title: Nõukogu direktiiv, 19. oktoober 1981, millega Kreeka ühinemise tõttu kohandatakse direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31981L0854

Euroopa Liidu Teataja L 319 , 07/11/1981 Lk 0003 - 0015 Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 3 Lk 0062  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 15 Köide 3 Lk 0062  Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 3 Lk 0147  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 3 Lk 0147

		Nõukogu direktiiv,19. oktoober 1981,millega Kreeka ühinemise tõttu kohandatakse direktiivi 79/409/EMÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta(81/854/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 235,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [1]ning arvestades, et:Kreeka ühinemist arvesse võttes tuleks direktiivi 79/409/EMÜ [2] lisasid kohandada,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 79/409/EMÜ I, II ja III lisa asendatakse käesoleva direktiivi I, II ja III lisaga.Artikkel 2Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 19. oktoober 1981Nõukogu nimeleesistujaP. Walker[1] EÜT C 144, 15.6.1981, lk 37.[2] EÜT L 103, 25.4.1979, lk 1.--------------------------------------------------BILAG IANHANG IΠΑΡΑΡΤΗΜΑ IANNEX IANNEXE IALLEGATO IBIJLAGE I| Dansk | Deutsch | Ελληνικά | English | Francais | Italiano | Nederlands |1.Gavia immer | Islom | Eistaucher | Παγοβούτι | Great northern diver | Plongeon imbrin | Strolaga maggiore | IJsduiker |2.Calonectris diomedea | Kuhls skråpe | Gelbschnabelsturmtaucher | Αρτέμης | Cory's shearwater | Puffin cendré | Berta maggiore | Kuhls pijlstormvogel |3.Hydrobates pelagicus | Lille stormsvale | Sturmschwalbe | Πετρίλος | Storm petrel | Pétrel tempête | Uccello delle tempeste | Stormvogeltje |4.Oceanodroma leucorrhoa | Stor stormsvale | Wellenläufer | Κυματοβάτης | Leach's petrel | Pétrel cul-blanc | Uccello delle tempeste codaforcuta | Vaal stormvogeltje |5.Phalacrocorax carbo sinensis | Skarv (kontinental race) | Kormoran (kontinentale Rasse) | Κορμοράνος (Ηπειρωτική φυλή) | Cormorant (continental race) | Grand cormoran (race continentale) | Cormorano (razza continentale) | Aalscholver (continentaal ras) |6.Botaurus stellaris | Rørdrum | Rohrdommel | Τρανομουγκάνα | Bittern | Butor étoilé | Tarabuso | Roerdomp |7.Nycticorax nycticorax | Nathejre | Nachtreiher | Νυχτοκόρακας | Night heron | Héron bihoreau | Nitticora | Kwak |8.Ardeols ralloides | Tophejre | Rallenreiher | Κρυπτοτσικνιάς | Squacco heron | Héron crabier | Sgarza ciuffetto | Ralreiger |9.Egretta garzetta | Silkehejre | Seidenreiher | Ερωδιός | Little egret | Aigrette garzette | Garzetta | Kleine zilverreiger |10.Egretta alba | Sølvhejre | Silberreiher | Αργυροτσικνίας | Great white heron | Grande aigrette | Airone bianco maggiore | Grote zilverreiger |11.Ardea purpurea | Purpurhejre | Purpurreiher | Πορφυροτσικνιάς | Purple heron | Héron pourpré | Airone rosso | Purperreiger |12.Ciconia nigra | Sort stork | Schwarzstorch | Μαυροπελαργός | Black stork | Cigogne noire | Cicogna nera | Zwarte ooievaar |13.Ciconia ciconia | Hvid stork | Weißstorch | Πελαργός | White stork | Cigogne blanche | Cicogna bianca | Ooievaar |14.Plegadis falcinellus | Sort ibis | Sichler | Χαλκόκοτα | Glossy ibis | Ibis falcinelle | Mignattaio | Zwarte ibis |15.Platalea leucorodia | Skestork | Löffler | Χουλιαρομύτα | Spoonbill | Spatule blanche | Spatola | Lepelaar |16.Phoenicopterus ruber | Flamingo | Flamingo | Φλαμίνγκο | Greater flamingo | Flamant rose | Fenicottero | Flamingo |17.Cygnus colombianus bewickii (Cygnus bewickii) | Pibesvane | Zwergschwan | Νανόκυκνος | Bewick's swan | Cygne de Bewick | Cigno minore | Kleine zwaan |18.Cygnus cygnus | Sangsvane | Singschwan | Αγριόκυκνος | Whooper swan | Cygne sauvage | Cigno selvatico | Wilde zwaan |19.Anser albifrons flavirostris | Blisgås (grønlandsk race) | Bläßgans (Grönlandrasse) | Ασπρομετωπόχηνα (Γροιλανδική φυλή) | White-fronted goose (Greenland race) | Oie rieuse (race de Groenland) | Oca lombardella (razza di Groenlandia) | Kolgans (Groenland-ras) |20.Branta leucopsis | Bramgås | Nonnengans | Ασπρομαγουλόχηνα | Barnacle goose | Bernache nonnette | Oca facciabianca | Brandgans |21.Aythya nycroca | Hvidøjet and | Moorente | Βαλτόπαπια | White-eyed pochard | Canard nyocra | Moretta tabacata | Witoogeend |22.Oxyura leucicephala | Hvidhovedet and | Weißkopf-Ruderente | Κεφαλούδι | White-headed duck | Erismature à tête blanche | Gobbo rugginoso | Witkopeend |23.Pernis apivorus | Hvepsevåge | Wespenbussard | Σφηκοβαρβακίνα | Honey buzzard | Bondrée apivore | Falco pecchiaiolo | Wespendief |24.Milvus migrans | Sort glente | Schwarzmilan | Τσίφτης | Black kite | Milan noir | Nibbio bruno | Zwarte wouw |25.Milvus milvus | Rød glente | Rotmilan | Ψαλιδάρης | Kite | Milan royal | Nibbio reale | Rode wouw |26.Haliaaetus albicilla | Havørn | Seeadler | Θαλασσαετός | White-tailed eagle | Pygargue à queue blanche | Aquila di mare | Zeearend |27.Gypaetus barbatus | Lammegrib | Bartgeier | Γυπαετός | Bearded vulture | Gypaète barbu | Avvoltoio degli agnelli | Lammergier |28.Neophron percnopterus | Ådselgrip | Schmutzgeier | Ασπρόγυπας | Egyptian vulture | Percnoptère d'Égypte | Capovaccaio | Aasgier |29.Gyps fulvus | Gåsegrip | Gänsegeier | Όρνιο | Griffon vulture | Vautour fauve | Grifone | Vale gier |30.Aegypius monachus | Munkegrip | Mönchsgeier | Μαυρόγυπας | Black vulture | Vautour moine | Avvoltoio | Monniksgier |31.Circaetus gallicus | Slangeørn | Schlangenadler | Φιδαετός | Short-toed eagle | Circaète jean-le-blanc | Biancone | Slangenarend |32.Circus aeroginosus | Rørhøg | Rohrweihe | Καλαμόκιρκος | Marsh harrier | Busard des roseaux | Falco di palude | Bruine kiekendief |33.Circus cyaneus | Blå kærhøg | Kornweihe | Βαλτόκιρκος | Hen harrier | Busard saint-martin | Albanella reale | Blauwe kiekendief |34.Circus pygargus | Hedehøg | Wiesenweihe | Λιβαδόκιρκος | Montagu's harrier | Busard cendré | Albanella minore | Grauwe kiekendief |35.Aquila chrysaetus | Kongeørn | Steinadler | Χρυσαετός | Golden eagle | Aigle royal | Aquila reale | Steenarend |36.Hieraaetus pennatus | Dværgørn | Zwergadler | Σταυραετός | Booted eagle | Aigle botté | Aquila minore | Dwergarend |37.Hieraaetus fasciatus | Høgeørn | Habichtsadler | Σπιζαετός | Bonelli's eagle | Aigle de Bonelli | Aquila del Bonelli | Havikarend |38.Pandion haliaaetus | Fiskeørn | Fischadler | Ψαραετός | Osprey | Balbuzard pêcheur | Falco pescatore | Visarend |39.Falco eleonorae | Eleonorafalk | Eleonorenfalke | Μαυροπετρίτης | Eleonora's falcon | Faucon d'Éléonore | Falco della regina | Eleonora's valk |40.Falco biarmicus | Lannerfalk | Lanner | Χρυσογέρακας | Lanner falcon | Faucon lanier | Lanario | Lannervalk |41.Falco peregrinus | Vandrefalk | Wanderfalke | Πετρίτης | Peregrine | Faucon pèlerin | Falco pellegrino | Slechtvalk |42.Porphyrio porphyrio | Sultanhøne | Purpurhuhn | Σουλτανοπουλάδα | Purple gallinule | Poule sultane | Pollo sultano | Purperkoet |43.Grus grus | Trane | Kranich | Γερανός | Crane | Grue cendrée | Gru | Kraanvogel |44.Tetrax tetrax (Otis tetrax) | Dværgtrappe | Zwergtrappe | Χαμωτίδα | Little bustard | Outarde canepetière | Gallina prataiola | Kleine trap |45.Otis tarda | Stortrappe | Großtrappe | Αγριόγαλος | Great bustard | Outarde barbue | Otarda | Grote trap |46.Himantopus himantopus | Stylteløber | Stelzenläufer | Καλαμοκανάς | Black-winged stilt | Échasse blanche | Cavaliere d'Italia | Steltkluut |47.Recurvirostra avosetta | Klyde | Säbelschnäbler | Αβοκέτα | Avocet | Avocette | Avocetta | Kluut |48.Burhinus oedicnemus | Triel | Triel | Πετροτριλίδα | Stone curlew | Œdicnème criard | Occhione | Grief |49.Glareola pratincola | Braksvale | Brachschwalbe | Νεροχελίδονο | Pratincole | Glaréole à collier | Pernice di mare | Vorkstaartplevier |50.Charadrius morinellus (Endromias morinellus) | Pomeransfugl | Mornellregenpfeifer | Βουνοσφυριχτής | Dotterel | Pluvier guignard | Piviere tortolino | Morinelplevier |51.Pluvialis apricaria | Hjejle | Goldregenpfeifer | Βροχοπούλι | Golden plover | Pluvier doré | Piviere dorato | Goudplevier |52.Gallinago media | Tredækker | Doppelschnepfe | Διπλομπεκάτσινο | Great snipe | Bécassine double | Croccolone | Poelsnip |53.Tringa glareola | Tinksmed | Bruchwasserläufer | Λασπότρυγγας | Wood-sandpiper | Chevalier sylvain | Piro-piro boschereccio | Bosruiter |54.Phalaropus lobatus | Odinshane | Odinshühnchen | Καλυμπότρυγγας | Red-necked phalarope | Phalarope à bec étroit | Falarope becco sottile | Grauwe franjepoot |55.Larus genei | Tyndnæbbet måge | Dünnschnabelmöwe | Λεπτομύτης | Slender-billed gull | Goéland railleur | Gabbiano roseo | Dunbekmeeuw |56.Larus audouinii | Adouinsmåge | Korallenmöwe | Αιγαιογλάρος | Audouin's gull | Goéland d'Audouin | Gabbiano corso | Audouins meeuw |57.Gelochelidon nilotica | Sandterne | Lachseeschwalbe | Γελογλάσονο | Gull-billed tern | Sterne hansel | Sterna zampenere | Lachstern |58.Sterna sandvicensis | Splitterne | Brandseeschwalbe | Χειμωνογλάρονο | Sandwich tern | Sterne caugek | Beccapesci | Grote stern |59.Sterna dougallii | Dougallsterne | Rosenseeschwalbe | Ροδογλάρονο | Roseate tern | Sterne de Dougall | Sterna del Dougall | Dougalls stern |60.Sterna hirundo | Fjordterne | Flußseeschwalbe | Ποταμογλάρονο | Common tern | Sterne Pierregarin | Sterna comune | Visdief |61.Sterna paradisaea | Havterne | Küstenseeschwalbe | Αρκτικογλάρονο | Arctic tern | Sterne arctique | Sterna codalunga | Noordse stern |62.Sterna albifrons | Dværgterne | Zwergseeschwalbe | Νανογλάρονο | Little tern | Sterne naine | Fraticello | Dwergstern |63.Chelidonias niger | Sortterne | Trauerseeschwalbe | Μαυρογλάρανο | Black tern | Guifette noire | Mignattino | Zwarte stern |64.Pterocles alchata | Spidshalet sandhøne | Spießflughuhn | Περιστερόκοτα | Pin-tailed sandgrouse | Ganga cata | Grandule | Witbuikzandhoen |65.Bubo bubo | Stor hornugle | Uhu | Μπούφος | Eagle owl | Hibou grand duc | Gufo reale | Oehoe |66.Nyctea scandiaca | Sneugle | Schnee-Eule | Χιονόγλαυκα | Snowy owl | Chouette harfang | Gufo delle nevi | Sneeuwuil |67.Asio flammeus | Mosehornugle | Sumpfohreule | Βαλτόμπουφος | Short-eared owl | Hibou brachyote | Gufo di palude | Velduil |68.Alcedo atthis | Isfugl | Eisvogel | Αλκυόνη | Kingfisher | Martin pêcheur d'Europe | Martin pescatore | IJsvogel |69.Dryocopus martius | Sortspætte | Schwarzspecht | Δρυοκολάπτης | Black woodpecker | Pic noir | Picchio nero | Zwarte specht |70.Dendrocopus leucotus | Hvidrygget spætte | Weißrückenspecht | Λευκονώτης | White-backed woodpecker | Pie à dos blanc | Picchio dorsobianco | Witrugspecht |71.Luscinia svecica | Blåhals | Blaukehlchen | Γαλαζολαίμης | Blue-throat | Gorge-bleue à miroir | Pettazzurro | Blauwborst |72.Sylvia undata | Provencesanger | Provencegrasmücke | Πορφυροτσιροβάκος | Dartford warbler | Fauvette pitchou | Magnanina | Provence-grasmus |73.Sylvia nisoria | Høgesanger | Sperbergrasmücke | Ψαλτοτσιροβάκος | Barred warbler | Fauvette épervière | Bigia padovana | Gestreepte grasmus |74.Sitta whiteheadi | Korsikansk spætmejse | Korsenkleiber | Καρσικοτσοπανάκος | Corsican nuthatch | Sittelle corse | Picchio muratore corso | Zwartkopboomklever |--------------------------------------------------BILAG II/1ANHANG II/1ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ II/1ANNEX II/1ANNEXE II/1ALLEGATO II/1BIJLAGE II/1| Dansk | Deutsch | Ελληνικά | English | Francais | Italiano | Nederlands |ANSERIFORMES1.Anser fabalis | Sædgås | Saatgans | Χωραφόχηνα | Bean goose | Oie des moissons | Oca granaiola | Rietgans |2.Anser anser | Grågås | Graugans | Σταχτόχηνα | Greylag goose | Oie cendrée | Oca selvatica | Grauwe gans |3.Branta canadensis | Kanadagås | Kanadagans | Καναδόχηνα | Canada goose | Bernache du Canada | Oca del Canada | Canadese gans |4.Anas penelope | Pibeand | Pfeifente | Σφυριχτάρι | Wigeon | Canard siffleur | Fischione | Smient |5.Anas strepera | Knarand | Schnatterente | Φλυαρόπαπια | Gadwall | Canard chipeau | Canapiglia | Krakeend |6.Anas crecca | Krikand | Krickente | Κιρκίρι (σαρσέλα) | Teal | Sarcelle d'hiver | Alzavola | Wintertaling |7.Anas platyrhynchus | Gråand | Stockente | Πρασινοκέφαλη | Mallard | Canard colvert | Germano reale | Wilde eend |8.Anas acuta | Spidsand | Spießente | Σουβλόπαπια (ψαλίδα) | Pintail | Canard pilet | Codone | Pijlstaart |9.Anas querquedula | Atlingand | Knäkente | Σαρσέλα (καλοκαιρινή) | Garganey | Sarcelle d'été | Marzaiola | Zomertaling |10.Anas clypeata | Skeand | Löffelente | Χουλιαράς | Shoveler | Canard souchet | Mestolone | Slobeend |11.Aythya ferina | Taffeland | Tafelente | Κυνηγόπαπια (σβουρδούλι) | Pochard | Fuligule milouin | Moriglione | Tafeleend |12.Aythya fuligula | Troldand | Reiherente | Τσικνόπαπια | Tufted duck | Fuligule morillon | Moretta | Kuifeend |GALLIFORMES13.Lagopus lagopus scoticus et hibernicus | Grouse | Schottisches Moorschneehuhn | Χιονόκοτα | Red grouse | Lagopède des saules | Pernice bianca di Scozia | Moerassneeuwhoen |14.Lagopus mutus | Fjeldrype | Alpenschneehuhn | Βουνοχιονόκοτα | Ptarmigan | Lagopède des Alpes | Pernice bianca | Alpensneeuwhoen |15.Alectoris graeca | Stenhøne | Steinhuhn | Πετροπέρδικα (ορεινή) | Rock partridge | Perdrix bartavelle | Coturnice | Europese steenpatrijs |16.Alectoris rufa | Rødhøne | Rothuhn | Κοκκινοπέρδικα | Red-legged partridge | Perdrix rouge | Pernice rossa | Rode patrijs |17.Perdix perdix | Agerhøne | Rebhuhn | Πέρδικα (πεδινή) | Partridge | Perdrix grise | Starna | Patrijs |18.Phasianus colchicus | Fasan | Fasan | Φασσιανός | Pheasant | Faisan de chasse | Fagiano | Fazant |GRUIFORMES19.Fulica atra | Blishøne | Bläßhuhn | Φαλαρίδα (μπάλιζα) | Coot | Foulque macroule | Folaga | Meerkoet |CHARADRIIFORMES20.Lymnocryptes minimus | Enkeltbekkasin | Zwergschnepfe | Κουφομπεκάτσινα | Jack snipe | Bécassine sourde | Frullino | Bokje |21.Gallinago gallinago | Dobbeltbekkasin | Bekassine | Μπεκατσίνι | Snipe | Bécassine des marais | Beccaccino | Watersnip |22.Scolopax rusticola | Skovsneppe | Waldschnepfe | Μπεκάτσα | Woodcock | Bécasse des bois | Beccaccia | Houtsnip |COLUMBIFORMES23.Columba livia | Klippedue | Felsentaube | Αγριοπερίστερο | Rock dove | Pigeon biset | Piccione selvatico | Rotsduif |24.Columba palumbus | Ringdue | Ringeltaube | Φάσσα | Wood pigeon | Pigeon ramier | Colombaccio | Houtduif |--------------------------------------------------BILAG II/2ANHANG II/2ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ II/2ANNEX II/2ANNEXE II/2ALLEGATO II/2BIJLAGE II/2| Dansk | Deutsch | Ελληνικά | English | Francais | Italiano | Nederlands |25.Cygnus olor | Knopsvane | Höckerschwan | Βουβόκυκνος | Mute swan | Cygne muet | Cigno reale | Knobbelzwaan |26.Anser brachyrhynchus | Kortnæbbet gås | Kurzschnabelgans | Βραχυραμφόχηνα | Pink-footed goose | Oie à bec court | Oca zamperose | Kleine rietgans |27.Anser albifrons | Blisgås | Bläßgans | Ασπρομετωπόχηνα | White-fronted goose | Oie rieuse | Oca lombardella | Kolgans |28.Branta bernicla | Knortegås | Ringelgans | Δακτυλιδόχηνα | Brent goose | Bernache cravant | Oca colombaccio | Rotgans |29.Netta rufina | Rødhovedet and | Kolbenente | Ροπαλόπαπια | Red-crested pochard | Nette rousse | Fistione turco | Krooneend |30.Aythya marila | Bjergand | Bergente | Μαριλόπαπια (γκριζόπαπια) | Scaup | Fuligule milouinin | Moretta grigia | Toppereend |31.Somateria mollissima | Ederfugl | Eiderente | Πουπουλόπαπια | Eider | Eider à duvet | Edredone | Eidereend |32.Clangula hyemalis | Havlit | Eisente | Χιονόπαπια | Long-tailed duck | Harelde de Miquelon | Moretta codona | IJseend |33.Melanitta nigra | Sortand | Trauerente | Μαυρόπαπια | Common scoter | Macreuse noire | Orchetto marino | Zwarte zeeëend |34.Melanitta fusca | Fløjlsand | Samtente | Βελουδόπαπια | Velvet scoter | Macreuse brune | Orco marino | Grote zeeëend |35.Bucephala clangula | Hvinand | Schellente | Κουδουνόπαπια | Golden-eye | Garrot à l'œil d'or | Quattrocchi | Brilduiker |36.Mergus serrator | Toppet skallesluger | Mittelsäger | Λοφοπρίστης | Red-breasted merganser | Harle huppé | Smergo minore | Middelste zaagbek |37.Mergus merganser | Stor skallesluger | Gänsesäger | Χηνοπρίστης | Goosander | Harle bièvre | Smergo maggiore | Grote zaagbek |38.Bonasia bonasia (Tetrastes bonasia) | Hjerpe | Haselhuhn | Αγριόκοτα | Hazel hen | Gélinotte des bois | Francolino di monte | Hazelhoen |39.Tetrao tetrix (Lyrurus tetrix) | Urfugl | Birkhuhn ♂ | Λυροπετεινός | Black grouse | Tétras lyre ♂ | Fagiano di monte | Korhoen |40.Tetrao urogallus | Tjur | Auerhuhn ♂ | Αγριόκουρκος | Capercaillie | Grand tétras ♂ | Gallo cedrone | Auerhoen |41.Alectoris barbara | Berberhøne | Felsenhuhn | Βραχοπέρδικα | Barbary partridge | Perdrix de Barbarie | Pernice di Sardegna | Barbarijse patrijs |42.Coturnix coturnix | Vagtel | Wachtel | Ορτύκι | Quail | Caille des blés | Quaglia | Kwartel |43.Meleagris gallopavo | Vildkalkun | Wildtruthuhn | Γάλος (διάνος) | Wild turkey | Dindon/Dinde sauvage | Tacchino selvatico | Wilde kalkoen |44.Rallus aquaticus | Vandrikse | Wasserralle | Νεροκοτσέλα | Water rail | Râle d'eau | Porciglione | Waterral |45.Gallinula chloropus | Grønbenet rørhøne | Teichhuhn | Νερόκοτα (νεροπουλάδα) | Moorhen | Poule d'eau | Gallinella d'acqua | Waterhoen |46.Haematopus ostralegus | Strandskade | Austernfischer | Στρειδοφάγος | Oystercatcher | Huîtrier prie | Beccaccia di mare | Scholekster |47.Pluvialis apricaria | Hjejle | Goldregenpfeifer | Βροχοπούλι | Golden plover | Pluvier doré | Piviere dorato | Goudplevier |48.Pluvialis squatarola | Strandhjejle | Kiebitzregenpfeifer | Αργυροπούλι | Grey plover | Pluvier argenté | Pivieressa | Zilverplevier |49.Vanellus vanellus | Vibe | Kiebitz | Καλημάνα | Lapwing | Vanneau huppé | Pavoncella | Kievit |50.Calidris canutus | Islandsk ryle | Knutt | Χοντροσκαλίδρα | Knot | Bécasseau maubèche | Piovanello maggiore | Kanoetstrandloper |51.Philomachus pugnax | Brushane | Kampfläufer | Ψευτομαχητής | Ruff ♂ Reeve ♀ | Chevalier combattant | Combattente | Kemphaan |52.Limosa limosa | Stor kobbersneppe | Uferschnepfe | Οχθοτούρλι | Black-tailed godwit | Barge à queue noir | Pittima reale | Grutto |53.Limosa lapponica | Lille kobbersneppe | Pfuhlschnepfe | Ακτοτούρλι | Bar-tailed godwit | Barge rousse | Pittima minore | Rosse grutto |54.Numenius phaeopus | Lille regnspove | Regenbrachvogel | Σιγλίγουρος | Whimbrel | Courlis corlieu | Chiurlo piccolo | Regenwulp |55.Numenius arquata | Stor regnspove | Großer Brachvogel | Τουρλίδα | Curlew | Courlis cendré | Chiurlo | Wulp |56.Tringa erythropus | Sortklire | Dunkler Wasserläufer | Μαυρότρυγγας | Spotted redshank | Chevalier arlequin | Totano moro | Zwarte ruiter |57.Tringa totanus | Rødben | Rotschenkel | Κοκκινοσκέλης | Redshank | Chevalier gambette | Pettegola | Tureluur |58.Tringa nebularia | Hvidklire | Grünschenkel | Πρασινοσκέλης | Greenshank | Chevalier aboyeur | Pantana | Groenpootruiter |59.Larus ridibundus | Hættemåge | Lachmöwe | Καστανοκεφαλόγλαρος | Black-headed gull | Mouette rieuse | Gabbiano comune | Kokmeeuw |60.Larus canus | Stormmåge | Sturmmöwe | Θυελλόγλαρος | Common gull | Goéland cendré | Gavina | Stormmeeuw |61.Larus fuscus | Slidemåge | Heringsmöwe | Μελανόγλαρος | Lesser black-backed gull | Goéland brun | Gabbiano zafferano | Kleine mantelmeeuw |62.Larus argentatus | Sølvmåge | Silbermöwe | Ασημόγλαρος | Herring gull | Goéland argenté | Gabbiano reale | Zilvermeeuw |63.Larus marinus | Svartbag | Mantelmöwe | Γιγαντόγλαρος | Greater black-backed gull | Goéland marin | Mugnaiaccio | Mantelmeeuw |64.Columba oenas | Huldue | Hohltaube | Φασσοπερίστερο | Stock dove | Pigeon columbien | Colombella | Holenduif |65.Streptopelia decaoctoa | Tyrkerdue | Türkentaube | Δεκαοχτούρα | Collared turtle dove | Tourterelle turque | Tortora dal collare orientale | Turkse tortel |66.Streptopelia turtur | Turteldue | Turteltaube | Τρυγόνι | Turtle dove | Tourterelle des bois | Tortora | Tortelduif |67.Alauda arvensis | Sanglærke | Feldlerche | Σιταρήθρα | Skylark | Alouette des champs | Lodola | Veldleeuwerik |68.Turdus merula | Solsort | Amsel | Κότσυφας | Blackbird | Merle noir | Merlo | Merel |69.Turdus pilaris | Sjagger | Wacholderdrossel | Κεδρότσιχλα | Fieldfare | Grive litorne | Cesena | Kramsvogel |70.Turdus philomelos | Sangdrossel | Singdrossel | Τσίχλα | Song-thrush | Grive musicienne | Tordo | Zanglijster |71.Turdus iliacus | Vindrossel | Rotdrossel | Κοκκινότσιχλα | Redwing | Grive mauvis | Tordo sassello | Koperwiek |72.Turdus viscivorus | Misteldrossel | Misteldrossel | Γερακότσιχλα | Mistle-thrush | Grive draine | Tordela | Grote lijster |+ = Medlemsstater, som i overensstemmelse med artikel 7, stk. 3, kan give tilladelse til jagt på de anførte arter.+ = Mitgliedstaaten, die nach Artikel 7 Absatz 3 die Bejagung der aufgeführten Arten zulassen können.+ = Κράτη μέλη που δύνανται να επιτρέψουν, σύμφωνα με το άρθρο 7 παράγραφος 3, το κυνήγι των ειδών που απαριθμούνται.+ = Member States which under Article 7 (3) may authorize hunting of the species listed.+ = États membres pouvant autoriser, conformément à l'article 7 paragraphe 3, la chasse des espèces énumérées.+ = Stati membri che possono autorizzare, conformemente all'articolo 7, paragrafo 3, la caccia delle specie elencate.+ = Lid-Staten die overeenkomstig artikel 7, lid 3, toestemming mogen geven tot het jagen op de genoemde soorten.| BelgiqueBelgië | Danmark | Deutschland | Ελλάς | France | Ireland | Italia | Luxembourg | Nederland | United Kingdom |25.Cynus olor | | | + | | | | | | | |26.Anser brachyrhynchus | + | + | | | | + | | | | + |27.Anser albifrons | + | + | + | + | + | + | | | + | + |28.Branta bernicla | | + | + | | | | | | | |29.Netta rufina | | | | | + | | | | | |30.Aythya marila | + | + | + | + | + | + | | | + | + |31.Somateria mollissima | | + | | | + | + | | | | |32.Clangula hyemalis | | + | | | + | + | | | | + |33.Melanitta nigra | | + | + | | + | + | | | | + |34.Melanitta fusca | | + | + | | + | + | | | | + |35.Buccephala clangula | | + | | + | + | + | | | | + |36.Mergus serrator | | + | | | | + | | | | |37.Mergus merganser | | + | | | | + | | | | |38.Bonasia bonasia (Tetrastes bonasia) | | | | | + | | | | | |39.Tetrao tetrix (Lyrurus tetrix) | + | | + ♂ | | + ♂ | | + | | | + |40.Tetrao urogallus | | | + ♂ | | + ♂ | | + | | | + |41.Alectoris barbara | | | | | | | + | | | |42.Coturnix coturnix | | | | + | + | | + | | | |43.Meleagris gallopavo | | | + | | | | | | | |44.Rallus aquaticus | | | | | + | | + | | | |45.Gallinula chloropus | + | | | + | + | | + | | | + |46.Haematopus ostralegus | | + | | | + | | | | | |47.Pluvialis apricaria | + | + | | | + | + | + | | + | + |48.Pluvialis squatarola | | + | | | + | | | | | + |49.Vanellus vanellus | + | + | | + | + | + | + | | | |50.Calidris canutus | | + | | | + | | | | | |51.Philomachus pugnax | | | | | + | | + | | | |52.Limosa limosa | | + | | | + | | + | | | |53.Limosa lapponica | | + | | | + | | + | | | + |54.Numenius phaeopus | | + | | | + | | | | | + |55.Numenius arquata | | + | | | + | + | + | | | + |56.Tringa erythropus | | + | | | + | | | | | |57.Tringa totanus | | + | | | + | | + | | | + |58.Tringa nebularia | | + | | | + | | | | | |59.Larus ridibundus | | + | + | | | | | | | |60.Larus canus | | + | + | | | | | | | |61.Larus fuscus | | + | + | | | | | | | |62.Larus argentatus | | + | + | | | | | | | |63.Larus marinus | | + | + | | | | | | | |64.Columba oenas | | | | + | + | | | | | |65.Streptopelia decaoctoa | | + | + | | + | | | | | |66.Streptopelia turtur | | | | + | + | | + | | | |67.Alauda arvensis | | | | + | + | | + | | | |68.Turdus merula | | | | + | + | | + | | | |69.Turdus pilaris | | | | + | + | | + | | | |70.Turdus philomelos | | | | + | + | | + | | | |71.Turdus iliacus | | | | + | + | | + | | | |72.Turdus viscivorus | | | | + | + | | | | | |--------------------------------------------------BILAG III/1ANHANG III/1ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ III/1ANNEX III/1ANNEXE III/1ALLEGATO III/1BIJLAGE III/1| Dansk | Deutsch | Ελληνικά | English | Francais | Italiano | Nederlands |1.Anas platyrhynchus | Gråand | Stockente | Πρασινοκέφαλη | Mallard | Canard colvert | Germano reale | Wilde eend |2.Lagopus lagopus scoticus et hibernicus | Grouse | Schottisches Moorschneehuhn | Χιονόκοτα | Red grouse | Lagopède des saules | Pernice bianca di Scozia | Moerassneeuwhoen |3.Alectoris rufa | Rødhøne | Rothuhn | Κοκκινοπέρδικα | Red-legged partridge | Perdrix rouge | Pernice rossa | Rode patrijs |4.Alectoris barbara | Berberhøne | Felsenhuhn | Βραχοπέρδικα | Barbary partridge | Perdrix de Barbarie | Pernice di Sardegna | Barbarijse patrijs |5.Perdix perdix | Agerhøne | Rebhuhn | Πέρδικα (πεδινή) | Partridge | Perdrix grise | Starna | Patrijs |6.Phasianus colchicus | Fasan | Fasan | Φασσιανός | Pheasant | Faisan de chasse | Fagiano | Fazant |7.Columba palumbus | Ringdue | Ringeltaube | Φάσσα | Wood pigeon | Pigeon ramier | Colombaccio | Houtduif |--------------------------------------------------BILAG III/2ANHANG III/2ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ III/2ANNEX III/2ANNEXE III/2ALLEGATO III/2BIJLAGE III/2| Dansk | Deutsch | Ελληνικά | English | Français | Italiano | Nederlands |8.Anser anser | Grågås | Graugans | Σταχτόχηνα | Greylag goose | Oie cendrée | Oca selvatica | Grauwe gans |9.Anas penelope | Pibeand | Pfeifente | Σφυριχτάρι | Wigeon | Canard siffleur | Fischione | Smient |10.Anas crecca | Krikand | Krickente | Κιρκίρι (σαρσέλα) | Teal | Sarcelle d'hiver | Alzavola | Wintertaling |11.Anas acuta | Spidsand | Spießente | Σουβλόπαπια (ψαλίδα) | Pintail | Canard pilet | Codone | Pijlstaart |12.Aythya ferina | Taffeland | Tafelente | Κυνηγόπαπια (σβουρδούλι) | Pochard | Fuligule milouin | Moriglione | Tafeleend |13.Aythya fuligula | Troldand | Reiherente | Τσικνόπαπια | Tufted duck | Fuligule morillon | Moretta | Kuifeend |14.Somateria mollissima | Ederfugl | Eiderente | Πουπουλόπαπια | Eider | Eider à duvet | Edredone | Eidereend |15.Lagopus mutus | Fjeldrype | Alpenschneehuhn | Βουνοχιονόκοτα | Ptarmigan | Lagopède des Alpes | Pernice bianca | Alpensneeuwhoen |16.Tetrao urogallus | Tjur | Auerhuhn | Αγριόκουρκος | Capercaillie | Grand tétras | Gallo cedrone | Auerhoen |17.Fulica atra | Blishøne | Bläßhuhn | Φαλαρίδα (μπάλιζα) | Coot | Foulque macroule | Folaga | Meerkoet |--------------------------------------------------BILAG III/3ANHANG III/3ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ III/3ANNEX III/3ANNEXE III/3ALLEGATO III/3BIJLAGE III/3| Dansk | Deutsch | Ελληνικά | English | Francais | Italiano | Nederlands |18.Anser albifrons | Blisgås | Bläßgans | Ασπρομετωπόχηνα | White-fronted goose | Oie rieuse | Oca lombardella | Kolgans |19.Anas clypeata | Skeand | Löffelente | Χουλιαράς | Shoveler | Canard souchet | Mestolone | Slobeend |20.Aythya marila | Bjergand | Bergente | Μαριλόπαπια (γκριζόπαπια) | Scaup | Fuligule milouinin | Moretta grigia | Toppereend |21.Melanitta nigra | Sortand | Trauerente | Μαυρόπαπια | Common scoter | Macreuse noire | Orchetto marino | Zwarte zeeëend |22.Tetrao tetrix (Lyrurus tetrix) | Urfugl | Birkhuhn | Λυροπετεινός | Black grouse | Tétras lyre | Fagiano di monte | Korhoen |23.Pluvialis apricaria | Hjejle | Goldregenpfeifer | Βροχοπούλι | Golden plover | Pluvier doré | Piviere dorato | Goudplevier |24.Lymnocryptes minimus | Enkeltbekkasin | Zwergschnepfe | Κουφομπεκάτσινο | Jack snipe | Bécassine sourde | Frullino | Bokje |25.Gallinago gallinago | Dobbeltbekkasin | Bekassine | Μπεκατσίνι | Snipe | Bécassine de marais | Beccaccino | Watersnip |26.Scolopax rusticola | Skovsneppe | Waldschnepfe | Μπεκάτσα | Woodcock | Bécasse des bois | Beccaccia | Houtsnip |--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2010/74/EL, 9. november 2010 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et laiendada toimeaine süsinikdioksiidi kandmist direktiivi I lisasse tooteliigile 18  EMPs kohaldatav tekst

text:
               10.11.2010

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 292/36

         KOMISJONI DIREKTIIV 2010/74/EL,
   9. november 2010,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et laiendada toimeaine süsinikdioksiidi kandmist direktiivi I lisasse tooteliigile 18
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, (1) eriti selle artikli 16 lõike 2 teist lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 4. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1451/2007 Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta (2) on kehtestatud selliste toimeainete loetelu, mida on vaja hinnata nende kandmiseks direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse. Süsinikdioksiid kuulub nimetatud loetelusse.

               (2)

               Komisjoni 24. juuli 2008. aasta direktiiviga 2008/75/EÜ (millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda selle I lisasse toimeaine süsinikdioksiid) (3) kanti süsinikdioksiid toimeainena direktiivi 98/8/EÜ I lisasse kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad direktiivi 98/8/EÜ V lisas määratletud tooteliiki 14 (näriliste tõrjevahendid).

               (3)

               Määruse (EÜ) nr 1451/2007 kohaselt on süsinikdioksiidi hinnatud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2 kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad kõnealuse direktiivi V lisas määratletud tooteliiki 18 (insektitsiidid, akaritsiidid ja muude lülijalgsete tõrjeks kasutatavad tooted).

               (4)

               Prantsusmaa määrati referentliikmesriigiks ja ta esitas 19. veebruaril 2008 komisjonile pädeva asutuse aruande ja soovituse vastavalt määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 14 lõigetele 4 ja 6.

               (5)

               Komisjon ja liikmesriigid on pädeva asutuse aruande läbi vaadanud. Määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 15 lõike 4 kohaselt lisati läbivaatuse tulemused alalises biotsiidide komitees 27. mail 2010 hindamisaruandesse.

               (6)

               Uuringutest ilmnes, et insektitsiididena, akaritsiididena ja muude lülijalgsete tõrjeks kasutatavate süsinikdioksiidi sisaldavate biotsiidide puhul võib eeldada, et need vastavad direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele. Seepärast on asjakohane, et süsinikdioksiidi kandmist nimetatud direktiivi I lisasse laiendatakse kõnealustele toodetele.

               (7)

               Euroopa tasandil ei ole hinnatud kõiki võimalikke kasutusviise. Seepärast peaksid liikmesriigid hindama selliseid riski- ja kokkupuutestsenaariume ning selliseid riske keskkonna osadele ja populatsioonidele, mida ei ole riskide hindamisel liidu tasandil piisava põhjalikkusega uuritud, ning turustusloa andmisel tagama, et võetakse sobivad meetmed või kehtestatakse eritingimused kindlaks tehtud riskide vähendamiseks lubatava tasemeni.

               (8)

               Hindamisaruande tulemuste põhjal on asjakohane nõuda, et lubade väljaandmisel rakendataks süsinikdioksiidi sisaldavate ning insektitsiididena, akaritsiididena ja muude lülijalgsete tõrjeks kasutatavate toodete suhtes riskileevendusmeetmed, millega tagatakse riskide vähendamine lubatava tasemeni vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artiklile 5 ja VI lisale. Eelkõige on asjakohane nõuda, et tooteid müüdaks üksnes väljaõppe saanud kutselistele kasutajatele ja neid lubataks kasutada üksnes sellistel kasutajatel, et käitlejate kaitsmiseks võetaks riskide vähendamise meetmeid (tehtaks vajaduse korral kättesaadavaks individuaalsed kaitsevahendid), ning et võetaks asjakohaseid meetmeid juuresolijate kaitsmiseks (töötlemisala sulgemine fumigeerimise ajaks).

               (9)

               Käesoleva direktiivi sätteid on oluline kohaldada samaaegselt kõikides liikmesriikides, et tagada toimeainena süsinikdioksiidi sisaldavate biotsiidide võrdne kohtlemine turul ja hõlbustada kogu biotsiidituru nõuetekohast toimimist.

               (10)

               Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda uute nõuete täitmiseks ning toimiku koostanud taotlejad saaksid kasutada kogu kümneaastast andmekaitseaega, mis direktiivi 98/8/EÜ artikli 12 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt algab toimeaine lisasse kandmise kuupäevast.

               (11)

               Lisasse kandmisele peaks järgnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid saaksid rakendada direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõiget 3.

               (12)

               Seepärast tuleks direktiivi 98/8/EÜ vastavalt muuta.

               (13)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 98/8/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. oktoobriks 2011.
   Liikmesriigid kohaldavad neid õigusnorme alates 1. novembrist 2012.
   Kui liikmesriigid võtavad kõnealused normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 9. november 2010

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

      (2)  ELT L 325, 11.12.2007, lk 3.

      (3)  ELT L 197, 25.7.2008, lk 54.

      LISA
      Direktiivi 98/8/EÜ I lisas lisatakse kande nr 7 juurde järgmine teave:

                     Nr

                     Tavanimetus

                     IUPACi nimetus
                     Identifitseerimisnumbrid

                     Toimeaine miinimumpuhtus turustatavas biotsiidis

                     Lisamise kuupäev

                     Artikli 16 lõike 3 täitmise tähtaeg (välja arvatud rohkem kui ühte toimeainet sisaldavad tooted, mille puhul artikli 16 lõike 3 täitmise tähtaeg on viimases asjaomase toimeaine lisasse kandmise otsuses sätestatud tähtaeg)

                     Lisasse kuulumise lõppkuupäev

                     Toote liik

                     Erisätted (1)

                     „990 ml/l

                     1. november 2012

                     31. oktoober 2014

                     31. oktoober 2022

                     18

                     Tootele turustusloa andmise taotluse hindamisel vastavalt artiklile 5 ja VI lisale hindavad liikmesriigid teatava toote puhul, kui see on asjakohane, kasutusviise või kokkupuutestsenaariume ning selliseid ohtusid keskkonna osadele ja populatsioonidele, mida ei ole Euroopa tasandil riskide hindamisel piisavalt põhjalikult uuritud.
                     Tootele loa andmisel hindavad liikmesriigid neid riske ja tagavad seejärel, et võetakse asjakohased meetmed või kehtestatakse eritingimused kindlaks tehtud riskide vähendamiseks.
                     Liikmesriigid tagavad, et turustuslube antakse järgmistel tingimustel:

                                 (1)

                                 Tooteid müüakse üksnes väljaõppe saanud kutselistele kasutajatele ja tooteid võivad kasutada üksnes sellised kasutajad.

                                 (2)

                                 Käitlejate kaitsmiseks võetakse asjakohased riskide vähendamise meetmed, vajaduse korral tagatakse individuaalsete kaitsevahendite kättesaadavus.

                                 (3)

                                 Juuresolijate kaitsmiseks võetakse asjakohased meetmed, nagu töötlemisala sulgemine fumigeerimise ajaks.”

         (1)  VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel vajalike hindamisaruannete sisu ja järeldused on kättesaadavad komisjoni veebilehel: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm


title: Nõukogu direktiiv 96/97/EÜ, 20. detsember 1996, millega muudetakse direktiivi 86/378/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta kutsealastes sotsiaalkindlustusskeemides

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31996L0097

Euroopa Liidu Teataja L 046 , 17/02/1997 Lk 0020 - 0024

		Nõukogu direktiiv 96/97/EÜ,20. detsember 1996,millega muudetakse direktiivi 86/378/EMÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta kutsealastes sotsiaalkindlustusskeemidesEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:asutamislepingu artikli 119 kohaselt tuleb igal liikmesriigil rakendada põhimõtet, et mehed ja naised peaksid saama võrdse töö eest võrdse tasu; "tasu" all tuleks mõista harilikku põhi- või miinimumpalka või mõnd muud tasumoodust kas rahas või loonusena, mida töötaja tööandjalt oma töö eest otseselt või kaudselt saab;oma 17. mai 1990. aasta otsuses kohtuasjas 262/88: Barber v. Guardian Royal Exchange Assurance Group [4] tunnistab Euroopa Ühenduste Kohus, et kõik kutsealase pensioni vormid moodustavad osa töötasust asutamislepingu artikli 119 tähenduses;eespool nimetatud otsuses, mida selgitatakse 14. detsembri 1993. aasta otsusega (kohtuasi C-110/91: Moroni v. Collo GmbH), [5] tõlgendab kohus asutamislepingu artiklit 119 nii, et meeste ja naiste vaheline diskrimineerimine kutsealastes sotsiaalkindlustusskeemides on keelatud üldiselt, mitte ainult pensioniea kehtestamise suhtes või juhul, kui kutsealast pensioni pakutakse majanduslikel põhjustel ametist tagandamise hüvitamiseks;kooskõlas asutamislepingu artiklit 119 käsitleva Euroopa Ühenduse asutamislepingu lisas oleva protokolliga nr 2 ei loeta kutsealase sotsiaalkindlustusskeemi alusel saadud toetusi töötasuks, kui ja niivõrd kui need on seotud teenistusajaga enne 17. maid 1990, välja arvatud töötajate või nende nimel nõude esitajate puhul, kes on enne seda kuupäeva algatanud kohtumenetluse või esitanud võrdväärse nõude sellekohase siseriikliku seaduse alusel;oma 28. septembri 1994. aasta otsustes (kohtuasi C-57/93: Vroege v. NCIV Instituut voor Volkshuisvesting BV ja kohtuasi C-128/93: Fisscher v.Voorhuis Hengelo BV) [6] tegi kohus otsuse, et eespool nimetatud protokoll ei mõjutanud õigust liituda kutsealase pensioniskeemiga, mille reguleerimist jätkatakse 13. mai 1986. aasta otsusega kohtuasjas 170/84: Bilka-Kaufhaus GmbH v. Hartz, [7] ja et 17. mai 1990. aastal kohtuasjas C-262/88: Barber v. Guardian Royal Exchange Assurance Group tehtud otsuse kehtivusaja piirangut ei kohaldata kutsealase pensioniskeemiga liitumise õiguse suhtes; samuti otsustas kohus, et siseriiklike õigusaktide kohase nõude esitamise tähtaegadega seotud siseriiklikke eeskirju võib rakendada nende töötajate vastu, kes nõuavad oma õigust liituda kutsealase pensioniskeemiga, tingimusel et kõnealused eeskirjad ei ole selliste nõuete suhtes vähem soodsad kui samalaadsete siseriiklike nõuete suhtes ega muuda ühenduse õigusaktidest tulenevate õiguste rakendamist võimatuks; samuti on kohus osutanud, et kuigi töötaja võib nõuda kutsealase pensioniskeemiga liitumist tagasiulatuvalt, ei anna see talle õigust kõrvale hoida asjaomase liikmeksolemisega seotud sissemaksete tasumisest;töötajate väljajätmine äriühingu või majandussektori sotsiaalkindlustusskeemist nende töölepingute laadi tõttu võib osutuda naiste kaudseks diskrimineerimiseks;oma 9. novembri 1993. aasta otsuses (kohtuasi C-132/92: Birds Eye Walls Ltd v. Friedel M. Roberts) [8] täpsustas kohus, et asutamislepingu artikliga 119 ei ole vastuolus asjaolu, et ennetähtaegse vanaduspensioni arvutamisel, mida tööandja maksab halva tervisliku seisundi tõttu ennetähtaegsele pensionile jäänud mees- ja naistöötajatele ning mille eesmärk on hüvitada eelkõige tulud, mis neil on saamata jäänud selle tõttu, et nad ei ole veel jõudnud riikliku pensioni maksmiseks nõutavasse ikka, tuleb arvesse võtta neile edaspidi makstava riikliku pensioni suurust ja vähendada vastavalt ennetähtaegse vanaduspensioni suurust, isegi kui 60–65aastaste meeste ja naiste puhul on tulemuseks asjaolu, et endine naistöötaja saab väiksemat ennetähtaegset vanaduspensioni, kui tema samaväärne meeskolleeg, kusjuures summade erinevus on sama mis riikliku pensioni puhul, millele naisel on õigus alates 60. eluaastast kõnealuse tööandja teenistuses töötatud aja alusel;oma 6. oktoobri 1993. aasta otsuses (kohtuasi C-109/91: Ten Oever v. Stichting Bedrijfpensioenfonds voor het Glazenwassers- en Schoonmaakbedrijf) [9] ning oma 14. detsembri 1993. aasta (kohtuasi C-110/91: Moroni v. Collo GmbH), 22. detsembri 1993. aasta (kohtuasi C-152/91: Neath v. Hugh Steeper Ltd) [10] ja 28. septembri 1994. aasta otsuses (kohtuasi C-200/91: Coloroll Pension Trustees Limited v. Russell and Others) [11] kinnitab kohus, et 17. mai 1990. aasta otsuse (kohtuasi C-262/88: Barber v. Guardian Royal Exchange Assurance Group) kohaselt võib kutsealaste pensionite küsimuses võrdse kohtlemise nõudmiseks tugineda asutamislepingu artikli 119 otsesele mõjule ainult seoses toetustega, mis kuuluvad maksmisele 17. maile 1990 järgnenud teenistusaja eest, välja arvatud töötajate või nende nimel nõude esitajate puhul, kes on enne seda kuupäeva algatanud kohtumenetluse või esitanud võrdväärse nõude sellekohase siseriikliku seaduse alusel;eespool nimetatud otsustes (kohtuasi C-109/91: Ten Oever v. Stichting Bedrijfpensioenfonds voor het Glazenwassers- en Schoonmaakbedrijf ja kohtuasi C-200/91: Coloroll Pension Trustees Limited v. Russell and Others) kinnitab kohus, et Barberi kohtuasjas tehtud otsuse ajapiirangut kohaldatakse toitjakaotuspensionite suhtes ja selles küsimuses võib võrdset kohtlemist nõuda ainult 17. maile 1990 järgnenud teenistusaja suhtes, välja arvatud nende isikute puhul, kes on enne seda kuupäeva algatanud kohtumenetluse või esitanud võrdväärse nõude sellekohase siseriikliku seaduse alusel;oma otsustes kohtuasjades C-152/91 ja C-200/91 täpsustab kohus, et mees- ja naistöötajate sissemaksed väljamaksega määratud pensioniskeemi peavad olema võrdsed, sest need kuuluvad asutamislepingu artikli 119 kohaldamisalasse, samal ajal kui väljamaksega määratud kogumispensioni skeemi tehtavate tööandjate sissemaksete ebavõrdsust, mis tuleneb meeste ja naiste puhul kasutatud erinevatest kindlustusmatemaatilistest teguritest, ei või hinnata sama artikli kohaselt;oma 28. septembri 1994. aasta otsustes (kohtuasi C-408/92: Smith v. Advel Systems ja kohtuasi C-28/93: Van den Akker v. Stichting Shell Pensioenfonds) [12] osutab kohus, et asutamislepingu artikkel 119 takistab tööandjal, kes võtab 17. mail 1990 Barberi kohtuasjas tehtud otsuse (C-262/88) järgimiseks vajalikud meetmed, tõsta 17. mai 1990 ja kõnealuste meetmete jõustumise kuupäeva vahelise teenistusaja puhul naiste pensioniiga samale tasemele meeste omaga; teisest küljest ei takista artikkel 119 tööandjal seda teha pärast viimati nimetatud kuupäeva lõppenud teenistusaja puhul; 17. maile 1990 eelnenud teenistusaja puhul ei tulene ühenduse õigusest kohustusi, mis põhjendaksid naiste soodustuste vähendamist tagasiulatuvalt;eespool nimetatud otsuses kohtuasjas C-200/91: Coloroll Pension Trustees Limited v. Russell and Others otsustas kohus, et lisatoetused, mis tulenevad sissemaksetest, mis töötajad on teinud vabatahtlikult, ei kuulu asutamislepingu artikli 119 kohaldamisalasse;naiste ja meeste võrdseid võimalusi käsitleva kolmanda keskmise tähtajaga tegevusprogrammi (1991—1995) [13] meetmete hulgas rõhutab komisjon veel kord sobivate meetmete võtmist, et arvestada kohtuasjas 262/88 (Barber v. Guardian Royal Exchange Assurance Group) 17. mail 1990 tehtud otsuse tagajärgi;kõnealune otsus muudab automaatselt kehtetuks teatavad nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/378/EMÜ (meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta kutsealastes sotsiaalkindlustusskeemides) [14] sätted palgatöötajate osas;asutamislepingu artikkel 119 on vahetult kohaldatav ja sellele võib siseriiklikes kohtutes tugineda iga füüsilisest või juriidilisest isikust tööandja vastu, kusjuures nende kohtute ülesanne on kaitsta õigusi, mis kõnealune säte üksikisikutele annab;õiguskindluse tagamiseks tuleb direktiivi 86/378/EMÜ muuta, et kohandada sätteid, mida mõjutab Barberi kaasus,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 86/378/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikkel 2 asendatakse järgmisega:"Artikkel 21. Kutsealased sotsiaalkindlustusskeemid on direktiiviga 79/7/EMÜ reguleerimata kindlustusskeemid, mille eesmärk on töötavatele isikutele, nii töötajatele kui ka füüsilisest isikust ettevõtjatele, ettevõtetes või ettevõtete ühenduses, majandustegevuse alal, kutsealases sektoris või sektorite grupis anda toetusi, mis täiendavad või asendavad riiklike sotsiaalkindlustusskeemide alusel makstavaid toetusi, olgu sellistes skeemides liikmeksolemine kohustuslik või vabatahtlik.2. Käesolevat direktiivi ei kohaldata:a) füüsilisest isikust ettevõtjate üksiklepingute suhtes;b) füüsilisest isikust ettevõtjate skeemide suhtes, kuhu kuulub ainult üks liige;c) palgatöötajate puhul selliste kindlustuslepingute suhtes, mille pooleks ei ole tööandja;d) kutsealaste skeemide valiksätete suhtes, mida pakutakse osalejatele individuaalselt, et tagada neile:- kas täiendavad toetused või- võimalus valida füüsilisest isikust ettevõtjate tavaliste toetuste saamise alguskuupäev või võimalus valida mitme toetuse vahel;e) kutsealaste skeemide suhtes, kui toetusi rahastatakse töötajate vabatahtlikest sissemaksetest.3. Käesolev direktiiv ei takista tööandjal määramast isikutele, kes on juba jõudnud kutsealase skeemi kohaselt pensioni saamise tingimuseks olevasse pensioniikka, kuid ei ole veel jõudnud riikliku vanaduspensioni saamise tingimuseks olevasse pensioniikka, pensionilisa, mille eesmärk on võrdsustada kõnealustele isikutele makstavate toetuste kogusumma juba vanaduspensioniikka jõudnud teisele sugupoolele samas olukorras makstava summaga või neid summasid lähendada, kuni pensionilisa saavad isikud jõuavad vanaduspensioniikka".2. Artikkel 3 asendatakse järgmisega:"Artikkel 3Käesolevat direktiivi kohaldatakse töötava elanikkonna — kaasa arvatud füüsilisest isikust ettevõtjad, isikud, kelle töötamine on katkenud haiguse, raseduse ja sünnituse, õnnetuse või sunnitud töötuse tõttu, ja tööotsijad —, pensionile jäänud ja invaliidistunud töötajate suhtes, samuti isikute suhtes, kellele nende töötajate õigused laienevad kooskõlas siseriiklike seaduste ja/või tavadega."3. Artikkel 6 asendatakse järgmisega:"Artikkel 61. Võrdse kohtlemise põhimõttega vastuolus on sätted, mis lähtuvad kas otseselt või kaudselt soolisest kuuluvusest, eriti perekonnaseisust, selleks et:a) kindlaks määrata isikud, kes võivad osaleda kutsealases kindlustusskeemis;b) kindlaks määrata kutsealases kindlustusskeemis osalemise kohustuslikkus või vabatahtlikkus;c) ette näha erinevad eeskirjad inimese vanuse suhtes kindlustusskeemiga liitumisel või töötamise või kindlustusskeemis osalemise miinimumaja suhtes, mis on nõutav kindlustusskeemi alusel toetuse saamiseks;d) ette näha erinevad eeskirjad sissemaksete tagasimaksmise kohta juhul, kui töötaja lõpetab skeemis osalemise, ilma et oleks täitnud tingimusi, mis kindlustavad talle tulevikus õiguse pikaajalistele toetustele, välja arvatud punktides h ja i ettenähtud eeskirjad;e) luua töötajatele toetuste määramiseks või piiramiseks soolisest kuuluvusest lähtudes erinevad tingimused;f) kinnitada erinev pensioniiga;g) peatada õiguste säilitamine või omandamine seaduse või lepinguga ettenähtud ja tööandja poolt tasustatava rasedus- ja sünnituspuhkuse või perekondlikel põhjustel töölt eemalviibimise ajal;h) kindlaks määrata toetuste erinev tase, välja arvatud sissemaksetega määratud pensioniskeemi puhul, kui on vaja arvestada kindlustusmatemaatilisi tegureid, mis on meeste ja naiste jaoks erinevad.Väljamaksega määratud kogumispensioni skeemi puhul võivad teatavad komponendid (näited on lisatud) olla ebavõrdsed, kui summade erinevus tuleneb meeste ja naiste puhul erinevate kindlustusmatemaatiliste tegurite kasutamisest skeemi rahastamise ajal;i) kindlaks määrata töötajate sissemaksete erinevad tasemed;kindlaks määrata tööandjate sissemaksete erinevad tasemed, välja arvatud:- sissemaksetega määratud pensioniskeemide puhul, kui eesmärk on võrdsustada või lähendada mõlema sugupoole lõplikke toetussummasid,- väljamaksega määratud kogumispensioni skeemi puhul, kui tööandja sissemaksed peavad tagama määratud toetuste rahastamiseks piisavad vahendid;j) kehtestada erinevad standardid või ainult ühest soost töötajatele kohaldatavad standardid, välja arvatud punktides h ja i ettenähtud juhtudel, millest lähtuvalt töötaja kindlustusskeemist lahkumise korral tagatakse või säilitatakse õigus toetustele tulevikus.2. Juhul kui käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate toetuste andmise võivad otsustada kindlustusskeemi organid, peavad nad järgima võrdse kohtlemise põhimõtet."4. Artikkel 8 asendatakse järgmisega:"Artikkel 81. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid selle tagamiseks, et füüsilisest isikust ettevõtjate kutsealaste skeemide sätted, mis on vastuolus võrdse kohtlemise põhimõttega, vaadatakse läbi ja tehtavad muudatused jõustuvad hiljemalt 1. jaanuarist 1993.2. Käesolev direktiiv ei välista, et enne kindlustusskeemi muutmist füüsilisest isikust ettevõtja kutsealases kindlustusskeemis osalemise kestusest tulenenud õigused ja kohustused jäävad reguleerituks osalemise ajal kehtinud kindlustusskeemi sätetega."5. Artikkel 9 asendatakse järgmisega:"Artikkel 9Füüsilisest isikust ettevõtjate skeemide puhul võivad liikmesriigid võrdse kohtlemise põhimõtte kohustuslikku rakendamist edasi lükata:a) pensioniea määramisel vanaduspensioni või väljateenitud aastate pensioni andmiseks ning selle võimalike mõjude puhul teistele toetustele:- ajani, millal selline võrdsus saavutatakse riiklikes sotsiaalkindlustusskeemides,- või hiljemalt seni, kuni selline võrdsus on direktiiviga ette nähtud;b) toitjakaotuspensionide suhtes seni, kuni ühenduse õigusega kehtestatakse sellealastes riiklikes sotsiaalkindlustusskeemides võrdse kohtlemise põhimõte;c) artikli 6 lõike 1 punkti i esimese taande kohaldamisel, et võtta arvesse erinevaid kindlustusmatemaatilisi tegureid kõige rohkem 1. jaanuarini 1999".6. Lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 9aKui mehed ja naised taotlevad paindlikku pensioniiga samadel tingimustel, ei loeta seda käesoleva direktiiviga vastuoluliseks."7. Lisatakse järgmine lisa:"LISANäited komponentidest, mis võivad artikli 6 punktis h nimetatud väljamaksega määratud kogumispensioni skeemi puhul olla ebavõrdsed:- regulaarsete väljamaksetega pensioni osa muutmine kapitaliks,- pensioniõiguste üleminek,- pensioni vähenemine seoses soodustatud isikutele tehtavate väljamaksetega,- vähendatud pension, kui töötaja valib ennetähtaegselt pensionile jäämise."Artikkel 21. Käesoleva direktiivi rakendamisel peavad palgatöötajaid käsitlevad meetmed hõlmama kõiki 17. maile 1990 järgnenud teenistusajast tulenevaid toetusi, kusjuures neid meetmeid kohaldatakse kõnealuse kuupäeva suhtes tagasiulatuvalt, ilma et see piiraks nende sätete kohaldamist, mis käsitlevad töötajaid või nende nimel nõude esitanuid, kes on enne kõnealust kuupäeva algatanud kohtumenetluse või esitanud võrdväärse nõude sellekohase siseriikliku seaduse alusel. Sellisel juhul tuleb rakendusmeetmeid kohaldada tagasiulatuvalt 8. aprilli 1976. aasta suhtes ja need peavad hõlmama kõiki selle kuupäeva järgsest teenistusajast tulenevaid toetusi. Liikmesriikide puhul, kes ühinesid ühendusega pärast 8. aprilli 1976 ja enne 17. maid 1990, asendatakse nimetatud kuupäev selle kuupäevaga, mil nende territooriumil hakati kohaldama asutamislepingu artiklit 119.2. Lõike 1 teine lause ei takista siseriiklike õigusaktide kohaste meetmete võtmise tähtaegu käsitlevatele siseriiklikele eeskirjadele tuginemist selliste töötajate või nende nimel nõude esitanute vastu, kes on enne 17. maid 1990 algatanud kohtumenetluse või esitanud võrdväärse nõude sellekohase siseriikliku seaduse alusel, tingimusel et kõnealused eeskirjad ei ole selliste nõuete suhtes vähem soodustatud kui samalaadsete siseriiklike nõuete suhtes ega muuda ühenduse õigusaktide rakendamist võimatuks.3. Liikmesriikide puhul, kes ühinesid ühendusega pärast 17. maid 1990 ja kes 1. jaanuaril 1994 olid Euroopa Majanduspiirkonna lepingu osapooled, asendatakse käesoleva artikli lõike 1 esimeses lauses nimetatud kuupäev 17. mai 1990 kuupäevaga 1. jaanuar 1994.Artikkel 31. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid 1. juuliks 1997. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid kõnealused normid vastu võtavad, viidatakse nendes käesolevale direktiivile või lisatakse neile selline viide ametliku avaldamise korral. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Hiljemalt kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist esitavad liikmesriigid komisjonile kogu vajaliku teabe, et võimaldada komisjonil koostada aruanne käesoleva direktiivi kohaldamise kohta.Artikkel 4Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 20. detsember 1996Nõukogu nimeleesistujaS. Barrett[1] EÜT C 218, 23.8.1995, lk 5.[2] Arvamus on esitatud 12. novembril 1996 (EÜT C 362, 2.12.1996).[3] EÜT C 18, 22.1.1996, lk 132.[4] ECR [1990] I-1889.[5] ECR [1993] I-6591.[6] Vastavalt ECR [1994] I-4541 ja ECR [1994] I-4583.[7] ECR [1986] I-1607[8] ECR [1993] I-5579.[9] ECR [1993] I-4879.[10] ECR [1993] I-6953.[11] ECR [1994] I-4389.[12] Vastavalt ECR [1994] I-4435 ja ECR [1994] I-4527.[13] EÜT C 142, 31.5.1991, lk 1.[14] EÜT L 225, 12.8.1986, lk 40.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 17. mai 1979, põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite haakeseadiseid ja tagasikäiku käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31979L0533

Euroopa Liidu Teataja L 145 , 13/06/1979 Lk 0020 - 0022 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 10 Lk 0007  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 8 Lk 0144  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 10 Lk 0007  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 10 Lk 0105  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 10 Lk 0105

		Nõukogu direktiiv,17. mai 1979,põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite haakeseadiseid ja tagasikäiku käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(79/533/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:tehnilised nõuded, millele traktorid peavad siseriiklike õigusaktide kohaselt vastama, kehtivad muu hulgas ka nende haakeseadiste ja tagasikäigu kohta;nimetatud nõuded on liikmesriigiti erinevad ning seetõttu on vaja, et kõik liikmesriigid võtaksid lisaks olemasolevatele eeskirjadele või nende asemel vastu ühesugused nõuded, et eelkõige oleks võimalik iga traktoriliigi suhtes rakendada nõukogu 4. märtsi 1974. aasta direktiivis 74/150/EMÜ põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta [4] ettenähtud EMÜ tüübikinnitusmenetlust,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. "Põllumajandus- või metsatraktor" on rataste või roomikutega varustatud mistahes mootorsõiduk, millel on vähemalt kaks telge ja mille tähtsaim omadus on veojõud ning mis on mõeldud teatavate põllu- või metsamajanduses kasutatavate tööriistade, masinate või haagiste tõmbamiseks, lükkamiseks, vedamiseks või käitamiseks. See võib olla ette nähtud ka koorma või reisijate veoks.2. Käesolevat direktiivi kohaldatakse üksnes selliste lõikes 1 määratletud traktorite suhtes, mis on varustatud õhkrehvidega, millel on kaks telge ja mille maksimaalne valmistajakiirus on 6–25 km/h.Artikkel 2Ükski liikmesriik ei tohi keelduda EMÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest traktorile haakeseadiste või tagasikäiguga seotud põhjustel, kui need vastavad käesoleva direktiivi lisades sätestatud nõuetele.Artikkel 3Ükski liikmesriik ei tohi keelduda traktorit registreerimast, keelata selle müüki, kasutuselevõtmist või kasutamist haakeseadiste või tagasikäiguga seotud põhjustel, kui need vastavad käesoleva direktiivi lisades sätestatud nõuetele.Artikkel 4Mis tahes muudatused, mis on vajalikud lisas esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu direktiivi 74/150/EMÜ artiklis 13 sätestatud korras.Artikkel 51. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid 18 kuu jooksul alates direktiivi teatavakstegemisest ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide tekst edastatakse komisjonile.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 17. mai 1979Nõukogu nimeleesistujaA. Giraud[1] EÜT C 268, 11.11.1978, lk 34.[2] EÜT C 296, 11.12.1978, lk 69.[3] EÜT C 128, 21.5.1979, lk 17.[4] EÜT L 84, 28.3.1974, lk 10.--------------------------------------------------I LISAHAAKESEADIS1. ArvKõik traktorid peavad olema varustatud spetsiaalse seadisega, mille külge saab ühendada pukseerimisvahendi, nt tiisli või pukseerimisköie.2. AsukohtSeadis peab olema paigaldatud traktori esiossa, mis peab olema varustatud veopoldiga.3. KonstruktsioonSeadis peab olema lõhikuga haaratsi kujuline. Funktsionaalsed mõõtmed peavad vastama joonisele.+++++ TIFF +++++Veopoldi läbimõõt peab olema 30 + 1,5 mm ja see peab olema varustatud seadisega, mis takistab veopoldil kasutamise ajal paigast liikumast. See lukusti ei tohi olla eemaldatav.Tolerantsi 1,5 mm, millele on viidatud ülal, ei tohi käsitleda kui tootmistolerantsi, vaid kui lubatud kõrvalekallet erineva konstruktsiooniga poltide nimimõõtmetes.--------------------------------------------------II LISATAGASIKÄIKKõikidel traktoritel peab olema tagasikäik, mida saab kasutada juhtimiskohalt lahkumata.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 20. märts 1970, mootorsõidukite ja nende haagiste vedelkütusepaake ja tagumisi allasõidutõkkeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31970L0221

Euroopa Liidu Teataja L 076 , 06/04/1970 Lk 0023 - 0024 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 1 Lk 0135  Taanikeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1970(I) Lk 0170  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 1 Lk 0135  Ingliskeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1970(I) Lk 0192  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 1 Lk 0089  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 1 Lk 0217  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 1 Lk 0217

		Nõukogu direktiiv,20. märts 1970,mootorsõidukite ja nende haagiste vedelkütusepaake ja tagumisi allasõidutõkkeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(70/221/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:tehnilised nõuded, millele mootorsõidukid peavad siseriiklike õigusaktide kohaselt vastama, kehtivad muu hulgas ka mootorsõidukite vedelkütusepaakide ja tagumiste allasõidutõkete kohta;kõnealused nõuded on liikmesriigiti erinevad; seetõttu on vajalik, et kõik liikmesriigid kohaldaksid samu nõudeid, täiendades olemasolevaid eeskirju või asendades need uutega selleks, et eelkõige oleks võimalik rakendada iga sõidukitüübi puhul EMÜ tüübikinnitusmenetlust, mida käsitletakse nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivis mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [3]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevas direktiivis tähendab "sõiduk" teedel kasutamiseks mõeldud, kerega või kereta, vähemalt neljarattalist mootorsõidukit, mille valmistajakiirus ületab 25 kilomeetri tunnis, ja selle haagiseid, välja arvatud rööbastel liikuvad sõidukid, põllutöötraktorid ja -masinad ning töösõidukid:Artikkel 2Ükski liikmesriik ei või keelduda sõidukile EMÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest põhjustel, mis on seotud vedelkütusepaagi või tagumise allasõidutõkkega, kui need vastavad käesoleva direktiivi lisas kehtestatud nõuetele.Artikkel 3Muudatused, mis on vajalikud lisa nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, v.a I punktis sätestatud nõuded, võetakse vastu nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi (mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnituse kohta) artiklis 13 ettenähtud korras.Artikkel 41. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid 18 kuu jooksul alates direktiivi teatavakstegemisest ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide tekst edastatakse komisjonile.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 20. märts 1970Nõukogu nimeleesistujaP. Harmel[1] EÜT C 160, 18.12.1969, lk 7.[2] EÜT C 48, 16.4.1969, lk 16.[3] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.--------------------------------------------------LISAI. Vedelkütusepaagid ja varukütusepaagidI.1. Kütusepaagid peavad olema korrosioonikindlad. Need peavad pidama vastu lekkekatsetele, mille tootja viib läbi rõhu juures, mis võrdub kahekordse töörõhuga, kuid mis mingil juhul ei ole väiksem kui 1,3 baari. Igasugune ülerõhk ja mis tahes rõhk, mis ületab töörõhu, tuleb automaatselt kompenseerida sobivate seadmetega (õhuavad, kaitseklapid jne). Õhuavad peavad olema konstrueeritud nii, et tuleoht oleks välistatud. Kütus ei tohi voolata välja läbi kütusepaagi korgi ega läbi ülerõhu kompenseerimisseadme isegi siis, kui paak on täiesti ümber pööratud; tilkumine on lubatud.I.2. Kütusepaagid tuleb paigaldada nii, et need oleksid kaitstud tagajärgede eest, kui sõiduki esi- või tagaosa tabab löök; paakide lähedal ei või olla väljaulatuvaid osi, teravaid servi jne.II. Tagumised allasõidutõkkedII.1. Šassii tagumise osa kogulaiuse või kere põhiosade kliirens ei tohi olla suurem kui 70 cm, kui kõige tagumise telje ja sõiduki kõige tagumise punkti vahemaa on üle 1 m.II.2. Kui see nõue ei ole täidetud, tuleb sõiduk varustada tagumise allasõidutõkkega, mis on paigaldatud vastavalt allpool esitatud spetsifikatsioonile.II.3. Tagumise allasõidutõkke paigaldamise spetsifikatsioonII.3.1. Tagumise allasõidutõkke alaosa peab koormata sõiduki puhul olema vähem kui 70 cm kõrgusel maapinnast.II.3.2. Tagumise allasõidutõkke paigalduskohas ei tohi sõiduki kummalgi pool selle laius ületada sõiduki laiust või olla väiksem sõiduki laiusest rohkem kui 10 cm.II.3.3. Tagumine allasõidutõke tuleb asetada võimalikult lähedale sõiduki tagaosale ning mingil juhul ei tohi see olla kaugemal kui 60 cm sõiduki kõige tagumisest punktist.II.3.4. Tagumise allasõidutõkke otsi ei tohi väänata tahapoole.II.3.5. Tagumine allasõidutõke peab olema kindlalt kinnitatud šassii peeltalade külge või mis tahes seadme külge, mis neid asendab.II.3.6. Tagumise allasõidutõkke paindetugevus peab võrduma vähemalt sellise terastala paindetugevusega, mille ristlõike paindetugevusmoodul on 20 cm³.II.4. Erandina eelpool olevatest nõuetest ei tule tagumisi allsõidutõkkeid paigaldada järgmistele sõidukiliikidele:- poolhaagiste vedukid;- pukkhaagised ja muud samalaadsed haagised palkide või muude väga pikkade asjade vedamiseks;- sõidukid, mille puhul tagumine allasõidutõke raskendab nende kasutamist.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 20. detsember 1979, mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise ja direktiivi 71/354/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta

text:
Avis juridique important

|

31980L0181

Official Journal L 039 , 15/02/1980 P. 0040 - 0050 Finnish special edition: Chapter 13 Volume 10 P. 0181  Greek special edition: Chapter 13 Volume 9 P. 0090  Swedish special edition: Chapter 13 Volume 10 P. 0181  Spanish special edition: Chapter 13 Volume 10 P. 0292  Portuguese special edition Chapter 13 Volume 10 P. 0292

NÕUKOGU DIREKTIIV,20. detsember 1979,mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise ja direktiivi 71/354/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta(80/181/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse nõulogu 18. oktoobri 1971. aasta direktiivi 71/354/EMÜ mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta1, mida on viimati muudetud nõukogu direktiiviga 76/770/EMÜ,2võttes arvesse komisjoni ettepanekut,3võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,4võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust5ning arvestades, et:mõõtühikud on hädavajalikud kõikide mõõtevahendite kasutamisel mõõtmistulemuste ja suurusnäitude väljendamiseks; mõõtühikuid kasutatakse enamikus inimtegevuse valdkondades; on tarvis tagada võimalikult suur selgus nende kasutamisel; sellepärast on tarvis koostada eeskirjad nende kasutamiseks ühenduse piires majanduse, rahvatervise, avaliku turvalisuse ja halduse alal;rahvusvahelise transpordi valdkonnas on siiski olemas ühenduse või liikmesriikide suhtes siduvad rahvusvahelised konventsioonid või kokkulepped; kõnealuseid konventsioone või kokkuleppeid tuleb järgida;mõõtühikute kasutamist reguleerivad liikmesriikide õigusaktid on liikmesriigiti erinevad ning takistavad seetõttu kaubandust; kõnealuses olukorras on selliste takistuste ületamiseks tarvis ühtlustada õigus- ja haldusnormid;mõõtühikute suhtes kehtivad rahvusvahelised resolutsioonid, mis on vastu võetud 20. mail 1875. aastal Pariisis allakirjutatud meetrikonventsiooni alusel asutatud kaalude ja mõõtude peakonverentsil (CGPM) ja millega on liitunud kõik liikmesriigid; rahvusvaheline mõõtühikute süsteem (SI) koostati kõnealuste resolutsioonide alusel;18. oktoobril 1971. aastal võttis nõukogu vastu direktiivi 71/354/EMÜ liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, et rahvusvahelise mõõtühikute süsteemi vastuvõtmise abil kõrvaldada kaubandustakistused ühenduse tasandil; direktiivi 71/354/EMÜ muudeti ühinemisaktiga ja direktiiviga 76/770/EMÜ;ühenduse poolt sätestatu ei ole kõrvaldanud kõiki takistusi kõnealuses valdkonnas; direktiivis 76/770/EMÜ sätestatu alusel vaadatakse üle enne 31. detsembrit 1979 lisa D peatükis loetletud mõõtühikute, nimetuste ja tähiste kasutamist; on osutunud vajalikuks läbi vaadata ka teatavad teised mõõtühikud;tõsiste raskuste vältimiseks tuleb sisse seada üleminekuaeg, mille jooksul saab rahvusvahelisele süsteemile mittevastavad mõõtühikud kasutusest kõrvaldada; sellest hoolimata on väga oluline, et selleks soovi avaldavatel liikmesriikidel oleks võimalik jõustada lisa I peatüki sätted oma territooriumil nii kiiresti kui võimalik; seetõttu on tarvis piirata üleminekuaja kestust ühenduse tasandil ning samal ajal jätta liikmesriikidele vabadus kõnealust ajavahemikku lühendada;üleminekuaja kestel on eelkõige tarbijakaitse tõttu oluline, et mõõtühikute kasutamisel säiliks selgus liikmesriikidevahelises kaubanduses; liikmesriikide kohustus lubada kõnealuse üleminekuaja jooksul teistest liikmesriikidest imporditud toodete ja seadmete puhul täiendavate suurusnäitude kasutamist näib oma otstarvet hästi täitvat;sellist laadi lahenduse süstemaatiline rakendamine ei ole kõigi mõõtevahendite, sealhulgas mõõtmisfunktsiooniga meditsiiniseadmete puhul, siiski tingimata soovitav; seetõttu peaks liikmesriikidel olema õigus nõuda, et nende territooriumil oleksid mõõtevahendite suurusnäidud väljendatud ühes ametlikus mõõtühikus;käesolev direktiiv ei mõjuta juba turule viidud toodete edasist tootmist; see mõjutab siiski selliste toodete ja seadmete turule viimist ja kasutamist, mille suurusnäidud on mõõtühikutes, mis enam ei ole ametlikud mõõtühikud, kui selliseid tooteid ja seadmeid vajatakse juba turul olevate toodete, seadmete ja mõõtevahendite koostide või osade täiendamiseks või asendamiseks; seetõttu peavad liikmesriigid lubama selliste toodete ja seadmete turule viimist ja kasutamist, millega saab kooste täiendada või asendada isegi siis, kui nende suurusnäidud on mõõtühikutes, mis enam ei ole ametlikud mõõtühikud, et juba turul olevaid tooteid, seadmeid ja mõõtevahendeid oleks jätkuvalt võimalik kasutada;Rahvusvaheline Standardiorganisatsioon (ISO) võttis 1. märtsil 1974. aastal vastu rahvusvahelise standardi SI ja teiste ühikute kasutamiseks piiratud märgistikuga süsteemides; ühendusel on soovitav vastu võtta lahendused, mis vastavalt 1. märtsi 1974. aasta ISO standardile 2955 on juba laiemal rahvusvahelisel tasandil heaks kiidetud;mõõtühikutega seotud ühenduse sätteid leidub mitmetes ühenduse tekstides; mõõtühikute probleem on nii tähtis, et võimalus viidata ühele ühenduse tekstile oleks esmavajalik; seega ühendatakse käesoleva direktiiviga ühenduse kõik asjakohased sätted ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 71/354/EMÜ,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Ametlikud mõõtühikud, mida käesolevas direktiivis kasutatakse suuruste väljendamisel, on järgmised:a) lisa I peatükis loetletud mõõtühikud;b) lisa II peatükis loetletud mõõtühikud kuni kuupäevani, mille määravad liikmesriigid; see kuupäev ei või olla hilisem kui 31. detsember 1985;b) lisa III peatükis loetletud mõõtühikud ainult nendes liikmesriikides, kus nende kasutamiseks anti luba 21. aprillil 1973, ja kuni kuupäevani, mille määravad kindlaks kõnealused liikmesriigid; see kuupäev ei tohi olla hilisem kui see, mille nõukogu asutamislepingu artikli 100 alusel määras enne 31. detsembrit 1989.Artikkel 2a) Artiklist 1 tulenevad kohustused on seotud majanduse, rahvatervise, avaliku turvalisuse või halduse alal kasutatud mõõtevahenditega, tehtud mõõtmistega ja mõõtühikutes väljendatud suurusnäitudega.b) Käesolev direktiiv ei mõjuta ühenduse või liikmesriikide suhtes siduvate rahvusvaheliste konventsioonide ja kokkulepete põhjal ettenähtud ühikute kasutamist õhu- ja meretranspordis ning raudteeliikluses, välja arvatud käesoleva direktiivi alusel kohustuslikud ühikud.Artikkel 31. Käesolevas direktiivis tähendab "täiendav suurusnäit" lisa I peatükis loetletud mõõtühikus väljendatud suurusnäitu, millega kaasneb üks või mitu suurusnäitu, mis on väljendatud mõõtühikutes, mida kõnealuse lisa I peatükk ei sisalda.2. Täiendavate suurusnäitude kasutamine on lubatud kuni 31. detsembrini 1989.3. Liikmesriikidel on õigus nõuda suurusnäitude märkimist mõõtevahenditele ühte ametlikku mõõtühikut kasutades.4. Lisa I peatükis loetletud mõõtühikus väljendatud näit peab olema valdav. Näitude puhul, mis on väljendatud mõõtühikutes, mida ei sisalda lisa I peatükk, kasutatakse eelkõige arve, mis pole suuremad kui I peatükis loetletud mõõtühikute näidud.5. Täiendavate suurusnäitude kasutamist võib pikendada pärast 31. detsembrit 1989.Artikkel 4Mõõtühikuid, mis ei ole või enam ei ole ametlikud, on lubatud kasutada:- toodete ja seadmete ja/või teenuste puhul, mis käesoleva direktiivi vastuvõtmise kuupäeval on juba turule viidud või kasutusele võetud,- toodete ja seadmete koostide või osade juures, mis on vajalikud eespool märgitud toodete ja seadmete koostide või osade täiendamiseks või asendamiseks.Mõõtevahendite indikaatorites võib siiski nõuda ametlike mõõtühikute kasutamist.Artikkel 51. märtsi 1974. aasta rahvusvahelist standardit ISO 2955 "Infotöötlus - SI ja teiste ühikute esitamine piiratud märgistikuga süsteemides kasutamiseks" kohaldatakse lõikes 1 reguleeritava valdkonna suhtes.Artikkel 6Direktiiv 71/354/EMÜ tunnistatakse kehtetuks 1. oktoobrist 1981.Erandina direktiivist 71/354/EMÜ võivad liikmesriigid anda loa või lubada jätkuvalt artiklis 1 täpsustatud tingimustel kasutada pärast 31. detsembrit 1979 järgmisi mõõtühikuid:millimeeter elavhõbedasammast (II peatükk)puaas (II peatükk)stooks/stouks (II peatükk)jard (III peatükk)ruutjard (III peatükk)term (III peatükk)Artikkel 7a) Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 1. juulit 1981 ja teatavad sellest viivitamata komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 1. oktoobrist 1981.b) Niipea kui käesolev direktiiv on teatavaks tehtud, tagavad liikmesriigid, et komisjonile teatatakse piisavalt aegsasti õigus- või haldusnormide eelnõudest, mida liikmesriigid kavatsevad käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võtta, et komisjon saaks esitada oma märkused.Artikkel 8Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 20. detsember 1979Nõukogu nimeleesistujaJ. TUNNEYLISAI PEATÜKKARTIKLI 1 PUNKTIS A NIMETATUD AMETLIKUD MÕÕTÜHIKUD1. SI ÜHIKUD NING NENDE DETSIMAALSED KORDÜHIKUD JA OSAÜHIKUD1.1 SI põhiühikudSuurus ÜhikNimetus TähisPikkus meeter mMass kilogramm kgAeg sekund sElektrivoolu tugevus amper ATermodünaamiline temperatuur kelvin KAinehulk mool molValgustugevus kandela cdSI põhiühikute määratlused:PikkusühikMeeter võrdub krüptoon-86 aatomi poolt tasemete 2p10 ja 5d5 vahelisel siirdel vaakumis kiirguva valguse 1 650 763,73 lainepikkusega.[11. CGPM (1960), resolutsioon nr 6].MassiühikKilogramm on massiühik; kilogramm võrdub rahvusvahelise kilogrammietaloni massiga.[3. CGPM (1901), konverentsi ettekanne, lk 70].AjaühikSekund võrdub tseesium-133 aatomi põhioleku kahe ülipeenstruktuurinivoo vahelisele siirdele vastava kiirguse 9 192 631 770 perioodiga.[13. CGPM (1967), resolutsioon nr 1].Elektrivoolu ühik1 amper on sellise muutumatu elektrivoolu tugevus, mis kahte lõpmatult pikka ja paralleelset, teineteisest vaakumis 1 m kaugusel asetsevat kaduvväikese ringikujulise ristlõikega sirgjuhet läbides tekitab nende juhtmete vahel iga meetripikkuse lõigu kohta jõu 2 x 10-7 N.[CIPM (1946), resolutsioon nr 2, heaks kiidetud 9. CGPM (1948)].Termodünaamilise temperatuuri ühikKelvin on 1/273,16 vee kolmikpunkti termodünaamilisest temperatuurist.[13. CGPM (1967), resolutsioon nr 4].Ainehulga ühikMool on aine hulk, mis sisaldab niisama palju struktuurielemente, kui on aatomeid 0,012 kg süsiniku isotoobis 12C.Mooli kasutamise korral tuleb nimetada, missuguste struktuurielementidega on tegemist. Need võivad olla aatomid, molekulid, ioonid, elektronid või muud osakesed või osakesterühmad.[14. CGPM (1971), resolutsioon nr 3].Valgustugevuse ühikKandela on valgustugevus, millega teatavas kindlas sihis kiirgab 540 x 1012 hertsise sagedusega monokromaatilise kiirguse allikas, kui tema kiirgustugevus selles sihis on 1/683 W/sr.[16. CGPM (1979), resolutsioon nr 3].1.1.1. SI temperatuuriühiku erinimetus ja -tähis Celsiuse temperatuuri väljendamiseksSuurus ÜhikNimetus TähisCelsiuse temperatuur Celsiuse kraad °CCelsiuse temperatuuri määratletakse kui erinevust t = T - T0 kahe termodünaamilise temperatuuri T ja T0 vahel, kui T0 = 273,15 kelvinit. Temperatuuride vahet või erinevust võib väljendada kas kelvinites või Celsiuse kraadides. Ühikud "Celsiuse kraad" ja "kelvin" on suuruselt võrdsed.1.2. Teised SI ühikud1.2.1. SI lisaühikudSuurus ÜhikNimetus TähisTasanurk radiaan radRuuminurk steradiaan sr[11. CGPM (1960), resolutsioon nr 12].SI lisaühikute määratlused:Tasanurga ühikRadiaan on kesknurk, mille haarade vahele jääva ringjoonekaare pikkus on võrdne selle kaare raadiusega.(Rahvusvaheline standard ISO 31 - I, detsember 1965).Ruuminurga ühikSteradiaan on ruuminurk, mis eraldab oma tipu ümber kujundatud sfäärist osa, mille pindala võrdub sfääri raadiuse ruuduga.(Rahvusvaheline standard ISO 31 - I, detsember 1965).1.2.2. Tuletatud SI ühikudSI põhiühikutest ja SI lisaühikutest koherentselt tuletatud ühikuid väljendatakse algebraliselt SI põhiühikute ja/või SI lisaühikute astme korrutiste vormis numbrilise koefitsiendiga 1.1.2.3. Tuletatud SI ühikud, millel on nimetus ja tähisSuurus Ühik VäljendusNimetus Tähis Muudes SI ühikutes SI põhiühikutes või SI lisaühikutesSagedus herts Hz s-1Jõud njuuton N m  kg  s-2Rõhk, pinge paskal Pa N  m-2 m-1  kg  s-2Energia, töö; soojushulk džaul J N  m m2  kg  s-2Võimsus1, kiirgusvoog vatt W J  s-1 m2  kg  s-3Elektrihulk, elektrilaeng kulon C s  AElektripotentsiaal, potentsiaalide vahe, elektromotoorjõud volt V W  A-1 m2  kg  s-3  A-1Elektritakistus oom Q V  A-1 m2  kg  s-3  A-2Elektrijuhtivus siimens S A  V-1 m-2  kg-1  s3  A2Elektrimahtuvus farad F C  V-1 m-2  kg-1  s4  A2Magnetvoog veeber Wb V  s m2  kg  s-2  A-1Magnetvoo tihedus tesla T Wb  m-2 kg  s-2  A-1Induktiivsus henri H Wb  A-1 m2  kg  s-2  A-2Valgusvoog luumen lm cd  srValgustatus luks lx lm  m-2 m-2  cd  srRadioaktiivsus bekrell Bq s-1Neeldumisdoos, ioniseeriv kiirgus kerma, neeldumisdoosi indeks grei Gy J  kg-1 m2  s-2Kiiritusdoos siivert Sv J  kg-1 m2  s-21 Võimsusühiku eri nimetused: nimetus voltamper (tähis "VA"), kui seda kasutatakse vahelduvvoolu näivvõimsuse väljendamiseks, ning varr (tähis "var"), kui seda kasutatakse vahelduvvoolu reaktiivvõimsuse väljendamiseks. "Var" ei sisaldu CGPMi resolutsioonides.SI põhiühikutest või SI lisaühikutest tuletatud ühikuid võib väljendada I peatükis loetletud ühikutes.Tuletatud SI ühikuid võib eelkõige väljendada eespool esitatud tabelis märgitud eri nimetuste ja tähistega. Näiteks SI dünaamilise viskoossuse ühikut võib väljendada järgmiselt: m-1  kg  s-1 või N  s  m-2 või Pa  s.1.3. Teatavate detsimaalsete kordühikute ja osaühikute tähistamisel kasutatavad eesliited ja nende tähisedKoefitsient Eesliide Tähis Koefitsient Eesliide Tähis1018 eksa E 10-1 detsi d1015 peta P 10-2 senti c1012 tera T 10-3 milli m109 giga G 10-6 mikro 106 mega M 10-9 nano n103 kilo k 10-12 piko p102 hekto h 10-15 femto f101 deka da 10-18 ato aMassiühiku detsimaalsete kordühikute ja osaühikute nimetused ja tähised moodustatakse eesliite lisamisega sõnale "gramm" ja nende tähise lisamisega tähisele "g".Murruga väljendatud tuletatud ühikute detsimaalseid kordühikuid ja osaühikuid võib tähistada eesliite lisamisega ühikule murru lugejas või nimetajas või mõlemas kõnealuses osas.Liiteesliiteid, s.t mitme eespool märgitud eesliite kõrvuti seadmise tulemusena saadud eesliiteid, ei tohi kasutada.1.4 SI ühikute detsimaalsete kordühikute ja osaühikute erinimetused ja -tähisedSuurus ÜhikNimetus Tähis VäärtusRuumala liiter l või L1 1 l = 1 dm3 = 10-3 m3Mass tonn t 1 t = 1 Mg = 103 kgRõhk, pinge baar bar2 1 bar = 105 Pa1 Kahte tähist "l" ja "L" võib kasutada liitri ühikuna [16. CGPM (1979), resolutsioon nr 5]. 2 Ühik, mis esineb Rahvusvahelise Kaalude ja Mõõtude Büroo brošüüri loetelus ajutiselt lubatud ühikute hulgas.Märkus: Punktis 1.3 loetletud eesliiteid ja nende tähiseid võib kasutada koos punktis 1.4 esitatud tabelis olevate ühikute ja tähistega.2. ÜHIKUD, MIDA MÄÄRATLETAKSE SI ÜHIKUTE ALUSEL, KUID MIS EI OLE NENDE DETSIMAALSED KORDÜHIKUD EGA OSAÜHIKUDSuurus ÜhikNimetus Tähis VäärtusTasanurk täispööre*1 (a) 1 täispööre = 2  raduus kraad* või goon* gon* 1 gon = [pic] radaste ° 1° = [pic] radnurgaminut ' 1' = [pic] radnurgasekund " 1 = [pic] radAeg minut min 1 min = 60 stund h 1 h = 3 600 späev d 1 d = 86 400 s1 Märk * ühiku nimetuse või tähise järel näitab, et ühik ei esine CGPMi, CIPMi või BIPMi koostatud loeteludes. See kehtib kogu käesoleva lisa kohta. a) Rahvusvahelist tähist ei ole olemas.Märkus: Punktis 1.3 loetletud eesliiteid võib kasutada ainult koos nimetustega "uus kraad" või "goon" ning tähisega "gon".3. SEITSMEST SI PÕHIÜHIKUST SÕLTUMATA MÄÄRATLETUD ÜHIKUDÜhtne aatommassiühik on 1/12 süsiniku isotoobi 12C aatomi massist.Elektronvolt võrdub energiaga, mille saab elementaarlaenguga osake elektriväljas ühest punktist teise liikudes, kui nende punktide potentsiaalide vahe on 1 V.Suurus ÜhikNimetus Tähis VäärtusMass aatommassiühik u 1 u  1, 660 565 5 × 10-27 kgEnergia elektronvolt eV 1 eV  1, 602 189 2 × 10-19 JKõnealuste ühikute väärtus SI ühikutes väljendatuna ei ole täpselt teada.Eespool märgitud väärtused on võetud Rahvusvaheline Teadusühingute Nõukogu avaldatud CODATA 1973. aasta bülletäänist nr 11.Märkus: Punktis 1.3 loetletud eesliiteid ja nende tähiseid võib kasutada koos kõnealuse kahe ühikuga ja nende tähistega.4. AINULT ERIALASEKS KASUTAMISEKS LUBATUD ÜHIKUD JA ÜHIKUTE NIMETUSEDSuurus ÜhikNimetus Tähis VäärtusOptiline tugevus dioptria* 1 dioptria = 1 m-1Vääriskivide mass karaat 1 karaat = 2 × 10-4 kgPõllumajandusliku maa ja ehitusmaa pindala aar a 1 a = 102 m2Kiu ja lõnga lineaartiheduse ühik teks* tex* 1 tex = 10-6 kg  m-1Märkus: Punktis 1.3 loetletud eesliiteid võib kasutada ainult koos eespool märgitud ühikutega. Korrutise 102 a nimetus on siiski "hektar".5. LIITÜHIKUDI peatükis loetletud ühikute kombinatsioonid moodustavad liitühikud.II PEATÜKKARTIKLI 1 PUNKTIS b NIMETATUD AMETLIKUD MÕÕTÜHIKUDSUURUSED, ÜHIKUTE NIMETUSED, TÄHISED JA VÄÄRTUSEDSuurus ÜhikNimetus Tähis VäärtusVererõhk millimeeter elavhõbedasammast(*) mm Hg(*) 1 mm Hg = 133, 322 PaTasanurk g*1 1 g = [pic] radNukliidi aktiivsus kürii Ci 1 Ci = 3,7 × 1010 BqNeeldumisdoos raad rad2 1 rad = 10-2 GyEkvivalentne kiirgusdoos remm* rem* 1 rem = 10-2 SvKiiritusdoos (röntgeni- ja gammakiirgus) röntgen R 1 R = 2,58  10-4C  kg-1Dünaamiline viskoossus puaas P 1 P = 10-1 Pa  sKinemaatiline viskoossus stooks St 1 St = 10-4 m2  s-11 "Uue kraadi" tähis. 2 Et tähis rad võib segi minna radiaani tähisega, võib raadi puhul kasutada ka tähist rd.Märkus: I peatüki punktis 1.3 loetletud eesliiteid ja nende tähiseid võib kasutada koos käesolevas jaos sisalduvate ühikute ja tähistega, välja arvatud ühikuga millimeeter elavhõbedasammast ja selle tähisega, ning tähisega "g".Liitühikute moodustamiseks võib artikli 1 punktis b kindlaksmääratud kuupäevani II peatükis loetletud ühikuid kombineerida kas omavahel või I peatükis loetletutega.III PEATÜKKARTIKLI 1 PUNKTIS C NIMETATUD AMETLIKUD MÕÕTÜHIKUDSUURUSED, ÜHIKUTE NIMETUSED, TÄHISED JA LIGILÄHEDASED VÄÄRTUSEDPikkustoll 1 in = 2,54 x 10-2 mjalg 1 ft = 0,3048 mmeresüld1 1 fm = 1,829 mmiil 1 mile = 1 609 mjard 1 yard = 0,9144 mPindalaruutjalg 1 sq ft = 0,929 x 10-1 m2aaker 1ac = 4 047 m2ruutjard 1 sq yd = 0,8361 m2Ruumala, mahutavusvedelikuunts 1 fl oz = 28,41 x 10-6 m3gill 1 gill = 0,1421 x 10-3 m3pint 1 pt = 0,5683 x 10-3 m3kvart 1 qt = 1,137 x 10-3 m3gallon 1 gal = 4,546 x 10-3 m3Mass(kaubanduslik) unts 1 oz = 28,35 x 10-3 kg(apteegi)unts 1 oz tr = 31,10 x 10-3 kgnael 1 lb = 0,4536 kgEnergiaterm 1 therm = 105,506 x 106 J 1 Kasutatakse üksnes merenduses.Liitühikute moodustamiseks võib artikli 1 punktis c kindlaksmääratud kuupäevani III peatükis loetletud ühikuid kombineerida kas omavahel või I peatükis loetletud ühikutega.1 EÜT L 243, 29.10.1971, lk 29.2 EÜT L 262, 27.9.1976, lk 204.3 EÜT C 81, 28.3.1979, lk 6.4 EÜT C 127, 21.5.1979, lk 80.5 Arvamus antud 24.-25. oktoobril 1979 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).1 Kasutatakse üksnes merenduses.