi seadmestikule, mis on valmistatud vastavuses kinnitatud tüübiga, selle kaubanime või -märgi, tüübi ja/või, kui üksikdirektiiv seda ette näeb, tüübikinnitustähise või -numbri. Siiski võib tootja viimasel juhul jätta kaubanime või -märgi ja tüübi tootele kinnitamata, kui ta seda ei soovi.4. Tootja, kes omab tüübikinnitustunnistust, mis kooskõlas artikli 4 lõike 4 sätetega sisaldab kasutuspiiranguid, annab iga toodetud osa või eraldi seadmestikuga kaasa üksikasjaliku informatsiooni nende piirangute kohta ja näitab ära kõik selle paigaldamise tingimused.Artikkel 7Registreerimine ja kasutuselevõtmine1. Kõik liikmesriigid registreerivad uue sõiduki, annavad loa selle müügiks või kasutuselevõtuks selle konstruktsiooni ja funktsioneerimise alusel siis ja ainult siis, kui sellel on olemas kehtiv vastavustunnistus. Mittekomplektsete sõidukite korral lubavad kõik liikmesriigid nende müüki, kuid võivad keelduda nende alalisest registreerimisest ja kasutuselevõtust, kuni need ei ole komplekteeritud.2. Kõik liikmesriigid lubavad osade või eraldi seadmestike müüki või kasutuselevõttu siis ja ainult siis, kui need vastavad asjakohase üksikdirektiivi nõuetele ja artikli 6 lõikes 3 osutatud nõuetele, tingimusel, et seda ei kohaldata osadele ja eraldi seadmestikele, mis on ette nähtud kasutamiseks sõidukitel, mis on täielikult või osaliselt käesoleva direktiivi nõuetest vabastatud või ei kuulu selle reguleerimisalasse.3. Kui liikmesriik leiab, et kehtivale vastavustunnistusele või õigele märgistusele vaatamata kujutavad teatud tüüpi sõidukid, osad või eraldi seadmestikud endast ohtu liiklusohutusele, siis võib see liikmesriik maksimaalselt kuueks kuuks keelduda selliste sõidukite registreerimisest või keelata nende müügi või kasutuselevõtmise oma territooriumil. Liikmesriik peab sellest kohe teatama teistele liikmesriikidele ja komisjonile, märkides ära põhjused, millel otsus põhines. Kui tüübikinnituse andnud liikmesriik vaidlustab liiklusohutuse riski teate, peavad asjaosalised liikmesriigid püüdma vaidluse lahendada. Komisjon peab olema pidevalt informeeritud ning vajadusel korraldama asjakohaseid konsultatsioone vaidluse lahendamiseks.Artikkel 8Erandid ja alternatiivsed menetlused1. Artikli 7 lõike 1 nõudeid ei kohaldata:- sõidukitele, mida kasutavad relvajõud, kodanikukaitse- ja tuletõrjeteenistused ning korrakaitseorganid,- sõidukitele, mis on saanud tüübikinnituse vastavalt lõikele 2.2. Kõik liikmesriigid võivad tootja taotluse alusel lubada erandlikke vabastusi ühe või mitme üksikdirektiivi ühest või mitmest sättest:a) Väikeseeriatena toodetud sõidukite korralSel juhul on ühe tüübiperekonna sõidukite arv, mis aasta jooksul kõnealuses liikmesriigis registreeritakse, müüakse või kasutusele võetakse, piiratud XII lisas esitatud piirarvuga. Liikmesriigid saadavad igal aastal komisjonile selliste tüübikinnituste nimekirja. Sellise tüübikinnituse andnud liikmesriik saadab tüübikinnitustunnistuse ja selle lisade koopiad tootja määratud teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele, märkides ära lubatud erandite iseloomu. Need liikmesriigid otsustavad kolme kuu jooksul, kas ja millise sõidukite arvu piires nad tunnustavad nende territooriumil registreeritavate sõidukite tüübikinnitust. Käesoleva punkti a kohaselt antud tüübikinnituste suhtes kehtivad artiklite 3, 4, 5, 6, 10 ja 11 nõuded ainult tüübikinnitusasutuse poolt asjakohaseks peetaval määral. Kui tehakse erand vastavalt käesolevale punktile a, võib liikmesriik nõuda asjakohase alternatiivse menetluse kohaldamist;b) Seerialõpu sõidukite korral1. Arvu piires, mis on esitatud XII lisa B jaos, ja piiratud ajaks võivad liikmesriigid registreerida, lubada müüa ja kasutusele võtta uusi sõidukeid, mis vastavad sellisele sõidukitüübile, mille tüübikinnitus vastavalt artikli 5 lõikele 5 enam ei kehti.See säte kehtib ainult sõidukite kohta, mis:- olid ühenduse territooriumil ja- millel oli kaasas kehtiv vastavustunnistus, mis väljastati siis, kuikõnesoleva sõiduki tüübikinnitus oli veel kehtiv, kuid sõidukit ei registreeritud või ei võetud kasutusele enne, kui mainitud tüübikinnitus oli juba kehtivuse kaotanud.Selline võimalus kehtib komplektsete sõidukite suhtes 12 kuu jooksul ja komplekteeritud sõidukite suhtes 18 kuu jooksul alates kuupäevast, mil tüübikinnitus kehtivuse kaotas.2. Lõike 1 kohaldamiseks teatud kategooria ühe või mitme sõidukitüübi kohta peab tootja esitama taotluse selle liikmesriigi pädevatele asutustele, mis kinnitas vastava(d) sõidukitüübi(d) enne üksikdirektiivide või nende paranduste jõustumist.Taotluses tuleb täpsustada selle aluseks olevad tehnilised ja/või majanduslikud põhjused.Kui liikmesriik aktsepteerib taotluse, peab liikmesriik kuu aja jooksul saatma teiste liikmesriikide pädevatele asutustele tootjale tehtud erandite üksikasjad ja põhjused koos artikli 5 lõikes 5 sätestatud teabega.Iga liikmesriik, mida sellist tüüpi sõiduki kasutuselevõtt puudutab, vastutab selle eest, et oleks tagatud XII lisa B jao sätete täitmine tootja poolt.Liikmesriigid saadavad igal aastal komisjonile neile antud erandlike vabastuste nimekirja ja nende põhjused.c) Sõidukid, osad ja eraldi seadmestikud, mis kasutatud spetsiifilise tehnoloogia või kontseptsiooni tõttu ei saa vastata ühe või mitme üksikdirektiivi ühele või mitmele nõudele.Sellisel juhul saadab taolise kinnituse andnud liikmesriik ühe kuu jooksul teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele tüübikinnitustunnistuse ja sellele lisade koopiad ning komisjonile viivitamata aruande, mis sisaldab järgmisi andmeid:- põhjus, miks kõnesolevad tehnoloogiad või kontseptsioonid ei võimalda sõiduki, osa või eraldi seadmestiku vastavust ühe või mitme asjakohase üksikdirektiivi nõudeile,- asjassepuutuvate ohutuse ja keskkonnakaitse valdkondade kirjeldus ja võetud meetmed,- katsetuste ja nende tulemuste kirjeldus, mis tõendavad vähemalt samaväärset ohutuse ja keskkonnakaitse taset, kui on sätestatud ühe või mitme asjakohase üksikdirektiivi nõuetega,- vajadusel asjakohaste üksikdirektiivide muudatusettepanekud või ettepanekud uu(t)e üksikdirektiivi(de) vastuvõtmiseks.Komisjon otsustab artiklis 13 sätestatud korra kohaselt kolme kuu jooksul, kas kiita aruanne heaks või mitte.Kui komisjon kiidab aruande heaks, võib liikmesriik väljastada tüübikinnituse vastavalt käesolevale direktiivile ja komisjon astub vajalikud sammud nende üksikdirektiivi(de) kohandamiseks, millest lubati erandeid. Sellise tüübikinnituse kehtivusaeg piirdub 24 kuuga, kuid komisjon võib seda pikendada tüübikinnituse andnud liikmesriigi taotluse alusel.3. Lõike 2 kohaselt väljastatud tüübikinnitustunnistused, mille näidised on VI lisas, ei tohi kanda pealkirja "Sõiduki EMÜ tüübikinnitustunnistus", välja arvatud lõike 2 alapunktis c mainitud juhul, kui komisjon on aruande heaks kiitnud.Artikkel 9Samaväärsete kinnituste tunnustamine1. Kvalifitseeritud häälteenamusega võib nõukogu ühenduse ja kolmandate riikide vaheliste mitme- või kahepoolsete lepingute raames komisjoni ettepanekul tunnustada käesoleva direktiiviga kehtestatud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse tingimuste või sätete ja rahvusvaheliste või kolmandate riikide eeskirjadega kehtestatud menetluste samaväärsust.2. Tunnustatakse IV lisa II osas loetletud rahvusvaheliste eeskirjade samaväärsust vastavate üksikdirektiividega. Liikmesriikide tüübikinnitusasutused tunnustavad kõnealuste eeskirjade kohaselt antud tüübikinnitusi ja vajadusel sellekohaseid tüübikinnitusmärke samaväärsete üksikdirektiivide kohaselt välja antud vastavate tüübikinnituste ja/või tüübikinnitusmärkide asemel. Rahvusvaheliste eeskirjade loend avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 10Toodangu vastavuse tagamise meetmed1. Tüübikinnitust andev liikmesriik võtab vastavalt X lisale seoses kõnealuse tüübikinnitusega tarvitusele vajalikud abinõud kontrollimaks, vajadusel ka koostöös teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustega, et on võetud piisavad meetmed tagamaks toodetavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi seadmestike vastavus kinnitatud tüübile.2. Tüübikinnitust andev liikmesriik võtab vastavalt X lisale seoses kõnealuse tüübikinnitusega tarvitusele vajalikud abinõud kontrollimaks, vajadusel ka koostöös teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustega, et lõikes 1 osutatud meetmed on jätkuvalt piisavad ja toodetavad sõidukid, süsteemid, osad või eraldi seadmestikud jätkuvalt vastavad kinnitatud tüübile. Kontrollimine toodangu kinnitatud tüübile vastavuse tõendamiseks piirdub X lisa 2. jaos ja nendes üksikdirektiivides sätestatud menetlustega, mis sisaldavad spetsiifilisi nõudeid.Artikkel 11Mittevastavus kinnitatud tüübile1. Sõiduk ei vasta kinnitatud tüübile siis, kui leitakse kõrvalekaldeid tüübikinnitustunnistuses ja/või infopaketis esitatud andmetest ja kui need kõrvalekalded ei ole vastavalt artikli 5 lõikele 3 või 4 tüübikinnituse andnud liikmesriigi poolt lubatud. Sõidukit peetakse kinnitatud tüübile vastavaks, kui hälbed on üksikdirektiividega lubatud ja neid piire järgitakse.2. Kui tüübikinnituse andnud liikmesriik leiab, et sõidukid, osad või eraldi seadmestikud, millel on olemas vastavustunnistus või millele on kantud tüübikinnitusmärk, ei vasta kinnitatud tüübile, võtab liikmesriik vajalikud meetmed, et taastada toodetavate sõidukite, osade või eraldi seadmestike vastavus kinnitatud tüübile. Kõnealuse liikmesriigi tüübikinnitusasutused informeerivad teiste liikmesriikide vastavaid asutusi võetud meetmetest, mis vajaduse korral võivad viia kuni tüübikinnituse tühistamiseni.3. Kui liikmesriik tõendab, et sõidukid, osad või eraldi seadmestikud, millel on olemas vastavustunnistus või millele on kantud tüübikinnitusmärk, ei vasta kinnitatud tüübile, võib liikmesriik nõuda tüübikinnituse andnud liikmesriigilt toodetavate sõidukite, osade või eraldi seadmestike kinnitatud tüübile vastavuse kontrollimist. Seda tuleb teha võimalikult kiiresti ja igal juhul hiljemalt kuue kuu jooksul alates nõude esitamise kuupäevast.4. Kui on tegemist:- sõiduki tüübikinnitusega, mille korral sõiduki mittevastavus tuleneb eranditult süsteemi, osa või eraldi seadmestiku mittevastavusest, või- mitmeastmelise tüübikinnitusega, mille korral komplekteeritud sõiduki mittevastavus tuleneb eranditult mittekomplektse sõiduki osaks oleva süsteemi, osa või eraldi seadmestiku või mittekomplektse sõiduki enda mittevastavusest,nõuab tüübikinnitusasutus asjassepuutuvale süsteemile, osale või eraldi seadmestikule või mittekomplektsele sõidukile tüübikinnituse(d) andnud liikmesriigilt (-riikidelt) vajalike sammude astumist, et taastada tootmises olevate sõidukite vastavus kinnitatud tüübile. Seda tuleb teha võimalikult kiiresti ja igal juhul hiljemalt kuue kuu jooksul alates nõude esitamise kuupäevast vajadusel koos nõude esitanud liikmesriigiga. Mittevastavuse avastamise korral võtavad süsteemi, osa, eraldi seadmestiku või mittekomplektse sõiduki kinnitanud liikmesriigi tüübikinnitusasutused lõikes 2 sätestatud meetmed.5. Liikmesriikide tüübikinnitusasutused teavitavad üksteist ühe kuu jooksul igast tüübikinnituse tühistamisest ja sellise meetme rakendamise põhjustest.6. Kui tüübikinnituse andnud liikmesriik vaidlustab mittevastavuse teate, peavad asjaomased liikmesriigid püüdma vaidluse lahendada. Komisjon peab olema pidevalt informeeritud ning vajadusel korraldama asjakohaseid konsultatsioone vaidluse lahendamiseks.Artikkel 12Otsustest ja õiguskaitsevahenditest teatamineKõik otsused, mis on tehtud vastavalt käesoleva direktiivi rakendamisel vastuvõetud sätetele ja tüübikinnituse andmisest keeldumine või tüübikinnituse tühistamine, registreerimisest keeldumine või müügi keelamine peavad olema detailselt selgitatud ja põhjendatud. Kõigist otsustest teatatakse asjaomasele osapoolele ning samal ajal teavitatakse teda õiguskaitsevahenditest, mis on liikmesriikides kehtivate seaduste alusel tema käsutuses, ning selliste õiguskaitsevahendite kasutamise tähtaegadest.Artikkel 13Lisade kohandamine1. Käesolevaga moodustatakse tehnika arengule kohandamise komitee, edaspidi nimetatud "komitee", mis koosneb liikmesriikide esindajatest ja mille eesistujaks on komisjoni esindaja.2. Kõik parandused, mis on vajalikud:- käesoleva direktiivi lisade või- üksikdirektiivide sätete, kui neis ei ole sätestatud teisiti,kohandamiseks, võetakse vastu lõikes 3 sätestatud korra kohaselt. See kord kehtib ka üksikdirektiividesse eraldi seadmestike tüübikinnitust puudutavate sätete sisseviimise kohta.3. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta arvamuse. Arvamus võetakse vastu asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 komisjoni ettepanekul nõukogu poolt vastuvõtmisele kuuluvate otsuste jaoks sätestatud häälteenamusega. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse kõnealuses artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.Kui meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu.Kui kavandatud meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui arvamust ei ole esitatud, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jooksul alates ettepaneku tegemisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu.4. Kui nõukogu peaks komisjoni ettepanekul vastu võtma uue üksikdirektiivi, võtab nõukogu sellesama ettepaneku põhjal vastu ka käesoleva direktiivi asjassepuutuvate lisade vajalikud muudatused.Artikkel 14Tüübikinnitusasutuste ja tehniliste teenistuste teatavakstegemine1. Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele järgmiste asutuste nimed ja aadressid:- tüübikinnitusasutused ja vajadusel nende vastutusvaldkonnad ning- nende poolt määratud tehnilised teenistused, täpsustades, milliseid katsemenetlusi igaüks neist on määratud läbi viima. Teenistused, mille kohta teave esitati, peavad vastama harmoneeritud standarditele katselaborite töö kohta (EN 45001) järgmiste sätete kohaselt:i) tootjale ei saa anda tehnilise teenistuse volitusi, välja arvatud juhul, kui üksikdirektiivides on see selgesõnaliselt sätestatud;ii) käesoleva direktiivi kohaldamisel ei loeta erandlikuks, kui tehniline teenistus kasutab tüübikinnitusasutuse nõusolekul kolmandatele isikutele kuuluvat varustust.2. Eeldatakse, et teenistus, mille kohta teave esitati, vastab harmoneeritud standardile, aga kui see on asjakohane, võib komisjon liikmesriigilt nõuda tõendusmaterjali esitamist.Kolmandate riikide tehnilisi teenistusi võib määratud tehniliste teenistustena esitada ainult kahe- või mitmepoolsete lepingute raames ühenduse ja kolmanda riigi vahel."2. I–III lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisadega.Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 1992 ja teatavad nendest viivitamata komisjonile. Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. jaanuarist 1993.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Sõidukite tüübikinnituse korral kohaldavad liikmesriigid käesolevat direktiivi ainult sisepõlemismootoriga M1-kategooria sõidukitele kuni lisade muutmiseni vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ (muudetud käesoleva direktiiviga) artiklile 13, nii, et see reguleeriks muude kui sisepõlemismootoriga M1-kategooria sõidukite ja muude kategooriate sõidukite tüübikinnitust. Enne mainitud muudatusi kohaldatakse muude kategooriate sõidukite tüübikinnitusel direktiivi 70/156/EMÜ, mida on muudetud direktiiviga 87/403/EMÜ, artikli 10 sätteid.3. Kuni 31. detsembrini 1995 kohaldavad liikmesriigid komplektsete sõidukite korral ja kuni 31. detsembrini 1997 komplekteeritud sõidukite mitmeastmelise tüübikinnituse korral direktiivi 70/156/EMÜ, mida on muudetud käesoleva direktiiviga, artikli 4 lõiget 1 ainult tootja soovil. Senikaua annavad liikmesriigid sõidukite, osade ja eraldi seadmestike siseriiklikke tüübikinnitusi ja lubavad neid registreerida, müüa ja kasutusele võtta vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ, muudetud direktiiviga 87/403/EMÜ, artikli 10 sätetele.4. Kuni 31. detsembrini 1997 komplektsete sõidukite korral ja kuni 31. detsembrini 1999 komplekteeritud sõidukite mitmeastmelise tüübikinnituse korral osas ei kohaldata direktiivi 70/156/EMÜ, mida on muudetud käesoleva direktiiviga, artikli 7 lõikeid 1 ja 2 sõidukitele, osadele ja eraldi seadmestikele, mis kuuluvad tüüpi, millele on antud siseriiklik tüübikinnitus vastavalt enne 1. jaanuari 1996 või enne 1. jaanuari 1998 või mis kuuluvad tüüpi, mille liikmesriik on registreerinud, lubanud müüa või kasutusele võtta vastavalt enne 1. jaanuari 1996 või enne 1.jaanuari 1998.Tüübikinnitused, mis moodustavad osa eespool viidatud siseriiklikust tüübikinnituse menetlusest ja mis on antud vastavalt üksikdirektiividele, jäävad komplektsete sõidukite korral jõusse pärast 31. detsembrit 1997 ja komplekteeritud sõidukite mitmeastmelise tüübikinnituse korral pärast 31. detsembrit 1999, kui ei tuleks kohaldada direktiivi 70/156/EMÜ, mida on muudetud käesoleva direktiiviga, mõnda artikli 5 lõike 3 teise lõigu tingimust.5. Kui direktiivi 70/156/EMÜ, mida on muudetud käesoleva direktiiviga, artikli 8 lõike 2 punktidest a ja b ei tulene teisiti, ei luba lõiked 3 ja 4 liikmesriikidel kõrvale kalduda üksikdirektiivi mis tahes sättest, mis kehtestab täielikul ühtlustamisel põhinevad nõuded sõiduki, osa või eraldi seadmestiku tüübikinnitusele või esmasele kasutuselevõtule.Artikkel 3Hiljemalt 31. detsembriks 1994 koostab komisjon pädevatelt asutustelt saadud asjakohase teabe põhjal aruande Euroopa tüübikinnitusmenetluse rakendamise kohta, pöörates erilist tähelepanu direktiivi 70/156/EMÜ, mida on muudetud käesoleva direktiiviga, artiklis 8 lubatud eranditele ja uue ühtlustamispõhimõtte mõjule erinevais liikmesriikides, tehes vajadusel muudatusettepanekuid tüübikinnituse korralduse parandamiseks, kaasa arvatud üksikdirektiivide kohandamine uuele ühtlustamispõhimõttele, ja sõidukite kasutuselevõtu hõlbustamiseks liikmesriikides. Kõnealused muudatused võetakse vastu kooskõlas direktiivi 70/156/EMÜ, mida on muudetud käesoleva direktiiviga, artiklis 13 sätestatud korraga.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 18. juuni 1992Nõukogu nimeleesistujaVitor Martins[1] EÜT C 301, 21.11.1991, lk 1.[2] EÜT C 67, 16.3.1992, lk 44 ja EÜT C 176, 13.7.1992.[3] EÜT C 79, 30.3.1992, lk 4.[4] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1, viimati muudetud direktiiviga 87/403/EMÜ (EÜT L 220, 8.8.1987, lk 44).[5] EÜT L 225, 10.8.1992, lk 72.--------------------------------------------------LISAVt komisjoni direktiiv 2001/116/EMÜ, EÜT L 018, 21.1.2002, lk 1.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 2006/91/EÜ, 7. november 2006 , San José kilptäi tõrje kohta (kodifitseeritud versioon)

text:
               11.11.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 312/42

         NÕUKOGU DIREKTIIV 2006/91/EÜ,
   7. november 2006,
   San José kilptäi tõrje kohta
   (kodifitseeritud versioon)
   EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 37 ja 94,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 8. detsembri 1969. aasta direktiivi 69/466/EMÜ San José kilptäi tõrje kohta (3) on oluliselt muudetud. (4) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

               (2)

               Kaheiduleheliste puittaimede kasvatamisel ja nende taimede viljadel on oluline koht ühenduse põllumajanduses.

               (3)

               Kahjulikud organismid ohustavad pidevalt kõnealuse toodangu saagikust.

               (4)

               Selliste taimede kaitsmine selliste kahjulike organismide vastu võimaldab lisaks tootmismahu säilitamisele suurendada ka põllumajanduse tootlikkust.

               (5)

               Kahjulike organismide üksikutesse liikmesriikidesse kandumise vastu võetavatel kaitsemeetmetel on ainult piiratud mõju, kui selliste organismide vastu ei võidelda samal ajal ja metoodiliselt kogu ühenduses ega hoita ära nende levimist.

               (6)

               Üks kaheidulehelistele puittaimedele kahjulikemaid organisme on San José kilptäi (Quadraspidiotus perniciosus Comst.).

               (7)

               See kahjur esineb mitmes liikmesriigis ja ühenduses on selle saastatud alasid.

               (8)

               Kaheiduleheliste puittaimede kasvatamisel on ühenduses alaline risk, kui ei võeta tõhusaid meetmeid selle kahjuri tõrjeks ja leviku tõkestamiseks.

               (9)

               Selle kahjuri hävitamiseks tuleks ühenduses vastu võtta miinimumnõuded. Liikmesriigid peaksid vajaduse korral suutma vastu võtta lisasätteid või nõutavatest karmimaid sätteid.

               (10)

               Käesolev direktiiv ei muuda liikmesriikide kohustusi, mis on seotud I lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtpäevadega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Käesolevas direktiivis käsitletakse miinimummeetmeid, mida peab liikmesriikides võtma San José kilptäi (Quadraspidiotus perniciosus Comst.) tõrjeks ja leviku tõkestamiseks.
   Artikkel 2
   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:
   a)   taimed– elusad taimed ja elusad taimeosad, välja arvatud viljad ja seemned;
   b)   saastunud taimed ja viljad– taimed ja viljad, millel on leitud üks elus San José kilptäi või rohkem;
   c)   San José kilptäi peremeestaimed– taimed botaanilistest perekondadest Acer L., Cotoneaster Ehrh., Crataegus L., Cydonia Mill., Euonymus L., Fagus L., Juglans L., Ligustrum L., Malus Mill., Populus L., Prunus L., Pyrus L., Ribes L., Rosa L., Salix L., Sorbus L., Syringa L., Tilia L., Ulmus L., Vitis L.;
   d)   puukoolid– istandikud, kus kasvatatakse taimi, mis on ette nähtud taasistutamiseks, paljundamiseks või juurdunud üksiktaimedena turustamiseks.
   Artikkel 3
   Kui registreeritakse San José kilptäi esinemisjuht, piiritlevad liikmesriigid saastunud ala ja kaitsetsooni, mis on piisavalt lai, et tagada ümbritsevate alade kaitse.
   Artikkel 4
   Liikmesriigid näevad ette, et saastunud aladel ja kaitsetsoonides tuleb San José kilptäi peremeestaimi asjakohaselt ravida selle kahjuri tõrjeks ja leviku tõkestamiseks.
   Artikkel 5
   Liikmesriigid näevad ette järgmise:

               a)

               kõik saastunud taimed puukoolides hävitatakse;

               b)

               kõiki muid saastunud alal kasvavaid taimi, mis on või mis arvatakse olevat saastunud, ravitakse nii, et kõnealused taimed ja nende värsked viljad ei oleks nende turustamisel enam saastunud;

               c)

               kõiki saastunud alal kasvavaid juurdunud San José kilptäi peremeestaimi ja nende taimede osi, mis on ette nähtud paljundamiseks ja mis on toodetud kõnealusel alal, võib taasistutada saastunud alal või vedada sealt mujale ainult siis, kui need on tunnistatud kahjurivabaks ja kui neid on ravitud nii, et kõik leitud San José kilptäid on hävitatud.

         Artikkel 6
   Liikmesriigid tagavad, et kaitsetsoonides kohaldatakse San José kilptäi peremeestaimede suhtes ametlikku järelevalvet ja et neid kontrollitakse vähemalt kord aastas, et avastada iga San José kilptäi.
   Artikkel 7
   1.   Liikmesriigid näevad ette, et kaubasaadetises olevad saastunud taimed (välja arvatud pinnases juurdunud taimed) ja kaubasaadetises olevad saastunud värsked viljad tuleb hävitada ning teisi saastunud partii taimi ja vilju tuleb ravida või töödelda nii, et kõik leitud San José kilptäid on hävitatud.
   2.   Lõike 1 sätteid ei kohaldata kergelt saastunud värskete viljade kaubasaadetiste suhtes.
   Artikkel 8
   Liikmesriigid tühistavad San José kilptäi tõrjeks või leviku tõkestamiseks võetud meetmed ainult siis, kui San José kilptäid enam ei esine.
   Artikkel 9
   Liikmesriigid keelavad San José kilptäide hoidmise.
   Artikkel 10
   1.   Liikmesriigid võivad lubada

               a)

               erandeid artiklites 4 ja 5, artikli 7 lõikes 1 ja artiklis 9 osutatud meetmetest teaduslikel ja fütosanitaarsetel eesmärkidel, katseteks ja selektsiooniks;

               b)

               erandina artikli 5 punktist b ja artikli 7 lõikest 1 saastunud värskete viljade viivitamatut töötlemist;

               c)

               erandina artikli 5 punktist b ja artikli 7 lõikest 1 saastunud värskete viljade turustamist saastunud ala piires.

         2.   Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 sätestatud luba antakse üksnes siis, kui piisava kontrolliga tagatakse, et erandid ei piira San José kilptäi tõrjet ega põhjusta kahjuri levikut.
   Artikkel 11
   Liikmesriigid võivad võtta vastu sellised lisasätted või karmimad sätted, mida võidakse nõuda San José kilptäi tõrjeks või leviku tõkestamiseks.
   Artikkel 12
   Direktiiv 69/466/EMÜ tunnistatakse kehtetuks; see ei muuda liikmesriikide kohtustusi, mis on seotud I lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtpäevadega.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas II lisas esitatud vastavustabeliga.
   Artikkel 13
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 14
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 7. november 2006

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         E. HEINÄLUOMA

      (1)  12. oktoobril 2006 edastatud arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (2)  5. juulil 2006 edastatud arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (3)  EÜT L 323, 24.12.1969, lk 5. Direktiivi on muudetud direktiiviga 77/93/EMÜ (EÜT L 26, 31.1.1977, lk 20).

      (4)  Vt I lisa A osa.

      I LISA
      A   OSA
      Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatusega

                  Nõukogu direktiiv 69/466/EMÜ
                  (EÜT L 323, 24.12.1969, lk. 5)

                  Nõukogu direktiiv 77/93/EMÜ
                  (EÜT L 26, 31.1.1977, lk. 20)

                  ainult artikkel 19

      B   OSA
      Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäevad
      (viidatud artiklis 12)

                  Direktiiv

                  Ülevõtmise tähtpäev

                  69/466/EMÜ (1)

                  9. detsember 1971

                  77/93/EMÜ (2)
                      (3)
                      (4)

                  1. mai 1980

         (1)  Iirimaa ja Suurbritannia: 1. juuli 1973.

         (2)  Kooskõlas direktiivi 77/93/EMÜ artiklis 16 sätestatud korraga võivad liikmesriigid taotluse korral hakata järgima selle direktiivi mõningaid sätteid hiljem kui 1. mail 1980, kuid mitte hiljem kui 1. jaanuaril 1981.

         (3)  Kreeka: 1. jaanuar 1983.

         (4)  Hispaania ja Portugal: 1. märts 1987.

      II LISA
      Vastavustabel

                  Direktiiv 69/466/EMÜ

                  Käesolev direktiiv

                  Artiklid 1–11

                  Artiklid 1–11

                  Artikkel 12

                  —

                  —

                  Artikkel 12

                  —

                  Artikkel 13

                  Artikkel 13

                  Artikkel 14

                  —

                  I lisa

                  —

                  II lisa


title: Komisjoni direktiiv 2009/163/EL, 22. detsember 2009 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/35/EÜ toiduainetes kasutatavate magusainete kohta seoses neotaamiga (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               23.12.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 344/37

      KOMISJONI DIREKTIIV 2009/163/EL,
   22. detsember 2009,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/35/EÜ toiduainetes kasutatavate magusainete kohta seoses neotaamiga
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1333/2008 toidu lisaainete kohta, (1) eelkõige selle artiklit 31,
   olles konsulteerinud Euroopa Toiduohutusametiga (EFSA)
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 1994. aasta direktiivis 94/35/EÜ toiduainetes kasutatavate magusainete kohta (2) on sätestatud magusainete loetelu, mida võib Euroopa Liidus kasutada, ja nende kasutamise tingimused.

               (2)

               Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) hindas neotaami ohutust magusaine ning lõhna- ja maitsetugevdajana ja esitas oma arvamuse 27. septembril 2007 (3). Pärast kõikide stabiilsust, lagunemissaadusi ja toksikoloogiat käsitlevate andmete hindamist jõudis EFSA järeldusele, et neotaam ei ole ohtlik, kui seda kasutada magusaine ning lõhna- ja maitsetugevdajana, nagu kavandatud, ja kehtestas lubatud päevaseks tarbitavaks koguseks (ADI) 0–2 mg/kg kehamassi kohta päevas. Samuti märkis EFSA, et lähtuvalt konservatiivsetest hinnangutest, mis käsitlevad nii laste kui ka täiskasvanute toidu kaudu kokkupuudet neotaamiga, on äärmiselt ebatõenäoline, et lubatud päevast tarbitavat kogust ületatakse kavandatud kasutusviiside puhul.

               (3)

               Neotaam on väga intensiivne magusaine, mis võib olla 7 000 – 13 000 korda magusam kui sahharoos. Seda võib kasutada sahharoosi või muude magusainete asendajana laias valikus toodetes. Neotaami võib kasutada eraldi või koos teiste magusainetega. Lisaks sellele võib neotaam muuta toidu ja joogi maitset.

               (4)

               Vaja on muuta direktiivi 94/35/EÜ lisa, et lubada neotaami kasutamist samades toiduainetes kui teisi intensiivseid magusaineid. Neotaamile tuleks anda uus E-number E 961. Selleks et lihtsustada selle uue magusaine kasutamist, on sätestatud, et käesoleva direktiivi nõuetele vastavaid tooteid võib turustada direktiivi jõustumise kuupäevast alates.

               (5)

               Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (4) punktiga 34 kutsutakse liikmesriike üles koostama nende endi jaoks ja Euroopa Liidu huvides vastavustabeleid, milles on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning need tabelid üldsusele kättesaadavaks tegema.

               (6)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 94/35/EÜ lisa muudetakse kooskõlas käesoleva direktiivi lisaga.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 12. oktoobriks 2010. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   3.   Käesoleva direktiivi nõuetele vastavaid tooteid võib turustada direktiivi jõustumise kuupäevast alates.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 22. detsember 2009

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 354, 31.12.2008, lk 16.

      (2)  EÜT L 237, 10.9.1994, lk 3.

      (3)  Lisaainete, lõhna- ja maitseainete, abiainete ja toiduga kokkupuutuvate materjalide teaduskomisjoni teaduslik arvamus neotaami kui magusaine ning lõhna- ja maitsetugevdaja kohta, antud Euroopa Komisjoni taotluse põhjal. EFSA Journal (2007) 581, lk 1–43.

      (4)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

      LISA
      Direktiivi 94/35/EÜ lisas lisatakse kirje E 959 järele kirje E 961.

                     EÜ number

                     Nimetus

                     Toiduained

                     Piirnorm

                     „E 961

                     Neotaam

                        Alkoholivabad joogid

                     Veel põhinevad maitsestatud joogid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita

                     20 mg/l

                     Piimal ja piima koostisosadel või puuviljamahlal põhinevad joogid, vähendatud energiasisaldusega või ilma suhkrulisandita

                     20 mg/l

                        Magustoidud ja muud analoogsed tooted

                     Veel põhinevad maitsestatud desserdid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita

                     32 mg/kg

                     Piimal ja piima koostisosadel põhinevad valmistised, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita

                     32 mg/kg

                     Puu- ja köögiviljal põhinevad desserdid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita

                     32 mg/kg

                     Munal põhinevad desserdid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita

                     32 mg/kg

                     Teraviljal põhinevad desserdid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita

                     32 mg/kg

                     Rasval põhinevad desserdid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita

                     32 mg/kg

                     Suupisted: teatavad kinnispakis olevad kasutusvalmis kuivad maitsestatud tooted, mis põhinevad tärklisel ja pähklitel

                     18 mg/kg

                        Kondiitritooted

                     Suhkrulisandita kondiitritooted

                     32 mg/kg

                     Kakaol või kuivatatud puuviljal põhinevad kondiitritooted, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita

                     65 mg/kg

                     Tärklisel põhinevad kondiitritooted, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita

                     65 mg/kg

                     Jäätise jaoks ettenähtud vahvlitorbikud ja lehtvahvlid, suhkrulisandita

                     60 mg/kg

                        Essoblaten

                     60 mg/kg

                     Kakaol, piimal, kuivatatud puuviljal või rasval põhinevad võided, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita

                     32 mg/kg

                     Hommikuhelbed, mille kiudainesisaldus on üle 15 % ning mis sisaldavad vähemalt 20 % kliisid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita

                     32 mg/kg

                     Hingeõhku värskendavad pisimaiused, suhkrulisandita

                     200 mg/kg

                     Tugevate lõhna- ja maitseainetega kurgupastillid, suhkrulisandita

                     65 mg/kg

                     Suhkrulisandita närimiskumm

                     250 mg/kg

                     Vähendatud energiasisaldusega tabletikujulised kompvekid

                     15 mg/kg

                     Õuna- ja pirnisiider

                     20 mg/l

                     Alkoholivaba joogi ja õlle, õunasiidri, pirnisiidri, kange alkohoolse joogi või veini segujoogid

                     20 mg/l

                     Piiritusjoogid, mille alkoholisisaldus on alla 15 mahuprotsendi

                     20 mg/l

                     Alkoholivaba õlu või õlu alkoholisisaldusega kuni 1,2 mahuprotsenti

                     20 mg/l

                        Biere de table / Tafelbier / Table beer (algse virdesisaldusega alla 6 %), v.a Obergäriges Einfachbier

                     20 mg/l

                     Õlled, mille miinimumhappesus on 30 NaOH milliekvivalenti

                     20 mg/l

                        Oud bruin-tüüpi tumedad õlled

                     20 mg/l

                     Vähendatud energiasisaldusega õlu

                     1 mg/l

                     Jäätised, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita

                     26 mg/kg

                     Konserveeritud puuvili, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita

                     32 mg/kg

                     Vähendatud energiasisaldusega moosid, tarretised ja marmelaadid

                     32 mg/kg

                     Vähendatud energiasisaldusega puu- ja köögiviljatooted

                     32 mg/kg

                     Magushapud puu- ja köögiviljakonservid

                     10 mg/kg

                        Feinkostsalat

                     12 mg/kg

                     Magushapud kalakonservid ja -poolkonservid ning marineeritud kalad, limused ja vähid

                     10 mg/kg

                     Vähendatud energiasisaldusega supid

                     5 mg/l

                     Kastmed

                     12 mg/kg

                     Sinep

                     12 mg/kg

                     Eriotstarbelised valikpagaritooted

                     55 mg/kg

                     Kehakaalu alandamiseks ettenähtud madala energiasisaldusega dieetides kasutatavad toiduained, nagu on osutatud direktiivis 1996/8/EÜ

                     26 mg/kg

                     Meditsiiniliseks eriotstarbeks mõeldud dieettoidud vastavalt direktiivile 1999/21/EÜ

                     32 mg/kg

                     Direktiivis 2002/46/EÜ määratletud vedelad toidulisandid

                     20 mg/kg

                     Direktiivis 2002/46/EÜ määratletud tahked toidulisandid

                     60 mg/kg

                     Direktiivis 2002/46/EÜ määratletud vitamiini- ja/või mineraalainepõhised toidulisandid siirupina või närimistablettidena

                     185 mg/kg

                     Lauamagusained

                        quantum satis”