title: Nõukogu direktiiv, 21. detsember 1989, millega muudetakse viiendat korda liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamist käsitlevat direktiivi 76/768/EMÜ

text:
Avis juridique important

|

31989L0679

Official Journal L 398 , 30/12/1989 P. 0025 - 0025 Finnish special edition: Chapter 13 Volume 19 P. 0123  Swedish special edition: Chapter 13 Volume 19 P. 0123

NÕUKOGU DIREKTIIV,21. detsember 1989,millega muudetakse viiendat korda liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamist käsitlevat direktiivi 76/768/EMÜ(89/679/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,1koostöös Euroopa Parlamendiga,2võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust3ning arvestades, et:direktiivis 76/768/EMÜ,4viimati muudetud direktiiviga 88/667/EMÜ,5 nähakse direktiiviga ettenähtud tehniliste nõuete kohandamiseks tehnika arengule ette menetlus tiheda koostöö loomiseks liikmesriikide ja komisjoni vahel komitees, mis tegeleb kosmeetikatoodete sektoris tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide kohandamisega tehnika arengule;III-VII lisa puhul kohaldatakse selle komiteega seotud menetlust 31. detsembrini 1988; ajavahemikku, mille jooksul seda menetlust kohaldatakse, tuleks määramata ajaks pikendada,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 76/768/EMÜ artikli 8 lõike 2 teine lõik jäetakse välja.Artikkel 2Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 21. detsember 1989Nõukogu nimeleesistujaE. CRESSON1 EÜT C 214, 16.8.1988, lk 16.1) EÜT C 47, 27.2.1989, lk 81 jaEÜT C 256, 9.10.1989, lk 68.3 EÜT C 56, 6.3.1989, lk 1.4 EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169.5 EÜT L 382, 21.12.1988, lk 46.


title: Kahekümne viies komisjoni direktiiv 2000/11/EÜ, 10. märts 2000, millega kohandatakse tehnika arengule liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamist käsitleva nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ II lisaEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32000L0011

Euroopa Liidu Teataja L 065 , 14/03/2000 Lk 0022 - 0025

		Kahekümne viies komisjoni direktiiv 2000/11/EÜ,10. märts 2000,millega kohandatakse tehnika arengule liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamist käsitleva nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ II lisa(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamist käsitlevat nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/768/EMÜ, [1] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2000/6/EÜ, [2] eriti selle artikli 8 lõiget 2,võttes arvesse kosmeetikatoodete ja tarbijatele mõeldud toiduks mittekasutatavate toodete teaduskomitee (SCCNFP) arvamustning arvestades järgmist:(1) On tõestatud, et 3'-etüül-5',6', 7',8'-tetrahüdro-5',5', 8',8'-tetrametüül-2'-atsetonaftoon või 7-atsetüül-6-etüül-1,1,4,4-tetrametüül-1,2,3,4-tetrahüdronaftaleen on neurotoksilise toimega aine. See aine tuleks kosmeetikatoodetes keelata ja lisada eespool nimetatud direktiivi II lisa loetelusse.(2) On tõestatud, et aristoloonhappel ja selle sooladel ning Aristolochia spp. ja nende valmististel on tugev kantserogeenne toime. Need ained tuleks seetõttu kosmeetikatoodetes keelata ja lisada eespool nimetatud direktiivi II lisa loetelusse.(3) On tõestatud, et 2,3,7,8-tetraklorodibenso-p-dioksiin on toksiline aine, mis võib suure tõenäosusega vähki tekitada. See aine tuleks seetõttu kosmeetikatoodetes keelata ja lisada eespool nimetatud direktiivi II lisa loetelusse.(4) On tõestatud, et 6-(piperidinüül)-2,4-pürimidiindiamiin3-oksiid (minoksidiil) ja selle soolad on ained, millel on tugev veresooni laiendav toime. Lisaks sellele tuleb minoksidiili derivaate teaduslikult hinnata, et kindlaks teha nende võimalik mõju tervisele. Minoksidiil ja selle soolad tuleks seetõttu kosmeetikatoodetes keelata ja lisada eespool nimetatud direktiivi II lisa loetelusse.(5) On tõestatud, et 3,4',5-tribromosalitsüülaniliid on aine, millel on tugev ja pikaajaline valgustundlikkust põhjustav toime. See aine tuleks seetõttu kosmeetikatoodetes keelata ja lisada eespool nimetatud direktiivi II lisa loetelusse.(6) On tõestatud, et Phytolacca spp. ja selle valmistised on toksilised ained, millel on kahjulikud farmakoloogilised mõjud. Need ained tuleks seetõttu kosmeetikatoodetes keelata ja lisada eespool nimetatud direktiivi II lisa loetelusse.(7) On tõestatud, et 11-a-hüdroksüpreen-4-een-3,20-dioon ja selle estrid on ained, millel on tugev vererõhu tõusuga seotud endokriinset aktiivsust mõjutav toime. Need ained tuleks seetõttu kosmeetikatoodetes keelata ja lisada eespool nimetatud direktiivi II lisa loetelusse.(8) On tõestatud, et värvaine CI 42640 on kantserogeense toimega aine. See aine tuleks seetõttu kosmeetikatoodetes keelata ja lisada eespool nimetatud direktiivi II lisa loetelusse.(9) On tõestatud, et steroidse struktuuriga antiandrogeenid on ained, mis häirivad androgeenidest sõltuvate organite talitlust. Need ained tuleks seetõttu kosmeetikatoodetes keelata ja lisada eespool nimetatud direktiivi II lisa loetelusse.(10) On tõestatud, et tsirkoonium ja selle ühendid, v.a hüdraaditud alumiinium- ja tsirkooniumhüdroksükloriidid ja nende glütsiinikompleksid, ja kosmeetikatoodetes esineda võivate värvainete tsirkooniumlakid, -soolad ja -pigmendid on ained, millel on mutageenne toime. Need ained tuleks seetõttu kosmeetikatoodetes keelata ja lisada eespool nimetatud direktiivi II lisa loetelusse.(11) On tõestatud, et türotritsiin ja selle soolad on antibiootilised ained, millel on bakteriostaatiline toime. Seetõttu tuleks need ained kosmeetikatoodetes keelata. Need ained on juba loetletud viitenumbri 39 all eespool nimetatud II lisas, nii et neile ei ole vaja anda eraldi viitenumbrit.(12) On tõestatud, et atsetonitriil on toksiline lahus, millel on akuutne süsteemne ja tõenäoliselt kantserogeenne toime. See aine tuleks seetõttu kosmeetikatoodetes keelata ja lisada eespool nimetatud direktiivi II lisa loetelusse.(13) On tõestatud, et tetrahüdrosoliin ja selle soolad on ained, millel on veresooni kitsendav a-adrenergiline toime. Need ained tuleks seetõttu kosmeetikatoodetes keelata ja lisada eespool nimetatud direktiivi II lisa loetelusse.(14) 25. jaanuari 1994. aasta otsuses kohtuasjas Angelopharm GmbH v. Freie Hansestadt Hamburg tunnistas Euroopa Ühenduste Kohus kehtetuks kaheteistkümnenda komisjoni direktiivi 90/121/EMÜ (millega kohandatakse tehnika arengule liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamist käsitleva nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ II, III, IV, V ja VI lisa) [3] artikli 1 sätted, mille kohaselt tuleks 11-a-hüdroksüpreen-4-een-3,20-dioon ja selle estrid lisada kosmeetikatoodetes keelatud ainete loetellu eespool nimetatud II lisa kohaselt. Kohtuotsuse põhjendus oli, et selle aine kandmine eespool nimetatud II lisasse oleks olnud põhjendatud, kui kosmeetikatoodete ja tarbijatele mõeldud toiduks mittekasutatavate toodete teaduskomitee oleks esitanud selle kohta oma otsuse, kuid niisugust põhjendust ei esitatud.(15) Sellest otsusest järeldub, et enne iga aine kandmist eespool nimetatud II lisasse tuleb alati konsulteerida kosmeetikatoodete ja tarbijatele mõeldud toiduks mittekasutatavate toodete teaduskomiteega. Järelikult tuleb käesoleva direktiiviga tühistada nende ainete kandmine eespool nimetatud II lisasse, mis on sinna kantud komisjoni direktiivide väära kohaldamise tõttu ja mis on menetlusvea tõttu kehtetu, ja need direktiivid on komisjoni direktiiv 82/147/EMÜ, [4] viies komisjoni direktiiv 84/415/EMÜ, [5] seitsmes komisjoni direktiiv 86/179/EMÜ, [6] üheksas komisjoni direktiiv 87/137/EMÜ, [7] kümnes komisjoni direktiiv 88/233/EMÜ [8] ja kaheteistkümnes direktiiv 90/121/EMÜ.(16) Eespool nimetatud Euroopa Ühenduste Kohtu kohtuotsuse tulemusena tuleks eespool nimetatud II lisa loetelusse vääralt kantud ainetele antud viitenumbrid ametlikult välja võtta ja vajaduse korral need uuesti loetelusse kanda eespool nimetatud teaduskomitee asjakohase teadusliku otsuse alusel.(17) Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas kosmeetikatoodete sektoris tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 76/768/EMÜ muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt.Artikkel 2Liikmesriigid võtavad kõik meetmed, millega tagatakse, et lõpptarbijale tarnitud kosmeetikatooted ei sisalda ühtki direktiivi 76/768/EMÜ II lisas loetletud ainet, nagu on määratletud käesoleva direktiivi lisas.Artikkel 3Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. juuniks 2000. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse sätetesse või nende sätete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 4Käesolev direktiiv jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 10. märts 2000Komisjoni nimelkomisjoni liigeErkki Liikanen[1] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169.[2] EÜT L 56, 1.3.2000, lk 42.[3] EÜT L 71, 17.3.1990, lk 40.[4] EÜT L 63, 6.3.1982, lk 26.[5] EÜT L 228, 25.8.1984, lk 31.[6] EÜT L 138, 24.5.1986, lk 40.[7] EÜT L 56, 26.2.1987, lk 20.[8] EÜT L 105, 26.4.1988, lk 11.--------------------------------------------------LISAI.1.2.3.4.5.6. Direktiivi 76/768/EMÜ II lisa loetelust jäetakse välja direktiivis 82/147/EMÜ määratletud viitenumber 362.Direktiivi 76/768/EMÜ II lisa loetelust jäetakse välja viiendas direktiivis 84/415/EMÜ määratletud viitenumber 365.Direktiivi 76/768/EMÜ II lisa loetelust jäetakse välja seitsmendas direktiivis 86/179/EMÜ määratletud ja kümnenda direktiiviga 88/233/EMÜ muudetud viitenumber 367.Direktiivi 76/768/EMÜ II lisa loetelust jäetakse välja viiendas direktiivis 87/137/EMÜ määratletud viitenumber 372.Direktiivi 76/768/EMÜ II lisa loetelust jäetakse välja kümnendas direktiivis 88/233/EMÜ määratletud viitenumbrid 373 ja 374.Direktiivi 76/768/EMÜ II lisa loetelust jäetakse välja kaheteistkümnendas direktiivis 90/121/EMÜ määratletud viitenumbrid 386, 390, 391, 392, 393 ja 394.II. Direktiivi 76/768/EMÜ muudetakse järgmiselt.Lisatakse järgmised viitenumbrid:"362. 3'-etüül-5',6',7',8'-tetrahüdro-5',5',8',8'-tetrametüül-2'-atsetonaftoon või 7-atsetüül-6-etüül-1,1,4,4-tetrametüül-1,2,3,4-tetrahüdronaftaleen365. Aristoloonhape ja selle soolad; Aristolochia spp. ja nende valmistised367. 2,3,7,8-tetraklorodibenso-p-dioksiin372. 6-(piperidinüül)- 2,4-pürimidiindiamiin-3-oksiid (minoksidiil) ja selle soolad373. 3,4',5' tribromosalitsüülaniliid374. Phytolacca spp. ja nende valmistised385. 11-α-hüdroksüpreen-4-een-3,20-dioon ja selle estrid386. Värvaine CI 42640390. Steroidse struktuuriga antiandrogeenid391. Tsirkoonium ja selle ühendid, v.a III lisa 1. osas viitenumbri 50 all loetletud ained, ja IV lisa 1. osa joonealuses märkuses 3 loetletud värvainete tsirkooniumlakid, -soolad ja -pigmendid393. Atsetonitriil394. Tetrahüdrosoliin ja selle soolad".--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv, 12. aprill 1983, millega kehtestatakse erandid nõukogu direktiivist 77/99/EMÜ teatavate toodete puhul, mis sisaldavad muid toiduaineid ja ainult väheses koguses liha või lihatooteid (83/201/EMÜ)

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31983L0201

Euroopa Liidu Teataja L 112 , 28/04/1983 Lk 0028 - 0030 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 16 Lk 0079  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 27 Lk 0157  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 16 Lk 0079  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 03 Köide 27 Lk 0157

		Komisjoni direktiiv,12. aprill 1983,millega kehtestatakse erandid nõukogu direktiivist 77/99/EMÜ teatavate toodete puhul, mis sisaldavad muid toiduaineid ja ainult väheses koguses liha või lihatooteid(83/201/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1976. aasta direktiivi 77/99/EMÜ ühendusesisest lihatoodetega kauplemist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta [1], eriti selle artiklit 8,ning arvestades, et:direktiivi 77/99/EMÜ artiklis 18 sätestatud korras võib otsustada, et nimetatud direktiivi mõningaid sätteid ei kohaldata teatavate toodete suhtes, mis sisaldavad muid toiduaineid ja ainult väheses koguses liha või lihatooteid;liha või lihatoote kogus tootes, mis sisaldab muid toiduaineid ja ainult väheses koguses liha või lihatooteid, tuleb kindlaks määrata lõpptoote ja lõpptootesse lisatud värske liha või lihatoote suhtena; teatavate valmistoodete puhul, mis sisaldavad muid toiduaineid ja ainult väheses koguses liha või lihatooteid ning mida on tootmisetapil veetustatud või kontsentreeritud, samuti valmistoitude puhul käsitatakse kõnealusel arvutamisel lõpptootena toodet, mis on tarbimiseks valmis pärast selle töötlemist vastavalt tootja juhistele;võttes arvesse toodete laadi ja koostist, võib teatavate toodete puhul lubada erandeid;need erandid võivad olla seotud ainult direktiivi 77/99/EMÜ A lisa I peatükis sätestatud tingimustega ettevõtete heakskiitmise kohta, A lisa IV ja V peatükis kirjeldatud kontrollinõuetega ning artikli 3 lõike 1 punktides 9 ja 10 kehtestatud tervisemärgi ja terviseohutuse sertifikaadi nõuetega; olenemata käesoleva direktiivi sätetest, peavad liikmesriigid tagama, et ühendusesiseseks kauplemiseks ettenähtud tooted, mis sisaldavad muid toiduaineid ja ainult väheses koguses liha või lihatooteid, on direktiivis 77/99/EMÜ määratletud tähenduses värskest lihast või lihatoodetest valmistatud tervislikud tooted;tooteid, mis sisaldavad muid toiduaineid ja ainult väheses koguses liha või lihatooteid, valmistatakse ainult seda tootetüüpi tootvates ettevõtetes või ettevõtetes, mis lisaks eespool nimetatud tootetüübile toodavad ka lihatooteid ja/või muid toiduaineid, mis ei sisalda liha või lihatooteid; neid tootetüüpe võib valmistada sama ettevõtte eraldi osades;ettevõtetel, mis toodavad muid toiduaineid ja ainult väheses koguses liha või lihatooteid sisaldavaid tooteid ning mis täielikult vastavad direktiivi 77/99/EMÜ sätetele, peab olema lubatud kasutada kõnealuse direktiivi artikli 8 lõike 1 punktis c osutatud erandeid;käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise veterinaarkomitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesoleva direktiiviga sätestatakse, milliseid direktiivi 77/99/EMÜ sätteid ei kohaldata vastavalt selle direktiivi artiklile 8 teatavate toodete suhtes, mis sisaldavad muid toiduaineid ja ainult väheses koguses liha või lihatooteid.Artikkel 2Muid toiduaineid ja ainult väheses koguses liha või lihatooteid sisaldavad tooted on tooted, millesse lisatava liha või lihatoote mass ei moodusta rohkem kui 10 % lõpptootest, mis on tarbimiseks valmis pärast selle töötlemist vastavalt tootja juhistele.Artikkel 3Muid toiduaineid ja ainult väheses koguses liha või lihatoodet sisaldavaid tooteid tootvate ettevõtete heakskiitmise puhul tuleb arvesse võtta järgmist:1. Direktiivi 77/99/EMÜ A lisa I peatükis sätestatud tingimused käsitlevad ainult seda ettevõtte osa, kus värsket liha või lihatoodet vastu võetakse, ladustatakse, käsitletakse ja lisatakse lihatoodetele ja/või toodetele, mis sisaldavad muid toiduaineid ja ainult väheses koguses liha või lihatooteid, ning kus nimetatud tooteid töödeldakse ja ladustatakse.2. a) Juhul kui tootja kasutab täielikult töödeldud tooteid muid toiduaineid ja ainult väheses koguses liha või lihatooteid sisaldavate toodete valmistamiseks, võib pädev asutus otsustada, et direktiivi 77/99/EMÜ A lisa I peatüki lõike 1 punkti a alapunktis i viidatud külmruumide kasutamist ei nõuta.b) Direktiivi 77/99/EMÜ A lisa I peatüki lõike 2 punktides a, b, c, d, e, g ja h osutatud eraldi ruumides tehtavate toimingute jaoks võib kasutada sama ruumi tingimusel, et see ei avalda kahjulikku mõju lihale ja lihatoodetele.Punktides a ja b kehtestatud erandeid kohaldatakse ainult ettevõtte selle osa suhtes, kus toodetakse tooteid, mis sisaldavad muid toiduaineid ja ainult vähesel määral liha või lihatooteid.3. Kui ettevõte toodab ka teisi toiduaineid, mis ei sisalda liha või lihatooteid, võivad direktiivi 77/99/EMÜ A lisa I peatüki lõike 1 punktides c, e, i, l, n ja o viidatud ruumid ja punktides f, g, h ja k viidatud seadeldised, mida nõutakse käesoleva direktiivi artiklis 1 nimetatud toodete puhul, olla ühised nende toiduainete tootmiseks ettenähtud ruumide või seadeldistega, mis ei sisalda liha või lihatooteid. Direktiivi 77/99/EMÜ artikli 3 lõike 1 punktis 6 viidatud pädevatel asutustel on siiski juurdepääs nimetatud ruumidele ja seadeldistele.4. Liikmesriigid tagavad, et kooskõlas käesoleva direktiiviga heakskiidetud ettevõtete või ettevõtete osade veterinaarloa numbrile eelneb arv "8", millele järgneb sidekriips (s.t. "8-").5. Käesoleva direktiiviga hõlmatud toodetega ühendusesisese kauplemise eesmärgil võib direktiivi 77/99/EMÜ sätteid täielikult järgivate ettevõtete veterinaarloa numbrile eelneda number 8, millele järgneb sidekriips (s.t. "8-").Artikkel 4Muid toiduaineid ja ainult väheses koguses liha või lihatooteid sisaldavate toodete suhtes kohaldatakse direktiivi 77/99/EMÜ A lisa IV peatükki; lõike 22 kohaldamiseks määrab pädev asutus ajavahemikud, mille jooksul teostatakse järelevalvet. Sel eesmärgil võtab pädev asutus arvesse ajavahemikke, mil ettevõtetes värsket liha või lihatooteid ning muid toiduaineid ja ainult väheses koguses liha või lihatooteid sisaldavaid tooteid vastu võetakse, ladustatakse, käsitletakse ja valmistatakse, ning järelevalvet rakendatakse ainult ettevõtte selle osa suhtes, mis on heaks kiidetud kooskõlas käesoleva direktiiviga.Tootja teatab pädevale asutusele ajavahemikest, mille jooksul tema ettevõttes värsket liha või lihatooteid ning muid toiduaineid ja ainult väheses koguses liha või lihatooteid sisaldavaid tooteid vastu võetakse, ladustatakse, käsitletakse ja valmistatakse.Artikkel 51. Muid toiduaineid ja ainult väheses koguses liha või lihatooteid sisaldavaid tooteid tootvatelt ettevõtetelt ei nõuta nende toodete puhul direktiivi 77/99/EMÜ artikli 3 lõike 1 punktis 10 sätestatud terviseohutuse sertifikaati, kui tervisemärgis on ettevõtte loanumbri ette lisatud number 8, millele järgneb sidekriips (s.t. "8-").2. Liikmesriigid teatavad teistele liikmesriikidele ja komisjonile lõike 1 sätteid kohaldavatest ettevõtetest.Artikkel 6Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. jaanuaril 1984 ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 7Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 12. aprill 1983Komisjoni nimelkomisjoni liigePoul Dalsager[1] EÜT L 26, 31.1.1977, lk 85.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2007/70/EÜ, 29. november 2007 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda toimeaine süsinikdioksiid selle I A lisasse (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               30.11.2007

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 312/26

         KOMISJONI DIREKTIIV 2007/70/EÜ,
   29. november 2007,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda toimeaine süsinikdioksiid selle I A lisasse
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, (1) eriti selle artikli 16 lõike 2 teist lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 4. novembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 2032/2003 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta ja määruse (EÜ) nr 1896/2000 muutmise kohta) (2) on kehtestatud loetelu toimeainete kohta, mida on vaja hinnata nende kandmiseks direktiivi 98/8/EÜ I, I A või I B lisasse. Süsinikdioksiid kuulub nimetatud loetelusse.

               (2)

               Määruse (EÜ) nr 2032/2003 kohaselt on süsinikdioksiidi hinnatud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2 kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad direktiivi 98/8/EÜ V lisas määratletud tooteliiki 14: näriliste tõrjevahendid.

               (3)

               Prantsusmaa määrati referentliikmesriigiks ja ta esitas 15. mail 2006 komisjonile pädeva asutuse aruande ja soovituse vastavalt määruse (EÜ) nr 2032/2003 artikli 10 lõigetele 5 ja 7.

               (4)

               Komisjon ja liikmesriigid on pädeva asutuse aruande läbi vaadanud. Määruse (EÜ) nr 2032/2003 artikli 11 lõike 4 kohaselt lisati läbivaatuse tulemused alalises biotsiidide komitees 21. juunil 2007. aastal hindamisaruandesse.

               (5)

               Süsinikdioksiidi hindamisel ei ilmnenud ühtegi lahendamata küsimust ega probleemi, millega peaks tegelema tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee.

               (6)

               Erinevad uuringud näitavad, et süsinikdioksiidi sisaldavate biotsiidide kasutamisel näriliste tõrjevahendina võib eeldada, et need on üksnes vähesel määral ohtlikud inimestele, loomadele ja keskkonnale ning vastavad uuritud ja hindamisaruandes kirjeldatud kasutusviiside korral direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele. Seega on kohane kanda süsinikdioksiid I A lisasse, et kõikides liikmesriikides oleks võimalik süsinikdioksiidi sisaldavate biotsiidide näriliste tõrjevahendina kasutamise lube või registreerimistõendeid välja anda, muuta või tühistada vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikele 3.

               (7)

               Käesoleva direktiivi sätteid on oluline kohaldada samaaegselt kõikides liikmesriikides, et tagada toimeainena süsinikdioksiidi sisaldavate biotsiidide võrdne kohtlemine turul ja hõlbustada kogu biotsiidituru nõuetekohast toimimist.

               (8)

               Toimeaine I A lisasse kandmisele peaks eelnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda uute nõuete täitmiseks ning toimiku esitanud taotlejad saaksid kasutada kogu 10aastast andmekaitseaega, mis direktiivi 98/8/EÜ artikli 12 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt algab toimeaine lisasse kandmise kuupäevast.

               (9)

               Lisasse kandmisele peaks järgnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid saaksid rakendada direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõiget 3, eelkõige välja anda, muuta või tühistada tooteliiki 14 kuuluvate süsinikdioksiidi sisaldavate biotsiidide kasutamise lube või registreerimistõendeid, et tagada nende vastavus direktiivile 98/8/EÜ.

               (10)

               Seepärast tuleks direktiivi 98/8/EÜ vastavalt muuta.

               (11)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 98/8/EÜ I A lisa muudetakse kooskõlas käesoleva direktiivi lisaga.
   Artikkel 2
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. oktoobriks 2008. Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli.
   Liikmesriigid kohaldavad neid õigusnorme alates 1. novembrist 2009.
   Kui liikmesriigid võtavad kõnealused normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste riiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 29. november 2007

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Stavros DIMAS

      (1)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2007/47/EÜ (ELT L 247, 21.9.2007, lk 21).

      (2)  ELT L 307, 24.11.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1849/2006 (ELT L 355, 15.12.2006, lk 63).

      LISA
      Järgmine tabel kirjega „nr 1” lisatakse direktiivi 98/8/EÜ I A lisasse:

                     „Nr

                     Tavanimetus

                     IUPACi nimetus
                     Identifitseerimisnumbrid

                     Toimeaine miinimumpuhtus turustatavas biotsiidis

                     Lisamise kuupäev

                     Artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg
                     (rohkem kui ühte toimeainet sisaldavad tooted, mille puhul artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg on viimases asjaomase toimeaine lisamise otsuses sätestatud tähtaeg)

                     Lisasse kuulumise lõppkuupäev

                     Toote liik

                     Erisätted

                     1

                     Süsinikdioksiid

                     Süsinikdioksiid
                     EÜ nr: 204-696-9
                     CASi nr: 124-38-9

                     990  ml/l

                     1. november 2009

                     31. oktoober 2011

                     31. oktoober 2019

                     14

                     Kasutamiseks ainult kasutusvalmis gaasikanistrites, mis töötavad koos lõksuseadeldisega.

                        * VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel vajalike hindamisaruannete sisu ja järeldused on kättesaadavad komisjoni veebilehel: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm”


title: Komisjoni direktiiv 2006/50/EÜ,  29. mai 2006 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (mis käsitleb biotsiidide turuleviimist) IV A ja IV B lisa   (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               30.5.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 142/6

         KOMISJONI DIREKTIIV 2006/50/EÜ,
   29. mai 2006,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ (mis käsitleb biotsiidide turuleviimist) IV A ja IV B lisa
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, (1) eriti selle artiklit 29,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiivi 98/8/EÜ IV A lisas ja IV B lisas sätestatakse nõuded toimikutele, mis taotlejad peavad esitama mikroorganismidest, sealhulgas viirustest ja seentest koosnevate toimeainete kandmiseks selle direktiivi I või I A lisasse ning mikroorganismide, sealhulgas viiruste ja seente valmististel põhineva biotsiidi jaoks loa saamiseks.

               (2)

               Oluline on kohandada direktiivi 98/8/EÜ IV A ja IV B lisa tehnika arenguga ja muudatustega asjaomastes õigusaktides, eriti nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivis 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (2) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivis 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta, (3) et pakkuda paremat alust mikroorganismide ja neid sisaldavate biotsiidide riskianalüüsi tegemiseks. Lisaks on teaduse ja tehnika areng toimunud ka mikrobioloogia ja biotehnoloogia vallas. Direktiivi 98/8/EÜ raamistikus andmetele esitatavatele nõuetele samasuguse struktuuri sätestamine nagu direktiivis 91/41/EMÜ hõlbustab taotlejate tööd toimikute esitamisel mõlemas õiguslikus raamistikus ja liikmesriikide tööd nende toimikute hindamisel. Seega on asjakohane ajakohastada praegu direktiivis 98/8/EÜ sisalduvad mikroorganismide, sealhulgas viiruste ja seente andmetele esitatavad nõuded ning viia need võimalikult hästi vastavusse direktiivi 91/414/EMÜ raamistikus kehtestatud nõuetega.

               (3)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 98/8/EÜ IV A ja IV B lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisas oleva tekstiga.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. jaanuariks 2008. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 29. mai 2006

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Stavros DIMAS

      (1)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

      (2)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/39/EÜ (ELT L 104, 13.4.2006, lk 30).

      (3)  EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1830/2003 (ELT L 268, 18.10.2003, lk 24).
   LISA
   “
         IV A LISA
         TOIMEAINEID KÄSITLEVAD ANDMED
         MIKROORGANISMID, SEALHULGAS VIIRUSED JA SEENED

                     1.

                     Käesolevas lisas sisaldab mõiste “mikroorganismid” ka viiruseid ja seeni. Aktiivseid mikroorganisme käsitlevad toimikud sisaldavad vähemalt kõiki pealkirja “Toimikutele esitatavad nõuded” all loetletud punkte. Kõikide mikroorganismide kohta, mille puhul taotlus I ja I A lisasse kandmiseks esitatakse, tuleb esitada kõik kättesaadavad asjakohased teadmised ja kirjanduses leiduv teave. Mikroorganismide identifitseerimise ja iseloomustamisega, sealhulgas toimimisviisiga seotud teave on eriti oluline ja tuleb kanda I–IV jaotisse ning see on aluseks inimeste tervisele ja keskkonnale avalduvate võimalike mõjude hindamisel.

                     2.

                     Kui teave ei ole mikroorganismi omaduste tõttu oluline, kohaldatakse artikli 8 lõiget 5.

                     3.

                     Toimik artikli 11 lõike 1 tähenduses koostatakse mikroorganismi tüve tasandil, kui ei esitata teavet, mis näitab, et liik on kõikide omaduste osas piisavalt homogeenne või kui taotleja ei esita muid artikli 8 lõikega 5 kooskõlas olevaid argumente.

                     4.

                     Kui mikroorganismi on direktiivi 2001/18/EÜ artikli 2 lõike 2 tähenduses geneetiliselt muundatud, tuleb esitada ka kõnealuse direktiivi artikli 4 lõikes 2 kehtestatud keskkonnariski hindamise andmetele antud hinnangu koopia.

                     5.

                     Kui on teada, et biotsiidi toime tuleneb osaliselt või täielikult toksiini/metaboliidi mõjust, või kui eeldatakse olulist hulka toksiinide/metaboliitide jääke, mis ei ole seotud aktiivse mikroorganismi mõjuga, esitatakse vastavalt II A lisa nõuetele ja määratud juhtudel III A lisa asjakohastele osadele toimik selle toksiini/metaboliidi kohta.

               Toimikutele esitatavad nõuded

            JAOTISED:

                     I.

                     Mikroorganismi identifitseerimine

                     II.

                     Mikroorganismi bioloogilised omadused

                     III.

                     Täiendav teave mikroorganismi kohta

                     IV.

                     Analüüsimeetodid

                     V.

                     Mõju inimeste tervisele

                     VI.

                     Jäägid töödeldud materjalides, toidus ja söödas või nende pinnal

                     VII.

                     Levik ja käitumine keskkonnas

                     VIII.

                     Mõju mittesihtorganismidele

                     IX.

                     Klassifitseerimine ja märgistamine

                     X.

                     I–IX jaotise kokkuvõte ja hinnang, sealhulgas riskianalüüsi järeldused ning soovitused

               Eespool nimetatud punktide kohta tuleb esitada järgmised andmed.
         I.   MIKROORGANISMI IDENTIFITSEERIMINE
         1.1.   Taotleja
         1.2.   Tootja
         1.3.   Nimi ja liigi kirjeldus, tüve iseloomustus
         1.3.1.   Mikroorganismi üldnimetus (sealhulgas alternatiivsed ja varasemad nimetused)
         1.3.2.   Taksonoomiline nimetus ja tüvi, mis näitab, kas tegemist on säilitusvariandi, mutanttüve või geneetiliselt muundatud organismiga (GMO); viiruste puhul mõjuri, serotüübi, tüve või mutandi taksonoomiline kirjeldus
         1.3.3.   Kultuuri säilitamise korral kollektsiooni ja kultuuri viitenumber
         1.3.4.   Meetodid, protseduurid ja kriteeriumid, mida kasutatakse mikroorganismi esinemise kindlakstegemiseks ja identifitseerimiseks (nt morfoloogia, biokeemia, seroloogia jne)
         1.4.   Formuleeritud toodete valmistamiseks kasutatud materjali spetsifikatsioon
         1.4.1.   Mikroorganismi koostis
         1.4.2.   Lisandite, lisaainete ja saastavate mikroorganismide identifitseerimine ja sisaldus
         1.4.3.   Partiide analüütiline profiil
         II.   MIKROORGANISMI BIOLOOGILISED OMADUSED
         2.1.   Mikroorganismi ja selle kasutamise ajalugu. Esinemine looduses ja geograafiline levik
         2.1.1.   Ajalooline taust
         2.1.2.   Päritolu ja esinemine looduses
         2.2.   Teave sihtorganismi(de) kohta
         2.2.1.   Sihtorganismi(de) kirjeldus
         2.2.2.   Toimimisviis
         2.3.   Spetsiifilisus peremeesorganismi suhtes ja mõju muudele liikidele kui sihtorganismid
         2.4.   Mikroorganismi kasvuetapid/elutsükkel
         2.5.   Nakkavus, levimine ja koloniseerumisvõime
         2.6.   Seos teadaolevate taimede, loomade või inimeste patogeenidega
         2.7.   Geneetiline stabiilsus ja seda mõjutavad tegurid
         2.8.   Teave metaboliitide (eelkõige toksiinide) moodustumise kohta
         2.9.   Antibiootikumid ja muud antimikroobikumid
         2.10.   Vastupidavus keskkonnategurite suhtes
         2.11.   Mõju materjalidele, ainetele ja toodetele
         III.   TÄIENDAV TEAVE MIKROORGANISMI KOHTA
         3.1.   Funktsioon
         3.2.   Kavandatav kasutusala
         3.3.   Tooteliik/-liigid ja kasutajate kategooria, millega seoses tuleks mikroorganismid I, I A või I B lisasse kanda
         3.4.   Tootmismeetod ja kvaliteedikontroll
         3.5.   Teave sihtorganismi(de) resistentsuse kujunemise või võimaliku kujunemise kohta
         3.6.   Meetodid mikroorganismi paljundamisvaru virulentsuse kadumise vältimiseks
         3.7.   Soovitatavad meetodid ja ettevaatusabinõud käitlemisel, ladustamisel, transpordil või tulekahju korral
         3.8.   Hävitamise või dekontaminatsiooni kord
         3.9.   Meetmed õnnetusjuhtumi korral
         3.10.   Jäätmete käitlemise kord
         3.11.   Seirekava aktiivse mikroorganismi ja tema käitlemise, hoidmise, transpordi ja kasutuse kohta
         IV.   ANALÜÜSIMEETODID
         4.1.   Tööstuslikult toodetud mikroorganismi analüüsimeetodid
         4.2.   Meetodid jääkide kindlakstegemiseks ja koguse määramiseks (eluvõimeline või eluvõimetu)
         V.   MÕJU INIMESTE TERVISELE
         I   TASAND
         5.1.   Alusandmed
         5.1.1.   Meditsiinilised andmed
         5.1.2.   Tootmisettevõtte töötajate tervisekontroll
         5.1.3.   Ülitundlikkuse/allergeensuse vaatlus
         5.1.4.   Otsene vaatlus, nt kliinilised juhud
         5.2.   Põhiuuringud
         5.2.1.   Ülitundlikkus
         5.2.2.   Äge mürgisus, patogeensus ja nakkavus
         5.2.2.1.   Äge suukaudne mürgisus, patogeensus ja nakkavus
         5.2.2.2.   Äge mürgisus sissehingamisel, patogeensus ja nakkavus
         5.2.2.3.   Ühekordne intraperitoneaalne/subkutaanne doos
         5.2.3.   In vitro genotoksilisuse katse
         5.2.4.   Rakukultuuri uuring
         5.2.5.   Teave lühiajalise mürgisuse ja patogeensuse kohta
         5.2.5.1.   Mõju tervisele pärast korduvat kokkupuudet sissehingamisel
         5.2.6.   Kavandatud ravimeetmed: esmaabimeetmed, arstiabi
         5.2.7.   Patogeensus ja nakkavus inimeste ja teiste imetajate suhtes immunosupressiooni tingimustes
         I   TASANDI LÕPP
         II   TASAND
         5.3.   Mürgisuse, patogeensuse ja nakkavuse eriuuringud
         5.4.   Genotoksilisus – in vivo katsed somaatilistes rakkudes
         5.5.   Genotoksilisus – in vivo katsed idurakkudes
         II   TASANDI LÕPP
         5.6.   Kokkuvõte mürgisuse, patogeensuse ja nakkavuse kohta imetajate puhul ning üldhinnang
         VI.   JÄÄGID TÖÖDELDUD MATERJALIDES, TOIDUS JA SÖÖDAS VÕI NENDE PINNAL
         6.1.   Püsivus ja paljunemise tõenäosus töödeldud materjalides, söödas või toidus või nende pinnal
         6.2.   Nõutav lisateave
         6.2.1.   Eluvõimetud jäägid
         6.2.2.   Eluvõimelised jäägid
         6.3.   Kokkuvõte ja hinnang jääkide kohta töödeldud materjalides, toidus ja söödas või nende pinnal
         VII.   LEVIK JA KÄITUMINE KESKKONNAS
         7.1.   Püsivus ja paljunemine
         7.1.1.   Pinnas
         7.1.2.   Vesi
         7.1.3.   Õhk
         7.2.   Liikuvus
         7.3.   Keskkonnas leviku ja käitumise kokkuvõte ja hinnang
         VIII.   MÕJU MITTESIHTORGANISMIDELE
         8.1.   Mõju lindudele
         8.2.   Mõju veeorganismidele
         8.2.1.   Mõju kaladele
         8.2.2.   Mõju mageveeselgrootutele
         8.2.3.   Mõju vetikate kasvule
         8.2.4.   Mõju muudele taimedele kui vetikad
         8.3.   Mõju mesilastele
         8.4.   Mõju muudele lülijalgsetele kui mesilased
         8.5.   Mõju vihmaussidele
         8.6.   Mõju mulla mikroorganismidele
         8.7.   Täiendavad uuringud
         8.7.1.   Maismaataimed
         8.7.2.   Imetajad
         8.7.3.   Teised asjakohased liigid ja protsessid
         8.8.   Mittesihtorganismidele avalduvate mõjude kokkuvõte ja hinnang
         IX.   KLASSIFITSEERIMINE JA MÄRGISTAMINE
         Toimikule lisatakse põhjendatud ettepanekud mikroorganismist toimeaine määramiseks ühte riskirühmadest, mis on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivi 2000/54/EÜ (töötajate kaitse kohta bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl) (1) artiklis 2, koos viitega nõudele, et need tooted peavad kandma selle direktiivi II lisas kirjeldatud hoiatusmärki “Bioloogiline oht”.
         X.   I–IX JAOTISE KOKKUVÕTE JA HINNANG, SEALHULGAS RISKIANALÜÜSI JÄRELDUSED NING SOOVITUSED

         IV B LISA
         ANDMED BIOTSIIDIDE KOHTA
         MIKROORGANISMID, SEALHULGAS VIIRUSED JA SEENED

                     1.

                     Käesolevas lisas sisaldab mõiste “mikroorganismid” ka viiruseid ja seeni. Käesolevas lisas sätestatakse nõuded andmetele mikroorganismide valmististel põhineva biotsiidi lubamiseks. Kõikide mikroorganisme sisaldavatel valmististel põhinevate biotsiidide kohta, mille puhul taotlus esitatakse, tuleks esitada kõik kättesaadavad asjakohased teadmised ja kirjanduses leiduv teave. Biotsiidi kõikide koostisosade identifitseerimise ja iseloomustamisega seotud teave on eriti oluline ja tuleb kanda I–IV jaotisse ning see on aluseks inimeste tervisele ja keskkonnale avalduvate võimalike mõjude hindamisel.

                     2.

                     Kui teave ei ole biotsiidi omaduste tõttu oluline, kohaldatakse artikli 8 lõiget 5.

                     3.

                     Teave võib põhineda olemasolevatel andmetel, kui pädevale asutusele esitatakse aktsepteeritav põhjendus. Direktiivi 67/548/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. mai 1999. aasta direktiivi 1999/45/EÜ (ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) (2) sätteid kasutatakse võimaluse korral loomkatsete vähendamiseks.

                     4.

                     Katsete tegemise korral tuleb vastavalt II jaotise sätetele esitada kasutatud materjali ja selle lisandite üksikasjalik kirjeldus (spetsifikatsioon). Vajaduse korral nõutakse II B ja III B lisas kehtestatud andmeid biotsiidi kõikide toksikoloogiliselt/ökotoksikoloogiliselt oluliste keemiliste koostisosade kohta, eriti kui need koostisosad on artikli 2 lõike 1 punkti e määratluse kohaselt probleemsed ained.

                     5.

                     Juhul kui on tegemist uue valmistisega, võib lubada ekstrapoleerimist IV A lisast tingimusel, et hinnatakse koostisosade kõiki võimalikke mõjusid, eelkõige patogeensuse ja nakkavuse osas.

               Toimikutele esitatavad nõuded

            JAOTISED:

                     I.

                     Biotsiidi identifitseerimine

                     II.

                     Biotsiidi füüsikalised, keemilised ja tehnilised omadused

                     III.

                     Andmed kasutamise kohta

                     IV.

                     Täiendav teave biotsiidi kohta

                     V.

                     Analüüsimeetodid

                     VI.

                     Tõhusust käsitlevad andmed

                     VII.

                     Mõju inimeste tervisele

                     VIII.

                     Jäägid töödeldud materjalides, toidus ja söödas või nende pinnal

                     IX.

                     Levik ja käitumine keskkonnas

                     X.

                     Mõju mittesihtorganismidele

                     XI.

                     Biotsiidide klassifitseerimine, pakendamine ja märgistamine

                     XII.

                     I–XI jaotise kokkuvõte ja hinnang, sealhulgas riskianalüüsi järeldused ning soovitused

               Eespool nimetatud punktide kohta tuleb esitada järgmised andmed.
         I.   BIOTSIIDI IDENTIFITSEERIMINE
         1.1.   Taotleja
         1.2.   Biotsiidi ja mikroorganismi(de) tootja
         1.3.   Kaubanimi või kavandatav kaubanimi ja biotsiidile antud tootja arenduskood
         1.4.   Üksikasjalik kvantitatiivne ja kvalitatiivne teave biotsiidi koostise kohta
         1.5.   Biotsiidi füüsikaline olek ja laad
         1.6.   Funktsioon
         II.   BIOTSIIDI FÜÜSIKALISED, KEEMILISED JA TEHNILISED OMADUSED
         2.1.   Välised tunnused (värvus ja lõhn)
         2.2.   Stabiilsus hoidmisel ja säilivusaeg
         2.2.1.   Valguse, temperatuuri ja niiskuse mõju biotsiidi tehnilistele omadustele
         2.2.2.   Muud stabiilsust mõjutavad tegurid
         2.3.   Plahvatusohtlikkus ja oksüdeerimisvõime
         2.4.   Leekpunkt ja muud süttivuse või isesüttivuse näitajad
         2.5.   Happelisus, aluselisus ja pH väärtus
         2.6.   Viskoossus ja pindpinevus
         2.7.   Biotsiidi tehnilised omadused
         2.7.1.   Märguvus
         2.7.2.   Püsiv vahustumine
         2.7.3.   Suspendeeruvus ja suspensiooni püsivus
         2.7.4.   Kuivsõelkatse ja märgsõelkatse
         2.7.5.   Osakeste jaotus suuruse järgi (tolmavad ja märguvad pulbrid, graanulid), tolmu/peenosiste sisaldus (graanulid), hõõrdumine ja murenemine (graanulid)
         2.7.6.   Emulgeeruvus, taasemulgeeruvus, emulsiooni stabiilsus
         2.7.7.   Voolavus, hanguvus (loputatavus) ja tolmavus
         2.8.   Füüsikaline, keemiline ja bioloogiline sobivus muude toodetega, sealhulgas biotsiididega, millega koos kasutamiseks tootele luba on antud või registreeritud
         2.8.1.   Füüsikaline kokkusobivus
         2.8.2.   Keemiline kokkusobivus
         2.8.3.   Bioloogiline kokkusobivus
         2.9.   Biotsiidi füüsikaliste, keemiliste ja tehniliste omaduste kokkuvõte ja hinnang
         III.   ANDMED KASUTAMISE KOHTA
         3.1.   Kavandatav kasutusala
         3.2.   Toimimisviis
         3.3.   Üksikasjalikud andmed kavandatud kasutuse kohta
         3.4.   Kasutatav kogus
         3.5.   Mikroorganismi sisaldus kasutatavas materjalis (nt kasutusvahendites või söötades)
         3.6.   Kasutusviis
         3.7.   Kasutamiskorrad ja -ajad ning kaitse kestus
         3.8.   Vajalikud ooteajad või muud ettevaatusabinõud kahjuliku mõju vältimiseks inimeste ja loomade tervisele ja keskkonnale
         3.9.   Kavandatav kasutusjuhend
         3.10.   Kasutajate kategooria
         3.11.   Teave resistentsuse võimaliku tekkimise kohta
         3.12.   Mõju biotsiidiga töödeldud materjalidele ja toodetele
         IV.   TÄIENDAV TEAVE BIOTSIIDI KOHTA
         4.1.   Pakendamine ja biotsiidi kokkusobivus kavandatavate pakendimaterjalidega
         4.2.   Töötlemisseadmete puhastamine
         4.3.   Taassisenemisaeg, vajalik ooteaeg või muud ettevaatusabinõud inimeste, loomade ja keskkonna kaitseks
         4.4.   Soovitatavad meetodid ja ettevaatusabinõud käitlemisel, hoidmisel, transportimisel või tulekahju korral
         4.5.   Meetmed õnnetusjuhtumi korral
         4.6.   Menetlused biotsiidi ja selle pakendi hävitamiseks või dekontamineerimiseks
         4.6.1.   Ohjatud põletamine
         4.6.2.   Muu
         4.7.   Seirekava aktiivse mikroorganismi ja biotsiidis sisalduvate teiste mikroorganismide ning nende käitlemise, hoidmise, transpordi ja kasutuse kohta
         V.   ANALÜÜSIMEETODID
         5.1.   Biotsiidi analüüsimeetodid
         5.2.   Meetodid jääkide kindlakstegemiseks ja koguse määramiseks
         VI.   ANDMED TÕHUSUSE KOHTA
         VII.   MÕJU INIMESTE TERVISELE
         7.1.   Ägeda mürgisuse põhiuuringud
         7.1.1.   Äge suukaudne mürgisus
         7.1.2.   Äge mürgisus sissehingamisel
         7.1.3.   Äge nahakaudne mürgisus
         7.2.   Täiendavad ägeda mürgisuse uuringud
         7.2.1.   Naha ärritus
         7.2.2.   Silmade ärritus
         7.2.3.   Naha ülitundlikkus
         7.3.   Andmed kokkupuute kohta
         7.4.   Kättesaadavad toksikoloogilised andmed mittetoimeainete kohta
         7.5.   Biotsiidide kombinatsioonide lisauuringud
         7.6.   Kokkuvõte ja hinnang mõju kohta inimeste tervisele
         VIII.   JÄÄGID TÖÖDELDUD MATERJALIDES, TOIDUS JA SÖÖDAS VÕI NENDE PINNAL
         IX.   LEVIK JA KÄITUMINE KESKKONNAS
         X.   MÕJU MITTESIHTORGANISMIDELE
         10.1.   Mõju lindudele
         10.2.   Mõju veeorganismidele
         10.3.   Mõju mesilastele
         10.4.   Mõju muudele lülijalgsetele kui mesilased
         10.5.   Mõju vihmaussidele
         10.6.   Mõju mulla mikroorganismidele
         10.7.   Lisauuringud täiendavatel liikidel või kõrgema tasandi uuringud, näiteks uuringud valitud mittesihtorganismidel
         10.7.1.   Maismaataimed
         10.7.2.   Imetajad
         10.7.3.   Teised asjakohased liigid ja protsessid
         10.8.   Mittesihtorganismidele avalduvate mõjude kokkuvõte ja hinnang
         XI.   BIOTSIIDIDE KLASSIFITSEERIMINE, PAKENDAMINE JA MÄRGISTAMINE
         Vastavalt artiklis 20 kehtestatule tuleb esitada ettepanekud koos direktiivide 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ kohaselt koostatud biotsiidi klassifitseerimise ja märgistamise põhjendustega. Klassifikatsioon hõlmab ohtlikkuse kategooria(te) kirjeldust ja kõiki ohtlikke omadusi täpsustavaid riskilauseid. Klassifitseerimise põhjal tuleb teha ettepanek ohusümboli(te) ning ohu sõnalise tähenduse, riski- ja ohutuslausetega märgistamiseks. Klassifitseerimisel ja märgistamisel peab arvestama biotsiidis sisalduvate keemiliste ainetega. Vajaduse korral esitatakse liikmesriigi pädevale asutusele kavandatava pakendi näidised.
         Toimikule lisatakse põhjendatud ettepanek toote määramiseks ühte riskirühmadest, mis on määratletud direktiivi 2000/54/EÜ artiklis 2, koos viitega nõudele, et need tooted peavad kandma selle direktiivi II lisas kirjeldatud hoiatusmärki “Bioloogiline oht”.
         XII.   I–XI JAOTISE KOKKUVÕTE JA HINNANG, SEALHULGAS RISKIANALÜÜSI JÄRELDUSED NING SOOVITUSED
      ”

      (1)  EÜT L 262, 17.10.2000, lk 21.

      (2)  EÜT L 200, 30.7.1999, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/8/EÜ (ELT L 19, 24.1.2006, lk 12).


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/85/EÜ, 20. november 2001, mis käsitleb reisijateveoks mõeldud sõidukite, millel on lisaks juhiistmele rohkem kui kaheksa istekohta, erieeskirju ning direktiivide 70/156/EMÜ ja 97/27/EÜ muutmist

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32001L0085

Euroopa Liidu Teataja L 042 , 13/02/2002 Lk 0001 - 0102

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/85/EÜ,20. november 2001,mis käsitleb reisijateveoks mõeldud sõidukite, millel on lisaks juhiistmele rohkem kui kaheksa istekohta, erieeskirju ning direktiivide 70/156/EMÜ ja 97/27/EÜ muutmistEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaselt, [3] pidades silmas lepituskomitees 25. juunil 2001 heakskiidetud ühistekstining arvestades järgmist:(1) Siseturg kujutab endast ilma sisepiirideta ala, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine. Selle eesmärgi saavutamiseks tuleb võtta vastavaid meetmeid.(2) Tehniliste eeskirjade hulka, millele mootorsõidukid peavad siseriiklikest seadustest tulenevalt vastama, kuuluvad muu hulgas ka erieeskirjad reisijateveoks kasutatavate sõidukite kohta, millel on lisaks juhiistmele rohkem kui kaheksa istekohta.(3) Kõnealused nõuded on liikmesriigiti erinevad.(4) Erinevuste tõttu tehnilistes eeskirjades on nende sõidukite ühenduse turule viimine olnud takistatud. Siseturu häireteta toimimine nende sõidukite osas lihtsustuks, kui kõik liikmesriigid võtaksid siseriiklike eeskirjade asemel vastu ühtlustatud eeskirjad.(5) Seetõttu on vajalik, et kõik liikmesriigid võtaksid lisaks olemasolevatele nõuetele või nende asemel vastu samad nõuded, et eelkõige oleks võimalik iga sõidukitüübi suhtes rakendada nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivis 70/156/EMÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste EÜ tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) [4] ettenähtud EÜ tüübikinnitusmenetlust.(6) Käesolev direktiiv on üks mitmest üksikdirektiivist EÜ tüübikinnitusmenetluse kohta, mis on kehtestatud direktiiviga 70/156/EMÜ.(7) Arvestades edusamme, mis on juba tehtud liikumispuudega reisijate juurdepääsetavuse parandamiseks I ja II klassi sõidukitele, tuleks olemasolevatel sõidukitüüpidel lubada käigutee teatud osades suuremat põranda kallet kui uutel sõidukitel.(8) Liikmesriikide tasandil ei ole võimalik kõnealuse valdkonna ulatuse ja meetmete suure mõju tõttu saavutada soovitud eesmärki, nimelt kaubandusbarjääride vältimist ühenduses, kohaldades kõnealustele sõidukitele EÜ sõiduki tüübikinnitust, vaid see on paremini saavutatav ühenduse tasandil ning seetõttu võib ühendus võtta vastu meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale kui nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalik.(9) Olemasolevate ja uute sõidukite eristamiseks tuleb viidata nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivile 76/756/EEC mootorsõidukitele ja nende haagistele valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta. [5](10) On soovitav arvestada juba kehtivaid tehnilisi nõudeid, mis ÜRO Euroopa Majanduskomisjon (ÜRO/EMK) on vastu võtnud oma eeskirjaga nr 36 ("Suurte reisijateveoks mõeldud sõidukite üldise ehitusega seotud tüübikinnituse ühtsed sätted"), eeskirjaga nr 52 ("Väikese istekohtade arvuga ühistranspordi sõidukite ehitusega seotud ühtsed sätted"), eeskirjaga nr 66 ("Suurte reisijateveoks mõeldud sõidukite pealisehituse tugevusega seotud tüübikinnituse ühtsed sätted") ja eeskirjaga nr 107 ("Suurte kahekorruseliste reisijateveoks mõeldud sõidukite üldise ehitusega seotud tüübikinnituse suhtes"), mis on lisatud 20. märtsi 1958. aasta kokkuleppele mootorsõidukite seadmete ja osade tüübikinnituse ja selle vastastikuse tunnustamise ühtsete tingimuste vastuvõtmise kohta.(11) Käesoleva direktiivi peaeesmärgiks on sõitjate turvalisuse tagamine, samuti on vajalik kooskõlas ühenduse transpordi- ja sotsiaalpoliitikaga sätestada tehnilised nõuded piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsuks käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvatesse sõidukitesse. Tuleb püüda parandada juurdepääsuvõimalust nendesse sõidukitesse. Seda eesmärki, piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsuvõimaluste parandamist, võib saavutada, võttes käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvates sõidukites kasutusele vastavad tehnilised lahendused või kombineerides neid sobiva kohaliku infrastruktuuriga, et tagada juurdepääs ratastooli kasutavatele inimestele.(12) Eespoolmainitu põhjal tuleb lisaks muuta Euroopa parlamendi ja nõukogu 22. juuli 1997. aasta direktiive 70/156/EMÜ ja 97/27/EÜ teatavate kategooriate mootorsõidukite ja nende haagiste masside ja mõõtmete kohta. [6](13) Käesoleva direktiivi kohaldamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega on kehtestatud komisjoni rakendamisvolituste kasutamise menetlused, [7]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:- sõiduk — kõik direktiivi 70/156/EMÜ II lisa A osas defineeritud kategooriatesse M2 või M3 kuuluvad mootorsõidukid,- kere — direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 2 määratletud eraldi seadmestik,- sõiduki klass — käesoleva direktiivi I lisas toodud klassi kirjeldusele vastav sõiduk.Artikkel 21. Alates 13. augustist 2003 ei tohi liikmesriigid keelduda EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest:- sõidukile,- kerele,- sõidukile, mille kerele on eraldi seadmestikuna juba tüübikinnitus antud,ega keelata või takistada sõiduki või eraldi seadmestiku moodustava kere müüki, registreerimist või kasutuselevõttu reisijateveoks mõeldud sõidukite, millel on lisaks juhiistmele rohkem kui kaheksa istet, kohta kehtivate sätetega seotud põhjustel, kui on täidetud käesoleva direktiivis ja selle lisades toodud nõuded.2. Lõige 1 on kohaldatav ka direktiivi 76/756/EMÜ kohaselt enne 13. augustit 2002 tüübikinnituse saanud madala lävekõrgusega I ja II klassi sõidukite suhtes, millel vastavalt I lisa punktile 7.7.6.2 on 12,5 % kaldega käigutee.3. Liikmesriigid, võttes arvesse allpool toodud lõike 4 sätteid, mis jõustuvad alates 13. veebruarist 2004,- ei anna enam sõidukitüübile ja eraldi seadmestikku moodustavale keretüübile EÜ tüübikinnitust,- võivad keelata uute sõidukite ja uute eraldi seadmestikku moodustavate kerede registreerimist, müüki või kasutuselevõtmist,reisijateveoks kasutatavaid sõidukeid, milles on lisaks juhikohale rohkem kui kaheksa istekohta, käsitlevate sätete alusel, kui käesoleva direktiivi ja selle lisade nõuded ei ole täidetud.4. Alates 13. veebruarist 2005 tohivad liikmesriigid keelduda nende uute sõidukite ja eraldi seadmestikku moodustavate uute kerede registreerimisest, müügist ning kasutuselevõtmisest, millele on antud tüübikinnitus vastavalt lõike 2 sätetele.Artikkel 31. I klassi kuuluvad sõidukid peavad olema vastavalt VII lisas toodud tehnilistele eeskirjadele juurdepääsetavad piiratud liikumisvõimega inimestele, kaasa arvatud ratastooli kasutavad inimesed.2. Muude, mitte I klassi kuuluvate sõidukite korral võivad liikmesriigid vabalt valida kõige sobivama lahenduse juurdepääsuvõimaluse parandamiseks sõidukitesse. Kui aga muud, mitte I klassi kuuluvad sõidukid on varustatud piiratud liikumisvõimega ja/või ratastooli kasutavate inimeste jaoks mõeldud seadmetega, peavad need vastama VII lisa vastavatele nõuetele.Artikkel 4Direktiivi 70/156/EÜ muudetakse järgmiselt.1. I lisa:a) punktile 0.2 lisatakse järgmine punkt:+++++ TIFF +++++b) punktile 0.3 lisatakse järgmine punkt:+++++ TIFF +++++c) jaotisele 0.3.1 lisatakse järgmised punktid:+++++ TIFF +++++d) punktile 2.4.2 lisatakse järgmine punkt:+++++ TIFF +++++e) lisatakse järgmine punkt:+++++ TIFF +++++f) punkt 13 asendatakse järgmisega:+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++2. III lisa I ossa lisatakse järgmine punkt:+++++ TIFF +++++3. IV lisas:a) I osa punkt 52 asendatakse järgmisega:| "Tüübikinnituse objekt | Direktiiv nr | Viide EÜTle | Kohaldatavus || | | | | | | | | |52 | Bussid | …/…/EÜ | L | M1 | M2 X | M3 X | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4" |b) II osale lisatakse järgmine punkt nr 52:| "Tüübikinnituse objekt | Eeskirja põhinumber | Muudatusteseeria | Täiendus | Parandus |52 | Pealisehituse tugevus (bussid) | 66 | — | 1 kuni 00 | —" |Artikkel 5Direktiivi 97/27/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt.1. Punktid 2.1.2.1 kuni 2.1.2.1.4 jäetakse välja.2. Lisatakse järgmised punktid:"2.1.2.1. Buss — direktiivi 2001/85/EÜ I lisa punktis 2 määratletud sõiduk.2.1.2.2. Bussi klass — direktiivi 2001/85/EÜ I lisa punktides 2.1.1 ja 2.1.2 määratletud sõidukiklass.2.1.2.3. Liigendbuss — direktiivi 2001/85/EÜ I lisa punktis 2.1.3 määratletud sõiduk.2.1.2.4. Kahekordne buss — direktiivi 2001/85/EÜ I lisa punktis 2.1.6 määratletud sõiduk."3. Punkt 2.1.2.2 nummerdatakse ümber punktiks 2.1.2.5.Artikkel 6Vajalikud meetmed käesoleva direktiivi kohaldamiseks tehnika arenguga võetakse vastu kooskõlas artikli 7 lõikes 2 sätestatud menetlusega.Artikkel 71. Komisjoni abistab vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ artiklile 13 asutatud tehnika arenguga kohandamise komitee (edaspidi nimetatud "komitee").2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selles sisalduva artikli 8 sätteid.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.3. Komitee võtab vastu oma töökorra.Artikkel 81. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 13. augustit 2003. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid kõnealused normid vastu võtavad, lisavad need nendesse normidesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide tekstid.Artikkel 9Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 10Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 20. november 2001Euroopa Parlamendi nimelpresidentN. FontaineNõukogu nimeleesistujaA. Neyts-Uyttebroeck[1] EÜT C 17, 20.1.1998, lk 1.[2] EÜT C 129, 27.4.1998, lk 5.[3] Euroopa Parlamendi 18. novembri 1998. aasta arvamus (EÜT C 379, 7.12.1998, lk 80), kinnitatud 27. oktoobril 1999. aastal (EÜT C 154, 5.6.2000, lk 47), nõukogu 26. septembri 2000. aasta ühine seisukoht (EÜT C 370, 22.12.2000, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2001. aasta otsus (EÜT C 276, 1.10.2001, lk 124). Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2001. aasta otsus ja nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta otsus.[4] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 98/91/EÜ (EÜT L 11, 16.1.1999, lk 25).[5] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 97/28/EÜ (EÜT L 171, 30.6.1997, lk 1).[6] EÜT L 233, 25.8.1997, lk 1.[7] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.--------------------------------------------------LISADE LOETELUI lisa: | Kohaldamisala, mõisted, EÜ sõiduki tüübikinnituse või eraldi seadmestikku moodustava kere tüübikinnituse taotlus, sõidukitüübi või keretüübi muutmine, toodangu vastavus ja nõuded |Liide: | Staatilise ümberminekupiiri arvutuslik kontrollimine |II lisa: | EMÜ tüübikinnituse dokumentatsioon |1. liide: | Teatised |Alamliide 1: | Teatis seoses sõidukitüübiga |Alamliide 2: | Teatis seoses keretüübiga |Alamliide 3: | Teatis seoses sõidukitüübiga, millele paigaldatud kerele on juba eraldi seadmestikuna tüübikinnitus antud |2. liide: | EÜ tüübikinnitustunnistus |Alamliide 1: | EÜ tüübikinnitustunnistus sõidukitüübi kohta |Alamliide 2: | EÜ tüübikinnitustunnistus keretüübi kohta |Alamliide 3: | EÜ tüübikinnitus sõidukitüübile, millele on paigaldatud kere, mis on juba eraldi seadmestikuna tüübikinnituse saanud |III lisa: | Selgitavad joonised |IV lisa: | Pealisehituse tugevus |1. liide: | Komplektse sõiduki ümberminekukatse |2. liide: | Keresektsiooni ümberminekukatse |3. liide: | Keresektsiooni pendellöögikatse |Alamliide 1: | Koguenergia arvutamine |Alamliide 2: | Nõuded olulisemate energiat neelavate detailide jaotuse kohta pealisehituses |4. liide: | Pealisehituse tugevuse arvutuslik kontroll |V lisa: | Juhised elektriliselt juhitavate uste sulgumisjõudude mõõtmiseks |VI lisa: | Erinõuded kuni 22 reisijale mõeldud sõidukitele |VII lisa: | Nõuded tehnilistele seadmetele, mis hõlbustavad piiratud liikumisvõimega reisijate juurdepääsu |VIII lisa: | Erinõuded kahekorruselistele sõidukitele |Liide: | Käiguteed |IX lisa: | EÜ tüübikinnitus eraldi seadmestikule ja sõiduki EÜ tüübikinnitus, mille kerele on juba eraldi seadmestikuna tüübikinnitus antud |--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/14/EÜ, 11. märts 2009 , millega muudetakse direktiivi 94/19/EÜ hoiuste tagamise skeemide kohta seoses hoiuste tagamise ulatuse ja hüvitamise tähtajaga (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               13.3.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 68/3

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/14/EÜ,
   11. märts 2009,
   millega muudetakse direktiivi 94/19/EÜ hoiuste tagamise skeemide kohta seoses hoiuste tagamise ulatuse ja hüvitamise tähtajaga
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 47 lõiget 2,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust, (1)

   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Liidu Nõukogu otsustas 7. oktoobril 2008, et praegu on esmatähtis taastada usaldus finantssektori vastu ning selle tõhus toimimine. Nõukogu kohustus võtma kõik vajalikud meetmed, et kaitsta eraisikute hoiuseid, ning tervitas komisjoni kavatsust esitada kiiremas korras asjakohane ettepanek hoiuste tagamise skeemide ühtlustamiseks.

               (2)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/19/EÜ (3) näeb ette hoiuste elementaarse tagamise. Ent praeguses ebastabiilses finantsolukorras tuleb hoiuste tagamist siiski parandada.

               (3)

               Praegu tagatakse hoiused direktiivi 94/19/EÜ kohaselt minimaalselt 20 000 euro ulatuses, kusjuures liikmesriikidel on lubatud seda piirmäära suurendada. See on ühenduses osutunud suure hulga hoiuste puhul siiski ebapiisavaks. Selleks et säilitada hoiustajate usaldus ja saavutada finantsturgude suurem stabiilsus, tuleks hoiuste tagamise miinimummäära suurendada 50 000 euroni. Iga hoiustaja kõigi tagatud hoiuste suuruseks kokku tuleks 31. detsembriks 2010 kehtestada 100 000 eurot, kui komisjoni poolt Euroopa Parlamendile ja nõukogule 31. detsembriks 2009 esitatud mõjuhinnangus ei leita, et nimetatud suurusega summa kehtestamine ja hoiuste tagamise ulatuse ühtlustamine ei ole ühenduses tarbijakaitse ja finantsstabiilsuse tagamiseks ning liikmesriikidevaheliste konkurentsimoonutuste vältimiseks kõigis liikmesriikides asjakohane ega majanduslikult võimalik. Kui mõjuhinnang näitab, et nimetatud suurusega summa kehtestamine ja hoiuste tagamise ulatuse ühtlustamine ei ole asjakohane, peaks komisjon esitama asjakohased ettepanekud Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

               (4)

               Kõigi hoiustajate hoiused tuleks tagada samas ulatuses, olenemata sellest, kas liikmesriigi vääringuks on euro või mitte. Euroalavälistel liikmesriikidel peaks olema võimalus summade konverteerimisel saadud summasid ümardada, ohustamata sealjuures hoiustajate võrdväärset kaitset.

               (5)

               Komisjoni poolt Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavas aruandes tuleks analüüsida kõiki asjassepuutuvaid küsimusi, nagu näiteks tasaarvestus ja vastunõuded, skeemide sissemaksete kindlaksmääramine, skeemidega hõlmatud toodete ulatus ja hoiustajad, hoiuste tagamise skeemide vahelise piiriülese koostöö tõhusus ning hoiuste tagamise skeemide ja hoiustajatele hoiuste hüvitamise muude võimaluste (nagu hüvitamise erakorralised mehhanismid) vaheline seos. Liikmesriigid peaksid koguma nimetatud aruande jaoks asjakohaseid andmeid ja esitama need vastava taotluse korral komisjonile.

               (6)

               Mõned liikmesriigid on direktiivi 94/19/EÜ alusel kehtestanud sellised hoiuste tagamise skeemid, mille puhul on teatavad pikaajalised hoiused, nagu näiteks pensioninõuded, tagatud täies ulatuses. Selliste skeemidega hõlmatud hoiustajate õigusi ja ootusi tuleb arvesse võtta.

               (7)

               Mõned liikmesriigid on direktiivi 94/19/EÜ alusel kehtestanud või kavatsevad kehtestada sellised hoiuste tagamise skeemid, mille puhul on teatavad ajutiselt suurendatud konto jäägid tagatud täies ulatuses. Komisjon peaks 31. detsembriks 2009 hindama, kas teatavate ajutiselt suurendatud konto jääkide tagamist täies ulatuses tuleks jätkata või juurutada.

               (8)

               Käesolev direktiiv ei peaks mõjutama süsteemide toimimist, mis kaitsevad krediidiasutust ennast ja kindlustavad eelkõige selle likviidsus- ja maksevõime, tagades seeläbi hoiustajate kaitse, mis on vähemalt samaväärne hoiuste tagamise skeemi pakutavaga, ega hoiustajatele hüvitise maksmise vabatahtlike süsteemide toimimist, mida liikmesriik ei ole kasutusele võtnud ega ametlikult tunnustanud.

               (9)

               Liikmesriigid peaksid julgustama hoiuste tagamise skeeme sõlmima kokkuleppeid või parandama olemasolevaid kokkuleppeid, mis kehtivad vastavate kohustuste osas.

               (10)

               Praegu ette nähtud hüvitamise kolmekuuline tähtaeg, mida võib pikendada üheksa kuuni, ei aita säilitada hoiustajate usaldust ega vasta nende vajadustele. Hoiuste hüvitamise tähtaega tuleks seetõttu lühendada kahekümne tööpäevani. Kõnealust tähtaega tuleks pikendada üksnes erandlike asjaolude korral ja pärast pädevalt asutuselt nõusoleku saamist. Komisjon peaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitama kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist aruande hüvitamise korra tõhususe ja tähtaegade kohta ning hindama, kas hüvitamise tähtaja lühendamine kümne tööpäevani oleks asjakohane.

               (11)

               Juhul kui hüvitamine sõltub pädeva asutuse otsusest, tuleks praegu ette nähtud 21-päevast otsuse langetamise tähtaega lühendada viie tööpäevani, et mitte takistada hoiuste kiiret hüvitamist. Pädevad asutused peaksid siiski olema esmalt veendunud, et krediidiasutus ei ole tagasi maksnud hoiuseid, mille maksetähtpäev on saabunud ja mis kuuluvad maksmisele. Nimetatud kontrollimine tuleks läbi viia vastavalt liikmesriikides ettenähtud kohtu- ja haldusmenetlustele.

               (12)

               Hoiuseid võib käsitada peatatud hoiustena, kui varased sekkumis- või saneerimismeetmed ei ole tulemusi andnud. See ei tohiks takistada pädevaid asutusi võtmast hüvitamise ajal edasisi ümberkorraldusmeetmeid.

               (13)

               Liikmesriikide eesmärk peaks olema tagada pangandusteenuste jätkuvus ja pankade likviidsus ja seda eriti ebastabiilses finantsolukorras. Selle eesmärgi saavutamiseks julgustatakse liikmesriike võtma võimalikult kiiresti meetmeid, et tagada hoiustaja taotluse korral asjakohaste summade erakorraline hüvitamine kolme päeva jooksul nimetatud taotluse esitamisest. Kuna praegu ette nähtud hüvitamise kolmekuulise tähtaja lühendamine suurendab hoiustajate usaldust ja mõjutab soodsalt finantsturgude toimimist, peaksid liikmesriigid ja nende hoiuste tagamise skeemid tagama, et hüvitamise tähtaeg oleks võimalikult lühike.

               (14)

               Direktiivi 94/19/EÜ kohaselt võivad liikmesriigid hoiuste tagamise ulatust piirata teatava protsendini. On leitud, et kõnealune võimalus kahjustab hoiustajate usaldust ning tuleks seega kaotada.

               (15)

               Direktiivi 94/19/EÜ rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (4)

               (16)

               Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus kohandada hoiuste tagamise ulatust vastavalt inflatsioonile Euroopa Liidus, lähtudes komisjoni avaldatava tarbijahindade harmoneeritud indeksi muutustest. Kuna see on üldmeede ja selle eesmärk on muuta direktiivi 94/19/EÜ vähemolulisi sätteid, tuleb see vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

               (17)

               Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt hoiuste tagamise ulatuse ja hüvitamise tähtaegade ühtlustamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, sest see nõuab paljude erinevate, praegu liikmesriikide õigussüsteemides kehtivate eeskirjade ühtlustamist, ning seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               (18)

               Seetõttu tuleks direktiivi 94/19/EÜ vastavalt muuta.

               (19)

               Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (5) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 94/19/EÜ muudatused
   Direktiivi 94/19/EÜ muudetakse järgmiselt.

               1.

               Artikli 1 punkti 3 alapunkti i teine lõik asendatakse järgmisega:
               „Pädevad asutused teevad selle otsuse niipea kui võimalik, kuid mitte hiljem kui viis tööpäeva pärast esmakordset veendumist, et krediidiasutus ei ole tagasi maksnud hoiuseid, mille maksetähtpäev on saabunud ja mis kuuluvad maksmisele, või”.

               2.

               Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

                           a)

                           lõige 5 asendatakse järgmisega:
                           „5.   Liikmesriigid tagavad lõigetes 1 kuni 4 osutatud juhtudel, et hoiuste tagamise skeemid teevad omavahel koostööd.”;

                           b)

                           lisatakse järgmine lõige:
                           „6.   Komisjon vaatab käesoleva artikli asjakohasuse läbi vähemalt iga kahe aasta järel ning teeb vajaduse korral ettepaneku seda muuta.”

               3.

               Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

                           a)

                           lõige 1 asendatakse järgmisega:
                           „1.   Liikmesriigid tagavad, et hoiuste peatamise korral on iga hoiustaja hoiused kokku tagatud vähemalt 50 000 euro ulatuses.
                           1a.   Liikmesriigid tagavad, et 31. detsembriks 2010 kehtestatakse nõue, et hoiuste peatamise korral on iga hoiustaja hoiused kokku tagatud 100 000 euro ulatuses.
                           Kui artikli 12 kohaselt esitatavas komisjoni aruandes leitakse, et nimetatud suurusega summa kehtestamine ja hoiuste tagamise ulatuse ühtlustamine ei ole ühenduses tarbijakaitse ja finantsstabiilsuse tagamiseks ning liikmesriikide vahelise piiriülese konkurentsi moonutamise vältimiseks kõigis liikmesriikides asjakohane ega majanduslikult võimalik, esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku esimese lõigu muutmiseks.
                           1b.   Euroalavälised liikmesriigid, kes konverteerivad lõigetes 1 ja 1a osutatud eurodes väljendatud summad liikmesriigi vääringusse, tagavad, et hoiustajatele liikmesriigi vääringus tegelikult väljamakstavad summad on võrdsed käesolevas direktiivis sätestatud summadega.”;

                           b)

                           lõige 3 asendatakse järgmisega:
                           „3.   Lõige 1a ei välista selliste sätete säilitamist, millega enne 1. jaanuari 2008 tagati teatavad hoiused peamiselt sotsiaalkaalutlustel täies ulatuses.”;

                           c)

                           lõige 4 jäetakse välja;

                           d)

                           lisatakse järgmine lõige:
                           „7.   Komisjon võib kohandada lõigetes 1 ja 1a osutatud summasid vastavalt inflatsioonile Euroopa Liidus, lähtudes komisjoni avaldatava tarbijahindade harmoneeritud indeksi muutustest.
                           Kõnealune meede, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 7a lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”

               4.

               Lisatakse järgmine artikkel:
               „Artikkel 7a
               1.   Komisjoni abistab komisjoni otsusega 2004/10/EÜ (6) loodud Euroopa panganduskomitee.
               2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, (7) artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

               5.

               Artikli 9 lõige 1 asendatakse järgmisega:
               „1.   Liikmesriigid tagavad, et krediidiasutused annavad olemasolevatele ja võimalikele hoiustajatele teavet, mis on vajalik selle hoiuste tagamise skeemi, kuhu asutus ja selle filiaalid ühenduses kuuluvad, või mõne muu artikli 3 lõike 1 teises lõigus või artikli 3 lõikes 4 sätestatud korra äratundmiseks. Hoiustajatele teatatakse hoiuste tagamise skeemi või mõne muu kohaldatava korra sätted, sealhulgas hoiuste tagamise skeemi pakutava kaitse suurus ja ulatus. Kui hoiust ei tagata vastavalt artikli 7 lõikele 2 hoiuste tagamise skeemiga, teavitab krediidiasutus sellest hoiustajat. Kogu teave esitatakse kergestimõistetaval viisil.
               Taotluse korral antakse teavet hüvitise tingimuste ja hüvitise saamiseks täidetavate vorminõuete kohta.”

               6.

               Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

                           a)

                           lõige 1 asendatakse järgmisega:
                           „1.   Hoiuste tagamise skeemid peavad suutma rahuldada peatatud hoiuste suhtes hoiustajate nõuetekohaselt tõendatud nõuded kahekümne tööpäeva jooksul alates kuupäevast, mil pädevad asutused teevad artikli 1 punkti 3 alapunktis i osutatud otsuse või kohtuorgan teeb artikli 1 punkti 3 alapunktis ii osutatud otsuse. Nimetatud tähtaeg hõlmab nõuete kontrollimiseks vajalike täpsete andmete kogumist ja edastamist hoiustajate ja hoiuste kohta.
                           Täiesti erandlikel asjaoludel võib hoiuste tagamise skeem taotleda pädevatelt asutustelt tähtaja pikendamist. Tähtaega ei pikendada rohkem kui 10 tööpäeva võrra.
                           16. märtsiks 2011 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande hüvitamise korra tõhususe ja menetlustähtaegade kohta ning hindab, kas esimeses lõigus osutatud hüvitamise tähtaja lühendamine kümne tööpäevani oleks rakendatav.
                           Liikmesriigid tagavad, et hoiuste tagamise skeemid kontrollivad korrapäraselt oma süsteemide valmisolekut ning et vajaduse korral neid informeeritakse, kui pädevad asutused avastavad krediidiasutuses probleeme, mis võivad tõenäoliselt viia hoiuste tagamise skeemide rakendamiseni.”;

                           b)

                           lõige 2 jäetakse välja.

               7.

               Artikkel 12 asendatakse järgmisega:
               „Artikkel 12
               1.   Komisjon esitab hiljemalt 31. detsembriks 2009 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles käsitletakse:

                           a)

                           hoiuste tagamise skeemide rahastamismehhanismide ühtlustamist, keskendudes eelkõige ühtlustamise puudumise mõjule piiriülese kriisi korral hoiuste hüvitamise kättesaadavusele ja ausale konkurentsile, ning niisuguse ühtlustamise kulusid;

                           b)

                           teatavate ajutiselt suurendatud konto jääkide täies ulatuses tagamise asjakohasust ja meetodeid;

                           c)

                           riskipõhiste osamaksete kehtestamise võimalikke mudeleid;

                           d)

                           ühenduse tasandil hoiuste tagamise skeemi võimaliku loomise eeliseid ja kulusid;

                           e)

                           eri õigusaktide mõju süsteemi tõhususele ja võimalikele moonutustele seoses tasaarveldusega, mille puhul hoiustaja krediit tasaarveldatakse tema võlaga, võttes arvesse piiriülest likvideerimist;

                           f)

                           skeemidega hõlmatud toodete ulatust ja hoiustajaid, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate ja kohalike ametiasutuste erivajadusi;

                           g)

                           seost hoiuste tagamise skeemide ja muude hoiustajatele hoiuste hüvitamise võimaluste (nagu erakorralised hüvitamise mehhanismid) vahel.

                     Vajaduse korral esitab komisjon asjakohased ettepanekud käesoleva direktiivi muutmiseks.
               2.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja Euroopa panganduskomiteed kavatsusest muuta hoiuste tagamise kohaldamisala või ulatust ning probleemidest teiste liikmesriikidega tehtavas koostöös.”

               8.

               III lisa jäetakse välja.

         Artikkel 2
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. juuniks 2009.
   Erandina käesoleva lõike esimesest lõigust jõustavad liikmesriigid direktiivi 94/19/EÜ (muudetud käesoleva direktiiviga) artikli 1 punkti 3 alapunkti i teise lõigu, artikli 7 lõiked 1a ja 3 ning artikli 10 lõike 1 järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2010.
   Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Adressaadid
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 11. märts 2009

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         H.-G. PÖTTERING

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         A. VONDRA

      (1)  ELT C 314, 9.12.2008, lk 1.

      (2)  Euroopa Parlamendi 18. detsembri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 26. veebruari 2009. aasta ja 5. märtsi 2009. aasta otsused.

      (3)  EÜT L 135, 31.5.1994, lk 5.

      (4)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

      (5)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

      (6)  ELT L 3, 7.1.2004, lk 36.

      (7)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.”


title: Nõukogu direktiiv, 9. märts 1987, millega muudetakse direktiivi 79/117/EMÜ (millega keelustatakse teatavaid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite turule viimine ja kasutamine) lisa

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31987L0181

Euroopa Liidu Teataja L 071 , 14/03/1987 Lk 0033 - 0033 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 22 Lk 0240  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 22 Lk 0240

		Nõukogu direktiiv,9. märts 1987,millega muudetakse direktiivi 79/117/EMÜ (millega keelustatakse teatavaid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite turule viimine ja kasutamine) lisa(87/181/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1978. aasta direktiivi 79/117/EMÜ teatavaid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite turule viimise ja kasutamise keelustamise kohta, [1] viimati muudetud direktiiviga 86/355/EMÜ, [2] eriti selle artikli 6 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades, et:eespool nimetatud direktiiv näeb ette selle lisa regulaarset muutmist, et võtta arvesse teaduse ja tehnika arengut;on tuvastatud, et nitrofeeni kasutamine taimekaitsevahendina, eriti herbitsiidina, võib mõjuda kahjulikult inimeste ja loomade tervisele;on samuti tuvastatud, et 1,2-dibromoetaani ja 1,2-dikloroetaani kasutamine taimekaitsevahendina, eriti taimede ja pinnase fumigatsiooniks, võib mõjuda kahjulikult inimeste ja loomade tervisele ning omada põhjendamatult kahjulikku mõju keskkonnale,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 79/117/EMÜ lisas asendatakse sõnad "C. Etüleenoksiid" järgmisega:"C. Muud ühendid1. Etüleenoksiid"ja lisatakse järgmised kanded:"2. Nitrofeen3. 1,2-dibromoetaan4. 1,2-dikloroetaan".Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt:- 1. jaanuariks 1988 nitrofeeni ja 1,2-dibromoetaani puhul,- 1. juuniks 1989 1,2-dikloroetaani puhul.Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 9. märts 1987Nõukogu nimeleesistujaM. Eyskens[1] EÜT L 33, 8.2.1979, lk 36.[2] EÜT L 212, 2.8.1986, lk 33.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 30. mai 1989, millega muudetakse direktiivi 79/117/EMÜ, millega keelatakse teatavaid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite turuleviimine ja kasutamine

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31989L0365

Euroopa Liidu Teataja L 159 , 10/06/1989 Lk 0058 - 0058 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 29 Lk 0122  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 29 Lk 0122

		Nõukogu direktiiv,30. mai 1989,millega muudetakse direktiivi 79/117/EMÜ, millega keelatakse teatavaid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite turuleviimine ja kasutamine(89/365/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1978. aasta direktiivi 79/117/EMÜ, millega keelatakse teatavaid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite turuleviimine ja kasutamine [1], viimati muudetud direktiiviga 87/477/EMÜ [2], eriti selle artikli 6 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades, et:direktiivis 79/117/EMÜ sätestati, et selle lisa muudetakse regulaarselt vastavalt teaduse ja tehnika arengule;direktiivis 86/355/EMÜ [3], millega muudeti direktiivi 79/117/EMÜ lisa, keelustati etüleenoksiidi turustamine ja kasutamine taimekaitsevahendina vastavalt teatavatele ajutistele siseriiklikele eranditele, mis on kehtestatud mõningate väheoluliste kaupade suhtes, kui selleks on kuni teiste töötlusmeetodite kättesaadavaks muutumiseni eriline vajadus;mainitud erandid aeguvad 31. detsembril 1989. aastal;komisjon on läbi vaadanud võimalikud rahuldavad alternatiivsed töötlusmeetodid etüleenoksiidi asendamiseks; läbivaatuse tulemusena on selgunud, et kahe sellise erandi puhul ei ole käesoleval ajal üldiselt kättesaadavaid alternatiivseid töötlusmeetodeid;seetõttu tundub vajalik nende kahe erandi kehtivusaja pikendamine,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevaga muudetakse direktiivi 79/117/EMÜ lisa järgmiselt:Kande C,"Etüleenoksiid", parempoolse tulba viimane lause asendatakse järgmisega:"Erandid a, d ja e aeguvad hiljemalt 31. detsembril 1989. aastal ning erandid b ja c hiljemalt 31. detsembril 1990. aastal."Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. detsembril 1989. aastal. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 30. mai 1989Nõukogu nimeleesistujaC. Romero Herrera[1] EÜT L 33, 8.2.1979, lk 36.[2] EÜT L 273, 26.9.1987, lk 40.[3] EÜT L 212, 2.8.1986, lk 33.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv, 9. september 1987, millega muudetakse kolmandat korda lisa nõukogu direktiivis 79/117/EMÜ, millega keelustatakse teatavaid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite turule viimine ja kasutamine

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31987L0477

Euroopa Liidu Teataja L 273 , 26/09/1987 Lk 0040 - 0040 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 24 Lk 0130  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 24 Lk 0130

		Komisjoni direktiiv,9. september 1987,millega muudetakse kolmandat korda lisa nõukogu direktiivis 79/117/EMÜ, millega keelustatakse teatavaid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite turule viimine ja kasutamine(87/477/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1978. aasta direktiivi 79/117/EMÜ teatavaid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite turule viimise ja kasutamise keelustamise kohta, [1] viimati muudetud direktiiviga 87/181/EMÜ, [2] eriti selle artiklit 6,ning arvestades, et:teaduse ja tehnika areng muudab vajalikuks teatud muudatuste tegemise direktiivi 79/117/EMÜ lisas;tundub soovitavana teatud ajutiste erandite kustutamine direktiivis kehtestatud keeldude seast, sest vähem ohtlikud töötlemisviisid on nüüdseks kättesaadavad;kõik liikmesriigid on komisjonile teatanud, et nad ei kavatse edaspidi ega enam neid erandeid kasutada;käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevaga muudetakse direktiivi 79/117/EMÜ lisa järgmiselt.1. A osas "Elavhõbedaühendid":a) kandes 4 "Alküülelavhõbedaühendid" asendatakse 2. veeru tekst järgmisega: "suhkrupeedi seemne töötlemine";b) kandes 5 "Alkoksüalküül ja arüülelavhõbedaühendid" asendatakse 2. veeru tekst järgmisega: "Teravilja- ja suhkrupeedi seemne töötlemine".2. B osa "Püsivad orgaanilised klooriühendid" 1. kandes "Aldriin" kustutatakse kande b 2. veeru tekstist sõnad "Iirimaa ja".Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. jaanuaril 1988. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 9. september 1987Komisjoni nimelasepresidentFrans Andriessen[1] EÜT L 33, 8.2.1979, lk 36.[2] EÜT L 71, 14.3.1987, lk 33.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv, 22. juuli 1991, millega neljateistkümnendat korda kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31991L0410

Euroopa Liidu Teataja L 228 , 17/08/1991 Lk 0067 - 0068 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 20 Lk 0234  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 20 Lk 0234

		Komisjoni direktiiv,22. juuli 1991,millega neljateistkümnendat korda kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta(91/410/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud direktiiviga 79/831/EMÜ, [2] eriti selle artiklit 19ning arvestades, et:vastavalt direktiivi 67/548/EMÜ artikli 15 lõikele 2 peavad pakendid, mis sisaldavad koduseks kasutuseks mõeldud ohtlikke aineid, olema varustatud lapsekindlate kinnitustega ja/või reljeefsete hoiatusmärgistega;vastavalt nõukogu direktiivi 88/379/EMÜ [3] artikli 6 lõikele 2 peavad pakendid, mis sisaldavad teatavaid üldsusele pakutavaid või müüdavaid ohtlikke valmistisi, olema varustatud lapsekindlate kinnituste ja/või reljeefsete hoiatusmärgistega;kõiki pakendivorme, mis on piisavalt ohutud lastele ja eriti rahvusvaheliste standarditega määratletud, võib pidada lapsekindlate kinnitustega varustatud pakenditeks;käesolevate sätetega seotud tehnilised spetsifikatsioonid on esitatud direktiivi 67/548/EMÜ IX lisa A ja B osas; direktiivi 79/831/EMÜ artiklis 19 sätestatakse, et IX lisa tuleneb tehnika arenguga kohandamise komitee menetlusest;käesoleva direktiivi sätted on kooskõlas komitee arvamusega, kelle ülesanne on kohandada ohtlike ainete ja valmististe tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamist käsitlevad direktiivid tehnika arenguga,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 67/548/EMÜ IX lisa tekst asendatakse käesoleva direktiivi lisa tekstiga.Artikkel 21. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud normid 1. augustiks 1992 ning teatavad sellest viivitamata komisjonile. Liikmesriigid kohaldavad neid norme hiljemalt alates 1. novembrist 1992.2. Kui liikmesriigid lõikes 1 nimetatud meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. juuli 1991Komisjoni nimelasepresidentMartin bangemann[1] EÜT L 196, 16.8.1967, lk 1.[2] EÜT L 259, 15.10.1979, lk 10.[3] EÜT L 187, 16.7.1988, lk 14.--------------------------------------------------LISAIX lisa asendatakse järgmisega."IX LISAA OSALapsekindlate kinnitustega seotud sätted1. Taassuletavad pakendidTaassuletavate pakendite puhul kasutatavad lapsekindlad kinnitused peavad vastama ISO standardile 8317 "Lapsekindlad pakendid. Taassuletavate pakendite nõuded ja nende katsetamismeetodid" (1. juuli 1989. a väljaanne), mille on võtnud vastu Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO).2. Pakendid, mida ei ole võimalik taas sulgeda (p.m.)3. Märkused1. Tõendeid eespool nimetatud standardile vastavuse kohta võivad kinnitada ainult laboratooriumid, mis vastavad Euroopa standardite seeriale EN 45000.2. ErijuhtumidKui on ilmne, et pakend on küllalt ohutu lastele, sest neil ei ole ilma tööriistata võimalik selle sisu kätte saada, ei ole vaja katset läbi viia.Kõikidel muudel juhtudel ja kui on põhjust kahelda kinnituse ohutuses lapsele, võib siseriiklik asutus nõuda, et toote turuleviimise eest vastutav isik esitaks talle allpool kirjeldatud katsetusasutuse tõendi selle kohta, et:- kinnituse liik on selline, et seda ei ole vaja katsetada eespool nimetatud ISO standardi kohaselt,või- kinnitust on katsetatud ja see on leitud olevat vastavuses eespool nimetatud standardiga.B osaReljeefsete hoiatusseadistega seotud sättedReljeefsete hoiatusseadiste tehnilised spetsifikatsioonid peavad vastama EN standardile 272 (20. august 1989. aasta väljaanne) reljeefsete hoiatusmärgiste kohta."--------------------------------------------------