title: Komisjoni direktiiv 98/14/EÜ, 6. veebruar 1998, millega kohandatakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta tehnika arengugaEMPs kohaldatav tekst

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31998L0014

Euroopa Liidu Teataja L 091 , 25/03/1998 Lk 0001 - 0061

		Komisjoni direktiiv 98/14/EÜ,6. veebruar 1998,millega kohandatakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta tehnika arenguga(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 97/27/EÜ, [2] eriti selle artikli 13 lõiget 2,võttes arvesse nõukogu 18. juuni 1992 direktiivi 92/53/EMÜ, millega muudetakse direktiivi 70/156/EMÜ, mootorsõidukite ja nende haagiste [3] tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, eelkõige selle artiklit 3,ning arvestades, et:direktiivis 92/53/EMÜ tehakse komisjonile ettepanek esitada 31. detsembriks 1994 vajalikud muudatusettepanekud liikmesriikide tüübikinnitusmenetluse täiustamiseks ja sõidukite kasutuselevõtu kergendamiseks;direktiivi 70/156/EMÜ artiklile 9 vastavalt tuleb tunnustada selle IV lisa II osas toodud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (ÜRO/EMK) eeskirju samaväärseteks eraldi direktiividega; ning arvestades, et on vajalik muuta ja ajakohastada vastavat lisa ja esitatud samaväärsustabelit, säilitamaks eeskirjade ja direktiivide vahelist mõistetavust;vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ artiklile 10 nõutakse tüübikinnitust andvatelt liikmesriikidelt X lisas toodud meetmete rakendamist, et vastavat töökorraldust kasutades kindlustataks toodetavate sõidukite, süsteemide, osade või eraldi tehniliste üksuste vastavus kinnitatud tüübile;on oluline, et toodangu vastavuse järelevalvet teostavate tüübikinnitusasutuste esitatavad nõuded oleksid kooskõlastatud; et kindlustada kohaldamise ja tõlgendamise ühtsus, on seetõttu vaja kasutusele võtta erijuhendid menetluste järgimise tagamiseks;käesolevas direktiivis toodud meetmed on kooskõlas tehnika arenguga kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevaga muudetakse direktiivi 70/156/EMÜ järgmiselt.1. Artikli 3 lõige 1 asendatakse alljärgnevaga:"1. Taotlused sõiduki tüübikinnituse saamiseks peab liikmesriigi tüübikinnitusasutusele esitama tootja. Taotlusele lisatakse teatmik, mis sisaldab III lisas nõutud andmeid, ning kõigi kohaldatavate üksikdirektiivide alusel välja antud tüübikinnitustunnistuste korral tuleb vastavalt IV või XI lisa nõuetele teha ka iga üksikdirektiivi kohane infopakett tüübikinnitusasutusele kättesaadavaks kuni kuupäevani, mil tüübikinnitus kas antakse või selle andmisest keeldutakse."2. Artikli 4 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:a) punktis c asendatakse sõnad "vastav üksikdirektiiv" sõnadega "vastav üksikdirektiiv, nagu see on märgitud IV ja XI lisas";b) punktis d asendatakse sõnad "asjakohane üksikdirektiiv" sõnadega "asjakohane üksikdirektiiv, nagu see on märgitud IV ja XI lisas";c) lisatakse järgmised lõigud:"Sõiduki tüübikinnitusel vastavalt XI lisale või artikli 8 lõike 2 punktile c, või süsteemi, osa või eraldi seadmestiku kinnitusel vastavalt XI lisale või artikli 8 lõike 2 punktile c, ja kui arvestatakse asjakohase üksikdirektiivi mõningatest sätetest tulenevaid piiranguid või erandeid, sisaldab ka tüübikinnitustunnistus kehtivuse piiranguid ja lubatud erandeid ning sellele antakse eraldi tüübikinnitusnumber vastavalt VII lisa sätetele.Kui teatmekaustades sisalduvates andmetes, millele on viidatud eespool toodud punktides a, b, c ja d, määratletakse nõuded eriotstarbeliste sõidukite kohta nagu need on esitatud XI lisa ja selle liidete vastavates veergudes, esitatakse ka tüübikinnitustunnistusel sellised sätted ja erandid."3. Artikkel 5 asendatakse alljärgnevaga:"Artikkel 5Tüübikinnituste muudatused1. Tüübikinnituse andnud liikmesriik peab võtma vajalikud meetmed, et tagada oma informeeritus infopaketi mistahes üksikasjade muudatustest.2. Taotlus tüübikinnituse muutmiseks või laiendamiseks tuleb esitada eranditult algse tüübikinnituse väljastanud liikmesriigile.3. Juhul, kui süsteemi, osa või eraldi seadmestiku kinnituse teatmekaustas sisalduvad andmed on muutunud, peab kõnealuse liikmesriigi tüübikinnitusasutus väljastama infopaketi vajalikult parandatud lehekülje(d), tähistades iga parandatud lehekülje, et selgelt ära näidata muudatuse olemus ja taasväljastuse kuupäev; infopaketi terviklik ajakohastatud versioon koos muudatuse üksikasjaliku kirjeldusega loetakse samuti kõnealust nõuet täitvaks.Igal juhul, kui väljastatakse uuendatud leheküljed või kogu ajakohastatud versioon, parandatakse ka infopaketi (mis lisatakse tüübikinnitustunnistusele) loend, et näidata uuendatud lehekülgede viimaste paranduste kuupäevi või kogu ajakohastatud versiooni kuupäeva.Kui lisaks on tüübikinnitustunnistuses (välja arvatud selle lisadokumentides) sisalduv teave muutunud) või on pärast tüübikinnituse kuupäeva muudetud direktiivi nõudeid, tuleb muudatust käsitleda kui "laiendust" ning kõnealuse liikmesriigi tüübikinnitusasutus väljastab uuendatud tüübikinnitustunnistuse (mis on märgistatud laienduse numbriga), kus on selgelt ära toodud laiendamise põhjus ning taasväljastuse kuupäev.Kui kõnealuse liikmesriigi tüübikinnitusasutus leiab, et infopaketi muudatus nõuab uusi katseid või kontrollimisi, informeerib ta sellest tootjat ning väljastab esimeses, teises ja kolmandas lõigus nimetatud dokumendid alles pärast uute katsete ja kontrollimiste edukat läbimist.4. Kui sõiduki tüübikinnituse infopaketis esinevad andmed on muutunud, peab kõnealuse liikmesriigi tüübikinnitusasutus väljastama infopaketi uuendatud lehekülje(d), kui see on vajalik, tähistades iga parandatud lehekülje, et näidata selgelt ära muudatuse olemus ja taasväljastuse kuupäev; infopaketi terviklik ajakohastatud versioon koos muudatuse üksikasjaliku kirjeldusega loetakse samuti kõnealust nõuet täitvaks.Igal juhul, kui väljastatakse uuendatud leheküljed või kogu ajakohastatud versioon, parandatakse ka infopaketi (mis lisatakse tüübikinnitustunnistusele) loend, et näidata uuendatud lehekülgede viimaste paranduste kuupäevi või kogu ajakohastatud versiooni kuupäeva.Lisaks, kui nõutakse täiendavaid kontrollimisi või kui tüübikinnitustunnistuses (välja arvatud selle lisadokumentides) sisalduv teave on muutunud või on pärast tüübikinnituse kuupäeva muudetud direktiivi nõudeid kuupäeva suhtes, millest alates keelatakse sõiduki kasutuselevõtt, tuleb muudatus märgistada kui "laiendus" ning kõnealuse liikmesriigi tüübikinnitusasutus väljastab parandatud tüübikinnitustunnistuse (märgistatud laienduse numbriga), kus on selgelt ära toodud laiendamise põhjus ning taasväljastuse kuupäev.Kui kõnealuse liikmesriigi tüübikinnitusasutus leiab, et infopaketi muudatus nõuab uusi kontrollimisi, informeerib ta sellest tootjat ja väljastab esimeses, teises ja kolmandas lõigus nimetatud dokumendid alles pärast uute kontrollimiste edukat läbimist. Iga parandatud dokument saadetakse ühe kuu jooksul kõikidele teistele tüübikinnitusasutustele.5. Kui ilmneb, et sõiduki tüübikinnituse kehtivus on lõppemas, sest ühe või mitme direktiivi tüübikinnituste, millele viidatakse infopaketis, kehtivus on lõppemas või et IV lisa I osas juurutatakse uus direktiiv, siis liikmesriigi see tüübikinnitusasutus, kes väljastas tüübikinnituse, teatab sellest faktist mitte vähem kui üks kuu enne sõiduki tüübikinnituse kehtivuse lõppemist teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele koos viitega vastavale kuupäevale või viimase sõiduki identifitseerimisnumbrile, mis on valmistatud vastavuses vana tüübikinnitustunnistusega.6. Nende klasside sõidukitel, mida ei mõjuta muudatused direktiivide või käesoleva direktiivi nõuetes, ei nõuta muudatust tüübikinnituses."4. Artikli 6 lõikele 1 on lisatakse järgmine lõik:"Vastavustunnistus valmistatakse selliselt, et oleks välistatud selle võltsimine. Seetõttu peab trükkima paberile, mida kaitseb värviline graafika või millel on valmistajat identifitseeriv vesimärk."5. Artikli 8 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:a) punkti b muudetakse järgmiselt:i) punktis 1 kustutatakse sõna "kvantitatiivne";ii) punkt 2 asendatakse alljärgnevaga:"2. Et rakendada punkti 1 ühele või enamale esitatud sõidukikategooria tüübile, peab tootja esitama taotluse igale seda tüüpi sõidukit kasutusele võtva liikmesriigi pädevale asutusele. Taotluses tuleb täpsustada selle aluseks olevad tehnilised ja/või majanduslikud põhjused.Need liikmesriigid otsustavad kolme kuu vältel, kas ja kui paljude kõnealuste sõidukitüüpide sõidukeid nad registreerivad oma territooriumil.Iga liikmesriik, mida sellist tüüpi sõiduki kasutuselevõtt puudutab, vastutab selle eest, et oleks tagatud XII lisa B jao sätete täitmine tootja poolt.Igal aastal saadavad liikmesriigid komisjonile nimekirja lubatud eranditest.";b) punkt c asendatakse alljärgnevaga:"c) Sõidukid, osad või eraldi seadmestikud, mis kasutatud spetsiifilise tehnoloogia või kontseptsiooni tõttu ei saa vastata ühe või mitme üksikdirektiivi ühele või mitmele nõudele.Sellisel juhul võib liikmesriik anda tüübikinnituse, mis kehtib ainult tema oma territooriumil, kuid pärast sellise kinnituse andmist saadab see liikmesriik ühe kuu jooksul teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele ja komisjonile koopia tüübikinnitustunnistusest ja selle lisadokumentidest. Samal ajal saadab ta taotluse komisjonile, et tal lubataks anda sõidukile tüübikinnitus vastavalt käesolevale direktiivile. Taotlusega koos esitatakse toimik, mis sisaldab järgmisi osi:- põhjus, miks kõnesolevad tehnoloogiad või kontseptsioonid ei võimalda sõiduki, osa või eraldi seadmestiku vastavust ühe või mitme asjakohase üksikdirektiivi nõudeile,- asjassepuutuvate ohutuse ja keskkonnakaitse valdkondade kirjeldus ja võetud meetmed,- katsetuste ja nende tulemuste kirjeldused, mis näitavad, et tagatakse vähemalt samaväärne turvalisuse ja keskkonnakaitse tase võrreldes sellega, mis on ette nähtud ühe või mitme asjakohase direktiivi nõudeis,- ettepanekud muudatuste tegemiseks asjakohastes direktiivides või vajadusel uu(t)e direktiivi(de) koostamiseks.Kolme kuu jooksul, pärast täieliku dokumentide kogu kättesaamise kuupäeva, esitab komisjon otsuse eelnõu artiklis 13 viidatud komiteele. Vastavalt artiklis 13 sätestatud menetlusele otsustab komisjon, kas lubada liikmesriigil anda tüübikinnitus vastavalt käesolevale direktiivile.Ainult tüübikinnituse loa taotlus ja otsuse eelnõu saadetakse liikmesriikidele nende riigikeeles/keeltes, kuid liikmesriigid võivad taotleda kõiki toimiku osi originaalkeeles kui eeldust otsusele, mis võidakse vastu võtta kooskõlas artiklis 13 sätestatud menetlusega.Kui on otsustatud taotlus kinnitada, võib liikmesriik väljastada tüübikinnituse vastavalt käesolevale direktiivile. Sellisel juhul määratakse otsuses, kas kehtestatakse selle kehtivusele mingid piirangud (näiteks ajavahemik). Ühelgi juhul ei tohiks tüübikinnituse kehtivus olla alla 36 kuu.Kui asjakohane direktiiv/direktiivid on kohandatud tehnilise progressiga nii, et sõidukid, osad või eraldi seadmestikud, mille kohta on antud tüübikinnitus vastavalt käesoleva lõigu c tingimustele, on kooskõlas muudatusi tegeva(te) direktiivi(de)ga, muudab liikmesriik need tüübikinnitused tavalisteks tüübikinnitusteks, võttes arvesse, kui vaja, näiteks aega, mida vajab tootja, et muuta osadel tüübikinnituse märgistust. Sellega kaasneb mistahes piirangute või erandite kustutamine ja mistahes eri-tüübikinnitusnumbrite asendamine tavaliste tüübikinnitusnumbritega.Kui ei ole astutud vajalikke samme direktiivi(de) kohandamiseks, siis tüübikinnituse andnud liikmesriigi taotlusel võib kooskõlas käesoleva punkti tingimustega antud tüübikinnituste kehtivust pikendada lisaotsusega, kooskõlas artiklis 13 sätestatud menetlusega."6. Artikli 10 lõike 2 teine lause asendatakse alljärgnevaga:"Kontrollimine, mis tagab toodete vastavuse kinnitatud tüübile, piirdub menetlusega, mis on toodud X lisa punktides 2 ja 3 ning nendes direktiivides, mis sisaldavad erinõudeid."7. Artiklile 13 lisatakse alljärgnev lõige 5:"5. Kui komisjon võtab vastu direktiivi muudatused, võtab ta samade muudatuste alusel vastu selle direktiivi asjakohaste lisade muudatused."8. Lisasid muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. septembriks 1998. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Liikmesriigid lisavad kõnealuste normide vastuvõtmisel nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid teatavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide tekstid.3. Lõikes 1 toodud sätteid kohaldavad liikmesriigid uutele sõidukitüüpidele alates 1. oktoobrist 1998. Siiski, tootja taotlusel, võib eelmise mudeli tüübikinnituse tunnistust kasutada pärast seda kuupäeva komplektse sõiduki korral 12 kuud ja komplekteeritud sõiduki korral 18 kuud mitmeastmelist tüübikinnitusmenetlust rakendades.4. Käesolev direktiiv ei muuda kehtetuks ühtegi tüübikinnitust, mis on välja antud enne selle jõustumist, ega takista selliste tüübikinnituste laiendamist selle direktiivi tingimuste kohaselt, mille alusel nad algselt välja anti. Siiski peavad kõik tootja poolt välja antavad tüübikinnitustunnistused lõikes 3 määratud kuupäevast alates 12 kuud hiljem komplektsetel sõidukitel ja 18 kuud hiljem komplekteeritud sõidukitel mitmeastmelist tüübikinnitusmenetlust rakendades vastama käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 70/156/EMÜ IX lisas toodud mudelile.5. Sõiduki tüübikinnitusel kohaldavad liikmesriigid käesolevat direktiivi ainult sisepõlemismootoriga M1-kategooria sõidukitele, kuni lisade muutmiseni, eesmärgiga hõlmata ka muud kui sisepõlemismootoriga M1-kategooria sõidukid ja muud sõidukikategooriad. Vahepeal kohaldatakse teiste kategooriate sõidukite tüübikinnitamisel direktiiviga 87/403/EMÜ [4] muudetud direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 sätteid.6. Liikmesriigid rakendavad käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõiget 1 ainult tootja taotlusel XI lisas märgitud eriotstarbeliste sõidukite korral kuni kuupäeva(de)ni, mis on määratud kindlaks käesoleva direktiivi muudatusega, et hõlmata M1-kategooriasse mittekuuluvaid sõidukeid.Vahepeal annavad liikmesriigid sellistele sõidukitele või selliste sõidukite osadele ja eraldi seadmestikele siseriikliku tüübikinnituse ja lubavad registreerida, müüa ja kasutusele võtta selliseid sõidukeid või selliste sõidukite osi ja eraldi seadmestikke vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 sätetele.7. Kuni 31. detsembrini 1997 komplektsetele ja kuni 31. detsembrini 1999 komplekteeritud sõidukitele, mille suhtes on rakendatud mitmeastmelist tüübikinnitusmenetlust ja kuni lõigus 6 toodud kuupäevadeni XI lisas märgitud eriotstarbelistele sõidukitele, nende osadele või eraldi seadmestikele ei kohaldata direktiivi 70/156/EMÜ artikli 7 lõiget 1 ega 2 käesolevas direktiivis esitatud kujul, kui need kuuluvad tüüpi, millele anti siseriiklik tüübikinnitus enne 1. jaanuari 1996 komplektsete ja enne 1. jaanuari 1998 mitmeastmelise tüübikinnitusmenetluse läbinud komplekteeritud sõidukite korral. Ka ei kehti see eriotstarbeliste sõidukite suhtes enne lõikes 6 nimetatud kuupäevi või tüübi suhtes, mille liikmesriik on registreerinud või andnud neile tüübikinnituse müügiks või kasutuselevõtuks enne 1. jaanuari 1996 komplektsete või enne 1. jaanuari 1998 komplekteeritud sõidukite korral, mis on läbinud mitmeastmelise tüübikinnituse või enne lõikes 6 viidatud kuupäevi.8. Lõigetes 6 ja 7 nimetatud siseriiklikku tüübikinnitusmenetlusse kuuluvad kinnitused, mis on antud lähtudes üksikdirektiividest, jäävad jõusse ka pärast lõigetes 6 ja 7 kehtestatud kuupäevi, tingimusel, et nad ei ole vastuolus käesoleva direktiiviga parandatud direktiivi 70/156/EMÜ artikli 5 lõike 3 neljandas lõigus sätestatud tingimustega.9. Kuni käesoleva direktiiviga hõlmatud sõidukite registreerimis- ja maksustamissüsteemide ühtlustamiseni liikmesriikides, võivad liikmesriigid kasutada siseriiklikke koodsüsteeme, hõlbustamaks registreerimist ja maksustamist oma territooriumil. Liikmesriigid võivad sel eesmärgil teha alaliigitusi III lisa II osas ära toodud versioonidest, tingimusel, et alaliigituse tunnused on selgelt esitatud infopaketis või, et neid on võimalik sealt lihtsa arvutuse teel tuletada. Liikmesriigid võivad ka taotleda, et vastavustunnistusele oleks lisatud siseriiklik(ud) numberkood(id).10. Kuni direktiivi 70/156/EMÜ muudatuseni, mis hõlmaks ka M1-kategooriasse mittekuuluvaid sõidukeid, võivad liikmesriigid anda tüübikinnituse tunnistusi XI lisas nimetatud eriotstarbelistele sõidukitele, mis on läbinud mitmeastmelise tüübikinnituse, võttes aluseks selliste kategooriate baas-/mittekomplektse sõiduki tootja antud tüübikinnitustunnistused, kui XI lisa sätted võimaldavad sõidukil täita sellele kategooriale kehtivaid nõudeid, millesse baas-/mittekomplektne sõiduk kuulub.Lisaks väljastab M1-kategooriast erineva baas-/mittekomplektse sõiduki valmistaja edasiseks registreerimismenetluseks XV lisale vastava kirjaliku avalduse.11. Vastavalt käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 70/156/EMÜ artikli 8 lõike 2 punktidele a ja b, ei luba käesoleva artikli lõigud 6 ja 7 liikmesriikidel teha erandeid ühegi üksikdirektiivi või käesoleva direktiivi sätete suhtes, mis kehtestavad täielikul ühtlustamisel põhinevaid nõudeid sõiduki, osa või eraldi seadmestiku tüübikinnitusele ja kasutuselevõtmisele.12. Artikli 8 lõike 2 punkti b sätted, välja arvatud sõnad "vastavalt artikli 5 lõikele 5", ja punkti 1 teine taane, kehtivad kategooria M1 sisepõlemismootoriga sõidukitele, mis on registreeritud pärast käesoleva artikli lõigus 7 määratud kuupäevi ja millel puudub kehtiv vastavustunnistus.13. Direktiivi 70/156/EMÜ artikli 8 lõike 2 punkti c sätete alusel varem antud tüübikinnituste kehtivus loetakse pikendatuks ühekordseks 12kuuliseks perioodiks alates nende aegumiskuupäevast.Artikkel 31. Hiljemalt 31. detsembriks 2000 koostab komisjon pädevatelt tüübikinnitusasutustelt saadud asjakohase teabe põhjal aruande EÜ tüübikinnitusmenetluse rakendamise kohta, pöörates eriti, kuid mitte ainult, tähelepanu selle mõjule väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele, kes osalevad mitmeastmelises komplekteerimises, ning, kui see on asjakohane, esitab vajalikud muudatusettepanekud ühtlustamisprotsessi täiustamiseks.2. Hiljemalt 31. detsembriks 2000 koostab komisjon aruande käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 70/156/EMÜ II lisa lõigu B punkti 1 rakendamise tingimustest liikmesriikides ning, kui see on asjakohane, esitab ettepaneku nende nõuete lihtsustamiseks.Artikkel 4Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 6. veebruar 1998Komisjoni nimelkomisjoni liigeMartin Bangemann[1] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[2] EÜT L 233, 25.8.1997, lk 1.[3] EÜT L 225, 10.8.1992, lk 1.[4] EÜT L 220, 8.8.1987, lk 44.--------------------------------------------------LISAVt komisjoni direktiiv 2001/116/EMÜ, EÜT L 18, 21.1.2002, lk 1.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2004/98/EÜ, 30. september 2004, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ turustuspiirangute ning õhusõidukite hädaolukorra evakuatsioonisüsteemides pentabromodifenüüleetri kasutamise osas eesmärgiga kohandada direktiivi I lisa tehnika arenguga(EMPs kohaldatav tekst)

text:
               1.10.2004

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 305/63

      KOMISJONI DIREKTIIV 2004/98/EÜ,
   30. september 2004,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ turustuspiirangute ning õhusõidukite hädaolukorra evakuatsioonisüsteemides pentabromodifenüüleetri kasutamise osas eesmärgiga kohandada direktiivi I lisa tehnika arenguga
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega, (1) eriti selle artiklit 2a,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Pentabromodifenüüleetrit (5-BDE) kasutatakse leegiaeglustina plastiku, kanga ning muude toodete tulekaitsel.

               (2)

               Nõukogu 23. märtsi 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 793/93 (registreeritud kemikaalide ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta) (2) kohase riskianalüüsi põhjal peeti vajalikuks piirata 5-BDE turuleviimist ja kasutamist ning seetõttu lisati nimetatud aine direktiivi 76/769/EMÜ I lisasse.

               (3)

               Hiljuti on muutunud kättesaadavaks uus teave, mille kohaselt 5-BDEd kasutatakse õhusõidukite päästeliugteede ning päästeparvede erimaterjalides ning seda ei saa asendada sobivate alternatiividega ulatuslike ohutuskatsete ning kehtivate õigusaktide tõttu.

               (4)

               Sellistest liugteedest lähtuvad heited keskkonda ning inimeste kokkupuude nendega ei ole tõenäolised, välja arvatud hädaolukorras mõne sekundi jooksul ning ainult sel juhul, kui materjal põleb.

               (5)

               Võttes arvesse 5-BDE piiratud kasutusala õhusõidukite hädaolukorra evakuatsioonisüsteemides ning selle toote põhjustatud vähest mõju tervise ning keskkonna üldistele riskidele, on põhjendatud 5-BDE turuleviimise ning selle erieesmärgilise kasutamise lubamine.

               (6)

               Arvestades asendusprotsessi ning õhusõidukite hädaolukorrasüsteemidele loa andmist käsitlevate õigusaktide keerukust ning tõsiseid sotsiaalmajanduslikke mõjusid, on evakuatsioonisituatsioonis vajalike toodete puhul ajaliselt piiratud kõrvalekalle põhjendatud. 5-BDE kasutamise lubamine õhusõidukite hädaolukorra evakuatsioonisüsteemides säilitab õhusõidukite ohutuse, vältides vanemate hädaolukorrasüsteemide kasutuselevõtu.

               (7)

               Seepärast tuleks direktiivi 76/769/EMÜ vastavalt muuta.

               (8)

               Käesolev direktiiv ei mõjuta ühenduse õigusakte, millega on töötajate kaitseks kehtestatud miinimumnõuded, eelkõige nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (3) ning Euroopa Parlamendi ning nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/37/EÜ töötajate kaitsmise kohta tööl kantserogeenide või mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 määratletud tähenduses). (4)

               (9)

               Käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas ohtlike ainete ja valmististe kaubanduses tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arenguga kohandamise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 76/769/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. jaanuariks 2005. Nad edastavad kõnealuste sätete teksti ning kõnealuste sätete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Nad kohaldavad kõnealuseid sätteid hiljemalt 1. jaanuariks 2005.
   Kui liikmesriigid võtavad need õigusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 30. september 2004

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Olli REHN

      (1)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 201. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/96/EÜ (ELT L 301, 28.9.2004, lk 51).

      (2)  EÜT L 84, 5.4.1993, lk 1. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

      (3)  EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

      (4)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 50.

      LISA
      Direktiivi 76/769/EMÜ I lisa muudetakse järgmiselt:
      Punkti 44 teises veerus, pealkirjaga difenüüleeter, pentabromoderivaat C12H5Br5O, lisatakse uus lõige 3:

         “3.   Erandina ei kohaldata õhusõidukite hädaolukorra evakuatsioonisüsteemide suhtes kuni 31. märtsini 2006 lõikeid 1 ja 2.”


title: Komisjoni direktiiv 2000/19/EÜ, 13. aprill 2000, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 86/298/EMÜ kitsarööpmeliste põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tagaossa paigaldatavate ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohtaEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32000L0019

Euroopa Liidu Teataja L 094 , 14/04/2000 Lk 0031 - 0032

		Komisjoni direktiiv 2000/19/EÜ13. aprill 2000,millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 86/298/EMÜ kitsarööpmeliste põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tagaossa paigaldatavate ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 4. märtsi 1974. aasta direktiivi 74/150/EMÜ põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] mida on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2000/2/EÜ, [2] eriti selle artiklit 11,võttes arvesse nõukogu 26. mai 1986. aasta direktiivi 86/298/EMÜ kitsarööpmeliste põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tagaossa paigaldatavaid ümbermineku kaitsekonstruktsioone käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [3] mida on viimati muudetud Austria, Soome ja Rootsi ühinemisaktiga, eriti selle artiklit 12,ning arvestades järgmist:(1) Ohutuse tõstmiseks on vajalik täpsustada kitsarööpmeliste põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tagaossa paigaldatavate ümbermineku kaitsekonstruktsioonide katsetamise meetodeid, võttes arvesse konstruktsioonide mitmekesist valikut.(2) Kaitsekonstruktsioonide katsetamise meetodeid tuleks ühtlustada meetoditega, mis on määratletud Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) eeskirjas 7 põllumajandustraktorite kaitseseadiste ametliku katsetamise kohta.(3) Seepärast tuleks direktiivi 86/298/EMÜ vastavalt muuta.(4) Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 74/150/EMÜ artikli 12 alusel asutatud tehnika arenguga kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 86/298/EMÜ I–VI lisa muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt.Artikkel 21. Liikmesriigid ei tohi alates 1. juulist 2001:- keelduda traktoritüübile EÜ tüübikinnituse andmisest või direktiivi 74/150/EMÜ artikli 10 lõike 1 kolmandas taandes nimetatud dokumendi väljastamisest või siseriikliku tüübikinnituse andmisest, või- keelata traktorite esmakordset kasutuselevõttu,kui nimetatud traktorid vastavad direktiivi 86/298/EMÜ, mida on muudetud käesoleva direktiiviga, nõuetele.2. Alates 1. jaanuarist 2002 liikmesriigid:- ei tohi enam traktoritüübile välja anda direktiivi 74/150/EMÜ artikli 10 punkti 1 kolmandas taandes ettenähtud dokumenti, kui kõnealune traktoritüüp ei vasta direktiivi 86/298/EMÜ, mida on muudetud käesoleva direktiiviga, nõuetele,- võivad keelduda traktoritüübile siseriikliku tüübikinnituse andmisest, kui traktor ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 86/298/EMÜ nõuetele.Artikkel 31. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi sätete täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. juuniks 2001. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamatult komisjonile.Kui liikmesriigid võtavad nimetatud normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi määravad liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate siseriiklike õigusnormide põhisätted.Artikkel 4Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 13. aprill 2000Komisjoni nimelkomisjoni liigeErkki Liikanen[1] EÜT L 84, 28.3.1974, lk 10.[2] EÜT L 21, 26.1.2000, lk 23.[3] EÜT L 186, 8.7.1986, lk 26.--------------------------------------------------LISA1.2.3.4. Direktiivi 86/298/EMÜ I–VI lisa muudetakse järgmiselt.I lisa punkt 1 asendatakse järgmisega:"1. Kohaldatakse OECD eeskirja 7 punkti 1 nõudeid (otsus C(87) 53, viimane versioon 24. novembrist 1987, viimati muudetud 3. märtsil 1999), välja arvatud punkt 1.1."II lisa asendatakse järgmisega:"II LISATEHNILISED NÕUDEDKitsarööpmeliste põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tagaossa paigaldatavate ümbermineku kaitsekonstruktsioonide EÜ-tüübikinnituse tehnilised nõuded vastavad OECD eeskirja 7 punktile 3 (otsus C(87) 53, viimane versioon 24. novembrist 1987, viimati muudetud 3. märtsil 1999). Nimetatud tehnilisi nõudeid ei kohaldata punkti 3 nendele osadele, mis käsitlevad katsearuannet, väiksemaid ümberehitusi ja identifitseerimist."III, IV ja V lisa jäetakse välja.VI lisa esimene taane asendatakse järgmisega:"— ristkülik, mille sees on väike e-täht, millele järgneb osa tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldusnumber:1 — Saksamaa, 2 — Prantsusmaa, 3 — Itaalia, 4 — Madalmaad, 5 — Rootsi, 6 — Belgia, 9 — Hispaania, 11 — Suurbritannia, 12 — Austria, 13 — Luksemburg, 17 — Soome, 18 — Taani, 21 — Portugal, 23 — Kreeka, 24 — Iirimaa".--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2010/57/EL, 26. august 2010 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisa, et pikendada toimeaine imasaliil lisasse kuulumist  EMPs kohaldatav tekst

text:
               27.8.2010

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 225/5

         KOMISJONI DIREKTIIV 2010/57/EL,
   26. august 2010,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisa, et pikendada toimeaine imasaliil lisasse kuulumist
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Imasaliili kuulumine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse lõpeb 31 detsembril 2011. Kooskõlas komisjoni 27. juuni 2007. aasta määruse (EÜ) nr 737/2007 (milles sätestatakse esimese toimeainete rühma nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kuulumise pikendamise menetlus ja kehtestatakse kõnealuste ainete loetelu) (2) artikliga 4 esitati kõnealuses artiklis ettenähtud ajavahemiku jooksul teatis toimeaine imasaliil direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kuulumise pikendamiseks.

               (2)

               Kõnealune teatis leiti olevat vastuvõetav komisjoni 28. juuli 2008. aasta otsuse 2008/656/EÜ (toimeainete asiimsulfurooni, asoksüstrobiini, fluroksüpüüri, imasaliili, metüülkresoksiimi, proheksadioonkaltsiumi ja spiroksamiini nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kuulumise pikendamist käsitlevate teadete vastuvõetavuse ja asjaomaste teatajate loetelu moodustamise kohta) (3) seisukohast.

               (3)

               Määruse (EÜ) nr 737/2007 artiklis 6 ettenähtud ajavahemiku jooksul esitas teataja määruse (EÜ) nr 737/2007 artikliga 6 nõutava teabe ning selgituse iga uue esitatud uuringu olulisuse kohta.

               (4)

               Referentliikmesriik koostas kaasreferentliikmesriigiga konsulteerides hindamisaruande ning esitas selle Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „amet”) ja komisjonile 9. juunil 2009. Lisaks ainele antavale hinnangule sisaldab kõnealune aruanne ka nimekirja uuringutest, millele referentliikmesriik oma hinnangu andmisel tugines.

               (5)

               Amet edastas hindamisaruande teatajale ja kõigile liikmesriikidele ning edastas saadud kommentaarid komisjonile. Amet avaldab ka avalikustatava hindamisaruande.

               (6)

               Komisjoni palvel andsid liikmesriigid ja amet hindamisaruandele eksperdihinnangu ning amet esitas imasaliili riskihindamise hindamisaruannet käsitlevad järeldused (4) komisjonile 4. märtsil 2010. Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande ja ameti järeldused läbi alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees ning 9. juulil 2010 vormistati see komisjoni läbivaatusaruandena imasaliili kohta.

               (7)

               Mitmest senisest uuringust on ilmnenud, et imasaliili sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavalt üldjoontes jätkuvalt vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele eelkõige seoses komisjoni läbivaatusaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviisidega. Seetõttu on asjakohane imasaliili direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kuulumist pikendada, et tagada, et kõnealust toimeainet sisaldavaid taimekaitsevahendeid võib lubada ka tulevikus tingimusel, et nad on kooskõlas kõnealuse direktiiviga.

               (8)

               Läbivaatusaruande põhjal, millest ilmneb imasaliili direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kuulumiseks nõutava tasemega võrreldes madalam puhtusaste, ning võttes arvesse, et toksikoloogiliselt ega ökotoksikoloogiliselt olulisi lisandeid ei esine, tuleks puhtusastet muuta.

               (9)

               On vaja lisada erisätted, millega nõutakse, et liikmesriigid pööraksid imasaliili sisaldavate taimekaitsevahendite lubamise korral erilist tähelepanu teatavatele punktidele või tagaksid, et asjakohased meetmed riskide vähendamiseks oleksid võetud. Eelkõige peaksid liikmesriigid tagama, et: toksilisuse toimikus kasutatud katsematerjalid on võrreldud kaubanduslikul eesmärgil toodetud tehnilise materjali näitajatega ning nende vastavust on kontrollitud; akuutne toidu kaudu omastamine ei kujuta ohtu tarbijatele jääkide piirnormide läbivaatamise seisukohast.

               (10)

               Esitatud uutest andmetest ilmneb, et imasaliil ja selle lagunemisproduktid võivad pinnases ja pinnaveesüsteemides kujutada endast ohtu pinnase mikro- ja veeorganismidele; minimaalne kokkupuude põhjaveega vajab kinnitust; töödeldud toodetes sisalduvate jääkide olemuse kohta tuleb teostada täiendavaid uuringuid. Ilma et see seaks kahtluse alla järeldust, et imasaliili lisasse kuulumist on vaja pikendada, on siiski asjakohane hankida nendes konkreetsetes küsimustes täiendavat teavet. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatavate tingimuste täitmisest. Seega on asjakohane nõuda, et teataja esitaks täiendavat teavet imasaliili lagunemise kulu kohta pinnases ja pinnaveesüsteemides, keskkonnaandmeid selle tagamiseks, et kokkupuude põhjaveega on minimaalne, ning uuringu hüdrolüüsi kohta selleks, et uurida töödeldud toodetes sisalduvate jääkide olemust.

               (11)

               Enne toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kuulumise pikendamist tuleks lasta mööduda mõistlikul ajavahemikul, mille vältel liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda toimeaine lisasse kuulumise pikendamisest tulenevate uute tingimuste täitmiseks.

               (12)

               Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine direktiivi I lisasse kuulumise pikendamisega, tuleks pärast toimeaine lisasse kuulumise pikendamist anda liikmesriikidele kuus kuud imasaliili sisaldavate taimekaitsevahendite lubade läbivaatamiseks, et jätkuvalt tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eelkõige selle artiklis 13, sätestatud nõuete ja kõnealuse direktiivi I lisas sätestatud tingimuste täitmine. Liikmesriigid peaksid lube kas pikendama, vajaduse korral muudatustega, või sellest keelduma. Erandina kõnealusest tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike III lisa kohaste ajakohastatud andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ sätestatud ühtsete põhimõtetega.

               (13)

               Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

               (14)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. jaanuariks 2012. Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad kõnealuseid norme alates 1. veebruarist 2012.
   Kui liikmesriigid võtavad need õigusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 3
   1.   Liikmesriigid muudavad vajaduse korral direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt toimeainena imasaliili sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivaid lube või tühistavad need 31. jaanuariks 2012.
   Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, et kõnealuse direktiivi I lisas imasaliili suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealust toimeainet käsitleva kande B osas nimetatud tingimused, ning et loa valdajal on olemas kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimuste kohaselt II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.
   2.   Erandina lõikest 1 teevad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab imasaliili ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. juuliks 2011 kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetelusse, vajaduse korral toodete uue hindamise, et arvesse võtta teaduslike ja tehniliste teadmiste arenguid, direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt kõnesoleva direktiivi VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele ning arvestades kõnealuse direktiivi I lisas imasaliili käsitleva kande B osa. Kõnealuse hindamise alusel määravad nad kindlaks, kas toode vastab endiselt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b–e sätestatud tingimustele. Pärast kindlaksmääramist muudavad liikmesriigid vajaduse korral luba või tühistavad selle 31. juuliks 2015.
   3.   Erandina lõigetest 1 ja 2 teevad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab imasaliili ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. juuliks 2011 kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetelusse ja millest vähemalt üks oli kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetelusse ajavahemikul 1. jaanuarist 2009–31. juulini 2011, toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt kõnesoleva direktiivi VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele ning arvestades kõnealuse direktiivi I lisas imasaliili käsitleva kande B osa. Kõnealuse hindamise alusel määravad nad kindlaks, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b–e sätestatud tingimustele.
   Kõnealuse kindlaksmääramise järel liikmesriigid vajaduse korral muudavad luba või tühistavad loa 31. juuliks 2015 või kuupäevaks, mis sellise muudatuse või tühistamise jaoks on kehtestatud asjakohases direktiivis või direktiivides, millega asjakohane toimeaine või toimeained direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kanti, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub 1. augustil 2011.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 26. august 2010

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

      (2)  ELT L 169, 29.6.2007, lk 10.

      (3)  ELT L 214, 9.8.2008, lk 70.

      (4)  Euroopa Toiduohutusamet: pestitsiidse toimeaine imasaliili riskihindamise läbivaatusaruannet käsitlevad järeldused Euroopa Komisjoni taotlusel, Euroopa Toiduohutusameti Teataja 2010; 8(3):1526.

      LISA
      Direktiivi 91/414/EÜ I lisa 1. rida asendatakse järgmisega:

                     Nr

                     Tavanimetus, tunnuskoodid

                     Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus

                     Puhtus (1)

                     Jõustumiskuupäev

                     Loetellu kuulumise lõpptähtaeg

                     Erisätted

                     „1

                     Imasaliil

                        CASi nr 35554-44–0
                     73790-28–0 (asendatud)

                        CIPACi nr 335

                     (RS)-1-(β-alluüloksü-2,4-diklorofenüületüül)imidasool
                     või
                     allüül (RS)-1-(2,4-diklorofenüül)-2-imidasool-1-ületüüleeter

                     ≥ 950 g/kg

                     1. august 2011

                     31. juuli 2021

                     A   OSA
                     Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.
                     B   OSA
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 9. juulil 2010 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees imasaliili kohta koostatud läbivaatusaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
                     Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu

                                 —

                                 sellele, et kaubanduslikult toodetud tehnilise materjali üksikasjad oleksid kinnitatud ning et nende toetuseks oleksid esitatud asjakohased analüüsiandmed; toksilisuse toimikus kasutatud katsematerjali tuleks võrrelda kõnealuste tehnilise materjali näitajatega ning kontrollida nende vastavust;

                                 —

                                 tarbijate akuutsele toidu kaudu omastamisele, pidades silmas jääkide piirnormide läbivaatamist tulevikus,

                                 —

                                 käitajate ja töötajate turvalisusele. Heakskiidetud kasutustingimustes tuleb ette näha piisavate isikukaitsevahendite ja riski vähendamise meetmete võtmine, et vähendada kokkupuudet toimeainega;

                                 —

                                 selle tagamisele, et nad võtavad pärast töötlemist järelejääva jäätmelahuse, sealhulgas piserdussüsteemi puhastusvee käsitlemisel kasutusele asjakohased jäätmekäitlustavad. Töötlemislahuse igasuguse juhusliku mahasattumise vältimine. Liikmesriigid, kes lubavad reovee juhtimist kanalisatsioonisüsteemi, peavad tegema kohaliku riskihindamise;

                                 —

                                 ohule vee- ja pinnase mikroorganismidele ning pikaajalisele ohule seemnetoidulistele lindudele ja imetajatele. Kasutusloa tingimustes peaks vajaduse korral olema nõutud riski vähendamise meetmete võtmist.

                           Asjaomased liikmesriigid tagavad, et teavitaja esitab komisjonile täiendava teabe, eelkõige järgmised tõendavad andmed:

                                 —

                                 imasaliili lagunemise kulg pinnases ja pinnaveesüsteemides;

                                 —

                                 keskkonnaandmed nende haldusmeetmete toetamiseks, mis liikmesriigid peavad kehtestama selle tagamiseks, et kokkupuude põhjaveega oleks minimaalne;

                                 —

                                 uuringu hüdrolüüsi kohta selleks, et uurida töödeldud toodetes sisalduvate jääkide olemust.

                           Nad tagavad, et teavitaja esitab selle teabe komisjonile 31. oktoobriks 2012.”

         (1)  Täpsemad andmed toimeainete identifitseerimise ja määratlemise kohta on esitatud läbivaatusaruandes.


title: Nõukogu direktiiv, 20. juuli 1972, millega muudetakse 14. juuni 1966. aasta direktiive peediseemne, söödakultuuride seemne, teraviljaseeme ja seemnekartuli turustamise kohta, 30. juuni 1969. aasta direktiivi õli- ja kiudtaimede seemne turustamise kohta ning 29. septembri 1970. aasta direktiive köögiviljaseemne turustamise ja ühise põllumajanduslike taimesortide kataloogi kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31972L0274

Euroopa Liidu Teataja L 171 , 29/07/1972 Lk 0037 - 0038 Taanikeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1972(III) Lk 0724  Ingliskeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1972(III) Lk 0763  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 8 Lk 0091  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 6 Lk 0052  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 03 Köide 6 Lk 0052  Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 4 Lk 0227  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 4 Lk 0227

		Nõukogu direktiiv,20. juuli 1972,millega muudetakse 14. juuni 1966. aasta direktiive peediseemne, söödakultuuride seemne, teraviljaseeme ja seemnekartuli turustamise kohta, 30. juuni 1969. aasta direktiivi õli- ja kiudtaimede seemne turustamise kohta ning 29. septembri 1970. aasta direktiive köögiviljaseemne turustamise ja ühise põllumajanduslike taimesortide kataloogi kohta(72/274/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 43 ja 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse assamblee arvamustvõttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamustning arvestades, et:alltoodud põhjustel on otstarbekas muuta peediseemne turustamist, [1] söödakultuuride seemne turustamist, [2] teraviljaseemne turustamist [3] ja seemnekartuli turustamist [4] käsitlevate ning viimati 30. märtsi 1971. aasta direktiiviga [5] muudetud nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivide, õli- ja kiudtaimede seemne turustamist käsitleva ja 30. märtsi 1971. aasta direktiiviga muudetud nõukogu 30. juuni 1969. aasta direktiivi, [6] köögiviljaseemne turustamist käsitleva ja 30. märtsi 1971. aasta direktiiviga muudetud nõukogu 29. septembri 1970. aasta direktiivi [7] ning ühist põllumajanduslike taimesortide kataloogi käsitleva nõukogu 29. septembri 1970. aasta direktiivi [8] mõningaid sätteid;mitmed ülalmainitud direktiivid sätestavad, et alates 1. juulist 1972 ei saa liikmesriigid enam üksikult hinnata kolmandates maades toodetud seemne ja noortaimede samaväärsust; kuna kõigil juhtudel pole olnud võimalik lõpetada ühenduses samaväärsuse hindamiseks vajalikke uuringuid, tuleks ülalmainitud tähtaega pikendada, vältimaks väljakujunenud kaubandussuhete kahjustamist;direktiivid seemne ja noortaimede turustamise kohta tunnustavad ainult liikmesriikidest pärinevaid ja nimetatud direktiivide nõuetele vastavaid tooteid või kolmandatest riikidest pärinevaid ja ühenduses toodetuga samaväärseks tunnistatud tooteid;on vajalik kehtestada sätted, mis võimaldaks turustada ka selliste ühendusega ühinevate maade tooteid, kes ei jõusta kõnealuseid direktiive kohe pärast ühinemist,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Peediseemne turustamist käsitleva 14. juuni 1966. aasta direktiivi artikli 16 lõike 2 teises lauses, söödakultuuride seemne turustamist käsitleva 14. juuni 1966. aasta direktiivi artikli 16 lõike 2 teises lauses, teraviljaseemne turustamist käsitleva 14. juuni 1966. aasta direktiivi artikli 16 lõike 2 teises lauses ning seemnekartuli turustamist käsitleva 14. juuni 1966. aasta direktiivi artikli 15 lõike 2 teises lauses asendatakse kuupäev 1. juuli 1972 kuupäevaga 1. juuli 1973.Artikkel 2"3. Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse ka iga uue liikmesriigi suhtes alates riigi liitumiskuupäevast kuni kuupäevani, mil liikmesriik peab jõustama käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid."Artikkel 3Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid järgmiselt:a) artikli 1 sätted alates 1. juulist 1972;b) artikli 2 sätted hiljemalt 1. jaanuaril 1973.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 20. juuli 1972Nõukogu nimeleesistujaT. Westerterp[1] EÜT 125, 11.7.1966, lk 2290/66.[2] EÜT 125, 11.7.1966, lk 2298/66.[3] EÜT 125, 11.7.1966, lk 2309/66.[4] EÜT 125, 11.7.1966, lk 2320/66.[5] EÜT L 87, 17.4.1971, lk 24.[6] EÜT L 169, 10.7.1969, lk 3.[7] EÜT L 225, 12.10.1970, lk 7.[8] EÜT L 225, 12.10.1970, lk 1.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2006/10/EÜ,  27. jaanuar 2006 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka forkloorfenuroon ja indoksakarb   (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               28.1.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 25/24

      KOMISJONI DIREKTIIV 2006/10/EÜ,
   27. jaanuar 2006,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka forkloorfenuroon ja indoksakarb
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 sai Hispaania 7. detsembril 1998 taotluse ettevõttelt SKW Trostberg AG (ettevõtete SKW Trosberg AG (Degussa AG) ja Kyowa Hakko Kogyo Co.Ltd. töörühma nimel) toimeaine forkloorfenurooni lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni otsusega 2000/181/EÜ (2) kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele.

               (2)

               Madalmaad said 6. oktoobril 1997 direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel ettevõttelt DuPont de Nemours taotluse toimeaine indoksakarb kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni otsusega 1998/398/EÜ (3) kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele.

               (3)

               Kõnealuste toimeainete mõju inimese tervisele ja keskkonnale taotleja poolt kavandatud kasutusviiside puhul on hinnatud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigetele 2 ja 4. Määratud referentliikmesriigid esitasid komisjonile toimeainete hindamisaruannete projektid 2. märtsil 2001 (forkloorfenuroon) ja 7. veebruaril 2000 (indoksakarb).

               (4)

               Liikmesriigid ja komisjon on hindamisaruannete projektid toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees läbi vaadanud. Kõnealune läbivaatamine lõpetati 23. septembril 2005 ning vormistati komisjoni aruandena forkloorfenurooni ja indoksakarbi kohta.

               (5)

               Forkloorfenurooni aruandest ei ilmnenud vastamata küsimusi ega probleeme, mille üle oleks tulnud nõu pidada taimede teaduskomitee või Euroopa Toiduohutusametiga, kes on selle komitee ülesanded üle võtnud.

               (6)

               Seoses indoksakarbiga esitati taimede teaduskomiteele kaks küsimust. Taimede teaduskomiteel paluti kommenteerida täheldatava toimeta doosi (NOEL) mõju rottide erütrotsüütidele ja indoksakarbi akuutse standarddoosi (ARfD) tuletamise piisavat alust.
               Oma arvamuses (4) väitis taimede teaduskomitee, et mõnedes erütrotsüütide parameetrites täheldatud muudatused olid üldiselt väikesed, ning nendega ei kaasnenud märkimisväärset retikulotsütoosi, viidates seega üldisele nõrgale hemolüütilisele mõjule. Kuna selget täheldatava toimeta doosi ei olnud võimalik kehtestada, määras taimede teaduskomitee kindlaks doosi, milleni täheldatud mõju ei ole kahjulik.
               Lisaks sellele vastas taimede teaduskomitee, et rottidega läbiviidud akuutse neurotoksilisuse uuringute puhul täheldatud üldisi ja mittespetsiifilisi toksilisuse tunnuseid on võimalik akuutse standarddoosi tuletamisel aluseks võtta.

               (7)

               Taimede teaduskomitee soovitusi on liikmesriigid ja komisjon võtnud arvesse edasise läbivaatamise käigus toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees, käesolevas direktiivis ja läbivaatamisaruandes. Kõnealuse hindamise alusel kehtestati taimede teaduskomitee töö tulemusena kindlakstehtud kokkupuutumise ulatuse alusel vastavad määrad (akuutne standarddoos ja aktsepteeritav päevane doos).

               (8)

               Mitmete uuringute põhjal on selgunud, et asjaomaseid toimeaineid sisaldavad taimekaitsevahendeid võib reeglina käsitada direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b ning artikli 5 lõikes 3 sätestatud nõuetele vastavana, eelkõige uuritud ja komisjoni aruannetes loetletud kasutusalade osas. Seetõttu on asjakohane lisada forkloorfenuroon ja indoksakarb kõnealuse direktiivi I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides asjaomaseid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite kasutuslubade väljaandmine kõnealuses direktiivis ettenähtud korras.

               (9)

               Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetelusse kandmist anda liikmesriikidele kuus kuud forkloorfenurooni ja indoksakarbi sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate ajutiste kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas toodud asjakohaste tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid kehtivad ajutised kasutusload asendama alaliste lubadega, neid muutma või need tühistama. Erandina nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik iga taimekaitsevahendi iga kavandatava kasutusviisi täieliku, III lisa nõuetele vastava toimiku esitamiseks ja hindamiseks direktiivis 91/414/EMÜ sätestatud ühtsete põhimõtete alusel.

               (10)

               Forkloorfenurooni kandmine I lisasse põhineb toimikul, mis hõlmab kõnealuse toimeaine kasutamist seoses kiivi viljadega. Muude kasutusviiside kohta ei ole taotleja praegu piisavaid andmeid esitanud ega piisavalt hinnanud selliste kasutusviiside võimalikke riske vastavalt kõnealuse direktiivi VI lisas nõutud kriteeriumidele. Kui liikmesriigid annavad kasutusloa muudeks kasutusviisideks, tuleks nõuda vajalikke andmeid ja teavet tõendamaks kõnealuste kasutusviiside vastavust direktiivis 91/414/EMÜ nimetatud kriteeriumidele, eriti nende mõju inimestele ja keskkonnale.

               (11)

               Seepärast on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

               (12)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. septembriks 2006. Nad edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. oktoobrist 2006.
   Kui liikmesriigid võtavad need normid vastu, lisavad nad normidesse või normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   1.   Vajaduse korral muudavad või tühistavad liikmesriigid direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt toimeainetena forkloorfenurooni ja indoksakarbi sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivad load 30. septembriks 2006. Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, et kõnealuse direktiivi I lisas vastavalt forkloorfenurooni ja indoksakarbi suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealuseid toimeaineid käsitlevate kannete B osas nimetatud tingimused, ning et loa valdajal on olemas kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimuste kohaselt II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.
   2.   Erandina lõikest 1 viivad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab forkloorfenurooni ja indoksakarbi ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. märtsiks 2006 kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetelusse, läbi toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt käesoleva direktiivi VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele ning arvestades kõnealuse direktiivi I lisa vastavalt forkloorfenurooni ja indoksakarbi käsitlevate kannete B osa. Selle hindamise põhjal määravad nad kindlaks, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e kehtestatud tingimustele.
   Pärast kõnealust kindlaksmääramist liikmesriigid:

               a)

               vajaduse korral muudavad forkloorfenurooni või indoksakarbi ainsa toimeainena sisaldavate toodete kasutuslube või tühistavad need hiljemalt 30. septembriks 2007; või

               b)

               vajaduse korral muudavad forkloorfenurooni või indoksakarbi ühena mitmest toimeainest sisaldavate toodete kasutuslube või tühistavad need hiljemalt 30. septembriks 2007 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained kanti direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

         Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub 1. aprillil 2006.
   Artikkel 5
   Direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 27. jaanuar 2006

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/6/EÜ (ELT L 12, 18.1.2006, lk 21).

      (2)  EÜT L 57, 2.3.2000, lk 35.

      (3)  EÜT L 176, 20.6.1998, lk 34.

      (4)  Taimede teaduskomitee arvamus komisjoni konkreetsete küsimuste kohta seoses indoksakarbi hindamisega (SCP/Indoxa/002 – lõplik; taimede teaduskomitee 18. juulil 2002 vastuvõetud arvamus).

      LISA
      Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa tabeli lõppu lisatakse järgmised read

                     Nr

                     Üldnimetus, tunnuskoodid

                     Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus

                     Puhtus (1)

                     Jõustumine

                     Loetellu kuulumise lõpptähtaeg

                     Erisätted

                     “119

                     Forkloorfenuroon
                     CASi nr 68157-60-8
                     CIPACi nr 633

                     1-(2-kloro-4-püridinüül)-3-fenüülkarbamiid

                     ≥ 978 g/kg

                     1. aprill 2006

                     31. märts 2016

                     A OSA
                     Lubatud kasutada ainult kasvuregulaatorina.
                     B OSA
                     Taotluste hindamisel loa saamiseks forkloorfenurooni sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamisel muul otstarbel kui seoses kiivitaimedega, pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu artikli 4 lõike 1 punktis b nimetatud kriteeriumidele ja tagavad, et enne loa andmist on vajalikud andmed ja teave esitatud.
                     VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 23. septembril 2005 lõplikult vormistatud forkloorfenurooni läbivaatamisaruande järeldusi, eriti selle I ja II lisa.
                     Kõnealuses üldhinnangus peavad liikmesriigid erilist tähelepanu pöörama võimalikule põhjavee saastamisele, kui toimeainet kasutatakse tundlike mullastiku- ja/või kliimatingimustega piirkondades.
                     Vajaduse korral tuleks kohaldada ohu vähendamise meetmed.

                     120

                     Indoksakarb
                     CASi nr 173584-44-6
                     CIPACi nr 612

                     metüül(S)-N-[7-kloro-2,3,4a,5-tetrahüdro-4a-(metoksükarbonüül)indeno[1,2-e][1,3,4]oksadiasiin-2-üülkarbonüül]-4'-(trifluorometoksü)karbanilaat

                     TC (tehniline materjal): > 628 g/kg indoksakarbi

                     1. aprill 2006

                     31. märts 2016

                     A OSA
                     Lubatud kasutada ainult insektitsiidina.
                     B OSA
                     VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 23. septembril 2005 lõplikult vormistatud indoksakarbi läbivaatamisaruande järeldusi, eriti selle I ja II lisa.
                     Kõnealuses üldhinnangus peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu veeorganismide kaitsele.
                     Vajaduse korral peaksid loa väljaandmise tingimused hõlmama meetmeid ohu vähendamiseks.”

         (1)  Täiendavad andmed toimeaine olemuse ja spetsifikatsiooni kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.


title: Komisjoni direktiiv, 7. märts 1989, millega muudetakse nõukogu direktiivi 69/169/EMÜ rahvusvahelises turismis toimuva impordi suhtes kohaldatavat käibemaksu- ja aktsiisivabastust käsitlevate õigusnormidega kehtestatud sätete ühtlustamise kohta, et võtta arvesse koondnomenklatuuri kasutuselevõttu

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31989L0220

Euroopa Liidu Teataja L 092 , 05/04/1989 Lk 0015 - 0015 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 9 Köide 2 Lk 0013  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 9 Köide 2 Lk 0013

		Komisjoni direktiiv,7. märts 1989,millega muudetakse nõukogu direktiivi 69/169/EMÜ rahvusvahelises turismis toimuva impordi suhtes kohaldatavat käibemaksu- ja aktsiisivabastust käsitlevate õigusnormidega kehtestatud sätete ühtlustamise kohta, et võtta arvesse koondnomenklatuuri kasutuselevõttu(89/220/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, [1] viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 20/89, [2] eriti selle artiklit 15,ning arvestades, et:nõukogu direktiivi 69/169/EMÜ [3] (viimati muudetud direktiiviga 88/664/EMÜ [4] artikli 5 lõikes 6 loetletud kaupade klassifikatsiooni aluseks on Tollikoostöö Nõukogu nomenklatuur;Tollikoostöö Nõukogu kiitis heaks rahvusvahelise kaupade kirjeldamise ja kodeerimise harmoneeritud süsteemi (edaspidi "HS") konventsiooni; nõukogu kiitis kõnealuse konventsiooni heaks otsusega 87/369/EMÜ [5] ning seda on kohaldatud alates 1. jaanuarist 1988; sellest tulenevalt on kehtestatud koondnomenklatuur, et HS Euroopa Majandusühenduses jõustada; direktiivi 69/169/EMÜ artikli 5 lõikes 6 tuleks seepärast viidata nimetatud koondnomenklatuurile;direktiivi 69/169/EMÜ kohandamine koondnomenklatuurist tulenevalt toob kaasa puhttehnilise muudatuse, mis mingil viisil ei muuda kõnealuse direktiivi reguleerimisala,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 69/169/EMÜ artikli 5 lõikes 6 asendatakse viide ühise tollitariifistiku rubriikidele nr 71.07 ja 71.08 viitega CN-koodidele 7108 ja 7109.Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud meetmed hiljemalt 1. juuliks 1989. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 7. märts 1989Komisjoni nimelkomisjoni liigeChristiane Scrivener[1] EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.[2] EÜT L 4, 6.1.1989, lk 19.[3] EÜT L 133, 4.6.1969, lk 6.[4] EÜT L 382, 31.12.1988, lk 41.[5] EÜT L 198, 20.7.1987, lk 1.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 29. märts 1977, põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite juhtide poolt tajutava müra taset käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31977L0311

Euroopa Liidu Teataja L 105 , 28/04/1977 Lk 0001 - 0009 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 7 Lk 0016  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 6 Lk 0022  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 7 Lk 0016  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 7 Lk 0026  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 7 Lk 0026

		Nõukogu direktiiv,29. märts 1977,põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite juhtide poolt tajutava müra taset käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(77/311/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]ning arvestades, et:4. märtsi 1974. aasta direktiivis 74/150/EMÜ põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite juhtide poolt tajutava müra taset käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta [3] ettenähtud EMÜ tüübikinnitusmenetluse rakendamiseks tuleks vastu võtta sätted, mis tagavad selliseid traktoreid juhtivate põllumajandustöötajate ohutud töötamistingimused, eriti nende kuulmise kaitse;nimetatud sätted on eriti vajalikud, sest ainult kahes liikmesriigis on kehtestatud üksikasjalikud sätted ülalmainitud traktorite juhtide poolt tajutava müra osas;erinevused ülalmainitud siseriiklikes õigusaktides võivad takistada ühendusesisest kaubandust ning seeläbi raskendada ühisturu loomist ja toimimist,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Käesolevas direktiivis tähendab "põllumajandus- või metsatraktor" rataste või roomikutega varustatud mis tahes mootorsõidukit, millel on vähemalt kaks telge ja mille tähtsaim omadus on veojõud ning mis on mõeldud teatavate põllu- või metsamajanduses kasutatavate tööriistade, masinate või haagiste tõmbamiseks, lükkamiseks, vedamiseks või käitamiseks. See võib olla ette nähtud koorma või kaassõitjate veoks.2. Käesolevat direktiivi kohaldatakse üksnes selliste lõikes 1 määratletud traktorite suhtes, mis on varustatud õhkrehvidega, millel on kaks telge ja mille maksimaalne valmistajakiirus on 6–25 km/h.Artikkel 21. Ükski liikmesriik ei tohi keelduda traktorile EMÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest või keelata traktori müüki, registreerimist või kasutuselevõtmist juhi poolt tajutava müra tasemega seotud põhjustel, kui müratase jääb järgmistesse piiridesse:90 dB (A) vastavalt I lisale või86 dB (A) vastavalt II lisale.Üleminekuperioodi ajaks, mille tähtpäev määratakse enne 1. oktoobrit 1981, suurendatakse vastavalt direktiivi 74/150/EMÜ artiklis 13 sätestatud korrale ülalmainitud mürataseme piire vastavalt I lisa punktile 3.2.1.1 ja II lisa punktile 3.2.2.1 6 dB (A) võrra.2. Üleminekuperioodi ajal, mille tähtpäev määratakse enne 1. oktoobrit 1981, võivad liikmesriigid vastavalt direktiivi 74/150/EMÜ artiklis 13 sätestatud korrale lubada ilma kabiinita traktorite siseriiklikku tüübikinnitust, müüki, registreerimist või kasutuselevõtmist, kui nende traktorite müratase jääb järgmistesse piiridesse:96 dB (A) vastavalt I lisale või92 dB (A) vastavalt II lisale.Artikkel 3Käesolevas direktiivis tähendab "kabiin" mis tahes konstruktsiooni, mis on valmistatud läbipaistvatest või mitteläbipaistvatest jäikadest komponentidest, mis ümbritseb juhti täielikult ja isoleerib ta väliskeskkonnast ning mida saab töötamise ajal püsivalt suletuna hoida.Artikkel 4Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, mis tagavad, et traktorite müügiesitlusel ega reklaamis ei viidataks traktori juhi poolt tajutava müra tasemega seoses sellistele traktori omadustele, mida neil tegelikult ei ole.Artikkel 5Kõik muudatused, mis on vajalikud lisades esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu direktiivi 74/150/EMÜ artiklis 13 sätestatud korras.Artikkel 61. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid 18 kuu jooksul alates direktiivi teatavakstegemisest ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid tagavad, et nende rahvuslike seaduste tekstid, mida nad käesoleva direktiiviga kaetud valdkonnas kohandavad, edastatakse komisjonile.Artikkel 7Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 29. märts 1977Nõukogu nimeleesistujaG. Kaufman[1] EÜT C 127, 18.10.1974, lk 34.[2] EÜT C 125, 16.10.1974, lk 30.[3] EÜT L 84, 28.3.1974, lk 10.--------------------------------------------------I LISAMÕÕTEAPARATUUR, -TINGIMUSED JA -MEETOD1. MÕÕTÜHIK JA MÕÕTEAPARATUUR1.1. MõõtühikMürataset mõõdetakse A-kaalutud detsibellides, mida väljendatakse dB (A).1.2. MõõteaparatuurJuhi poolt tajutava müra taset peab mõõtma müramõõturi abil, nagu on kirjeldatud Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni väljaande 179/1965 esimeses trükis.Muutuvate näitude korral peab arvesse võtma maksimumväärtuste keskmist.2. MÕÕTETINGIMUSEDMõõtmised peab sooritama järgmistel tingimustel:2.1. traktor peab olema koormamata, st ilma lisaseadmeteta, kuid traktoris peab olema jahutusvedelik, määrdeõli, täis kütusepaak ja juht. Juht ei tohi kanda ülemäära paksu rõivastust, salli ega peakatet. Traktoril ei tohi olla ühtegi eset, mis võiks moonutada mürataset;2.2. rehvides peab olema sõiduki tootja poolt ettenähtud rõhk; mootor, jõuülekanne ja veoteljed peavad olema normaalsel töötemperatuuril ning radiaatoriribisid, kui need on paigaldatud, peab mõõtmise käigus lahti hoidma;2.3. mootoriga käivitatavad või isekäivituvad lisaseadmed, nagu näiteks klaasipuhastid, sooja õhu ventilaator või jõuvõtuvõll ei tohi mõõtmise ajal töötada, kui need võivad mürataset mõjutada; osad, mis tavaliselt töötavad mootoriga samal ajal, nagu näiteks mootori jahutusventilaator, peavad mõõtmise ajal töötama;2.4. katsetuspiirkond peab olema avatud ja piisavalt vaikne koht; näiteks 50 meetri raadiusega lahtine ala, millel on vähemalt 20 meetri raadiusega enam-vähem tasane keskosa või kõva rajaga tasapinnaline osa, millel on võimalikult vähe konarusi ja võimalikult tasane pind. Rada peab olema nii puhas ja kuiv kui võimalik (nt ilma kruusa, puulehtede, lumeta jms). Kaldpinnad ja ebatasasused on lubatud üksnes siis, kui nende poolt põhjustatud mürataseme muutused jäävad mõõteaparatuuri veatolerantsi piiridesse;2.5. raja pind ei tohi põhjustada ülemäärast rehvimüra;2.6. ilm peab olema hea ja kuiv, vähese tuulega või tuuletu. Tuulest või teistest müraallikatest tingitud juhi poolt tajutava ümbritseva müra tase peab olema vähemalt 10 dB (A) alla traktori mürataseme;2.7. kui mõõtmiseks kasutatakse sõidukit, peab seda igasuguste häirete vältimiseks pukseerima või juhtima traktorist piisaval kaugusel. Mõõtmiste ajal ei tohi ükski mõõtmisi häiriv ese või heli peegeldav pind paikneda lähemal kui 20 m kummalgi pool katserada ega traktori esi- või tagaosale lähemal kui 20 m. Nimetatud tingimust võib lugeda täidetuks, kui ülalkirjeldatud tingimustel põhjustatud mürataseme muutused jäävad veatolerantside piiridesse; kui see ei ole nii, tuleb mõõtmised häirete kestuse ajaks katkestada;2.8. kõik ettenähtud seeria mõõtmised peab läbi viima samal rajal.3. MÕÕTEMEETOD3.1. Mikrofon peab paiknema 250 mm istme kesktasapinnast selle külje suunas, kus müratase on kõrgem.Mikrofoni diafragma peab olema suunatud ettepoole ja mikrofoni keskosa peab olema III lisas kirjeldatud istme võrdluspunktist 790 mm kõrgusel ja 150 mm eespool. Vältida tuleb mikrofoni ülemäärast vibreerimist.3.2. Maksimaalse mürataseme väärtus dB (A) tuleb kindlaks määrata järgmiselt:3.2.1. seeriaviisiliselt valmistatud kinnise kabiinikonstruktsiooniga traktorite kõik avad (nt uksed, aknad) peavad esmase mõõteseeria käigus olema suletud,3.2.1.1. teise mõõteseeria käigus tuleb vastavad avad lahti jätta, eeldusel, et need ei tekita lahti jäetuna liiklusohtlikku olukorda; lahtikäivad tuuleklaasid peavad jääma suletuks;3.2.2. müra tuleb mõõta, kasutades aeglast müramõõturi reaktsiooni koormusel, mis vastab maksimaalsele mürale käigul, mis annab edasiliikumise kiirusele 25 km/h lähima kiiruse.Pöörlemissageduse regulaatori juhthoob peab olema täielikult avatud. Alustades ilma koormuseta, peab rakendatavat koormust suurendama, kuni määratakse maksimaalne müratase. Iga kord pärast koormuse suurendamist tuleb enne mõõtmist anda aega mürataseme stabiliseerumiseks;3.2.3. müra tuleb mõõta, kasutades aeglast müramõõturi reaktsiooni koormusel, mis vastab maksimaalsele mürale mis tahes käigul, mis erineb punktis 3.2.2 nimetatud käigust ja millel registreeritud müratase on vähemalt 1 dB (A) üle punktis 3.2.2 nimetatud käigul registreeritud taseme.Pöörlemissageduse regulaatori juhthoob peab olema täielikult avatud. Alustades ilma koormuseta, peab rakendatavat koormust suurendama, kuni leitakse maksimaalne müratase. Iga kord pärast koormuse suurendamist tuleb enne mõõtmist anda aega mürataseme stabiliseerumiseks;3.2.4. müra tuleb mõõta koormamata traktori maksimaalsel valmistajakiirusel.3.3. Katseprotokoll peab sisaldama mürataseme mõõtmisi, mis on läbi viidud järgmistel tingimustel:3.3.1. käigul, mis annab 7,25 km/h lähima kiiruse;3.3.2. mis tahes käigul, kui on täidetud punktis 3.2.3 kirjeldatud tingimused;3.3.3. maksimaalsel valmistajakiirusel.4. HINNANGUKRITEERIUMIDPunktides 3.2.1, 3.2.2, 3.2.3 ja 3.2.4 kirjeldatud mõõtetulemused ei tohi ületada artiklis 2 sätestatud piire.--------------------------------------------------II LISAMÕÕTEAPARATUUR, -TINGIMUSED JA -MEETOD1. MÕÕTÜHIK JA MÕÕTEAPARATUUR1.1. MõõtühikMürataset mõõdetakse A-kaalutud detsibellides, mida väljendatakse dB (A).1.2. MõõteaparatuurJuhi poolt tajutava müra taset peab mõõtma müramõõturi abil, nagu on kirjeldatud Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni väljaande 179/1965 esimeses trükis.Muutuvate näitude korral peab arvesse võtma maksimumväärtuste keskmist.2. MÕÕTMISTINGIMUSEDMõõtmised peab sooritama järgmistel tingimustel:2.1. traktor peab olema koormamata, st ilma lisaseadmeteta, kuid traktoris peab olema jahutusvedelik, määrdeõli, täis kütusepaak ja juht. Juht ei tohi kanda ülemäära paksu rõivastust, salli ega peakatet. Traktoril ei tohi olla ühtegi eset, mis võiks moonutada mürataset;2.2. rehvides peab olema sõiduki tootja poolt ettenähtud rõhk, mootor, jõuülekanne ja veoteljed peavad olema normaalsel töötemperatuuril ning kui mootoril on jahutusvõred, peavad need mõõtmise käigus täiesti lahti jääma;2.3. mootoriga käivitatavad või isekäivituvad lisaseadmed, nagu näiteks klaasipuhastid, sooja õhu ventilaator või jõuvõtuvõll ei tohi mõõtmise ajal töötada, kui need võivad mürataset mõjutada; osad, mis tavaliselt töötavad mootoriga samal ajal, nagu näiteks mootori jahutusventilaator, peavad mõõtmise ajal töötama;2.4. katsetuspiirkond peab olema avatud ja piisavalt vaikne koht: näiteks 50 meetri raadiusega lahtine ala, millel on vähemalt 20 meetri raadiusega enam-vähem tasane keskosa või kõva rajaga tasapinnaline osa, millel on võimalikult vähe konarusi ja võimalikult tasane pind. Rada peab olema nii puhas ja kuiv kui võimalik (nt ilma kruusa, puulehtede, lumeta jms). Kaldpinnad ja ebatasasused on lubatud üksnes siis, kui nende poolt põhjustatud mürataseme muutused jäävad mõõteaparatuuri veatolerantsi piiridesse;2.5. raja pind ei tohi põhjustada ülemäärast rehvimüra;2.6. ilm peab olema hea ja kuiv, vähese tuulega või tuuletu.Tuulest või teistest müraallikatest tingitud juhi poolt tajutava ümbritseva müra tase peab olema vähemalt 10 dB (A) alla traktori mürataseme;2.7. kui mõõtmiseks kasutatakse sõidukit, peab seda igasuguste häirete vältimiseks pukseerima või juhtima traktorist piisaval kaugusel. Mõõtmiste ajal ei tohi ükski mõõtmisi häiriv ese või heli peegeldav pind paikneda lähemal kui 20 m kummalgi pool katserada ega traktori esi- või tagaosale lähemal kui 20 m. Nimetatud tingimust võib lugeda täidetuks, kui ülalkirjeldatud tingimustel põhjustatud mürataseme muutused jäävad veatolerantside piiridesse; kui see ei ole nii, tuleb mõõtmised häirete kestuse ajaks katkestada;2.8. kõik ettenähtud seeria mõõtmised peab läbi viima samal rajal.3. MÕÕTEMEETOD3.1. Mikrofon peab paiknema 250 mm istme kesktasapinnast selle külje suunas, kus müratase on kõrgem.Mikrofoni diafragma peab olema suunatud ettepoole ja mikrofoni keskosa peab olema III lisas kirjeldatud istme võrdluspunktist 790 mm kõrgusel ja 150 mm eespool. Vältida tuleb mikrofoni ülemäärast vibreerimist.3.2. müratase tuleb kindlaks määrata järgmiselt:3.2.1. traktor peab liikuma mööda rajalõiku ühel ja samal katsekiirusel vähemalt 3 korda 10 sekundi vältel;3.2.2. seeriaviisiliselt valmistatud kinnise kabiinikonstruktsiooniga traktorite kõik avad (nt uksed, aknad) peavad esmase mõõteseeria käigus olema suletud,3.2.2.1. teise mõõteseeria käigus tuleb vastavad avad lahti jätta, eeldusel, et need ei tekita lahti jäetuna liiklusohtlikku olukorda; lahtikäivad tuuleklaasid peavad jääma suletuks;3.2.3. müra tuleb mõõta maksimaalse pöörete arvu juures, kasutades aeglast müramõõturi reaktsiooni, st käigul, mis annab kiirusele 7,25 km/h lähima kiiruse nimi-pöörlemissagedusel. Mõõtmiste teostamise ajal peab traktor olema koormamata.4. HINNANGUKRITEERIUMIDPunktides 3.2.2 ja 3.2.3 kirjeldatud mõõtetulemused ei tohi ületada artiklis 2 sätestatud piire.--------------------------------------------------III LISAISTME VÕRDLUSPUNKTI MÄÄRAMINE1. MÕISTE1.1. Istme võrdluspunkt (S) on punkt istme keskmisel pikitasapinnal, kus alumise seljatoe tangentsiaaltasapind ja horisontaaltasapind lõikuvad. Nimetatud horisontaaltasapind lõikab istmepadja plaadi alumist pinda 150 mm istme võrdluspunktist eespool.2. ISTME VÕRDLUSPUNKTI MÄÄRAMINE2.1. Istme võrdluspunkt tuleb kindlaks määrata, kasutades käesoleva lisa liite joonistel 1 ja 2 kujutatud seadet, mis võimaldab simuleerida inimese poolt tekitatavat koormust.2.2. Iste tuleb seada lubatud vertikaalse reguleerimisvahemiku keskele, kusjuures nimetatud reguleerimine ei sõltu horisontaalsest reguleerimisest. I ja II lisa lõikes 3 nimetatud mikrofoni asukoha kindlaksmääramiseks peab iste olema horisontaalse reguleerimisvahemiku keskpunktis või sellele nii lähedal kui võimalik.3. SEADME KIRJELDUS3.1. Punktis 2.1 nimetatud seade peab koosnema istmepadja plaadist ja kahest seljatoe plaadist.3.2. Alumine seljatoe plaat peab olema ühendatud istmikuluu- (A) ja nimmepiirkonnas (B), kusjuures liigendi (B) kõrgus on reguleeritav (vt joonis 2).4. SEADME PAIGALDAMINESeade paigaldatakse järgmiselt:4.1. seade asetatakse istmele;4.2. seejärel koormatakse seade liigendist (A) 50 mm eespool asetsevas punktis jõuga 550 N ning surutakse kergelt kaks seljatoe plaati tangentsiaalselt vastu seljatuge;4.3. kui seljatoe alumise piirkonna konkreetset puutujat ei ole võimalik kindlaks määrata, peab vertikaalasendis alumise seljatoe plaadi suruma kergelt vastu seljatuge;4.4. juhi kaalu järgi reguleeritava vedrustusega istmete korral peab vedrustuse seadistama nii, et iste asetseks kahest piirasendist võrdsel kaugusel.--------------------------------------------------LIIDE+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2001/87/EÜ, 12. oktoober 2001, millega muudetakse taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisa toimeainete atsibensolaar-S-metüüli, tsüklaniliidi, raudfosfaati, pümetrosiini ja püraflufeenetüüli lisamisega

text:
Avis juridique important

|

32001L0087

Official Journal L 276 , 19/10/2001 P. 0017 - 0020

KOMISJONI DIREKTIIV 2001/87/EÜ,12. oktoober 2001,millega muudetakse taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisa toimeainete atsibensolaar-S-metüüli, tsüklaniliidi, raudfosfaati, pümetrosiini ja püraflufeenetüüli lisamisegaEUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta1, viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2001/49/EÜ2, eriti selle artikli 6 lõiget 1,ning arvestades järgmist:(1) Kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ (edaspidi "direktiiv") artikli 6 lõikega 2 sai Prantsusmaa 15. oktoobril 1996 taotluse Novartiselt (praeguse nimega Syngenta) toimeaine atsibensolaar-S-metüül (CGA 245704) lisamiseks direktiivi I lisasse. Komisjoni otsuses 97/865/EÜ3 kinnitati, et esitatud toimik on "terviklik", s.t et see vastab üldjoontes direktiivi II ja III lisas sätestatud andme- ja teabenõuetele.(2) Kreeka sai 27. märtsil 1996 sarnase taotluse Rhōne Poulenc Agrochimie SA-lt (praeguse nimega Aventis CropScience) tsüklaniliidi (RPA 090946) kohta. Taotlus tunnistati terviklikuks komisjoni otsusega 97/137/EÜ4.(3) Saksamaa sai 27. augustil 1998 W. Neudorff GmbH KG-lt taotluse raudfosfaati kohta. Taotlus tunnistati terviklikuks komisjoni otsusega 1999/43/EÜ5.(4) Saksamaa sai 4. septembril 1996 samuti taotluse Novartiselt, mis käsitles pümetrosiini (CGA 215944). Taotlus tunnistati terviklikuks komisjoni otsusega 97/865/EÜ.(5) Belgia sai 16. juunil 1997 taotluse Nihon Nohyaku Co. Ltd-lt, mis käsitles püraflufeenetüüli. Taotlus tunnistati terviklikuks komisjoni otsusega 98/242/EÜ6.(6) Eelpool nimetatud viie toimeaine mõju inimese tervisele ja keskkonnale on hinnatud kooskõlas direktiivi artikli 6 lõigete 2 ja 4 sätetega taotlejate poolt soovitatud kasutusvaldkondade suhtes. Referentsliikmesriigid esitasid komisjonile nimetatud aineid käsitlevate hindamisaruannete projektid vastavalt 17. detsembril 1998 (atsibensolaar-S-metüül), 11. veebruaril 1998 (tsüklaniliid), 30. juulil 1999 (raudfosfaat), 28. mail 1998 (pümetrosiin) ja 8. juulil 1999 (püraflufeenetüül).(7) Liikmesriigid ja komisjon on hindamisaruannete projektid alalises taimetervise komitees läbi vaadanud. Läbivaatamise lõpptulemusena vormistati 29. juunil 2001 komisjoni atsibensolaar-S-metüüli, tsüklaniliidi, raudfosfaadi, pümetrosiini ja püraflufeenetüüli läbivaatusaruanne.(8) Toimikud ja informatsioon kõiki aineid puudutavate hinnangute kohta esitati taimede teaduskomiteele. Atsibensolaar-S-metüüli ja raudfosfaadi puhul ei esitatud komiteele ühtegi eriküsimust. Komitee ei soovinud nende toimeainete võimaliku lisamise kohta direktiivi I lisasse küsimusi tõstatada7. Komitee märkis, et märkuste puudumist tõlgendatakse kui asjaolu, et põhjused märkuste tegemiseks puuduvad.(9) Arvamuses tsüklaniliidi kohta8 andis komitee tõlgenduse teatavatele hiirte ja küülikute puhul täheldatud toimetele ning soovitas uuesti hinnata mulla metaboliidi 2,4-dikloroaniliini lagunemist. Komitee soovitustega on arvestatud.(10) Arvamuses pümetrosiini kohta9 hindas komitee teatud toimeid aktsepteeritava päevadoosi tuletamise ning tarbijate akuutse standarddoosi valguses.(11) Arvamuses püraflufeenetüüli kohta10 järeldas komitee, et algühendi ja selle koostisainete puhul on põhjavee saastamise risk üldiselt ebaoluline. Ekstreemsetes tingimustes peaks teatud koostisaineid siiski ettevaatlikult hindama.(12) Erinevate uuringute alusel võib eeldada, et käsitletud toimeaineid sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi artikli 5 lõike 1 punktides a ja b ning lõikes 3 sätestatud nõuetele, eriti komisjoni läbivaatusaruannetes käsitletud ja ära toodud kasutusvaldkondade osas. Seetõttu on otstarbekas kanda nimetatud ained direktiivi I lisasse, võimaldamaks kõikidel liikmesriikidel väljastada lubasid nimetatud toimeaineid sisaldavatele taimekaitsevahenditele vastavuses kõnealuse direktiiviga.(13) Pärast nimetatud ainete lisamist on vajalik ette näha sobilik ajavahemik käesoleva direktiivi sätete rakendamise võimaldamiseks liikmesriikides ning eelkõige atsibensolaar-S-metüüli, tsüklaniliidi, raudfosfaati, pümetrosiini või püraflufeenetüüli sisaldavate taimekaitsevahenditega seonduvate ajutiste lubade läbivaatamiseks eesmärgiga asendada need direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 alusel väljastatud lubadega. Samuti võib olla vajalik pikema ajavahemiku kehtestamine taimekaitsevahenditele, mis sisaldavad nii nimetatud toimeaineid kui ka teisi direktiivi I lisas toodud toimeaineid.(14) Läbivaatusaruanne on vajalik, võimaldamaks liikmesriikidel direktiivi VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete mitmete selliste punktide nõuetekohast rakendamist, mis käsitlevad toimeainete direktiivi I lisasse kandmise eesmärgil esitatud andmete hindamist. On asjakohane ette näha, et liikmesriigid tagavad juurdepääsu lõplikele läbivaatusaruannetele (välja arvatud konfidentsiaalsele informatsioonile direktiivi artikli 14 tähenduses) või teevad selle kättesaadavaks kõigile sellest huvitatud osapooltele. Kui läbivaatusaruannet ajakohastatakse vastavalt teaduse ja tehnika arengule, võib osutuda vajalikuks muuta ka toimeaine direktiivi I lisasse kandmise tingimusi kooskõlas direktiivis sätestatud korraga.(15) Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 91/414/EMÜ I lisas toodud tabelit muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. märtsil 2001. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nende normide ametliku avaldamise korral nendesse normidesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Pidades silmas direktiivi 91/414/EMÜ VI lisas sätestatud ühtsetest põhimõtetest lähtuvat hindamist ja otsuste tegemist, pikendatakse direktiivi III lisas sätestatud tingimustele vastava toimiku alusel esimeses lõikes kehtestatud ajaperioodi kuni 31. märtsini 2003 ajutiste lubade puhul, mis on väljastatud taimekaitsevahenditele, mis sisaldavad toimeaineid atsibensolaar-S-metüül, tsüklaniliid, raudfosfaat, pümetrosiin ja püraflufeenetüül.3. Taimekaitsevahendite puhul, mis sisaldavad atsibensolaar-S-metüüli, tsüklaniliidi, raudfosfaadi, pümetrosiini ja püraflufeenetüüli kõrval veel mõnda direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kantud toimeainet, pikendatakse lõikes 1 sätestatud ajavahemikku kooskõlas pikema rakendusajaga, mis nähakse ette kõnealuse muu aine I lisasse kandmist sätestavat direktiivi 91/414/EMÜ lisa muutvas direktiivis.4. Liikmesriigid tagavad juurdepääsu atsibensolaar-S-metüüli, tsüklaniliidi, raudfosfaadi, pümetrosiini ja püraflufeenetüüli läbivaatusaruandele (välja arvatud konfidentsiaalsele informatsioonile direktiivi artikli 14 tähenduses) või teevad selle vastava eritaotluse esitamisel kättesaadavaks kõigile sellest huvitatud osapooltele.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub 1. novembril 2001.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 12. oktoober 2001Komisjoni nimelkomisjoni liigeDavid BYRNE1 EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.2 EÜT L 176, 29.6.2001, lk 61.3 EÜT L 351, 23.12.1997, lk 67.4 EÜT L 52, 22.2.1997, lk 20.5 EÜT L 14, 19.1.1999, lk 30.6 EÜT L 96, 28.3.1998, lk. 45.7 Taimede teaduskomitee 7. märtsi 2001 täiskogu istungi protokoll (atsibensolaar-S-metüül).Taimede teaduskomitee 4. juuni 2001 täiskogu istungi protokoll (raudfosfaat).8 Taimede teaduskomitee arvamus tsüklaniliidi hindamise kohta taimekaitsevahendite turuletoomist käsitleva direktiivi 91/414/EMÜ kontekstis. SCP/CYCLAN/002 (lõplik) 11. detsember 2000.9Taimede teaduskomitee arvamus pümetrosiini hindamise kohta taimekaitsevahendite turuletoomist käsitleva direktiivi 91/414/EMÜ kontekstis. SCP/PYMETR/002, (lõplik) 31. jaanuar 2001.10 Taimede teaduskomitee arvamus püraflufeenetüüli hindamise kohta taimekaitsevahendite turuletoomist käsitleva direktiivi 91/414/EMÜ kontekstis. SCP/PYRA/, lõppversioon 7. märts 2001.LISASISESTAMISEKS DIREKTIIVI 91/414/EMÜ LISA I TABELISSENr Üldnimetus, tunnuskoodid Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus Puhtus  Jõustumis- kuupäev Aegumis-tähtaeg Erisätted"20 Atsibensolaar-S-metüül CAS Nr 135158-54-2 CIPAC Nr 597 Benso[1,2,3]tiodiasool-7-karbotiohappe S-metüülester 970 g/kg 1. november 2001 31. oktoober 2011 Lubatakse kasutada ainult taimeaktivaatorit.Läbivaatusaruande alalises taimetervise komitees lõpliku vormistamise kuupäev: 29. juuni 2001.21 Tsüklaniliidi CAS Nr 113136-77-9 CIPAC Nr 586 puudub 960 g/kg 1. november 2001 31. oktoober 2011 Lubatakse kasutada ainult taime kasvuregulaatorit.Tootmisel saadud toimeaines sisalduva lisandi 2,4-dikloroaniliin (2,4-DCA) maksimaalne kogus peaks olema 1 g/kg.Läbivaatusaruande alalises taimetervise komitees lõpliku vormistamise kuupäev: 29. juuni 2001.22 Raudfosfaat CAS Nr 10045-86-0 CIPAC Nr 629 Raudfosfaat 990 g/kg 1. november 2001 31. oktoober 2011 Lubatakse kasutada ainult molluskitsiidina.Läbivaatusaruande alalises taimetervise komitees lõpliku vormistamise kuupäev: 29. juuni 2001.23 Pümetrosiin CAS Nr 123312-89-0 CIPAC Nr 593 (E)-6-metüül-4-[(püridiin-3-metüleen)amino]-4,5-dihüdro-2H-[1,2,4]triasiin-3-oon 950 g/kg 1. november 2001 31. oktoober 2011 Lubatakse kasutada ainult insektitsiidina.Ühtsetele põhimõtetele rajanevate otsuste tegemise käigus peavad liikmesriigid erilist tähelepanu pöörama veeorganismide kaitsmisele.Läbivaatusaruande alalises taimetervise komitees lõpliku vormistamise kuupäev: 29. juuni 2001.24 Püraflufeenetüül CAS Nr 129630-19-9 CIPAC Nr 605 Etüül-2-kloro-5-(4-kloro-5-diflorometoksü-1-pürasool-3-üül)-4-florofenoksüatsetaat 956 g/kg 1. november 2001 31. oktoober 2011 Lubatakse kasutada ainult herbitsiidina.Ühtsetele põhimõtetele rajanevate otsuste tegemise käigus peavad liikmesriigid erilist tähelepanu pöörama vetikate ja veetaimede kaitsmisele ning tagama, et kasutuslubade väljastamise tingimused sisaldavad vajaduse korral riski vähendamise meetmeid.Läbivaatusaruande alalises taimetervise komitees lõpliku vormistamise kuupäev: 29. juuni 2001. Lisaandmed toimeainete identiteedi ja omaduste kohta on läbivaatusaruandes."