title: Komisjoni direktiiv 2014/88/EL, 9. juuli 2014 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ seoses ühiste ohutusnäitajatega ja õnnetusjuhtumite maksumuse arvestamise ühiste meetoditega  EMPs kohaldatav tekst

text:
               10.7.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 201/9

         KOMISJONI DIREKTIIV 2014/88/EL,
   9. juuli 2014,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/49/EÜ seoses ühiste ohutusnäitajatega ja õnnetusjuhtumite maksumuse arvestamise ühiste meetoditega
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv), (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Kooskõlas direktiivi 2004/49/EÜ artikli 5 lõikega 1 koguvad liikmesriigid teavet ühiste ohutusnäitajate kohta, et hõlbustada ühiste ohutuseesmärkide saavutamise hindamist ning toetada raudtee ohutuse üldise arengu järelevalvet. Kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 7 lõikega 3 tuleks ühistes ohutuseesmärkides määratleda ohutustasemed, mis on määratud ühiskonnale vastuvõetava riskitaseme kriteeriumidega. Ühiste ohutusnäitajate peamine eesmärk peaks olema mõõta ohutustaset ja hõlbustada ohutuseesmärkide majandusliku mõju hindamist. Seepärast on vaja raudteel toimunud õnnetusjuhtumite kuludega seotud näitajatelt minna üle näitajatele, mis on seotud õnnetusjuhtumite majandusliku mõjuga ühiskonnale.

               (2)

               Ohutuse suurendamisele rahalise väärtuse omistamist tuleks vaadelda poliitiliste meetmete jaoks ette nähtud piiratud eelarveliste vahendite kontekstis. Seepärast tuleks esmatähtsaks pidada algatusi, millega tagatakse vahendite tõhus jaotamine.

               (3)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 881/2004 (2) artikliga 9 antakse Euroopa Raudteeagentuurile (edaspidi „agentuur”) ülesanne luua võrgustik ohutusasutuste (direktiivi 2004/49/EÜ artiklis 3 esitatud määratlus) ja uurimise eest vastutavate riigiasutustega, et määratleda direktiivi 2004/49/EÜ I lisas loetletud ühiste ohutusnäitajate sisu. 10. detsembril 2013 esitas agentuur oma soovituse (ERA-REC-08-2013) I lisa läbivaatamise kohta.

               (4)

               Seepärast tuleks direktiivi 2004/49/EÜ I lisa vastavalt muuta.

               (5)

               Käesolevas direktiivis esitatud meetmed on kooskõlas vastavalt direktiivi 2004/49/EÜ artikli 27 lõikele 1 loodud komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2004/49/EÜ I lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisaga.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. juuliks 2015. Nad edastavad kõnealuste sätete teksti viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   3.   Käesoleva direktiivi ülevõtmise ja rakendamise kohustust ei kohaldata Küprose Vabariigi ja Malta Vabariigi suhtes seni, kuni nende territooriumile ei ole rajatud raudteesüsteemi.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 9. juuli 2014

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 164, 30.4.2004, lk 44.

      (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 881/2004, 29. aprill 2004, millega asutatakse Euroopa Raudteeagentuur (agentuuri määrus), ELT L 164, 30.4.2004, lk 1.

      LISA
      „
            I LISA
            Ühised ohutusnäitajad
            Artikli 3 punktis g määratletud ohutusasutustel tuleb igal aastal esitada ühised ohutusnäitajad.
            Artikli 2 lõike 2 punktides a ja b osutatud tegevustega seotud näitajatest tuleb aru anda eraldi, kui need esitatakse.
            Uute faktide või vigade avastamisel pärast aruande esitamist muudab või parandab ohutusasutus konkreetse aasta näitajaid esimesel võimalusel ja hiljemalt järgmises aastaaruandes.
            Ühiste ohutusnäitajate ühised määratlused ja õnnetusjuhtumite majandusliku mõju arvutamise meetodid on sätestatud liites.
            1.   Õnnetusjuhtumitega seotud näitajad

                        1.1.

                        Märkimisväärsete õnnetusjuhtumite koguarv ja suhtarv rongkilomeetrite suhtes järgmiste õnnetusjuhtumiliikide kaupa:

                                    —

                                    rongi kokkupõrge raudteeveeremiga,

                                    —

                                    rongi kokkupõrge vabas liikumisruumis paikneva takistusega,

                                    —

                                    rongi rööbastelt mahasõit,

                                    —

                                    raudteeületuskoha õnnetusjuhtum, sh jalakäijatega raudteeületuskohal toimunud õnnetused punktis 6.2 määratletud viie raudteeületuskoha liigi kaupa,

                                    —

                                    liikuva veeremi põhjustatud õnnetusjuhtum inimestega, välja arvatud enesetapud ja enesetapukatsed,

                                    —

                                    veeremipõleng,

                                    —

                                    muu.

                              Igast märkimisväärsest õnnetusjuhtumist kantakse aruandes ette esmase õnnetusjuhtumi liigi alusel, isegi kui teisese õnnetusjuhtumi tagajärjed on raskemad (nt rööbastelt mahasõidule järgnev tulekahju).

                        1.2.

                        Raskelt vigastatute ja hukkunute koguarv ja suhtarv rongkilomeetrite suhtes õnnetusjuhtumiliikide ja järgmiste kategooriate kaupa:

                                    —

                                    reisija (ka suhtarv reisijakilomeetrite ja reisirongkilomeetrite koguarvu suhtes);

                                    —

                                    töötaja või töövõtja,

                                    —

                                    raudteeületuskoha kasutaja;

                                    —

                                    raudteerajatiste territooriumil loata viibiv isik,

                                    —

                                    muu isik perroonil,

                                    —

                                    muu isik väljaspool perrooni.

                  2.   Ohtlike kaupadega seotud näitajad

            Ohtlike kaupade raudteeveoga seotud õnnetusjuhtumite koguarv ja suhtarv rongkilomeetrite suhtes järgmiste kategooriate kaupa:

                        —

                        õnnetusjuhtumid, mis hõlmavad vähemalt ühte ohtlikke kaupu vedavat raudteeveeremit, vastavalt lisas esitatud määratlusele;

                        —

                        selliste õnnetusjuhtumite arv, mille käigus vabaneb ohtlikke aineid.

                  3.   Enesetappudega seotud näitajad

            Enesetappude ning enesetapukatsete koguarv ja suhtarv rongkilomeetrite suhtes.
            4.   Õnnetusjuhtumite algpõhjustega seotud näitajad

            Õnnetusjuhtumite algpõhjuste koguarv ja suhtarv rongkilomeetrite suhtes järgmiste algpõhjuste liikide kaupa:

                        —

                        purunenud rööbas,

                        —

                        rööbastee väljakummumine ja muu deformatsioon,

                        —

                        valemärguandest tingitud tõrge,

                        —

                        signaalist möödasõit ohuolukorras ohupunktist möödumisega,

                        —

                        signaalist möödasõit ohuolukorras ohupunktist möödumata,

                        —

                        ekspluatatsioonis oleva veeremi purunenud ratas,

                        —

                        ekspluatatsioonis oleva veeremi purunenud telg.

                  Kõikidest algpõhjustest (nii õnnetusjuhtumi põhjustanud kui ka muudest) tuleb teatada. (Märkimisväärse õnnetusjuhtumi põhjustanud algpõhjustest tuleb teatada ka algpõhjusi käsitlevate ohutusnäitajate raames; algpõhjustest, mis ei põhjustanud märkimisväärset õnnetusjuhtumit, teatatakse ainult õnnetusjuhtumeid käsitlevate ohutusnäitajate raames.)
            5.   Õnnetusjuhtumite majandusliku mõju arvutamisega seotud näitajad

            Järgmiste tegurite koguarvud ja suhtarvud rongkilomeetrite suhtes eurodes:

                        —

                        surmade ja raskete vigastuste arv korrutatud ohvrite ärahoidmise väärtusega (VPC — Value of Preventing a Casualty),

                        —

                        keskkonnakahju maksumus,

                        —

                        veeremile või infrastruktuurile põhjustatud materiaalne kahju,

                        —

                        õnnetusjuhtumitest tingitud viivituste maksumus.

                  Ohutusasutused teatavad märkimisväärsete õnnetusjuhtumite majandusliku mõju.
            VPC on väärtus, mille ühiskond omistab ohvrite ärahoidmisele, ja seega ei ole see õnnetusjuhtumi osaliste jaoks hüvitise võrdlusnäitaja.
            6.   Infrastruktuuri tehnilise ohutuse ja selle rakendamisega seotud näitajad

                        6.1.

                        Rongiturvangu süsteemiga (TPS — Train Protection System) varustatud teede protsendimäär ja rongis töötavaid turvangusüsteeme kasutades läbitud rongkilomeetrite protsendimäär järgmise liigituse kohaselt:

                                    —

                                    hoiatus,

                                    —

                                    hoiatus ja automaatne peatamine,

                                    —

                                    hoiatus ja automaatne peatamine ning pisteline kiirusekontroll,

                                    —

                                    hoiatus ja automaatne peatamine ning pidev kiirusekontroll.

                        6.2.

                        Raudteeületuskohtade arv (koguarv, liini- ja rööbasteekilomeetri kohta) järgmise viie liigi kaupa:

                                    a)

                                    reguleerimata raudteeületuskoht

                                    b)

                                    reguleeritud raudteeületuskoht:

                                                i)

                                                käsitsi reguleeritud,

                                                ii)

                                                automaatne hoiatus kasutaja poolel;

                                                iii)

                                                automaatne turvang kasutaja poolel;

                                                iv)

                                                raudteeäärne turvang.

            Liide
            Ühiste ohutusnäitajate ühised määratlused ja õnnetusjuhtumite majandusliku mõju arvutamise ühised meetodid
            1.   Õnnetusjuhtumitega seotud näitajad

            1.1.   „Märkimisväärne õnnetusjuhtum” — õnnetusjuhtum, milles osaleb vähemalt üks liikuv raudteeveerem ja mille tagajärjel hukkub või saab raskelt vigastada vähemalt üks inimene või mis kahjustab märkimisväärselt veeremit, rööbasteed, muid paigaldisi või keskkonda või mis põhjustab ulatuslikke liiklushäireid, v.a õnnetusjuhtumid töökodades, ladudes ja depoodes;
            1.2.   „märkimisväärne kahju veeremile, rööbasteele, muudele paigaldistele või keskkonnale” — kahju, mille väärtus on vähemalt 150 000 eurot;
            1.3.   „ulatuslikud liiklushäired” — rongiliiklus põhiliinil peatub vähemalt kuueks tunniks;
            1.4.   „rong” — teatud numbri või erinimetuse all määratud lähtepunktist määratud sihtpunkti liikuv ühe või mitme veduri või mootorvaguni veetav raudteeveerem või raudteeveeremiühikud või eraldi sõitev mootorvagun, sh tühi, st üksi sõitev vedur;
            1.5.   „rongi kokkupõrge raudteeveeremiga” — rongi laupkokkupõrge teise rongi või raudteeveeremi või manööverdava veeremiga, sissesõit teisele rongile või veeremile või külgkokkupõrge;
            1.6.   „rongi kokkupõrge takistustega vabas liikumisruumis” — rongi osa kokkupõrge rööbasteele kinnitatud või rööbasteel või selle läheduses ajutiselt oleva esemega (v.a raudteeületuskohal, kui eseme on kaotanud rööbasteed ületav sõiduk või kasutaja), sh kokkupõrge kontaktõhuliinidega;
            1.7.   „rööbastelt mahasõit” — juhtum, kus vähemalt üks rongiratas sõidab rööpalt maha;
            1.8.   „raudteeületuskoha õnnetusjuhtum” — raudteeületuskohal toimuv õnnetusjuhtum, millesse on kaasatud vähemalt üks raudteeveeremiüksus ja üks või mitu rööbasteed ületavat sõidukit, muud sellised ületuskoha kasutajad nagu jalakäijad või muud rööbasteel või selle läheduses ajutiselt olevad esemed, kui need on kaotanud rööbasteed ületanud sõiduk või kasutaja;
            1.9.   „liikuva veeremi poolt isikutele põhjustatud õnnetusjuhtum” — õnnetusjuhtum, mis on põhjustatud ühele või mitmele isikule, kes kas saavad löögi raudteeveeremilt või veeremile kinnitatud või sellest eraldunud esemelt; hõlmatud on isikud, kes kukuvad veeremilt, ning ka isikud, kes veeremis sõidu ajal kukuvad või saavad löögi lahtistelt esemetelt;
            1.10.   „veeremipõleng” — põleng või plahvatus raudteeveeremis (sealhulgas lastis) lähtejaama ja sihtjaama vahelise sõidu ajal, sealhulgas lähtejaamas, sihtjaamas või vahepeatustes peatumise ajal, samuti rongi koostamise ajal;
            1.11.   „muu (õnnetusjuhtum)” — muu õnnetusjuhtum, mis ei ole rongi kokkupõrge raudteeveeremiga, rongi kokkupõrge takistustega vabas liikumisruumis, rööbastelt mahasõit, raudteeületuskoha õnnetusjuhtum, liikuva veeremi poolt isikutele põhjustatud õnnetusjuhtum ega veeremipõleng;
            1.12.   „reisija” — isik, kaasa arvatud rongi personal, kes kasutab raudteetransporti; õnnetusjuhtumite statistika hõlmab ka reisijaid, kes üritavad liikuva rongi peale minna või sealt maha tulla;
            1.13.   „töötaja või töövõtja” — isik, kelle töö on seotud raudteega ja kes on õnnetusjuhtumi ajal tööl, sh personali hulka kuuluv töövõtja, füüsilisest isikust ettevõtja, rongi personal ning isikud, kes käitavad veeremit ja infrastruktuurirajatisi;
            1.14.   „raudteeületuskoha kasutaja” — isik, kes ületab raudteeliine raudteeületuskohas mis tahes transpordivahendiga või jalgsi;
            1.15.   „raudtee territooriumil loata viibiv isik” — isik, kes viibib raudtee territooriumil, kus viibimine on keelatud, välja arvatud raudteeületuskohta kasutaja;
            1.16.   „muu isik perroonil” — isik, kes viibib raudteeperroonil ning ei ole reisija, töötaja või töövõtja, raudteeületuskoha kasutaja, muu isik väljaspool perrooni ega raudtee territooriumil loata viibiv isik;
            1.17.   „muu isik väljaspool perrooni” — isik, kes viibib väljaspool raudteeperrooni ning ei ole reisija, töötaja või töövõtja, raudteeületuskoha kasutaja, muu isik perroonil ega raudtee territooriumil loata viibiv isik;
            1.18.   „surnu (hukkunu)” — isik, kes on õnnetusjuhtumi (v.a enesetapp) tagajärjel silmapilkselt surma saanud või sureb 30 päeva jooksul;
            1.19.   „vigastatu (raskelt vigastatud isik)” — vigastatud isik, kes viibis õnnetusjuhtumi (v.a enesetapukatse) tagajärjel haiglaravil üle 24 tunni.
            2.   Ohtlike kaupadega seotud näitajad

            2.1.   „Ohtlike kaupade veoga seotud õnnetusjuhtum” — õnnetus- või vahejuhtum, millest tuleb teatada vastavalt RID (1)/ADR punktile 1.8.5;
            2.2.   „ohtlikud kaubadfgix” — ained ja kaubaartiklid, mille vedamine on RIDi kohaselt keelatud või lubatud üksnes selles ette nähtud tingimustel.
            3.   Enesetappudega seotud näitajad

            3.1.   „Enesetapp” — surmaga lõppev enda tahtlik vigastamine, nagu selle on registreerinud ja klassifitseerinud pädev riiklik ametiasutus;
            3.2.   „enesetapukatse” — raske vigastusega lõppev enda tahtlik vigastamine.
            4.   Õnnetusjuhtumite algpõhjustega seotud näitajad

            4.1.   „Purunenud rööbas” — rööbas, mis laguneb kaheks või rohkemaks tükiks, või rööbas, millest eraldunud metallitüki tõttu tekib sõidupinnale üle 50 mm pikkune ja üle 10 mm sügavune lõhe;
            4.2.   „rööbastee väljakummumine või muu deformatsioon” — viga, mis on seotud rööbastee kontiinumi ja geomeetriaga ning mille tõttu on vaja rööbasteel liiklus katkestada või kohe vähendada lubatud kiirust;
            4.3.   „valemärguannetest tingitud tõrge” — signaalsüsteemi tehniline viga (seotud kas infrastruktuuri või veeremiga), mistõttu signaalteade on nõutavast vähem piirav;
            4.4.   „signaalist möödasõit ohuolukorras ohupunktist möödumisega” — juhtum, kus rongi mis tahes osa liigub kaugemale kui tema lubatud liikumisega on ette nähtud ja möödub ohupunktist;
            4.5.   „signaalist möödasõit ohuolukorras ohupunktist möödumata” — juhtum, kus rongi mis tahes osa liigub kaugemale kui tema lubatud liikumisega on ette nähtud, kuid ei möödu ohupunktist.
            Punktides 4.4 ja 4.5 osutatud lubamatu liikumine tähendab möödasõitu

                        —

                        rööbasteeäärsest peatumiskäsku näitavast värvilisest valgussignaalist või semaforist ohuolukorras, kui rongiturvangu süsteem (TPS — Train Protection System) ei ole töökorras;

                        —

                        rongiturvangu süsteemiga ettenähtud lubatud ohutu liikumise piirkonnast;

                        —

                        eeskirjade kohaselt suuliselt või kirjalikult lubatud punktist;

                        —

                        peatumismärgist (puhvertõkked ei ole hõlmatud) või viipemärgist.

                  Hõlmatud ei ole juhtumid, kus veoüksuseta veerem või järelevalveta rong möödub signaalist ohuolukorras. Hõlmatud ei ole juhtumid, kus signaal ei ole mis tahes põhjusel õigel ajal ohurežiimile lülitatud nii, et juhil oleks võimalik rong enne signaali peatada.
            Ohuasutused võivad esitada aruande käesoleva punkti taanetes loetletud lubamatu liikumise nelja liigi kohta eraldi, kuid aruanne peab sisaldama vähemalt kõiki nelja elementi hõlmavat koondnäitajat.
            4.6.   „Ekspluatatsioonis oleva veeremi purunenud ratas” — ratta purunemine, millega kaasneb õnnetusjuhtumi oht (rööbastelt mahasõit või kokkupõrge);
            4.7.   „ekspluatatsioonis oleva veeremi purunenud telg” — telje purunemine, millega kaasneb õnnetusjuhtumi oht (rööbastelt mahasõit või kokkupõrge).
            5.   Õnnetusjuhtumite majandusliku mõju arvutamise ühised meetodid

            5.1.   Ohvrite ärahoidmise väärtus (VPC) hõlmab järgmist.

                        1)

                        Ohutuse väärtus: maksmise valmisoleku väärtus (WTP — Willingness to Pay) põhineb eelistuste uuringul, mis tehti kõnealust väärtust kasutavates liikmesriikides.

                        2)

                        Otsesed ja kaudsed majanduslikud kulud: liikmesriikide hinnangulised kulud hõlmavad järgmist:

                                    —

                                    arstiabi ja taastusraviga seotud kulud;

                                    —

                                    õigus- ja kohtukulud, politsei kulud, õnnetusjuhtumite uurimise erakulud, hädaabiteenuse ja kindlustuse halduskulud;

                                    —

                                    toodangukadu: tootmata jäänud kaupade ja osutamata jäänud teenuste ühiskondlik väärtus, mille isik oleks loonud, kui õnnetusjuhtumit ei oleks toimunud.

                  Ohvrite ärahoidmise väärtuse arvutamisel käsitletakse surmajuhtumeid ja raskeid vigastusi eraldi (ohvrite ärahoidmise väärtus on surmajuhtumite ja raskete vigastuste puhul erinev).
            5.2.   Ohutuse väärtuse ning otseste/kaudsete majanduslike kulude hindamise ühised põhimõtted.
            Ohutuse väärtuse puhul hinnatakse, kas olemaolevad hinnangulised väärtused on sobivad või mitte, võttes arvesse järgmist:

                        —

                        hinnangulised väärtused peavad olema seotud transpordisektoris suremusriski vähendamise kava hinnanguliste väärtustega ja nende puhul tuleb järgida eelistuste uuringus esitatud maksmise valmisoleku väärtuse suhtes valitud lähenemisviisi,

                        —

                        väärtuste arvutamiseks kasutatud vastajate valim peab esindama asjaomast elanikkonda; eelkõige peab valim kajastama vanust/sissetuleku jaotumist ja ka muid elanikkonna asjaomaseid sotsiaal-majanduslikke/demograafilisi näitajaid;

                        —

                        maksmise valmisoleku väärtuste arvutamise meetod: uuring tuleb koostada nii, et küsimused on vastajatele selged ja arusaadavad.

                  Otseseid ja kaudseid majanduslikke kulusid hinnatakse ühiskonna tegelikult kantavate kulude alusel.
            5.3.   Mõisted
            5.3.1.   „Keskkonnakahju maksumus” — raudtee-ettevõtja ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja kantavad kulud, mis arvutatakse kogemuse põhjal ja mis tuleb kanda, et taastada raudteeõnnetuse-eelne olukord kahjustatud piirkonnas.
            5.3.2.   „Veeremile ja infrastruktuurile põhjustatud materiaalne kahju” — kulud, mis on seotud pöördumatult kahjustatud veeremi või infrastruktuuri asemel uue samade funktsioonide ja parameetritega veeremi või infrastruktuuri ehitamisega ja parandatava veeremi või infrastruktuuri taastamisega õnnetusele eelnenud seisukorda (neid kulusid hindavad raudtee-ettevõtja ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja oma kogemustele tuginedes), samuti kulud veeremi liisimisel, mis on tingitud piisava veeremi puudumisest veeremi kahjustatuse tõttu.
            5.3.3.   „Õnnetusjuhtumitest tingitud viivituste maksumus”— õnnetusjuhtumite tõttu raudteetranspordi kasutajatele (reisijad ja kaubaveokliendid) tekitatud viivituste rahaline väärtus, arvutatud järgmise mudeli alusel:

               VT = säästetud sõiduaja rahaline väärtus

               Aja väärtus rongireisija jaoks (tund)

            VTP = [tööreisijate VT] * [tööreisijate keskmine osakaal aastas] + [mittetööreisijate VT] * [mittetööreisijate keskmine osakaal aastas]
            VTP arvestatakse eurodes reisija kohta tunnis.
            „Tööreisija” — reisija, kes reisib seoses ametialase tegevusega välja arvatud liikumine kodust tööle ja tagasi.

               Aja väärtus kaubarongi jaoks (tund)

            VTF = [kaubarongide VT] * [(tonnkilomeeter)/(rongkilomeeter)]
            VTF arvestatakse eurodes kaubatonni kohta tunnis.
            Veetava lasti keskmine kogus tonnides rongi kohta aastas = (tonnkilomeeter)/(rongkilomeeter)

               CM = rongi 1-minutilise hilinemise maksumus

               Reisirong

            CMP = K 1 * (VTP/60) * [(reisijakilomeeter)/(rongkilomeeter)]
            Reisijate keskmine arv rongi kohta aastas = (reisijakilomeeter)/(rongkilomeeter)

               Kaubarong

            CMF = K2 * (VTF/60)
            Tegurid K1 ja K2 asuvad aja väärtuse ja hilinemise väärtuse vahepeal, nagu eelistuste uuringus on hinnatud, nendega võetakse arvesse asjaolu, et hilinemisest tingitud ajakaotust tajutakse hoopis negatiivsemana kui tavapärast sõiduaega.
            Õnnetusest tingitud hilinemiste maksumus = CMP * (reisirongi hilinemine minutites) + CMF * (kaubarongi hilinemine minutites)

               Mudeli kohaldamisala

            Hilinemiste maksumus arvutatakse märkimisväärsete õnnetusjuhtumite puhul järgmiselt:

                        —

                        lõppjaamas mõõdetud tegelikud hilinemised raudteeliinidel, kus õnnetused juhtusid

                        —

                        tegelikud hilinemised või, kui neid ei ole võimalik arvutada, hinnangulised hilinemised muudel asjaomastel liinidel.

                  6.   Infrastruktuuri tehnilise ohutuse ja selle rakendamisega seotud näitajad

            6.1.   „Rongiturvangu süsteem (TPS)” — süsteem, mis aitab tagada signaalide ja kiiruspiirangute järgimist.
            6.2.   „Rongisisesed süsteemid” — süsteemid, mis abistavad juhti raudtee-äärsete ja kabiinisiseste signaalnäitude jälgimisel ning tagavad ohupunktide läbimisel ohutuse ja kiirusepiirangutest kinnipidamise. Rongisisene turvangusüsteem võib hõlmata järgmist:

                        a)

                        hoiatamine — automaatne hoiatus juhile;

                        b)

                        hoiatamine ja automaatne peatamine — automaatne hoiatus juhile ja automaatne peatamine signaalist möödasõidul ohuolukorras;

                        c)

                        hoiatamine, automaatne peatamine ja pisteline kiirusekontroll, mis tagab ohupunktide läbimisel ohutuse, ning mille puhul tähendab pisteline kiirusekontroll kiiruse kontrollimist teatavates kohtades (kiirusepiirangu tähiste) signaalile lähenemisel;

                        d)

                        hoiatamine, automaatne peatamine ja pidev kiirusekontroll, mis tagab ohupunktide läbimisel ohutuse ja liinil kehtestatud kiiruspiirangute pideva järgimise, ning mille puhul tähendab pidev kiirusekontroll lubatud maksimumkiiruse kuvamist ja järgimist liini kõikidel lõikudel.

                  Punktis d osutatud süsteem on automaatne kaitsesüsteem (Automatic Train Protection — ATP).
            6.3.   „Raudteeületuskoht” — tee või läbipääsu ja raudtee samatasandiline ristumine, mida on sellisena tunnustanud raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ning mis on avatud avalikele ja erakasutajatele. Jaamasisesed perroonidevahelised teed ei ole hõlmatud, nagu ka üksnes töötajate kasutuseks ette nähtud üle rööbastee viivad teed.
            6.4.   „Tee” — raudteeõnnetuste statistika puhul, mis tahes avalik või eratee, tänav või maantee, sh nende kõrval kulgev jalgtee ja jalgrattatee.
            6.5.   „Läbipääs” — muu inimeste, loomade, sõidukite või masinate läbipääsuks ette nähtud läbipääs, v.a tee.
            6.6.   „Reguleerimata raudteeületuskoht” — raudteeületuskoht, kus puudub igasugune hoiatussüsteem või turvang, mis aktiveeruks siis, kui kasutajal on ohtlik raudteeületuskohta ületada.
            6.7.   „Reguleeritud raudteeületuskoht” — raudteeületuskoht, kus raudteeületuskoha kasutajad on kaitstud või neid hoiatatakse läheneva rongi eest nii, et seadmed aktiveeruvad siis, kui kasutajatel on ohtlik raudteeületuskohta ületada.

                        —

                        Füüsiliste seadmete kasutamisega tagatav turvang:

                                    —

                                    pool- või täistõkkepuud;

                                    —

                                    raudteeväravad.

                        —

                        Raudteeületuskohta kinnistatud seadmete abil antav hoiatus:

                                    —

                                    nähtava signaali seadmed: tuled;

                                    —

                                    kuuldava signaali seadmed: kellad, sireenid, helisignaalid jne;

                  Reguleeritud raudteeületuskohti klassifitseeritakse järgmiselt:

                        a)

                        käsitsi reguleeritav — raudteeületuskoht, kus turvangu või hoiatuse kasutaja poolel aktiveerib raudteetöötaja käsitsi;

                        b)

                        automaatne hoiatus kasutaja poolel — raudteeületuskoht, kus hoiatuse kasutaja poolel aktiveerib lähenev rong;

                        c)

                        automaatne turvang kasutaja poolel — raudteeületuskoht, kus turvangu kasutaja poolel aktiveerib lähenev rong. See hõlmab ka raudteeületuskohti, kus kasutaja poolel on olemas nii turvang kui ka hoiatus;

                        d)

                        raudteeäärne turvang — raudteeületuskoht, kus signaal või muu rongiturvangu süsteem lubab rongil sõitu jätkata üksnes siis, kui raudteeületuskohas on turvanguseadmed kasutaja poolel aktiveeritud ning raudteeületuskoht ei ole hõivatud.

                  7.   Mõõtühikute määratlused

            7.1.   „Rongkilomeeter” — mõõtühik, mis vastab rongi läbitud ühekilomeetrisele vahemaale. Läbitud vahemaaks loetakse tegelikult läbitud vahemaad, kui see näitaja on kättesaadav, muul juhul kasutatakse raudteevõrgu lähte- ja sihtpunkti vahelist standardkaugust. Arvesse võetakse üksnes andmeid esitava riigi territooriumil läbitud vahemaad.
            7.2.   „Reisijakilomeeter” — mõõtühik, mis vastab ühe reisija raudteeveol läbitud ühekilomeetrisele vahemaale. Arvesse võetakse üksnes andmeid esitava riigi territooriumil läbitud vahemaad.
            7.3.   „Liinikilomeeter” — raudteevõrgu pikkus kilomeetrites liikmesriigis, mille ulatus on sätestatud artiklis 2. Mitmeteeliste raudteeliinide puhul võetakse arvesse üksnes lähte- ja sihtkoha vahelist kaugust.
            7.4.   „Rööbasteekilomeeter” — raudteevõrgu pikkus kilomeetrites liikmesriigis, mille ulatus on sätestatud artiklis 2. Mitmeteelise raudteeliini puhul tuleb arvesse võtta iga teed.
         ”

         (1)  RID, ohtlike kaupade rahvusvaheliste raudteevedude eeskiri, nagu on vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiiviga 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta (ELT L 260, 30.9.2008, lk 13).


Tähtis õiguslik teade

|

31988L0361

Nõukogu direktiiv, 24. juuni 1988, asutamislepingu artikli 67 rakendamise kohta

Euroopa Liidu Teataja L 178 , 08/07/1988 Lk 0005 - 0018 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 10 Köide 1 Lk 0044  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 10 Köide 1 Lk 0044  CS.ES Peatükk 10 Köide 001 Lk 10  - 23 ET.ES Peatükk 10 Köide 001 Lk 10  - 23 HU.ES Peatükk 10 Köide 001 Lk 10  - 23 LT.ES Peatükk 10 Köide 001 Lk 10  - 23 LV.ES Peatükk 10 Köide 001 Lk 10  - 23 MT.ES Peatükk 10 Köide 001 Lk 10  - 23 PL.ES Peatükk 10 Köide 001 Lk 10  - 23 SK.ES Peatükk 10 Köide 001 Lk 10  - 23 SL.ES Peatükk 10 Köide 001 Lk 10  - 23

		Nõukogu direktiiv,24. juuni 1988,asutamislepingu artikli 67 rakendamise kohta(88/361/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 69 ja artikli 70 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on esitatud pärast konsulteerimist valuutakomiteega, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [2]ning arvestades, et:asutamislepingu artikli 8a kohaselt hõlmab siseturg sisepiirideta ala, mille ulatuses tagatakse kapitali vaba liikumine, ilma et see piiraks asutamislepingu teiste sätete kohaldamist;liikmesriigid peaksid saama võtta asjakohaseid meetmeid pankade likviidsuse reguleerimiseks; need meetmed peaksid piirduma ainult nimetatud eesmärgi saavutamisega;liikmesriikidel peaks vajaduse korral olema võimalus võtta ühenduse asjakohase korra kohaselt meetmeid lühiajaliste kapitali ümberpaigutuste ajutiseks piiramiseks, sest need võivad tõsiselt häirida nende raha- ja vahetuskursipoliitikat isegi juhul, kui puuduvad märkimisväärsed kõrvalekalded majanduse põhialustest;selguse ja arusaadavuse huvides on soovitav näha käesoleva direktiiviga sätestatud korras ette 1985. aasta ühinemisaktiga kapitali liikumise valdkonnas Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi jaoks võetud üleminekumeetmete reguleerimisala;Hispaania Kuningriik ja Portugali Vabariik võivad ühinemisakti artiklites 61-66 ja 222-232 sätestatud tingimustel edasi lükata teatavate kapitali ümberpaigutuste liberaliseerimise erandina kohustustest, mis on sätestatud 11. mai 1960. aasta esimeses nõukogu direktiivis EMÜ asutamislepingu artikli 67 rakendamise kohta, [3] viimati muudetud direktiiviga 86/566/EMÜ; [4] direktiiviga 86/566/EMÜ nähakse ka ette üleminekukord, mida kohaldatakse kõnealuse kahe liikmesriigi kapitali liikumise liberaliseerimisega seotud kohustuste suhtes; nimetatud liikmesriikidel on asjakohane edasi lükata käesolevast direktiivist tulenevate uute liberaliseerimiskohustuste kohaldamine;Kreeka Vabariigil ja Iirimaal on eri määral keerukas maksebilansi olukord ja suured välisvõlad; kapitali liikumise kohene ja täielik liberaliseerimine neis kahes liikmesriigis raskendaks selliste meetmete kohaldamise jätkamist, mis nad on võtnud oma välispositsioonide parandamiseks ja selleks, et suurendada oma rahandussüsteemi suutlikkust kohaneda ühenduse integreeritud finantsturu nõuetega; kooskõlas asutamislepingu artikliga 8c on kõnealuse kahe liikmesriigi konkreetset olukorda silmas pidades asjakohane anda neile lisaaega käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmiseks;kapitali liikumise täielik liberaliseerimine võib tekitada raskusi teatavate liikmesriikide ja eelkõige piirialade lisaeluasemeturgudel; käesoleva direktiivi jõustumine ei või mõjutada selliseid oste reguleerivaid olemasolevaid siseriiklikke õigusakte;käesoleva direktiivi jõustamiseks ettenähtud ajavahemikul tuleb anda komisjonile võimalus esitada ettepanekuid, mis on kavandatud selleks, et kõrvaldada riikide maksusüsteemide erinevustest tulenev moonutamise, maksude tasumisest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise oht või vähendada seda ohtu, ning võimaldada nõukogul avaldada selliste ettepanekute kohta oma arvamus;ühendus püüab kooskõlas asutamislepingu artikli 70 lõikega 1 saavutada oma residentide ja kolmandate riikide residentide vahelise kapitali liikumise võimalikult ulatuslikku liberaliseerimist;ulatuslikud lühiajalised kapitali ümberpaigutused kolmandatesse riikidesse või kolmandatest riikidest võivad tõsiselt häirida liikmesriikide rahalist olukorda ja finantsolukorda või tekitada pingeid valuutaturgudel; niisugune areng võib kahjustada Euroopa Rahasüsteemi ühtsust, siseturu tõrgeteta toimimist ning majandus- ja rahaliiduga seotud järkjärgulisi edusamme; seepärast on asjakohane näha ette tingimused võimalike kooskõlastatud meetmete rakendamiseks liikmesriikides;käesolev direktiiv asendab nõukogu 21. märtsi 1972. aasta direktiivi 72/156/EMÜ rahvusvaheliste kapitalivoogude reguleerimise kohta ja nendest omamaisele likviidsusele tuleneva soovimatu mõju kõrvaldamise kohta; [5] direktiiv 72/156/EMÜ tuleks seetõttu tunnistada kehtetuks,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Ilma et see piiraks järgnevate sätete kohaldamist, peavad liikmesriigid kaotama liikmesriikide residentide vahelise kapitali liikumise piirangud. Käesoleva direktiivi kohaldamise hõlbustamiseks liigitatakse kapitali liikumine vastavalt I lisas esitatud nomenklatuurile.2. Kapitali liikumisega seotud ülekanded tehakse samade vahetuskursside alusel, mis kehtivad jooksvate tehingutega seotud maksete puhul.Artikkel 2Liikmesriigid teatavad keskpankade juhatajate komiteele, valuutakomiteele ja komisjonile pankade likviidsuse reguleerimiseks võetud meetmetest, mis avaldavad konkreetset mõju krediidiasutuste kapitalitehingutele mitteresidentidega, hiljemalt nende jõustumise kuupäevaks.Need meetmed peavad piirduma riigi rahapoliitika reguleerimisega. Valuutakomitee ja keskpankade juhatajate komitee esitavad komisjonile selle kohta oma arvamuse.Artikkel 31. Kui erakorralise ulatusega lühiajalised kapitali ümberpaigutused tekitavad tõsiseid pingeid valuutaturgudel ning häirivad oluliselt liikmesriigi raha- ja vahetuskursipoliitikat, põhjustades eelkõige omamaise likviidsuse märgatavat kõikumist, võib komisjon pärast valuutakomitee ja keskpankade juhatajate komiteega konsulteerimist lubada asjaomasel liikmesriigil võtta II lisas loetletud kapitali ümberpaigutuste suhtes kaitsemeetmeid, määrates kindlaks nende rakendamise tingimused ja üksikasjad.2. Kiireloomulistel juhtudel võivad asjaomased liikmesriigid võtta eespool nimetatud meetmeid vajaduse korral oma algatusel. Komisjonile ja teistele liikmesriikidele tuleb meetmetest teatada hiljemalt nende jõustumise kuupäevaks. Komisjon teeb pärast valuutakomiteega ja keskpankade juhatajate komiteega konsulteerimist otsuse, kas asjaomane liikmesriik võib nende meetmete kohaldamist jätkata või peab neid muutma või need tühistama.3. Komisjoni poolt lõigete 1 ja 2 alusel tehtud otsuseid võib nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega tühistada või muuta.4. Käesoleva artikli kohaselt võetavate kaitsemeetmete kohaldamisaeg ei tohi ületada kuut kuud.5. Enne 31. detsembrit 1992 uurib nõukogu komisjoni aruande põhjal ning pärast valuutakomitee ja keskpankade juhatajate komitee arvamuste saamist, kas käesolevas artiklis esitatud põhimõtted ja üksikasjad on jätkuvalt asjakohased nende nõuete puhul, mille täitmiseks need on ette nähtud.Artikkel 4Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide õigust võtta kõiki vajalikke meetmeid, et vältida muu hulgas maksustamist ja finantseerimisasutuste usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet käsitlevate õigusnormide rikkumist ning sätestada kapitali liikumise deklareerimise kord haldus- või statistilise teabega seotud eesmärkidel.Nende meetmete ja selle korra kohaldamine ei tohi takistada ühenduse õiguse kohast kapitali liikumist.Artikkel 5Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi puhul on 1985. aasta ühinemisakti sätete reguleerimisala kapitali liikumise valdkonnas määratud III lisas kooskõlas I lisas esitatud kapitali liikumise nomenklatuuriga.Artikkel 61. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud meetmed hiljemalt 1. juulil 1990. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile. Nad teatavad ka kõikidest uutest meetmetest ning I lisas esitatud kapitali liikumist reguleerivates sätetes tehtud võimalikest muudatustest hiljemalt nende jõustumise kuupäevaks.2. Ilma et see piiraks 1985. aasta ühinemisakti artiklite 61-66 ja artiklite 222-232 kohaldamist, võivad Hispaania Kuningriik ja Portugali Vabariik, samuti Kreeka Vabariik ja Iirimaa ajutiselt jätkata piirangute rakendamist IV lisas loetletud kapitali ümberpaigutuste suhtes kõnealuses lisas sätestatud tingimustel ja ajavahemikel.Kui Portugali Vabariik või Kreeka Vabariik leiab enne IV lisa III ja IV loendis esitatud kapitali ümberpaigutuste liberaliseerimise tähtaja möödumist, et ta ei suuda liberaliseerimist jätkata eelkõige maksebilansiraskuste või riigi rahandussüsteemi puuduliku kohanemise tõttu, võib komisjon ühe kõnealuse liikmesriigi taotluse korral uurida koostöös valuutakomiteega asjaomase liikmesriigi majanduse ja rahanduse olukorda. Komisjon teeb uurimistulemuste alusel nõukogule ettepaneku kõigi või teatavate eespool nimetatud kapitali ümberpaigutuste liberaliseerimise tähtaja pikendamiseks. See pikendamine ei tohi ületada kolme aastat. Nõukogu teeb otsuse asutamislepingu artiklis 69 sätestatud korras.3. Belgia Kuningriik ja Luksemburgi Suurhertsogiriik võivad ajutiselt jätkata duaalse valuutavahetussüsteemi kasutamist, järgides V lisas sätestatud tingimusi ja tähtaegu.4. Lisaeluasemete ostmist reguleerivad siseriiklikud õigusaktid võivad jääda kehtima, kuni nõukogu võtab vastu seda valdkonda käsitlevad lisasätted asutamislepingu artiklis 69 sätestatud korras. See säte ei mõjuta ühenduse õiguse teiste sätete kohaldatavust.5. Komisjon esitab 31. detsembriks 1988 nõukogule ettepanekud, mille eesmärk on kõrvaldada moonutamise, maksude tasumisest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise oht või seda vähendada, niisugune oht tuleneb erinevustest riikide hoiuste maksustamissüsteemides ja nende süsteemide kohaldamise kontrollimisel.Nõukogu esitab nende komisjoni ettepanekute kohta oma arvamuse 30. juuniks 1989. Kooskõlas asutamislepinguga võetakse kõik ühenduse maksustamissätted vastu ühehäälselt.Artikkel 71. Kui käesoleva direktiivi muude sätetega ei ole ette nähtud teisiti, peavad liikmesriigid püüdma liberaliseerida kolmandatesse riikidesse suunatud või sealt pärit kapitali liikumisega seotud ülekanded samal määral nagu teiste liikmesriikide residentidega tehtavate tehingud.Eelneva lõigu sätted ei takista kohaldada kolmandate riikide suhtes siseriiklikke eeskirju või ühenduse õigust ning eelkõige vastastikuseid sätteid, mis käsitlevad asutamisega, finantsteenuste osutamisega ja väärtpaberite kapitaliturule lubamisega seotud tehinguid.2. Kui ulatuslikud lühiajalised kapitali ümberpaigutused kolmandatesse riikidesse või kolmandatest riikidest häirivad tõsiselt kõigi või teatavate liikmesriikide rahalist olukorda ja finantsolukorda riigisisesel või -välisel tasandil või tekitavad tõsiseid pingeid ühendusesiseses või ühenduse ja kolmandate riikide vahelises valuutavahetuses, konsulteerivad liikmesriigid üksteisega nende raskuste ületamiseks võetavate meetmete osas. Konsultatsioonid toimuvad komisjoni või teatava liikmesriigi algatusel keskpankade juhatajate komitees ja valuutakomitees.Artikkel 8Valuutakomitee uurib vähemalt kord aastas, milline on kapitali vaba liikumise olukord käesoleva direktiivi kohaldamise tulemusel. See uurimine hõlmab krediidi ning finants- ja rahaturgude siseriikliku reguleerimisega seotud meetmeid, mis võivad avaldada konkreetset mõju rahvusvahelistele kapitali ümberpaigutustele ja kõigile muudele käesoleva direktiivi aspektidele. Komitee annab uurimistulemustest aru komisjonile.Artikkel 911. mai 1960. aasta esimene direktiiv ja direktiiv 72/156/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. juulist 1990.Artikkel 10Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 24. juuni 1988Nõukogu nimeleesistujaM. Bangemann[1] EÜT C 26, 1.2.1988, lk 1.[2] 17. juunil 1988 esitatud arvamus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[3] EÜT 43, 12.7.1960, lk 921/60.[4] EÜT L 332, 26.11.1986, lk 22.[5] EÜT L 91, 18.4.1972, lk 13.--------------------------------------------------I LISADIREKTIIVI ARTIKLIS 1 OSUTATUD KAPITALI LIIKUMISE NOMENKLATUURKäesolevas nomenklatuuris on kas oma- või välisvääringus väljendatud kapitali ümberpaigutused liigitatud nendega seotud varade ja kohustuste majandusliku laadi järgi.Selles nomenklatuuris nimetatud kapitali liikumine hõlmab:- kõiki kapitali liikumise puhul vajalikke tehinguid, nagu tehingute sõlmimine ja täitmine ning seonduvad ülekanded. Üldjuhul tehakse tehinguid eri liikmesriikide residentide vahel, kuid kapitali ümberpaigutusi võivad enda nimel teha ka üksikisikud (nt emigrantidele kuuluva vara ülekanded),- füüsiliste või juriidiliste isikute tehinguid, [1] sealhulgas tehinguid liikmesriikide või teiste haldusasutuste ja avalik-õiguslike asutuste varade või kohustustega, mille suhtes kohaldatakse asutamislepingu artikli 68 lõiget 3,- ettevõtja juurdepääsu kõikidele turul kasutatavatele finantseerimismeetoditele asjaomase tehingu tegemiseks. Näiteks väärtpaberite ja teiste finantsinstrumentide omandamine hõlmab peale hetketehingute ka kõiki kasutatavaid kauplemisvorme, nagu tähtpäevatehingud, optsioonide või tagatistega seotud tehingud, vahetustehingud muu vara vastu jne. Samamoodi hõlmavad finantseerimisasutuste jooksvate ja hoiukontodega seotud tehingud kontode avamise ja nendele vahendite paigutamise kõrval ka välisvaluuta tähtpäevatehinguid, olenemata sellest, kas need on ette nähtud valuutariski katmiseks või avatud välisvaluutapositsiooni võtmiseks,- vara likviidseks muutmise või loovutamisega seotud tehinguid, likvideerimisjaotise repatrieerimist [2] või selle kohest kasutamist ühenduse kohustuste piires,- krediidi või laenude tagasimaksetehinguid.Käesolev nomenklatuur ei ole kapitali liikumiseks peetavate tehingute ammendav loend ning seetõttu sisaldab rubriiki XIII — F. "Muu kapitali liikumine — mitmesugust". Nomenklatuuri ei või tõlgendada viisil, mis piirab direktiivi artiklis 1 osutatud kapitali liikumise täieliku liberaliseerimise põhimõtte kohaldamist.I. OTSEINVESTEERINGUD [3]1. Filiaali või ainult kapitali paigutanud isikule kuuluva ettevõtja asutamine ja laiendamine ning olemasolevate ettevõtjate täielik omandamine.2. Osalemine uues või olemasolevas ettevõtjates püsivate majandussidemete loomiseks või säilitamiseks.3. Pikaajalised laenud püsivate majandussidemete loomiseks või säilitamiseks.4. Kasumi reinvesteerimine püsivate majandussidemete säilitamiseks.A. Mitteresidentide otseinvesteeringud riigi territooriumil [4]B. Residentide otseinvesteeringud välismaal [5]II. KINNISVARAINVESTEERINGUD(ei ole hõlmatud I jaoga) [6]A. Mitteresidentide kinnisvarainvesteeringud riigi territooriumilB. Residentide kinnisvarainvesteeringud välismaalIII. TEHINGUD TAVALISELT KAPITALITURUL KAUBELDAVATE VÄÄRTPABERITEGA (ei ole hõlmatud I, IV ja V jaoga)a) Aktsiad/osad ja muud kasumijaotusega väärtpaberid. [7]b) Võlakirjad. [8]A. Väärtpaberitehingud kapitaliturul1. Börsil kaubeldavate omamaiste väärtpaberite omandamine mitteresidentide poolt. [9]2. Börsil kaubeldavate välisväärtpaberite omandamine residentide poolt.3. Selliste omamaiste väärtpaberite omandamine mitteresidentide poolt, millega börsil ei kaubelda. [10]4. Selliste välisväärtpaberite omandamine residentide poolt, millega börsil ei kaubelda.B. Väärtpaberite kapitaliturule lubamine [11]i) Börsinimekirja võtmine. [12]ii) Emissioon ja suunatud emissioon kapitaliturul.*1. Omamaiste väärtpaberite lubamine välismaa kapitaliturule.2. Välisväärtpaberite lubamine omamaisele kapitaliturule.IV. TEHINGUD ÜHISINVESTEERIMISETTEVÕTJATE OSAKUTEGA [13]a) Selliste ühisinvesteerimisettevõtjate osakud, mis on loodud investeeringuteks tavaliselt kapitaliturul kaubeldavatesse väärtpaberitesse (aktsiad/osad, muud omandiväärtpaberid ja võlakirjad).b) Selliste ühisinvesteerimisettevõtjate osakud, mis on loodud investeeringuteks tavaliselt rahaturul kaubeldavatesse väärtpaberitesse või finantsinstrumentidesse.c) Selliste ühisinvesteerimisettevõtjate osakud, mis on loodud investeeringuteks muudesse varadesse.A. Tehingud ühisinvesteerimisettevõtjate osakutega1. Omamaiste ettevõtjate börsil kaubeldavate osakute omandamine mitteresidentide poolt.2. Välisettevõtjate börsil kaubeldavate osakute omandamine residentide poolt.3. Selliste omamaiste ettevõtjate osakute omandamine mitteresidentide poolt, millega börsil ei kaubelda.4. Selliste välisettevõtjate osakute omandamine residentide poolt, millega börsil ei kaubelda.B. Ühisinvesteerimisettevõtjate osakute kapitaliturule lubaminei) Börsinimekirja võtmine.ii) Emissioon ja suunatud emissioon kapitaliturul.1. Omamaiste ühisinvesteerimisettevõtjate osakute lubamine välismaa kapitaliturule.2. Välismaa ühisinvesteerimisettevõtjate osakute lubamine riigi kapitaliturule.V. TEHINGUD TAVALISELT RAHATURUL KAUBELDAVATE VÄÄRTPABERITE JA MUUDE FINANTSINSTRUMENTIDEGA [14]A. Rahaturul väärtpaberite ja muude finantsinstrumentidega tehtavad tehingud1. Omamaise rahaturu väärtpaberite ja finantsinstrumentide omandamine mitteresidentide poolt.2. Välismaa rahaturu väärtpaberite ja finantsinstrumentide omandamine residentide poolt.B. Väärtpaberite ja muude finantsinstrumentide rahaturule lubaminei) Tunnustatud rahaturule viimine.*ii) Emissioon ja suunatud emissioon tunnustatud rahaturul.1. Omamaiste väärtpaberite ja finantsinstrumentide lubamine välismaa rahaturule.2. Välisväärtpaberite ja -finantsinstrumentide lubamine omamaisele rahaturule.VI. FINANTSEERIMISASUTUSTE JOOKSVATE KONTODE JA HOIUKONTODEGA SEOTUD TEHINGUD [15]A. Mitteresidentide tehingud omamaiste finantseerimisasutustegaB. Residentide tehingud välisfinantseerimisasutustegaVII. KREDIIT, MIS ON SEOTUD ÄRITEHINGUTEGA VÕI TEENUSTE OSUTAMISEGA, MILLE OSAPOOLEKS ON RESIDENT [16]1. Lühiajaline (alla ühe aasta).2. Keskmise tähtajaga (üks kuni viis aastat).3. Pikaajaline (üle viie aasta).A. Mitteresidentide poolt residentidele antav krediitB. Residentide poolt mitteresidentidele antav krediitVIII. FINANTSLAENUD JA -KREDIIT (ei ole hõlmatud I, VII ja XI jaoga) [17]1. Lühiajalised (alla ühe aasta).2. Keskmise tähtajaga (üks kuni viis aastat).3. Pikaajalised (üle viie aasta).A. Mitteresidentide poolt residentidele antavad laenud ja krediitB. Residentide poolt mitteresidentidele antavad laenud ja krediitIX. KÄENDUS, MUUD TAGATISED JA PANDIÕIGUSEDA. Mitteresidendi poolt residendile antavadB. Residendi poolt mitteresidendile antavadX. KINDLUSTUSLEPINGUTE TÄITMISEGA SEOTUD ÜLEKANDEDA. Elukindlustusega seotud kindlustusmaksed ja väljamaksed1. Omamaise elukindlustusseltsi ja mitteresidendi vahelised lepingud.2. Välismaa elukindlustusseltsi ja residendi vahelised lepingud.B. Krediidikindlustusega seotud kindlustusmaksed ja väljamaksed1. Omamaise krediidikindlustusseltsi ja mitteresidendi vahelised lepingud.2. Välismaa krediidikindlustusseltsi ja residendi vahelised lepingud.C. Muud kindlustuslepingutega seotud kapitaliülekandedXI. ISIKLIKKU LAADI KAPITALI LIIKUMINEA. LaenudB. Kingid ja annetusedC. KaasavaraD. Pärandid ja annakudE. Immigrandi poolt võla tasumine eelmises elukohariigisF. Emigrandi poolt talle kuuluva vara teise riiki viimine sinna kolimise või välisriigis viibimise ajalG. Immigrandi säästude ülekandmine eelmisesse elukohariiki riigis viibimise ajalXII. FINANTSVARA FÜÜSILINE IMPORT JA EKSPORTA. VäärtpaberidB. Eri liiki maksevahendidXIII. MUU KAPITALI LIIKUMINEA. PärandimaksudB. Kahjutasud (kui neid saab käsitada kapitalina)C. Tagasimaksed lepingute ülesütlemisel ja sissenõudmata väljamaksete tagasimaksed (kui neid saab käsitada kapitalina)D. Autoritasud: patendid, disainilahendused, kaubamärgid ja leiutised (loovutamised ja nendest tulenevad ülekanded)E. Teenuste osutamiseks vajalike vahendite ülekandmine (ei ole hõlmatud VI jaoga)F. MitmesugustSELGITAVAD MÄRKUSEDKäesolevas nomenklatuuris ja direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid.OtseinvesteeringudFüüsiliste isikute või äri-, tööstus- ja finantsettevõtjate investeeringud, mille eesmärk on luua või säilitada püsivad ja otsesed sidemed kapitali paigutava isiku ja sellise ettevõtja või ettevõtte vahel, kelle käsutusse kapital antakse majandustegevuseks. Seepärast tuleb kõnealust mõistet käsitleda kõige laiemas tähenduses.Nomenklatuuri I jao punktis 1 nimetatud ettevõtjad hõlmavad juriidiliselt iseseisvaid ettevõtjaid (täisomanduses tütarettevõtjad) ja filiaale.Nomenklatuuri I jao punktis 2 nimetatud aktsiaseltsi staatusega ettevõtja puhul on otseinvesteeringute kujul osalemisega tegemist juhul, kui füüsilisele isikule või teisele ettevõtjale või omanikule kuuluv aktsiapakk võimaldab aktsionäril kooskõlas aktsiaseltse käsitlevate siseriiklike õigusaktidega või muudel alustel tõhusalt osaleda äriühingu juhtimises või selle kontrollimisel.Nomenklatuuri I jao punktis 3 nimetatud pikaajalised kasumijaotusega laenud on rohkem kui viieks aastaks antud laenud, mille eesmärk on püsivate majandussidemete loomine või säilitamine. Peamised näited on ettevõtja laenud tütarettevõtjatele või äriühingule, milles tal on osalus, ning kasumijaotuskokkuleppega seotud laenud. Sellesse rubriiki kuuluvad ka finantseerimisasutuste laenud püsivate majandussidemete loomiseks või säilitamiseks.KinnisvarainvesteeringudFüüsiliste isikute poolt hoonete ja maa ostmine ning hoonete ehitamine kasu saamise eesmärgil või isiklikuks kasutamiseks. See kategooria hõlmab ka kasutusvaldust, reaalservituuti ja hoonestusõigust.Väärtpaberibörsi nimekirja võtmine või tunnustatud rahaturule viimineVäärtpaberite ja muude vabalt kaubeldavate maksevahendite kindlaksmääratud korra kohane kasutamine ametlikult või mitteametlikult kontrollitavates tehingutes ametlikult tunnustatud väärtpaberibörsil või rahaturu ametlikult tunnustatud osas.Väärtpaberibörsil kaubeldavad väärtpaberid (noteeritud või noteerimata)Väärtpaberid, millega kauplemine on reguleeritud ning mille hinnad avaldab regulaarselt kas ametlik väärtpaberibörs (noteeritud väärtpaberid) või muu väärtpaberibörsiga seotud organ, nt pankade komitee (noteerimata väärtpaberid).Väärtpaberite ja teiste vabalt kaubeldavate maksevahendite emissioonMüük avaliku pakkumise teel.Väärtpaberite ja teiste vabalt kaubeldavate maksevahendite suunatud emissioonVäärtpaberite avaliku pakkumiseta otsemüük emitendi poolt või konsortsiumi poolt, kellel emitent on palunud neid müüa.Omamaised väärtpaberid, välisväärtpaberid ja muud finantsinstrumendidVäärtpaberid riikide kaupa, kus asub emitendi põhitegevuskoht. Välisturul välja antud kodumaiste väärtpaberite ja teiste finantsinstrumentide omandamist residentide poolt peetakse välisväärtpaberite omandamiseks.Aktsiad ja muud kasumijaotusega väärtpaberidHõlmab märkimisõigust väärtpaberite väljalaskmisel.VõlakirjadVähemalt kaheaastase tähtajaga vabalt kaubeldavad väärtpaberid, mille intressimäär ning põhisumma tagasimaksmise ja intressi maksmise tingimused määratakse kindlaks väljalaskmisel.ÜhisinvesteerimisettevõtjadEttevõtjad:- mille eesmärk on nende poolt kogutud kapitali ühine investeerimine siirdväärtpaberitesse või muudesse varadesse ning mis toimivad riski hajutamise põhimõttel,- mille osakud ostetakse või võetakse omanike nõudmisel tagasi otse või kaudselt nende ettevõtjate varast vastavalt omanike tegevust reguleerivatele seaduses ettenähtud, lepingulistele või põhikirjas ettenähtud tingimustele. Meetmeid, mida ühisinvesteerimisettevõtja võtab tagamaks, et tema osakute turuväärtus ei erineks oluliselt nende puhasväärtusest, käsitletakse võrdväärsena sellise tagasiostmise või tagasivõtmisega.Sellise ettevõtja võib asutada vastavalt riigi seadustele kas lepinguõiguse sätete [fondivalitseja juhitavad lepingulised fondid (common fund)] või investeerimisfonde käsitlevate sätete [avatud investeerimisfondid (unit trust)] või põhikirja [investeerimisühingud (investment company)] alusel.Käesoleva direktiivi kohaldamisel hõlmavad lepingulised fondid ka avatud investeerimisfonde.Tavaliselt rahaturul kaubeldavad väärtpaberid ja muud finantsinstrumendidRiigi võlakirjad ja teised vabalt kaubeldavad võlakirjad, hoiusesertifikaadid, pangaaktseptid, kommertspaberid ja teised sellised finantsinstrumendid.Äritehingutega või teenuste osutamisega seotud krediitLepinguline kaubanduskrediit (ettemaksed või perioodilised maksed pooleliolevate või tellitud tööde eest ning maksetingimuste pikendamine, olenemata sellest, kas see hõlmab veksli väljaandmist) ja selle rahastamine krediidiasutuste antavast krediidist. See kategooria hõlmab ka faktooringtehinguid.Finantslaenud ja krediitFinantseerimisasutustepoolne igat liiki rahastamine, sealhulgas äritehingute ning selliste teenuste rahastamine, milles ei osale residendid.See kategooria hõlmab hüpoteeklaene, tarbijakrediiti ja kapitalirenti ning asenduskrediidiliini ja teisi võlakirja emissiooniteenuseid.Residendid ja mitteresidendidIga liikmesriigi kehtivates valuutaeeskirjades määratletud füüsilised ja juriidilised isikud.Likvideerimisjaotis (seotud investeeringutega, väärtpaberitega jms)Müügitulu, sealhulgas võimalik kapitalikasv, tagasimaksete summad, kohtuotsuste täitmisest saadav tulu jne.Füüsilised ja juriidilised isikudNagu on määratletud siseriiklikes eeskirjades.FinantseerimisasutusedPangad, hoiupangad ning lühiajalist, keskmise tähtajaga või pikaajalist krediiti andvad institutsioonid, kindlustusseltsid, elamuhoiupangad, investeerimisühingud ja teised sellised institutsioonid.KrediidiasutusedPangad, hoiupangad ning lühiajalist, keskmise tähtajaga või pikaajalist krediiti andvad institutsioonid.[1] Vt allpool esitatud selgitavaid märkusi.[2] Vt allpool esitatud selgitavaid märkusi.[3] Vt allpool esitatud selgitavaid märkusi.[4] Vt allpool esitatud selgitavaid märkusi.[5] Vt allpool esitatud selgitavaid märkusi.[6] Vt allpool esitatud selgitavaid märkusi.[7] Vt allpool esitatud selgitavaid märkusi.[8] Vt allpool esitatud selgitavaid märkusi.[9] Vt allpool esitatud selgitavaid märkusi.[10] Vt allpool esitatud selgitavaid märkusi.[11] Vt allpool esitatud selgitavaid märkusi.[12] Vt allpool esitatud selgitavaid märkusi.[13] Vt allpool esitatud selgitavaid märkusi.[14] Vt allpool esitatud selgitavaid märkusi.[15] Vt allpool esitatud selgitavaid märkusi.[16] Vt allpool esitatud selgitavaid märkusi.[17] Vt allpool esitatud selgitavaid märkusi.--------------------------------------------------II LISADIREKTIIVI ARTIKLIS 3 OSUTATUD TEHINGUTE LOETELUPiirangud, mida liikmesriigid võivad eespool loetletud kapitali ümberpaigutuste suhtes rakendada, tuleb määratleda ja rakendada nii, et need tekitaksid võimalikult vähe takistusi isikute, kaupade ja teenuste vabale liikumisele.Tehingu laad | Jagu |Tehingud tavaliselt rahaturul kaubeldavate väärtpaberite ja muude finantsinstrumentidega | V |Finantseerimisasutuste jooksvate kontode ja hoiukontodega seotud tehingud | VI |Tehingud ühisinvesteerimisettevõtjate osakutega | IV-A ja B (c) |—ühisinvesteerimisettevõtjad, mis on loodud investeeringuteks tavaliselt rahaturul kaubeldavatesse väärtpaberitesse või finantsinstrumentidesse | |Finantslaenud ja -krediit | VIII-A ja B-1 |— lühiajaline | |Isiklikku laadi kapitali liikumine | XI-A |— laenud | |Finantsvara füüsiline import ja eksport | XII |— tavaliselt rahaturul kaubeldavad väärtpaberid | |— maksevahendid | |Muu kapitali liikumine: mitmesugust | XIII-F |— eespool loetletud tehingutega sarnased lühiajalised tehingud | |--------------------------------------------------III LISAMILLELE ON OSUTATUD DIREKTIIVI ARTIKLIS 51985. aasta ühinemisakti kapitali liikumist käsitlevate sätete reguleerimisala kooskõlas direktiivi I lisas sätestatud kapitali liikumise nomenklatuurigaÜhinemisakti artiklid (üleminekusätete kehtivusaja lõppkuupäevad) | Tehingu laad | Jagu |a)Hispaania Kuningriiki käsitlevad sättedArtikkel 62 (31.12.1990) | Residentide otseinvesteeringud välismaal | I-B |Artikkel 63 (31.12.1990) | Residentide kinnisvarainvesteeringud välismaal | II-B |Artikkel 64 (31.12.1988) | Tavaliselt kapitaliturul kaubeldavate väärtpaberitega seotud tehingud | || — Börsil kaubeldavate välisväärtpaberite omandamine residentide poolt | III-A-2 || — välja arvatud välisturul välja lastud ja omavääringus võlakirjad | || Ühisinvesteerimisettevõtjate osakutega seotud tehingud | || —Ühisinvesteerimisettevõtjate börsil kaubeldavate osakute omandamine residentide poolt | IV-A-2 || — välja arvatud lepinguliste fondidena tegutsevate ettevõtjate osakud | |b)Portugali Vabariiki käsitlevad sättedArtikkel 222 (31.12.1989) | Mitteresidentide otseinvesteeringud riigi territooriumil | I-A |Artikkel 224 (31.12.1992) | Residentide otseinvesteeringud välismaal | I-B |Artiklid 225 ja 226 (31.12.1990) | Mitteresidentide kinnisvarainvesteeringud riigi territooriumil | II-A |Artikkel 227 (31.12.1992) | Residentide kinnisvarainvesteeringud välismaal | II-B |Artikkel 228 (31.12.1990) | Isiklikku laadi kapitali liikumine | || i) artikli 228 lõikes 2 sätestatud kõrgemate määrade kohaldamiseks: | || — Kaasavara | XI-C || — Pärandid ja annakud | XI-D || —Emigrantide poolt neile kuuluva vara teise riiki viimine sinna kolimise või välisriigis viibimise ajal | XI-F || ii) artikli 228 lõikes 2 sätestatud alandatud määrade kohaldamiseks: | || — Kingid ja annetused | XI-B || — Immigrantide poolt võlgade tasumine eelmises elukohariigis | XI-E || —Immigrantide säästude ülekandmine eelmisesse elukohariiki riigis viibimise ajal | XI-G |Artikkel 229 (31.12.1990) | Tavaliselt kapitaliturul kaubeldavate väärtpaberitega seotud tehingud | || — Börsil kaubeldavate välisväärtpaberite omandamine residentide poolt | III-A-2 || — välja arvatud välisturul välja lastud ja omavääringus võlakirjad | || Ühisinvesteerimisettevõtjate osakutega seotud tehingud | || —Välismaa ühisinvesteerimisettevõtjate börsil kaubeldavate osakute omandamine residentide poolt | IV-A-2 || — välja arvatud ettevõtjate osakud lepinguliste fondide vormis | |--------------------------------------------------IV LISAMILLELE ON OSUTATUD DIREKTIIVI ARTIKLI 6 LÕIKES 2I. Portugali Vabariik võib kuni 31. detsembrini 1990 jätkata I loendis nimetatud kapitali ümberpaigutuste suhtes direktiivi teatavakstegemise kuupäeval olemasolevate piirangute rakendamist või need taaskehtestada.I LOENDTehingu laad | Jagu |Ühisinvesteerimisettevõtjate osakutega seotud tehingud | |— välismaa ühisinvesteerimisettevõtjate börsil kaubeldavate osakute omandamine residentide poolt | IV-A-2 (a) |— lepingulise fondina tegutsevad ettevõtjad direktiivi 85/611/EMÜ [1]tähenduses | |— Selliste välismaa ühisinvesteerimisettevõtjate osakute omandamine residentide poolt, millega börsil ei kaubelda | IV-A-4 (a) |— ettevõtjad, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 85/611/EMÜ [1] | |II. Hispaania Kuningriik ja Portugali Vabariik võivad vastavalt kuni 31. detsembrini 1990 ja 31. detsembrini 1992 jätkata II loendis nimetatud kapitali ümberpaigutuste suhtes direktiivi teatavakstegemise kuupäeval olemasolevate piirangute rakendamist või need taaskehtestada.II LOENDTehingu laad | Jagu |Tavaliselt kapitaliturul kaubeldavate väärtpaberitega seotud tehingud | |— Börsil kaubeldavate välisväärtpaberite omandamine residentide poolt | III-A-2 (b) |— välisturul välja lastud ja omavääringus võlakirjad | |—Selliste välisväärtpaberite (omamaiste väärtpaberite) omandamine residentide (mitteresidentide) poolt, millega börsil ei kaubelda | III-A-3 ja 4 |— Väärtpaberite lubamine kapitaliturule | III-B-1 ja 2 |— kui nendega kaubeldakse liikmesriigi börsil või need võetakse liikmesriigi börsi nimekirja | |Tehingud ühisinvesteerimisettevõtjate osakutega | |—Välismaa ühisinvesteerimisettevõtjate börsil kaubeldavate osakute omandamine residentide poolt | IV-A-2 |— lepingulise fondina tegutsevad ettevõtjad, mis ei vasta direktiivile 85/611/EMÜ [2] | |—Selliste välismaa (omamaiste) ühisinvesteerimisettevõtjate osakute omandamine residentide (mitteresidentide) poolt, millega börsil ei kaubelda | IV-A-3 ja 4 |—ettevõtjad, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 85/611/EMÜ [2]ning mille ainus eesmärk on liberaliseeritud varade omandamine | |— Ühisinvesteerimisettevõtjate osakute lubamine kapitaliturule | IV-B-1 ja 2 (a) |— ettevõtjad, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 85/611/EMÜ [2] | |—krediit, mis on seotud äritehingutega või teenuste osutamisega, mille osapooleks on resident | VII-A ja B-3 |— Pikaajaline krediit | |III. Kreeka Vabariik, Hispaania Kuningriik, Iirimaa ja Portugali Vabariik võivad kuni 31. detsembrini 1992 jätkata III loendis nimetatud kapitali ümberpaigutuste suhtes direktiivi teatavakstegemise kuupäeval olemasolevate piirangute rakendamist või need taaskehtestada.III LOENDTehingu laad | Jagu |Kapitaliturul kaubeldavate väärtpaberitega seotud tehingud | |— Väärtpaberite lubamine kapitaliturule | III-B-1 ja 2 |— kui nendega kaubeldakse liikmesriigi börsil või need võetakse liikmesriigi börsi nimekirja | |Ühisinvesteerimisettevõtjate osakutega seotud tehingud | |— Ühisinvesteerimisettevõtjate osakute lubamine kapitaliturule | IV-B-1 ja 2 |—ettevõtjad, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 85/611/EMÜ [3]ning mille ainus eesmärk on liberaliseeritud varade omandamine | |Finantslaenud ja -krediit | VIII-A, B-2 ja 3 |— keskmise tähtajaga ja pikaajaline | |IV. Kreeka Vabariik, Hispaania Kuningriik, Iirimaa ja Portugali Vabariik võivad IV loendis nimetatud kapitali ümberpaigutuste liberaliseerimise edasi lükata kuni 31. detsembrini 1992.IV LOENDTehingu laad | Jagu |Tavaliselt rahaturul kaubeldavate väärtpaberite ja muude finantsinstrumentidega seotud tehingud | V |Finantseerimisasutuste jooksvate kontode ja hoiukontodega seotud tehingud | VI |Ühisinvesteerimisettevõtjate osakutega seotud tehingud | IV-A ja B (c) |—ühisinvesteerimisettevõtjad, mis on loodud investeeringuteks tavaliselt rahaturul kaubeldavatesse väärtpaberitesse või finantsinstrumentidesse | |Finantslaenud ja krediit | VIII-A ja B-1 |— lühiajaline | |Isiklikku laadi kapitali liikumine | XI-A |— laenud | |Finantsvara füüsiline import ja eksport | XII |— tavaliselt rahaturul kaubeldavad väärtpaberid | |— maksevahendid | |Muu kapitali liikumine: mitmesugust | XIII-F |[1] Nõukogu direktiiv 85/611/EMÜ avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 375, 31.12.1985, lk 3).[2] Vt I loendile lisatud joonealust märkust.[3] Vt I loendile lisatud joonealust märkust.--------------------------------------------------V LISABelgia Kuningriik ja Luksemburgi Suurhertsogiriik kohustuvad alates 31. detsembrist 1992 lõpetama oma duaalse valuutavahetussüsteemi kohaldamise; see süsteem ei ole küll piiranud kapitali liikumist, kuid kaldub siiski kõrvale Euroopa Rahasüsteemist ning seepärast tuleks direktiivi tõhusa rakendamise huvides ja Euroopa Rahasüsteemi tugevdamiseks selle kohaldamine lõpetada. Peale selle kohustuvad nad kuni süsteemi kohaldamise lõpetamiseni rakendama seda korra kohaselt, mis tagab kapitali de facto vaba liikumise, nii et kahe turu vahetuskurssides ei oleks märkimisväärseid ja püsivaid erinevusi.--------------------------------------------------