title: Nõukogu direktiiv 93/92/EMÜ, 29. oktoober 1993, kahe- või kolmerattalistele mootorsõidukitele valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31993L0092

Euroopa Liidu Teataja L 311 , 14/12/1993 Lk 0001 - 0075

		Nõukogu direktiiv 93/92/EMÜ,29. oktoober 1993,kahe- või kolmerattalistele mootorsõidukitele valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamise kohtaEUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGUvõttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a,võttes arvesse nõukogu 30. juuni 1992. aasta direktiivi 92/61/EMÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse kohta, [1]võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [2]koostöös Euroopa Parlamendiga, [3]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [4]ning arvestades, et:igas liikmesriigis peavad kahe- või kolmerattalised mootorsõidukid valgustus- ja valgussignaalseadmete osas vastama teatavatele tehnilistele karakteristikutele, mille suhtes kehtivad liikmesriigiti erinevad kohustuslikud sätted; kõnealuste erinevuste tõttu takistavad need sätted ühendusesisest kaubandust;need siseturu toimimise takistused on võimalik kõrvaldada, kui liikmesriigid võtavad oma siseriiklike eeskirjade asemel vastu ühtsed nõuded;valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamise osas on vaja koostada ühtlustatud nõuded, et kõigi kõnealuste sõidukite suhtes oleks võimalik kohaldada direktiiviga 92/61/EMÜ kehtestatud tüübikinnitusmenetlust;võimaldamaks juurdepääsu kolmandate riikide turgudele, võib kaherattaliste mootorsõidukite osas osutuda vajalikuks võrdsustada käesoleva direktiivi nõuded Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni määruses nr 53 esitatud nõuetega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõigi direktiivi 92/61/EMÜ artiklis 1 määratletud sõidukitüüpide valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamise suhtes.Artikkel 2Osa tüübikinnituse andmise menetlus kahe- või kolmerattalise mootorsõiduki tüübile valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamise suhtes ja kõnealuste sõidukite vaba liikumist reguleerivad tingimused on sätestatud direktiiviga 92/61/EMÜ.Artikkel 3Vastavalt direktiivi 92/61/EMÜ artiklile 11 tunnistatakse kaherattalistele mootorratastele käesoleva direktiiviga kehtestatud nõuded võrdväärseteks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni määruses nr 53 (E/ECE/TRANS/505 - Add. 52 / Amend. 1) esitatud nõuetega.Osa tüübikinnitusi andvad liikmesriikide ametiasutused peavad aktsepteerima eespool nimetatud määruse nr 53 nõuete alusel antud kinnitusi, samuti osa tüübikinnitusmärke käesoleva direktiivi nõuete alusel antud vastavate kinnituste asemel.Artikkel 4Kõik vajalikud muudatused käesoleva direktiivi I-VI lisa kohandamiseks tehnika arenguga võetakse vastu direktiivi 70/156/EMÜ [5] artiklis 13 ettenähtud korras.Artikkel 5Liikmesriigid, kes oma siseriiklikes seadustes kehtestavad kaherattalistele mopeedidele piduritulelaternate paigaldamise leebemad nõuded, kui on ette nähtud käesolevas direktiivis, võivad jätkata kõnealuste nõuete kohaldamist maksimaalselt kuni kolm aastat alates käesoleva direktiivi rakendamise kuupäevast.Artikkel 61. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud normid hiljemalt 1. mail 1995. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Alates esimeses lõigus märgitud kuupäevast ei tohi liikmesriigid takistada käesoleva direktiivi nõuetele vastavate sõidukite esmakordset kasutuselevõttu valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamisega seotud põhjustel.Liikmesriigid kohaldavad esimeses lõigus nimetatud sätteid alates 1. novembrist 1995.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavates valdkondades vastu võetavate siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 7Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 29. oktoober 1993Nõukogu nimeleesistujaR. Urbain[1] EÜT L 225, 10.8.1992, lk 72.[2] EÜT C 93, 13.4.1992, lk 39.[3] EÜT C 305, 23.11.1992, lk 115 ja 27. oktoobri 1993. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[4] EÜT C 313, 30.11.1992, lk 7.[5] (EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 92/53/EMÜ (EÜT L 225, 10.8.1992, lk 1).--------------------------------------------------LISADE LOETELUI LISA: | Mõisted ja üldnõuded … | 122 |1. liide: | Laterna valgusavad, nullteljed ja nullkese ning geomeetrilise nähtavuse nurgad … | 128 |2. liide: | Laterna kiiratava valguse värvuse määratlus … | 129 |II LISA: | Kaherattaliste mopeedide suhtes kohaldatavad nõuded … | 130 |1. liide: | Punaste tulede nähtavus eest ja valgete tulede nähtavus tagant … | 138 |2. liide: | Paigutusjoonis … | 139 |3. liide: | Teatis kaherattalise mopeedi tüübile valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamise kohta … | 140 |4. liide: | Kaherattalise mopeedi tüübile valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamise osa tüübikinnitustunnistus … | 141 |III LISA: | Kolmerattaliste mopeedide ja kergete neljarattaliste sõidukite suhtes kohaldatavad nõuded … | 142 |1. liide: | Punaste tulede nähtavus eest ja valgete tulede nähtavus tagant … | 150 |2. liide: | Paigutusjoonis … | 151 |3. liide: | Teatis kolmerattalise mopeedi tüübile valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamise kohta … | 152 |4. liide: | Kolmerattalise mopeedi tüübile valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamise osa tüübikinnitustunnistus … | 153 |IV LISA: | Kaherattaliste mootorrataste suhtes kohaldatavad nõuded … | 154 |1. liide: | Punaste tulede nähtavus eest ja valgete tulede nähtavus tagant … | 163 |2. liide: | Paigutusjoonis … | 164 |3. liide: | Teatis kaherattalise mootorratta tüübile valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamise kohta … | 165 |4. liide: | Kaherattalise mootorratta tüübile valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamise osatüübikinnitustunnistus … | 166 |V LISA: | Külgkorviga mootorrataste suhtes kohaldatavad nõuded … | 167 |1. liide: | Punaste tulede nähtavus eest ja valgete tulede nähtavus tagant … | 176 |2. liide: | Paigutusjoonis … | 177 |3. liide: | Teatis külgkorviga mootorratta tüübile valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamise kohta … | 178 |4. liide: | Külgkorviga mootorratta tüübile valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamise osa tüübikinnitustunnistus … | 179 |VI LISA: | Kolmerattaliste mootorsõidukite suhtes kohaldatavad nõuded … | 180 |1. liide: | Punaste tulede nähtavus eest ja valgete tulede nähtavus tagant … | 190 |2. liide: | Paigutusjoonis … | 191 |3. liide: | Teatis kolmerattalise mootorsõiduki tüübile valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamise kohta … | 192 |4. liide: | Kolmerattalise mootorsõiduki tüübile valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamise osa tüübikinnitustunnistus … | 193 |--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 22. märts 1971, millega muudetakse 9. aprilli 1968. aasta direktiivi viinamarjapõõsaste vegetatiivse paljundusmaterjali turustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31971L0140

Euroopa Liidu Teataja L 071 , 25/03/1971 Lk 0016 - 0018 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 3 Lk 0163  Taanikeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1971(I) Lk 0149  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 3 Lk 0163  Ingliskeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1971(I) Lk 0166  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 6 Lk 0144  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 4 Lk 0150  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 03 Köide 4 Lk 0150

		Nõukogu direktiiv,22. märts 1971,millega muudetakse 9. aprilli 1968. aasta direktiivi viinamarjapõõsaste vegetatiivse paljundusmaterjali turustamise kohta(71/140/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse assamblee arvamust,pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteeganing arvestades, et:on vajalik muuta viinamarjapõõsaste vegetatiivse paljundusmaterjali turustamist käsitleva nõukogu 9. aprilli 1968. aasta direktiivi [1] teatavaid sätteid;viinamarjasortide klassifitseerimise üldisi eeskirju käsitleva nõukogu 13. juuli 1970. aasta määrusega (EMÜ) nr 1388/70 [2] kehtestatakse sätted teatavates piirkondades kultiveeritavate viinamarjasortide kohta;seetõttu tuleks antud liikmesriigis piiranguteta turustada ainult nende sortide paljundusmaterjali, mille kultiveerimine on liikmesriigis lubatud;seega ei ole enam vajalik kehtestada ühist loetelu kõikidest sortidest, mille paljundusmaterjali võib ühenduses piiranguteta turustada;siiski on vajalik, et iga liikmesriik koostaks oma territooriumil sertifitseerimiseks ja standardmaterjali kontrollimiseks heakskiidetud sortide kataloogi;nimetatud kataloogide koostamisel tuleks rakendada ühtseid eeskirju, tagamaks heakskiidetud sortide eristatavuse, püsivuse ja piisava ühtlikkuse;sordi heakskiitmiseks teostatavate uuringute läbiviimiseks on vajalik kehtestada suurel hulgal kriteeriume ja miinimumnõudeid;samuti tuleks sätestada, et need uuringud teostatakse võimaluse korral samaaegselt katsetega, mille alusel hinnatakse sortide sobivust kultiveerimiseks nende klassifitseerimise eesmärgil;kui viinamarjapõõsaste paljundusmaterjali liikmesriigi territooriumil tavaliselt ei paljundata või ei turustata, tuleks ette näha võimalus antud liikmesriigi vabastamiseks käesoleva direktiivi kohaldamise kohustusest;põhiosas tehniliste muudatuste tegemist lisades tuleks hõlbustada kiirmenetluse kohaldamisega;kõnealuse direktiivi I lisa ühte tehnilist sätet tuleks muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Nõukogu 9. aprilli 1968. aasta direktiivi viinamarjapõõsaste vegetatiivse paljundusmaterjali turustamise kohta muudetakse käesolevaga järgmiselt.Artikkel 2"2. Liikmesriigid võivad üleminekumeetmena pärast käesoleva direktiivi järgimiseks vajalike õigusnormide jõustumist sätestada, et aluste- ja istikutekoolide loomiseks kasutatud paljundusmaterjal on samaväärne vastavalt käesoleva direktiivi sätetele sertifitseeritud või kontrollitud paljundusmaterjaliga, kui sellele anti enne nimetatud otstarbel kasutamist samad tagatised kui vastavalt käesoleva direktiivi sätetele sertifitseeritud või kontrollitud paljundusmaterjalile."Artikkel 3"Iga liikmesriik koostab oma territooriumil sertifitseerimiseks ja standardmaterjalina kontrollimiseks ametlikult heakskiidetud viinamarjasortide kataloogi. Kataloogiga võivad tutvuda kõik isikud. Selles tuuakse ära peamised morfoloogilised ja füsioloogilised tunnused, mille alusel on võimalik sorte üksteisest eristada. Hiljemalt 31. detsembril 1971 heakskiidetud sortide puhul võib viidata ametlikes ampelograafiaväljaannetes toodud kirjeldusele."Artikkel 4"Artikkel 5aLiikmesriigid tagavad, et heaks kiidetakse üksnes sordid, mis on eristatavad, püsivad ja piisavalt ühtlikud.Artikkel 5b1. Sorti käsitatakse eristatavana, kui see erineb heakskiitmiseks esitamisel ühe või mitme morfoloogilise või füsioloogilise tunnuse poolest oluliselt igast teisest asjaomases liikmesriigis heaks kiidetud või heakskiitmiseks esitatud sordist.2. Sorti käsitatakse püsivana, kui see vastab pärast järjestikust paljundamist oluliste omaduste osas endiselt sordi kirjeldusele.3. Sorti käsitatakse piisavalt ühtlikuna, kui sordi koosseisu kuuluvad taimed on väga üksikute eranditega sel eesmärgil tervikuna vaadeldavate omaduste osas sarnased.Artikkel 5cLiikmesriigid tagavad, et teistest liikmesriikidest pärit sortide suhtes kohaldatakse samu nõudeid, mis kehtivad kohalike sortide suhtes, eriti heakskiitmise korra osas.Artikkel 5d1. Liikmesriigid sätestavad, et sortide heakskiitmise aluseks on piisavat hulka kirjeldatava sordi tunnuseid hõlmavate ametlike kontrollide, eelkõige kasvatuskatsete tulemused. Tunnuste määramiseks kasutatavad meetodid peavad olema täpsed ja usaldusväärsed.2. Olemasolevaid teadus- ja tehnikaalaseid teadmisi arvesse võttes määratakse artiklis 17 sätestatud korras kindlaks:a) tunnused, mida kontrollimisel tuleb tingimata hinnata,b) kontrollide teostamise miinimumnõuded.3. Kui on teada, et teatava sordi paljundusmaterjali turustatakse mõnes teises riigis erineva nime all, märgitakse ka see nimi kataloogi.Artikkel 5e1. Heakskiidetud sorte kontrollitakse ametlikus korras ja regulaarselt. Kui mistahes sertifitseerimiseks või kontrollimiseks heakskiitmise tingimus ei ole enam täidetud, tühistatakse heakskiit ning sort kustutatakse kataloogist.2. Sortide kataloog ja selles tehtavad muudatused edastatakse viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile."Artikkel 5Artikkel 6 tunnistatakse käesolevaga kehtetuks.Artikkel 6"2. Kui komisjon ei ole artikli 3 lõike 4 punkti b alusel võtnud mingeid meetmeid ega neid jõustanud, võivad liikmesriigid sätestada, et pärast kindlaksmääratud tähtaegu on teatavate viinamarjasortide paljundusmaterjali turuletoomine lubatud ainult juhul, kui see on eliitpaljundusmaterjali või sertifitseeritud paljundusmaterjalina ametlikult sertifitseeritud."Artikkel 7"Artikkel 12aLiikmesriigid tagavad, et määrusega (EMÜ) nr 1388/70 nende territooriumil või nende territooriumi osal kultiveerimiseks heakskiidetud viinamarjasortide paljundusmaterjali suhtes ei kohaldata nende territooriumil mingeid sordiga seonduvaid turustuspiiranguid."Artikkel 8"Artikkel 17aNõukogu võtab komisjoni ettepanekul ning olemasolevaid teadus- ja tehnikaalaseid teadmisi silmas pidades vastu kõik lisades tehtavad muudatused."Artikkel 9"Artikkel 18aArtiklis 17 ettenähtud korras menetletava liikmesriigi taotluse alusel võib asjaomase liikmesriigi käesoleva direktiivi kohaldamise kohustusest täielikult või osaliselt vabastada, kui viinamarjapõõsaste paljundusmaterjali tema territooriumil tavaliselt ei paljundata või ei turustata.Artikkel 18bKäesolev direktiiv ei piira elustaimede ja lillekasvatustoodete turu ühise korralduse kehtestamist käsitleva nõukogu 27. veebruari 1968. aasta määruse (EMÜ) nr 234/68 [3] kohaldamist."Artikkel 10"5. Kahjulikud viirushaigused, eriti GFLV (ingl. k. grapevine fanleaf virus) ja GLRV (grapevine leaf roll virus) põhjustatud haigused tuleb eliitpaljundusmaterjali tootmiseks kasutatavatest kultuuridest elimineerida. Teistesse kategooriatesse kuuluva paljundusmaterjali tootmiseks kasutatavad kultuurid tuleb hoida puhtad kahjulike viirushaiguste sümptomitega taimedest."Artikkel 11Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. juuliks 1972. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 12Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. märts 1971Nõukogu nimeleesistujaM. Cointat[1] EÜT L 93, 17.4.1968, lk 15.[2] EÜT L 155, 16.7.1970, lk 5.[3] EÜT L 55, 2.3.1968, lk 1.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2001/2/EÜ, 4. jaanuar 2001, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 1999/36/EÜ transporditavate surveseadmete kohtaEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32001L0002

Euroopa Liidu Teataja L 005 , 10/01/2001 Lk 0004 - 0005

		Komisjoni direktiiv 2001/2/EÜ,4. jaanuar 2001,millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 1999/36/EÜ transporditavate surveseadmete kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/36/EÜ transporditavate surveseadmete kohta [1], eriti selle artiklit 14,ning arvestades järgmist:(1) Direktiivi 1999/36/EÜ artikli 3 lõikes 1 on sätestatud, et uued mahutid ja uued tsisternid peavad vastama ohtlike kaupade autovedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta antud nõukogu 21. novembri 1994. aasta direktiivi 94/55/EÜ [2] (viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2000/61/EÜ) [3] ning ohtlike kaupade raudteevedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta antud nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiivi 96/49/EÜ [4] (viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2000/62/EÜ) [5] asjakohastele sätetele.(2) Rahvusvahelise ohtlike kaupade autoveo Euroopa kokkuleppe (edaspidi "ADR") sätted koos muudatustega on lisatud direktiivile 94/55/EÜ ja ohtlike kaupade rahvusvahelise raudteeveo eeskiri (edaspidi "RID") [6] koos muudatustega on lisatud direktiivile 96/49/EÜ. ADRi ja RIDi uued versioonid jõustuvad 1. juulil 2001.(3) Direktiivi 1999/36/EÜ V lisas on sätestatud moodulid, mida tuleb uute mahutite ja uute paakide vastavushindamisel järgida. Need sätted ei ole ADRi ja RIDi uute versioonide sätetega enam kooskõlas. Seepärast tuleks käesolevat lisa muuta.(4) Kõik direktiivi 1999/36/EÜ lisade kohandamiseks vajalikud muudatused võetakse vastu selle direktiivi artikli 14 alusel artiklis 15 ettenähtud korras.(5) Käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 1999/36/EÜ artiklis 15 nimetatud komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 1999/36/EÜ lisa tekst asendatakse käesoleva direktiivi lisa tekstiga.Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. juuliks 2001. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 4. jaanuar 2001Komisjoni nimelasepresidentLoyola De Palacio[1] EÜT L 138, 1.6.1999, lk 20.[2] EÜT L 319, 12.12.1994, lk 7.[3] EÜT L 279, 1.11.2000, lk 40.[4] EÜT L 235, 17.9.1996, lk 25.[5] EÜT L 279, 1.11.2000, lk 44.[6] Ohtlike kaupade rahvusvahelise raudteeveo konventsiooni (COTIF) B liite I lisas sätestatud eeskiri.--------------------------------------------------LISA"V LISAMOODULID, MIDA TULEB KASUTADA VASTAVUSHINDAMISELJärgmises tabelis on näidatud, milliseid IV lisa I osa vastavushindamismooduleid tuleb kasutada artikli 2 lõikes 1 määratletud transporditavate surveseadmete puhul.Transporditavate surveseadmete kategooriad | Moodulid |1.Mahutid, mille katserõhu ja mahu korrutis on kuni 30 Mpa × liitrit (300 baari × liitrit) | A1 või D1 või E1 |2.2. Mahutid, mille katserõhu ja mahu korrutis on 30-150 MPa × liitrit (vastavalt 300 ja 1 500 baari × liitrit), | H või B koos Ega, B koos C1ga või B1 koos Dga |3.3. Mahutid, mille katserõhu ja mahu korrutis on kuni 150 MPa × liitrit (1500 baari × liitrit) ja sama paakide kohta. | G või H1 või B koos Dga või B koos Figa |Märkus 1.Transporditava surveseadme suhtes tuleb kohaldada tootja valikul üht vastavushindamismenetlust, mis on ette nähtud kategooria kohta, millesse see kuulub. Mahutite või nende ventiilide ja muude vedamiseks kasutatavate lisaseadmete osas võib tootja soovi korral kohaldada kõrgema kategooria suhtes kohaldatavaid menetlusi.Märkus 2.Kvaliteeditagamise menetluste osana võib teavitatud asutus etteteatamata kontrollkäikude ajal võtta tootmis- või laoruumidest seadmete tootenäidiseid, et kontrollida või lasta kontrollida nende vastavust käesoleva direktiivi nõuetele. Selleks peab tootja esitama teavitatud asutusele kavandatud tootmisplaani. Teavitatud asutus peab esimese tootmisaasta jooksul tegema vähemalt kaks kontrollkäiku. Järgnevate kontrollkäikude sageduse määrab teavitatud asutus IV lisa I osa asjakohaste moodulite punktis 4.4 sätestatud kriteeriumide alusel."--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 1999/77/EÜ, 26. juuli 1999, millega kuuendat korda kohandatakse tehnika arengule I lisa direktiivis 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe (asbest) turustamise ja kasutamise piirangutegaEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31999L0077

Euroopa Liidu Teataja L 207 , 06/08/1999 Lk 0018 - 0020

		Komisjoni direktiiv 1999/77/EÜ,26. juuli 1999,millega kuuendat korda kohandatakse tehnika arengule I lisa direktiivis 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe (asbest) turustamise ja kasutamise piirangutega(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega, [1] mida on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 1999/43/EÜ, [2] ning eriti selle direktiivi artiklit 2a, mis on lisatud direktiiviga 89/678/EMÜ, [3]ning arvestades et:(1) asbesti ja seda sisaldavate toodete kasutamine võib kiudude keskkonda sattumise tõttu põhjustada asbestoosi, mesotelioomi ja kopsuvähktõbe; sellepärast peaksid selle turustamise ja kasutamise suhtes kehtima kõige rangemad võimalikud piirangud;(2) nõukogu direktiiviga 83/478/EMÜ, [4] millega viiendat korda muudeti direktiivi 76/769/EMÜ, on ette nähtud, et kroküdoliidi tüüpi asbestkiude ja neid sisaldavaid tooteid ei tohi enam turustada ega kasutada, välja arvatud kolm võimalikku erandit; sellesama direktiiviga on ette nähtud kõikide asbestkiude sisaldavate toodete kohustuslik märgistamine;(3) nõukogu direktiiviga 85/610/EMÜ, [5] millega seitsmendat korda muudeti direktiivi 76/769/EMÜ, on ette nähtud, et asbestkiude ei tohi enam turustada ega kasutada mänguasjades, pihustatavates materjalides ja valmististes, pulbri kujul olevates jaetoodetes, suitsetamise abivahendites, katalüütilistes kuumutites, värvides ega lakkides;(4) komisjoni direktiiviga 91/659/EMÜ, [6] millega kohandati tehnika arengule direktiivi 76/769/EMÜ I lisa, on ette nähtud, et amfiboolasbestkiude ega neid sisaldavaid tooteid ei tohi enam turustada ega kasutada; sellesama direktiiviga on ette nähtud, et krüsotiilasbestkiude ega neid sisaldavaid tooteid ei tohi enam turustada ega kasutada neljateistkümne tooterühma puhul;(5) toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomiteega on peetud nõu krüsotiilasbesti ja selle aseainete mõju kohta tervisele;(6) krüsotiilasbesti enamiku alles jäänud kasutusalade jaoks on praeguseks olemas aseained või alternatiivid, mis ei ole liigitatud kantserogeenseks ja mida peetakse vähem ohtlikuks;(7) seni ei ole kindlaks määratud alampiiri, millest väiksemal määral krüsotiilasbesti kasutamine ei põhjusta vähktõve ohtu;(8) töötajate ja muude kasutajate kokkupuudet asbesti sisaldavate toodetega on äärmiselt raske ohjata ja see võib aeg-ajalt suuresti ületada praegused piirmäärad ning see kokkupuuterühm kujutab endast praegu suurimat asbestiga seotud haiguste tekke ohtu;(9) tõhus viis kaitsta inimese tervist on keelata krüsotiilasbestkiudude ja neid sisaldavate toodete kasutamine;(10) teaduslikud teadmised asbesti ja selle aseainete kohta arenevad pidevalt edasi; sellepärast palub komisjon, et toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee hakkaks enne 1. jaanuari 2003 uuesti läbi vaatama asjakohased teadusandmeid seoses krüsotiilasbestist ja selle aseainetest tulenevate terviseohtudega; sellel läbivaatamisel võetakse tehnika arengu taustal samuti arvesse käesoleva direktiivi muid aspekte, eriti erandeid; vajaduse korral teeb komisjon asjakohased ettepanekud õigusaktide muutmiseks;(11) selleks et järk-järgult kaotada krüsotiilasbesti ja seda sisaldavate toodete turustamine ja kasutamine, on vaja üleminekuaega; olemasolevates paigaldistes elektrolüüsiks kasutatavate diafragmade suhtes peaks see üleminekuaeg olema pikem, sest kokkupuuteoht on äärmiselt väike ning on tarvis rohkem aega, et arendada välja sobivad alternatiivid kõnealuses rakenduses, kus ohutus on kriitilise tähtsusega; komisjon vaatab selle erandi uuesti läbi enne 1. jaanuari 2008 pärast nõupidamist toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomiteega;(12) käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ, milles on sätestatud töötajate kaitse miinimumnõuded, [7] ega selle direktiivi artikli 16 lõikes 1 tähenduses üksikdirektiivide, eriti nõukogu 28. juuni 1990. aasta direktiivi 90/394/EMÜ (töötajate kaitsmise kohta tööl kantserogeenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest), [8] mida on viimati muudetud direktiiviga 97/42/EÜ, [9] kohaldamist;(13) nõukogu direktiiviga 91/382/EMÜ, [10] millega muudetakse direktiivi 83/477/EMÜ töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl, on ette nähtud kontrolliraamistik juhtudeks, kui töötajad võivad oma tegevuses kokku puutuda asbestitolmuga;(14) käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira komisjoni direktiivi 98/12/EÜ, [11] millega kohandatakse tehnika arengule nõukogu direktiivi 71/320/EMÜ teatavate kategooriate mootorsõidukite ja nende haagiste piduriseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, kohaldamist;(15) käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas ohtlike ainete ja valmististe sektoris tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 76/769/EMÜ I lisa kohandatakse tehnika arengule vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. jaanuaril 2005 ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.3. Alates käesoleva direktiivi jõustumisest kuni 1. jaanuarini 2005 ei tohi liikmesriigid lubada oma territooriumil uute krüsotiilasbesti rakenduste juurutamist.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 26. juuli 1999Komisjoni nimelkomisjoni liigeKarel van Miert[1] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 24.[2] EÜT L 166, 1.7.1999, lk 87.[3] EÜT L 398, 30.12.1989, lk 24.[4] EÜT L 263, 24.9.1983, lk 33.[5] EÜT L 375, 31.12.1985, lk 1.[6] EÜT L 363, 31.12.1991, lk 36.[7] EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.[8] EÜT L 196, 26.7.1990, lk 1.[9] EÜT L 179, 8.7.1997, lk 4.[10] EÜT L 206, 29.7.1991, lk 16.[11] EÜT L 81, 18.3.1998, lk 1.--------------------------------------------------LISADirektiivi 76/769/EMÜ I lisas asendatakse punkt 6 järgmise tekstiga:"6.1.Kroküdoliit, CAS nr 12001-28-4Amosiit, CAS nr 12172-73-5Antofülliitasbest, CAS nr 77536-67-5Aktinoliitasbest, CAS nr 77536-66-4Tremoliitasbest, CAS nr 77536-68-6 | 6.1.Nende kiudude ning neid kiude sisaldavate toodete, millesse neid kiude on tahtlikult lisatud, turustamine ja kasutamine keelatakse. |6.2.Krüsotiil, CAS nr 12001-29-5 | 6.2.Nende kiudude ning neid kiude sisaldavate toodete, millesse neid kiude on tahtlikult lisatud, turustamine ja kasutamine keelatakse.Liikmesriigid võivad sellest keelust siiski vabastada olemasolevate elektrolüüsipaigaldiste diafragmad kuni nende paigaldiste kasuliku tööea lõpuni või sobivate asbestivabade aseainete saadavale tulekuni, vastavalt sellele, kumb on varasem. Komisjon vaatab selle erandi uuesti läbi enne 1. jaanuari 2008.Punktides 6.1 ja 6.2 osutatud asbestkiude sisaldavaid tooteid, mis olid asjaomases liikmesriigis enne direktiivi 1999/77/EÜ rakendamiskuupäeva paigaldatud ja/või kasutuses, lubatakse jätkuvalt kasutada kuni nende likvideerimiseni või kuni nende kasuliku tööea lõpuni. Tervisekaitse huvides võivad liikmesriigid siiski keelata oma territooriumil selliste toodete kasutamise enne nende toodete likvideerimist või nende kasuliku tööea lõppu.Seda kiudu sisaldavate toodete turustamist ja kasutamist võidakse lubada üksnes siis, kui toodetel on märgis vastavalt direktiivi 76/769/EMÜ II lisale, ilma et see piiraks ohtlike ainete ja valmististe liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate muude ühenduse sätete kohaldamist." |--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2002/50/EÜ, 6. juuni 2002, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 1999/36/EÜ transporditavate surveseadmete kohtaEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32002L0050

Euroopa Liidu Teataja L 149 , 07/06/2002 Lk 0028 - 0028

		Komisjoni direktiiv 2002/50/EÜ,6. juuni 2002,millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 1999/36/EÜ transporditavate surveseadmete kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/36/EÜ transporditavate surveseadmete kohta, [1] eriti selle artiklit 14,ning arvestades järgmist:(1) Komisjoni direktiiviga 2001/2/EÜ [2] on muudetud direktiivis 1999/36/EÜ sätestatud sertifitseerimismenetlusi selles osas, mis on seotud moodulite kombinatsioonidega, mida tuleb järgida uute mahutite ja uute paakide vastavushindamisel.(2) Neid mooduleid tuleks muuta, et tagada nendevaheline parem seostatus.(3) Seepärast tuleks vastavalt muuta direktiivi 1999/36/EÜ IV lisa.(4) Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas ohtlike kaupade veo komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1IV lisa I osa mooduli D punkti 1 esimeses lauses, punkti 3.1 teise lõigu kolmandas taandes ja punkti 3.2 esimeses lõigus asendatakse sõnad "EÜ tüübihindamistõend" sõnadega "EÜ tüübihindamistõend või EÜ kavandihindamistõend".Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 1. jaanuariks 2003. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse sätetesse või nende sätete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 6. juuni 2002Komisjoni nimelasepresidentLoyola De Palacio[1] EÜT L 138, 1.6.1999, lk 20.[2] EÜT L 5, 10.1.2001, lk 4.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2001/93/EÜ, 9. november 2001, millega muudetakse direktiivi 91/630/EMÜ, milles sätestatakse sigade kaitse miinimumnõuded

text:
Avis juridique important

|

32001L0093

Official Journal L 316 , 01/12/2001 P. 0036 - 0038

KOMISJONI DIREKTIIV 2001/93/EÜ,9. november 2001,millega muudetakse direktiivi 91/630/EMÜ, milles sätestatakse sigade kaitse miinimumnõudedEUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 19. novembri 1991. aasta direktiivi 91/630/EMÜ, milles sätestatakse sigade kaitse miinimumnõuded,1 eriti selle artiklit 5,ning arvestades järgmist:1) Veterinaaria teaduskomitee on 30. septembril 1997 võtnud direktiivi 91/630/EMÜ artikli 6 kohaselt vastu arvamuse intensiivselt peetavate sigade heaolu kohta.2) Põllumajandusloomade kaitse Euroopa konventsiooni alusel koostatud nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiviga 98/58/EÜ põllumajandusloomade kaitse kohta2 kehtestatakse kõikide põllumajandusloomade suhtes kohaldatavad ühenduse sätted seoses lautade konstruktsiooninõuetega, soojustamis-, kütmis- ja ventilatsioonitingimustega ning seadmete ja loomade kontrolliga. Seepärast on üksikasjalikumate eeskirjade kehtestamisel vaja kõnealuseid küsimusi käsitleda direktiivi 91/630/EMÜ lisas.3) Kui sigu peetakse rühmades, tuleb nende kaitseks ja heaolu parandamiseks võtta asjakohased korraldusmeetmed.4) Sabade lõikamine, hammaste lõikamine ja lihvimine põhjustavad sigadele tõenäoliselt kohest valu ning tihti ka pikemat aega püsivat valu. Kastreerimine põhjustab tõenäoliselt pikemat aega püsivat valu, mis on kudede rebestamise korral tugevam. Seega kahjustab selline tegevus sigade heaolu, eriti kui seda viib läbi asjatundmatu ja kogenematu isik. Sellest tulenevalt tuleks sätestada eeskirjad paremate töömeetodite tagamiseks.5) Eespool nimetatud veterinaaria teaduskomitee aruandes on soovitatud, et sigade heaolu huvides ei tohiks põrsaid emisest võõrutada enne nende 28päevaseks saamist, välja arvatud juhul, kui võõrutamata jätmine mõjub emise või põrsaste tervisele kahjulikult või kui varajase võõrutamise eelised on põrsaste tervise seisukohast õigustatud.6) Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise veterinaarkomitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 91/630/EMÜ lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisa tekstiga.Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. jaanuariks 2003. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 9. november 2001Komisjoni nimelkomisjoni liigeDavid BYRNE1 EÜT L 340, 11.12.1991, lk 33.2 EÜT L 221, 8.8.1998, lk 23.LISAI PEATÜKKÜLDNÕUDEDLisaks direktiivi 98/58/EÜ lisa vastavatele sätetele kohaldatakse järgmisi nõudeid.1. Hoone osas, kus peetakse sigu, välditakse pidevat müra, mis ületab 85 detsibelli. Püsivat või ootamatut müra tuleb vältida.2. Sigade pidamise puhul peab valgustuse intensiivsus olema vähemalt 40 luksi vähemalt kaheksa tunni pikkuse ajavahemiku jooksul päevas.3. Sigade pidamise ruumide konstruktsioon peab loomadel võimaldama:- pääseda füüsiliselt ja termiliselt mugavale lamamispinnale, mis peab olema asjakohase äravooluga ja puhas ning võimaldama lamada kõikidel loomadel samal ajal,- puhata ja takistuseta üles tõusta,- näha teisi sigu; viimasel nädalal enne oodatavat poegimist ja poegimise ajal võib emised ja nooremised liigikaaslaste vaateväljast eemal hoida.4. Olenemata artikli 3 lõikest 5, peab sigadel olema juurdepääs piisavale kogusele uurimist ja tuhnimist võimaldavale materjalile, näiteks õlgedele, heinale, puidule, saepurule, seenekompostile, turbale või nende materjalide segudele, mis ei ohusta loomade tervist.5. Põrandad peavad olema siledad, aga mitte libedad, et vältida sigadel vigastusi, ning kujundatud nii, et need ei põhjustaks sigadele vigastusi või kannatusi. Põrandad peavad sobima sigade suuruse ja kaaluga; allapanu puudumise korral peab põrandapind olema jäik, tasane ja kindel.6. Kõiki sigu tuleb sööta vähemalt kord päevas. Kui sigu söödetakse rühmades ning neid ei saa sööta soovi kohaselt või individuaalse automaatse söötmissüsteemiga, peab iga siga söödale juurde pääsema teiste sigadega samal ajal.7. Kõikidel üle kahe nädala vanustel sigadel peab olema püsiv juurdepääs piisavale kogusele värskele veele.8. Kõik sekkumisena kavandatud protseduurid, mis viiakse läbi muul kui terapeutilisel või diagnostilisel eesmärgil või sigade identifitseerimiseks vastavalt asjakohastele õigusaktidele ning mis põhjustavad tundliku kehaosa kahjustamist või kaotamist või luustruktuuri muutusi, keelatakse, välja arvatud järgmistel juhtudel:- põrsaste silmahammaste ühtlane tasandamine lihvimise või lõikamise teel, mis toimub hiljemalt põrsaste seitsmendal elupäeval ning mille tulemusena jääb lõikepind terveks ja siledaks; kultide kihvu võib vajaduse korral muude loomade vigastamise vältimiseks või ohutuse tagamiseks tasandada,- sabaosa lõikamine,- kultide kastreerimine kudesid rebimata,- ninarõnga paigaldamine siseriiklike õigusaktide kohaselt, kui loomi peetakse väliskeskkonnas.Sabasid ei lõigata ega silmahambaid ei tasandata regulaarselt, vaid üksnes siis, kui on tõendeid, et emiste nisadele või teiste sigade kõrvadele või sabadele on tekkinud vigastusi. Enne kõnealuste protseduuride läbiviimist võetakse muid meetmeid sabade hammustamise ja muude voomade vältimiseks, võttes arvesse keskkonda ja loomkoormust. Sel põhjusel tuleb muuta ebaadekvaatseid keskkonnatingimusi või korraldussüsteeme.Kõiki ülal kirjeldatud protseduure viib läbi üksnes veterinaararst või käeoleva direktiivi artikli 5 kohaselt väljaõpetatud isik, kellel on kogemusi kasutatavate tehniliste võtete sooritamisel asjakohaste vahenditega ja hügieenilistes tingimustes. Üle seitsmepäevaste põrsaste kastreerimisel või saba lõikamisel viib operatsiooni läbi üksnes veterinaararst, kasutades tuimastusvahendit või täiendavat pika toimega valutustamist.II PEATÜKKERISÄTTED ERI KATEGOORIATE SIGADELEA. KULDIDKuldisulud peavad olema paigutatud ja konstrueeritud nii, et kuldil oleks võimalik end ümber pöörata ning kuulda, haista ja näha teisi sigu. Täiskasvanud kult peab saama kasutada vähemalt 6 m2 suurust vaba põrandapinda.Kui sulgusid kasutatakse ka loomulikuks seemendamiseks, peab täiskasvanud kuldi kasutatava vaba põrandapinna suurus olema vähemalt 10 m2. Kõnealust sätet kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2003 kõikide uute või ümberehitatud või pärast kõnealust kuupäeva esimest korda kasutusele võetud ettevõtete suhtes. Alates 1. jaanuarist 2005 kohaldatakse seda sätet kõikide ettevõtete suhtes.B. EMISED JA NOOREMISED1. Võetakse meetmed agressiooni vähendamiseks rühmades.2. Tiinetel emistel ja nooremistel tuleb vajaduse korral teha sise- ja välisparasiitide tõrjet. Kui tiined emised ja nooremised paigutatakse poegimissulgudesse, tuleb nad täielikult puhastada.3. Nädal enne oodatavat poegimist tuleb emistele ja nooremistele anda piisavas koguses sobivat pesamaterjali, kui see on lägasüsteemi puhul ettevõttes tehniliselt teostatav.4. Emise või nooremise taga peab olema vaba pinda, et lihtsustada loomulikku või kaasaaitamisega poegimist.5. Poegimissulgudes, kus emiseid peetakse vabalt, peavad olema teatavad abivahendid põrsaste kaitseks, näiteks kaitsepiirded.C. PÕRSAD1. Osa põrandapinnast, mis võimaldab loomadel samal ajal koos puhata, peab olema kõvast materjalist või kaetud matiga või õlgedest või muust sobivast materjalist allapanuga.2. Poegimissulu kasutamisel peab põrsastel olema piisavalt ruumi, et takistuseta imeda.3. Põrsaid ei võõrutata emisest vähem kui 28 päeva vanuses, välja arvatud juhul, kui võõrutamata jätmine mõjub emise või põrsa tervisele kahjulikult.Põrsaid võib siiski võõrutada kuni seitse päeva varem, kui nad viiakse spetsiaalsetesse ruumidesse, mis on enne uue rühma tulekut tühjaks tehtud ning põhjalikult puhastatud ja desinfitseeritud ning mis on haiguste edasikandmise vähendamiseks eraldatud ruumidest, kus peetakse emiseid.D. VÕÕRDEPÕRSAD JA TARBESEAD1. Kui sigu peetakse rühmades, tuleb võtta meetmeid, et vältida normaalse käitumise piire ületavat võitlemist.2. Sigu tuleks pidada püsivates rühmades võimalikult väheste muutustega. Kui üksteisele tundmatuid sigu tuleb koos elama panna, peab seda tegema võimalikult noores eas, soovitavalt enne võõrutamist või kuni ühe nädala möödumiseni pärast võõrutamist. Kui sead pannakse koos elama, tagatakse neile asjakohased võimalused põgenemiseks ja teiste sigade eest varjumiseks.3. Kui täheldatakse tõsise võitluse märke, uuritakse viivitama selle põhjuseid ning võetakse asjakohased meetmed, näiteks võib sigadele uurimiseks anda suure hulga õlgi või võimaluse korral muud materjali. Ohustatud loomi või konkreetseid agressoreid peetakse rühmast eraldi.4. Rahustite kasutamine searühmade kombineerimise hõlbustamiseks piirdub erandlike asjaoludega ning seda võib teha üksnes pärast veterinaararstiga konsulteerimist.


title: Nõukogu direktiiv 2011/64/EL, 21. juuni 2011 , tubakatoodetele kohaldatava aktsiisi struktuuri ja määrade kohta

text:
               5.7.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 176/24

         NÕUKOGU DIREKTIIV 2011/64/EL,
   21. juuni 2011,
   tubakatoodetele kohaldatava aktsiisi struktuuri ja määrade kohta
   (kodifitseeritud tekst)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 113,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
   olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,
   toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/79/EMÜ (sigarettidelt makstavate maksude ühtlustamise kohta), (1)19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/80/EMÜ (muudelt tubakatoodetelt peale sigarettide makstavate maksude ühtlustamise kohta) (2) ja 27. novembri 1995. aasta direktiivi 95/59/EÜ (muude tubakatoodete tarbimist mõjutavate maksude kohta peale käibemaksu) (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealused direktiivid kodifitseerida koondades need ühtsesse akti.

               (2)

               Tubakatooteid käsitlevad liidu maksualased õigusnormid peavad tagama siseturu nõuetekohase toimimise ning samal ajal ka Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 168 nõutava tervise kõrgetasemelise kaitse, pidades silmas, et tubakatooted võivad tervist tõsiselt kahjustada ning et liit on Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni osaline. Arvesse peaks võtma iga tubakatoote tüübi puhul valitsevat olukorda.

               (3)

               Euroopa Liidu lepingu üheks eesmärkidest on majandusliidu säilitamine, mille tunnusjooned sarnaneksid liikmesriikide siseturgude omadega, mille raames valitseb aus konkurents. Selle eesmärgi saavutamise eelduseks on see, et tubakatoodete tarbimist mõjutavate maksude rakendamine liikmesriikides ei moonutaks konkurentsitingimusi ja ei takistaks tubakatoodete vaba liikumist Euroopa Liidu piires.

               (4)

               Tuleks määratleda erinevad tubakatoodete liigid, mis erinevad üksteisest omaduste ja kasutusviiside poolest.

               (5)

               On vaja eristada sigarettide keeramiseks kasutatavat peeneks lõigatud valmistubakat ja muud suitsetamistubakat.

               (6)

               Tubakarulle, mida lihtsa käsitsemise järel on võimalik suitsetada, tuleks tubakatoodete ühetaolise maksustamise eesmärgil käsitada sigarettidena.

               (7)

               Tootja on vaja määratleda füüsilise või juriidilise isikuna, kes tubakatooteid tegelikult valmistab ja määrab kindlaks jaemüügi maksimumhinna iga liikmesriigi jaoks, kus mainitud tooted on mõeldud tarbimiseks.

               (8)

               Ühtse ja õiglase maksustamise huvides tuleks sigarettide, sigarite, sigarillode ja muu suitsetamistubaka määratlus sätestada nii, et tubakarulle, mida vastavalt nende pikkusele saab käsitada kahe või enama sigaretina, koheldaks aktsiisiga maksustamisel kahe või enama sigaretina, et sellist liiki sigarit, mis on paljude omaduste poolest sarnane sigaretiga, koheldaks aktsiisiga maksustamisel sigaretina, et suitsetamistubakat, mis on paljude omaduste poolest sarnane sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud tubakaga, koheldaks aktsiisiga maksustamisel peeneks lõigatud tubakana, ning et tubakajäätmed oleks selgelt määratletud. Saksamaa Liitvabariigil ja Ungari Vabariigil tuleks lubada sigarite ja sigarillode määratluse rakendamist edasi lükata kuni 1. jaanuarini 2015, pidades silmas majandusraskusi, mida kohene rakendamine võib tekitada asjaomastele Saksamaa ja Ungari ettevõtjatele.

               (9)

               Aktsiisi struktuuri ühtlustamine peaks eelkõige vältima samasse rühma kuuluvate eri tubakatoodete kategooriate konkurentsi moonutamist maksustamisel ja avama liikmesriikide turud.

               (10)

               Konkurentsist tulenevad nõuded eeldavad kõikide tubakatoodete rühmade vabalt kujunenud hindade süsteemi.

               (11)

               Sigarettide aktsiisi struktuur peab sisaldama lisaks tooteühikult arvestatavale spetsiifilisele maksukomponendile veel kõiki makse sisaldavat jaemüügihinnal põhinevat proportsionaalset komponenti. Aktsiisi spetsiifilise maksukomponendi ja maksude kogusumma suhte kindlaksmääramisel tuleb arvesse võtta, et sigarettidelt arvestatav käibemaks avaldab sama mõju, mis väärtuseline aktsiis.

               (12)

               Ilma et see mõjutaks kombineeritud maksustruktuuri ja erikomponendi maksimaalset protsentuaalset osakaalu kogu maksukoormusest, tuleks liikmesriikidele anda tõhusad vahendid sigarettidele koguselise või minimaalse aktsiisi kehtestamiseks, et tagada vähemalt teatud minimaalse maksustamise kohaldamine kogu liidus.

               (13)

               Siseturu nõuetekohaseks toimimiseks on vaja kehtestada minimaalne aktsiis kõigi kategooria tubakatoodetele.

               (14)

               Sigarettide puhul tuleks tagada tootjate jaoks neutraalsed konkurentsitingimused, vähendada tubakaturu osadeks jaotatust ning rõhutada tervisega seonduvaid eesmärke. Seega tuleks hinnaga seotud miinimumnõude aluseks võtta kaalutud keskmine jaemüügihind ning kohaldada koguselist minimaalset määra kõigi sigarettide suhtes. Samadel põhjustel tuleks kaalutud keskmisest jaemüügihinnast lähtuda ka koguselise aktsiisimäära osakaalu arvutamisel kogu maksukoormuses.

               (15)

               Hindade ja aktsiisimäärade puhul, eelkõige sigarettide puhul, mis on ülekaalukalt tähtsaim tubakatoodete kategooria, ning samuti sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud tubaka puhul, on liikmesriikide vahel endiselt märgatavad erinevused, mis võivad häirida siseturu toimimist. Liikmesriikide maksustamistasemete teatud määral lähendamine aitaks vähendada pettust ja salakaubandust liidus.

               (16)

               Samuti aitaks maksustamistasemete selline lähendamine tagada inimeste tervise kõrgetasemelise kaitse. Maksustamistase on oluline aspekt tubakatoodete hinnas, mis omakorda mõjutab tarbijate suitsetamisharjumusi. Pettused ja salakaubandus õõnestavad eelkõige sigarettide ja sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud tubaka maksudest tulenevaid hinnatasemeid ning ohustavad seega tubakatoodete tarbimise piiramise ja tervisekaitse eesmärgi saavutamist.

               (17)

               Kõigi samasse tubakatoodete rühma kuuluvate toodete, mis ei ole sigaretid, suhtes tuleks kehtestada ühtlustatud maksutase. Siseturu toimimiseks on sobivaim kehtestada üldine minimaalne aktsiis, mis on väljendatud protsendina või summana kilogrammi või kindla ühikute arvu kohta.

               (18)

               Sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud tubaka puhul tuleks hinnapõhised liidu miinimumnõuded kehtestada viisil, mis annab sigarettidele esitatavate nõuetega sarnase mõju, ning nende puhul tuleks võtta aluseks kaalutud keskmine jaemüügihind.

               (19)

               Tuleks lähendada sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud tubaka maksustamise miinimumtasemeid sigarettide suhtes kohaldatavatele miinimumtasemetele, et võtta paremini arvesse nende kahe toote vahel eksisteeriva konkurentsi ulatust, mida kajastavad täheldatud tarbimismudelid, ning nende võrdselt kahjulikku toimet.

               (20)

               Portugalile tuleks anda võimalus kohaldada vähendatud maksumäära väiketootjate valmistatud ning Assooride ja Madeira äärepoolseimates piirkondades tarbitavatele sigarettidele.

               (21)

               Üleminekuperioodid peaks võimaldama liikmesriikidel sujuvalt kohandada üldise aktsiisi tasemeid, piirates sel viisil võimalikke kõrvamõjusid.

               (22)

               Selleks et vältida Korsika majandusliku ja sotsiaalse tasakaalu kahjustamist, on nii oluline kui ka põhjendatud võimaldada kuni 31. detsembrini 2015 erandit, millega Prantsusmaa võib kohaldada aktsiisimäära, mis on Korsikal tarbimisse lubatud sigarettide ja muude tubakatoodete puhul riiklikust määrast madalam. Selleks kuupäevaks peaks Korsikal tarbimisse lubatud tubakatoodete maksueeskirjad olema viidud täielikku kooskõlla Prantsusmaa mandriosal kehtivate eeskirjadega. Siiski tuleks vältida liiga järsku muutust ning seetõttu tuleks tõsta Korsikal praegu sigarettidele ja sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud tubakale kehtestatud aktsiisi järk-järgult.

               (23)

               Enamik liikmesriike vabastavad teatud tubakatooted aktsiisist või tagastavad tootelt makstud aktsiisi sõltuvalt toote kasutusotstarbest. Teatud kasutusotstarbest sõltuvad aktsiisivabastused või aktsiisi tagasimaksed tuleb määratleda käesolevas direktiivis.

               (24)

               Tuleks sätestada kord käesoleva direktiiviga ettenähtud määrade või summade korrapäraseks läbivaatamiseks komisjoni aruande alusel, võttes arvesse kõiki asjassepuutuvaid tegureid.

               (25)

               Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud I lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   1.   PEATÜKK

      SISU

   Artikkel 1
   Käesolevas direktiivis kehtestatakse liikmesriikide tubakatoodete aktsiisi struktuuri ja määrade harmoneerimise põhialused.
   2.   PEATÜKK

      MÕISTED

   Artikkel 2
   1.   Käesoleva direktiivi mõistes on tubakatooted:

               a)

               sigaretid;

               b)

               sigarid ja sigarillod;

               c)

               suitsetamistubakas:

                           i)

                           sigarettideks keeratav peeneks lõigatud valmistubakas,

                           ii)

                           muu suitsetamistubakas.

         2.   Tooteid, mis koosnevad täielikult või osaliselt ainetest, mis ei ole tubakas, aga mis muus osas vastavad artiklis 3 või artikli 5 lõikes 1 sätestatud nõuetele, käsitatakse sigarettidena või suitsetamistubakana.
   Olenemata esimeses lõigus sätestatust ei käsitata tubakatoodetena ainult meditsiinilistel eesmärkidel kasutatavaid tooteid, mis ei sisalda tubakat.
   3.   Piiramata kehtivate liidu sätete kohaldamist, ei mõjuta käesoleva artikli lõikes 2 ja artiklites 3, 4 ja 5 osutatud mõisted nimetatud artiklites osutatud toodete eri rühmade suhtes rakendatavate maksustamissüsteemide ja -tasemete valikut.
   Artikkel 3
   1.   Käesoleva direktiivi mõistes on sigaretid:

               a)

               sellisena suitsetatavad tubakarullid, mis ei ole artikli 4 lõike 1 tähenduses sigarid või sigarillod;

               b)

               tubakarullid, mida lihtsate mittetööstuslike vahenditega paberist sigaretihülssi pannakse;

               c)

               tubakarullid, mida lihtsate mittetööstuslike vahenditega sigaretipaberisse keeratakse.

         2.   Lõikes 1 nimetatud tubakarulli, mille pikkus ilma filtri või suuotsata on üle 8 cm, kuid mitte rohkem kui 11 cm, käsitatakse aktsiisiga maksustamisel kahe sigaretina; tubakarulli, mille pikkus ilma filtri või suuotsata on üle 11 cm, kuid mitte rohkem kui 14 cm, käsitatakse kolme sigaretina jne.
   Artikkel 4
   1.   Käesoleva direktiivi mõistes käsitatakse järgmisi tooteid sigarite ja sigarillodena, kui neid saab sellisena suitsetada ja kui need on nende omadusi ja tavalisi tarbijaootusi arvestades eranditult mõeldud sellisena suitsetamiseks:

               a)

               looduslikust tubakast ümbrislehega tubakarullid;

               b)

               tubakarullid, mille täidissegu koosneb purustatud tubakast, mis on vartest puhastatud, ning mille välimine ümbrisleht on taastatud tubakast ja sigarile omast värvi, kattes täielikult toote, sealhulgas filtri, kuid mitte suuotsa selle olemasolu korral, kusjuures toote ühiku mass ilma filtri või suuotsata on vähemalt 2,3 g ja mitte rohkem kui 10 g ning toote pikkusest vähemalt ühe kolmandiku ümbermõõt on vähemalt 34 mm.

         2.   Erandina lõikest 1 võivad Saksamaa ja Ungari jätkata kuni 31. detsembrini 2014 järgmise lõigu kohaldamist.
   Järgmisi tooteid käsitatakse sigarite ja sigarillodena, kui neid saab sellisena suitsetada:

               a)

               täielikult looduslikust tubakast tehtud tubakarullid;

               b)

               looduslikust tubakast ümbrislehega tubakarullid;

               c)

               tubakarullid, mille täidissegu koosneb purustatud tubakast, mis on vartest puhastatud, ning mille välimine ümbrisleht on sigarile omast värvi, kattes täielikult toote, sealhulgas filtri, kuid mitte suuotsikut selle olemasolu korral ega kattelehte, ning millel nii katteleht kui ka välimine ümbrisleht on taastatud tubakast, kusjuures toote ühiku mass filtri või suuotsikuta on vähemalt 1,2 g ning toote ümbrisleht katab tubakarulli spiraalselt vähemalt 30o teravnurga all sigari pikisuunas;

               d)

               tubakarullid, mille täidissegu koosneb purustatud tubakast, mis on vartest puhastatud, ning mille välimine ümbrisleht on taastatud tubakast ja sigarile omast värvi, kattes täielikult toote, sealhulgas filtri, kuid mitte suuotsikut selle olemasolu korral, kusjuures toote ühiku mass ilma filtri või suuotsikuta on vähemalt 2,3 g ning toote pikkusest vähemalt ühe kolmandiku ümbermõõt on vähemalt 34 mm.

         3.   Tooteid, mis koosnevad osaliselt ainetest, mis ei ole tubakas, aga vastavad muus osas lõikes 1 sätestatud nõuetele, käsitatakse sigarite ja sigarillodena.
   Artikkel 5
   1.   Käesoleva direktiivi mõistes on suitsetamistubakas:

               a)

               peeneks lõigatud või muul viisil purustatud või kangideks pressitud valmistubakas, mida võib tarvitada ilma täiendava tööstusliku töötlemiseta;

               b)

               jaemüügiks pakendatud tubakajäätmed, mis ei kuulu artikli 3 ja artikli 4 lõike 1 reguleerimisalasse ja mida on võimalik suitsetada. Käesolevas artiklis tähendab „tubakajäätmed” tubakalehtede jääke ja tubaka töötlemisel või tubakatoodete tootmisel tekkivaid kõrvalsaadusi.

         2.   Sigarettideks keeratud peeneks lõigatud valmistubakaks tuleb pidada artiklis 5 määratletud suitsetamistubakat, mille kaalust moodustavad alla 1,5 mm ristlõikega osakesed rohkem kui 25 %.
   Liikmesriigid võivad sigarettideks keeratud peeneks lõigatud valmistubakana käsitada ka suitsetamistubakat, mille kaalust moodustavad üle 1,5 mm või suurema ristlõikega osakesed rohkem kui 25 % ja mida on müüdud või mõeldud müüa sigarettideks keeramiseks.
   Artikkel 6
   Tootjana tuleb käsitada liidu isikut, kes valmistab tubakast jaemüügiks ettenähtud tubakatooteid.
   3.   PEATÜKK

      SIGARETTIDELE KOHALDATAVAD SÄTTED

   Artikkel 7
   1.   Euroopa Liidus toodetud ja kolmandatest riikidest imporditud sigaretid maksustatakse tollimaksu sisaldava jaemüügi maksimumhinna põhjal arvestatava väärtuselise aktsiisiga, ning tooteühikult arvestatava eriaktsiisiga.
   Olenemata eelmises lõigus sätestatust, võivad liikmesriigid sigarettide väärtuselise aktsiisi arvestamisel maksustatavast summast välja jätta tollimaksu.
   2.   Väärtuselise aktsiisi määr ja eriaktsiisi summa peab olema sama kõigile sigarettidele.
   3.   Aktsiisi struktuuri harmoneerimise lõppetapil peavad kõik liikmesriigid kehtestama sigarettidelt makstava väärtuselise aktsiisi ja käibemaksu summa ning eriaktsiisi suhte sellisena, et jaemüügi hinnaskaala kajastaks tõepäraselt tootja väljamüügihindade erinevust.
   4.   Vajaduse korral võib sigarettide aktsiis hõlmata minimaalset maksukomponenti, tingimusel et vastavalt artiklis 8 sätestatule peetakse rangelt kinni kombineeritud maksustruktuurist ja sigarettide aktsiisi erikomponendi vahemikust.
   Artikkel 8
   1.   Sigarettide aktsiisi erikomponendi protsent kogu maksukoormusest määratakse kaalutud keskmise jaemüügihinna alusel.
   2.   Kaalutud keskmine jaemüügihind arvutatakse kõigi tarbimisse lubatud sigarettide koguväärtuse alusel, jagades jaemüügihinna, mille hulka arvatakse kõik maksud, tarbimisse lubatud sigarettide koguarvuga. See määratakse kindlaks hiljemalt iga aasta 1. märtsiks kõigi eelmisel kalendriaastal tarbimisse lubamist käsitlevate andmete põhjal.
   3.   Kuni 31. detsembrini 2013 peab aktsiisi erikomponent moodustama vähemalt 5 % ja mitte rohkem kui 76,5 % kogu maksukoormusest, mille moodustavad järgmised elemendid:

               a)

               eriaktsiis;

               b)

               väärtuseline aktsiis ja kaalutud keskmise jaemüügihinna suhtes kehtestatud käibemaks.

         4.   Alates 1. jaanuarist 2014 peab aktsiisi erikomponent moodustama vähemalt 7,5 % ja mitte rohkem kui 76,5 % kogu maksukoormusest, mille moodustavad järgmised elemendid:

               a)

               eriaktsiis;

               b)

               väärtuseline aktsiis ja kaalutud keskmise jaemüügihinna suhtes kehtestatud käibemaks.

         5.   Erandina lõigetest 3 ja 4 võib liikmesriik juhul, kui selles liikmesriigis muutub sigarettide kaalutud keskmine jaemüügihind, mille tulemusena aktsiisi erikomponent, mis on väljendatud protsendina kogu maksukoormusest, väheneb vastavalt alla 5 % või 7,5 % või suureneb üle 76,5 % taseme kogu maksukoormusest, hoiduda eriaktsiisi summa kohandamisest kuni sellisele muutumisele järgneva teise aasta 1. jaanuarini.
   6.   Käesoleva artikli lõikeid 3, 4 ja 5 ning artikli 7 lõiget 1 arvesse võttes võivad liikmesriigid kehtestada sigarettide minimaalse aktsiisi.
   Artikkel 9
   1.   Liikmesriigid kohaldavad sigarettide suhtes minimaalset tarbimismaksu vastavalt käesoleva peatükiga kehtestatud eeskirjadele.
   2.   Lõiget 1 kohaldatakse maksude suhtes, mida arvestatakse sigarettidelt vastavalt käesolevale peatükile ja mis hõlmavad:

               a)

               koguselist aktsiisi tooteühiku kohta;

               b)

               väärtuselist aktsiisi, mis arvutatakse kõrgeima tarbijahinna alusel;

               c)

               tarbijahinnaga proportsionaalset käibemaksu.

         Artikkel 10
   1.   Sigarettide üldine aktsiis (koguseline aktsiis ja väärtuseline aktsiis, välja arvatud käibemaks) moodustab vähemalt 57 % tarbimisse lubatud sigarettide kaalutud keskmisest jaemüügihinnast. Olenemata kaalutud keskmisest jaemüügihinnast ei tohi see aktsiis olla väiksem kui 64 eurot 1 000 sigareti kohta.
   Liikmesriigid, kes kehtestavad kaalutud keskmise jaemüügihinna alusel 1 000 sigareti kohta vähemalt 101 euro suuruse aktsiisi, ei pea kohaldama esimeses lõigus sätestatud 57 % nõuet.
   2.   Alates 1. jaanuarist 2014 moodustab sigarettide üldine aktsiis vähemalt 60 % tarbimisse lubatud sigarettide kaalutud keskmisest jaemüügihinnast. Olenemata kaalutud keskmisest jaemüügihinnast ei tohi see aktsiis olla väiksem kui 90 eurot 1 000 sigareti kohta.
   Liikmesriigid, kes kehtestavad kaalutud keskmise jaemüügihinna alusel 1 000 sigareti kohta vähemalt 115 euro suuruse aktsiisi, ei pea kohaldama esimeses lõigus sätestatud 60 % nõuet.
   Bulgaarial, Eestil, Kreekal, Lätil, Ungaril, Poolal ja Rumeenial lubatakse kohaldada üleminekuperioodi kuni 31. detsembrini 2017, et saavutada esimeses ja teises lõigus osutatud nõuete täitmine.
   3.   Liikmesriigid tõstavad aktsiisi järk-järgult, et saavutada lõikes 2 osutatud nõuete täitmine selles sätestatud kuupäevadeks.
   Artikkel 11
   1.   Kui liikmesriigis muutub sigarettide kaalutud keskmine jaemüügihind, viies üldise aktsiisi allapoole artikli 10 lõike 1 esimeses lauses ja lõike 2 esimeses lauses osutatud vastavat taset, võib asjaomane liikmesriik hoiduda selle aktsiisi kohandamisest kuni sellisele muutumisele järgneva teise aasta 1. jaanuarini.
   2.   Kui liikmesriik suurendab sigarettide käibemaksumäära, võib ta vähendada üldist aktsiisi summani, mis väljendatuna kaalutud keskmise jaemüügihinna protsendina on võrdne samuti kaalutud keskmise jaemüügihinna protsendina väljendatud käibemaksumäära suurenemisega, isegi juhul, kui sellise kohandamise mõjul väheneb üldine aktsiis allapoole artikli 10 lõike 1 esimeses lauses ja lõike 2 esimeses lauses sätestatud kaalutud keskmise jaemüügihinna protsendina väljendatud vastavat taset.
   Liikmesriik tõstab siiski asjaomast aktsiisi uuesti, et saavutada vähemalt need tasemed vähendamisele järgneva teise aasta 1. jaanuariks.
   Artikkel 12
   1.   Portugal võib kohaldada vähendatud maksumäära, mis on kuni 50 % väiksem artiklis 10 sätestatud määrast, Assooride ja Madeira äärepoolseimates piirkondades tarbitavate sigarettide suhtes, mida valmistavad väiketootjad, kellest ühegi aastane toodang ei ületa 500 tonni.
   2.   Erandina artiklist 10 võib Prantsusmaa jätkata perioodil 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2015 vähendatud aktsiisimäära kohaldamist Korsika departemangudes tarbimisse lubatud sigarettide suhtes 1 200 tonni suuruse aastakvoodi piires. Vähendatud maksumäära suurus on järgmine:
   a)   kuni 31. detsembrini 2012: vähemalt 44 % sigarettide hinnast nendes departemangudes kõige nõutavama hinnakategooria sigarettide puhul;
   b)   alates 1. jaanuarist 2013: vähemalt 50 % tarbimisse lubatud sigarettide kaalutud keskmisest jaemüügihinnast; olenemata kaalutud keskmisest jaemüügihinnast ei tohi see aktsiis olla väiksem kui 88 eurot 1 000 sigareti kohta;
   c)   alates 1. jaanuarist 2015: vähemalt 57 % tarbimisse lubatud sigarettide kaalutud keskmisest jaemüügihinnast, olenemata kaalutud keskmisest jaemüügihinnast ei tohi see aktsiis olla väiksem kui 90 eurot 1 000 sigareti kohta.
   4.   PEATÜKK

      MUUDELE TUBAKATOODETELE PEALE SIGARETTIDE KOHALDATAVAD SÄTTED

   Artikkel 13
   Järgmiste liidus toodetud ja kolmandatest riikidest imporditud tubakatoodete rühmade suhtes kohaldatakse igas liikmesriigis artiklis 14 sätestatud minimaalset aktsiisi:

               a)

               sigarid ja sigarillod;

               b)

               sigarettide keeramiseks mõeldud peenekslõigatud tubakas;

               c)

               muu suitsetamistubakas.

         Artikkel 14
   1.   Liikmesriigid kohaldavad aktsiisi, mis võib olla:

               a)

               väärtuseline aktsiis, mis arvutatakse iga toote maksimaalse tarbijahinna alusel, mille vabalt määravad liidus registrisse kantud tootjad ja kolmandatest riikidest importijad vastavalt artiklile 15, või

               b)

               koguseline maks väljendatuna summana kilogrammi kohta või sigarite ja sigarillode puhul kindla ühikute arvu kohta või

               c)

               nende kahe kombinatsioon, kus on olemas nii väärtuseline kui ka koguseline element.

         Juhtudel, kui aktsiis on kas väärtuseline või kombineeritud, võivad liikmesriigid kehtestada aktsiisi minimaalse summa.
   2.   Protsendina või summana kilogrammi või kindla ühikute arvu kohta väljendatud üldine aktsiis (koguseline ja/või väärtuseline aktsiis, välja arvatud käibemaks) peab olema vähemalt samaväärne määrade või minimaalsete summadega, mis on sätestatud:
   a)   sigarite või sigarillode puhul: 5 % tarbijahinnast koos kõigi maksudega või 12 eurot 1 000 ühiku kohta või kilogrammi kohta;
   b)   sigarettide keeramiseks mõeldud peenekslõigatud suitsetamistubaka puhul: vähemalt 40 % tarbimisse lubatud ja sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud suitsetamistubaka kaalutud keskmisest jaemüügihinnast või 40 eurot kilogrammi kohta;
   c)   muu suitsetamistubaka puhul: 20 % tarbijahinnast koos kõigi maksudega või 22 eurot kilogrammi kohta.
   Alates 1. jaanuarist 2013 moodustab sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud suitsetamistubaka üldine aktsiis vähemalt 43 % tarbimisse lubatud ja sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud suitsetamistubaka kaalutud keskmisest jaemüügihinnast või on vähemalt 47 eurot kilogrammi kohta.
   Alates 1. jaanuarist 2015 moodustab sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud suitsetamistubaka üldine aktsiis vähemalt 46 % tarbimisse lubatud ja sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud suitsetamistubaka kaalutud keskmisest jaemüügihinnast või on vähemalt 54 eurot kilogrammi kohta.
   Alates 1. jaanuarist 2018 moodustab sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud suitsetamistubaka üldine aktsiis vähemalt 48 % tarbimisse lubatud ja sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud suitsetamistubaka kaalutud keskmisest jaemüügihinnast või on vähemalt 60 eurot kilogrammi kohta.
   Alates 1. jaanuarist 2020 moodustab sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud suitsetamistubaka üldine aktsiis vähemalt 50 % tarbimisse lubatud ja sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud suitsetamistubaka kaalutud keskmisest jaemüügihinnast või on vähemalt 60 eurot kilogrammi kohta.
   Kaalutud keskmine jaemüügihind arvutatakse tarbimisse lubatud ja sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud suitsetamistubaka koguväärtuse alusel, jagades jaemüügihinna, mille hulka arvatakse kõik maksud, tarbimisse lubatud ja sigarettide keeramiseks mõeldud peeneks lõigatud suitsetamistubaka üldkogusega. See määratakse kindlaks hiljemalt iga aasta 1. märtsiks kõigi eelmisel kalendriaastal tarbimisse lubamist käsitlevate andmete põhjal.
   3.   Lõigetes 1 ja 2 nimetatud määrasid või summasid kohaldatakse kõigi kõnealusesse tubakatoodete rühma kuuluvate toodete suhtes, tegemata rühma sees vahet kvaliteedi, esitusviisi, toodete päritolu, kasutatud materjalide, osalevate äriühingute omaduste või muude kriteeriumide alusel.
   4.   Erandina lõigetest 1 ja 2 võib Prantsusmaa jätkata perioodil 1. jaanuarist 2010 kuni 31. detsembrini 2015 vähendatud maksumäära kohaldamist Korsika departemangudes tarbimisse lubatud sigarettidele. Vähendatud maksumäära suurus on järgmine:
   a)   sigaritele ja sigarillodele: vähemalt 10 % kõiki makse sisaldavast jaemüügihinnast;
   b)   sigarettide keeramiseks mõeldud peenekslõigatud suitsetamistubakale:

               i)

               kuni 31. detsembrini 2012 vähemalt 27 % kõiki makse sisaldavast jaemüügihinnast;

               ii)

               alates 1. jaanuarist 2013 vähemalt 30 % kõiki makse sisaldavast jaemüügihinnast;

               iii)

               alates 1. jaanuarist 2015 vähemalt 35 % kõiki makse sisaldavast jaemüügihinnast;

         c)   muule suitsetamistubakale: vähemalt 22 % kõiki makse sisaldavast jaemüügihinnast.
   5.   PEATÜKK

      TUBAKATOODETE JAEMÜÜGI MAKSIMUMHINDADE MÄÄRAMINE, AKTSIISI KOGUMINE, VABASTUSED JA TAGASTAMINE

   Artikkel 15
   1.   Liidu tootjad, nende ühenduses asuvad müügiesindajad või volitatud esindajad ja kolmandatest riikidest tubakat importivad isikud võivad vabalt määrata oma toodete jaemüügi maksimumhinnad igas liikmesriigis, kus nende tooted on tarbimiseks kättesaadavad.
   Esimeses lõigus sätestatu ei takista siiski hinnataseme kontrolli ja fikseeritud hindasid käsitlevate siseriiklike õigusaktide rakendamist, tingimusel et see on kooskõlas liidu õigusaktidega.
   2.   Aktsiisi sissenõudmise lihtsustamiseks võivad liikmesriigid kehtestada igale tubakatoodete rühmale jaemüügihindade skaala, mis on piisavalt ulatuslik ja vastab liidust pärinevate toodete laiale nomenklatuurile.
   Iga skaalat rakendatakse kõigi vastavasse tubakatoodete rühma kuuluvate toodete suhtes, sõltumata toodete kvaliteedist, müügiks pakkumise viisist, toote või selle valmistamiseks kasutatud materjalide päritolust, ettevõtja tunnustest või muudest kriteeriumidest.
   Artikkel 16
   1.   Aktsiisi sissenõudmise eeskirjad tuleb harmoneerida hiljemalt aktsiiside harmoniseerimise lõppetapil. Eelneva etapi jooksul tuleb aktsiisi sisse nõuda maksumärkide müügi teel. Kui liikmesriigid nõuavad aktsiisi sisse maksumärkide müügi teel, peavad nad tegema oma maksumärgid kättesaadavaks teiste liikmesriikide tootjatele ja vahendajatele. Kui liikmesriigid nõuavad aktsiisi sisse teiste meetoditega, peavad nad selles osas tagama, et liikmesriikidevahelises kaubavahetuses ei esineks haldus- või tehnilisi takistusi.
   2.   Importijate ja liidu tubakatoodete tootjate suhtes kehtib lõikes 1 sätestatud süsteem, mis puudutab aktsiisi sissenõudmise ja maksmise üksikasjalikke eeskirju.
   Artikkel 17
   Aktsiisist vabastatakse või makstud aktsiis tagastatakse, kui:

               a)

               denatureeritud tubakatoodet kasutatakse tööstuslikel ja aianduslikel eesmärkidel;

               b)

               tubakatoode hävitatakse haldusjärelevalve all;

               c)

               tubakatoodet kasutatakse ainult teaduslikeks ja toote kvaliteediga seotud katseteks;

               d)

               tubakatoode töötatakse tootja poolt ümber.

         Liikmesriigid määravad kindlaks eelnimetatud aktsiisi tagasimaksete- ja vabastuste rakendamiseks vajalikud tingimused ja vorminõuded.
   6.   PEATÜKK

      LÕPPSÄTTED

   Artikkel 18
   1.   Komisjon avaldab kord aastas üldise aktsiisi summade suhtes kohaldatava euro väärtuse liikmesriikide vääringutes.
   Kasutatakse oktoobri esimesel tööpäeval kehtinud ja Euroopa Liidu Teatajas avaldatud vahetuskursse ja neid kohaldatakse alates järgmise kalendriaasta 1. jaanuarist.
   2.   Liikmesriigid võivad lõikes 1 sätestatud iga-aastase kohandamise ajal kehtivad aktsiisisummad muutmata jätta, kui eurodes väljendatud aktsiisisummade ümberarvutamise tulemusena suureneks riigi vääringus väljendatud aktsiis vähem kui 5 % või vähem kui 5 eurot, olenevalt sellest, kumb summa on väiksem.
   Artikkel 19
   1.   Iga nelja aasta järel esitab komisjon nõukogule aruande ning vajaduse korral ettepaneku käesolevas direktiivis sätestatud aktsiisimäärade ja aktsiiside struktuuri kohta.
   Komisjoni aruandes võetakse arvesse siseturu nõuetekohast toimimist, aktsiisimäärade tegelikku väärtust ja asutamislepingu üldeesmärke.
   2.   Lõikes 1 osutatud aruanne koostatakse eelkõige liikmesriikide esitatud teabe põhjal.
   3.   Komisjon määrab nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/118/EÜ (5) artiklis 43 osutatud korras kindlaks aruande jaoks vajalike statistiliste andmete loetelu, välja arvatud üksikuid füüsilisi või juriidilisi isikuid käsitlevad andmed. Lisaks liikmesriikidele hõlpsasti kättesaadavatele andmetele sisaldab loetelu üksnes selliseid andmeid, mille kogumine ja koondamine ei too liikmesriikidele kaasa ebaproportsionaalselt suurt halduskoormust.
   4.   Komisjon ei avalda andmeid ega tee neid muul moel avalikuks, kui see põhjustaks äri-, tööstus- või ametisaladuse avalikustamise.
   Artikkel 20
   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 21
   Direktiivid 92/79/EMÜ, 92/80/EMÜ ja 95/59/EÜ, mida on muudetud I lisa A osas loetletud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks ilma et see ei mõjutaks liikmesriikide kohustusi, mis on seotud I lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiividele käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas II lisas esitatud vastavustabeliga.
   Artikkel 22
   Käesolev direktiiv jõustub 1. jaanuaril 2011.
   Artikkel 23
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Luxembourg, 21. juuni 2011

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         FAZEKAS S.

      (1)  EÜT L 316, 31.10.1992, lk 8.

      (2)  EÜT L 316, 31.10.1992, lk 10.

      (3)  EÜT L 291, 6.12.1995, lk 40.

      (4)  Vt I lisa A osa.

      (5)  ELT L 9, 14.1.2009, lk 12.

      I LISA
      A   OSA

         Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatuste loeteluga

      (vastavalt artiklile 21)

                  Nõukogu direktiiv 92/79/EMÜ
                  (EÜT L 316, 31.10.1992, lk 8).

                  Nõukogu direktiiv 1999/81/EÜ
                  (EÜT L 211, 11.8.1999, lk 47).

                  ainult artikkel 1

                  Nõukogu direktiiv 2002/10/EÜ
                  (EÜT L 46, 16.2.2002, lk 26).

                  ainult artikkel 1

                  Nõukogu direktiiv 2003/117/EÜ
                  (ELT L 333, 20.12.2003, lk 49).

                  ainult artikkel 1

                  Nõukogu direktiiv 2010/12/EL
                  (ELT L 50, 27.2.2010, lk 1).

                  ainult artikkel 1

                  Nõukogu direktiiv 92/80/EMÜ
                  (EÜT L 316, 31.10.1992, lk 10).

                  Nõukogu direktiiv 1999/81/EÜ
                  (EÜT L 211, 11.8.1999, lk 47).

                  ainult artikkel 2

                  Nõukogu direktiiv 2002/10/EÜ
                  (EÜT L 46, 16.2.2002, lk 26).

                  ainult artikkel 2

                  Nõukogu direktiiv 2003/117/EÜ
                  (ELT L 333, 20.12.2003, lk 49).

                  ainult artikkel 2

                  Nõukogu direktiiv 2010/12/EL
                  (ELT L 50, 27.2.2010, lk 1).

                  ainult artikkel 2

                  Nõukogu direktiiv 95/59/EÜ
                  (EÜT L 291, 6.12.1995, lk 40).

                  Nõukogu direktiiv 1999/81/EÜ
                  (EÜT L 211, 11.8.1999, lk 47).

                  ainult artikkel 3

                  Nõukogu direktiiv 2002/10/EÜ
                  (EÜT L 46, 16.2.2002, lk 26).

                  ainult artikkel 3

                  Nõukogu direktiiv 2010/12/EL
                  (ELT L 50, 27.2.2010, lk 1).

                  ainult artikkel 3

            B   OSA

         Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegade loetelu

      (vastavalt artiklile 21)

                  Direktiiv

                  Ülevõtmise tähtaeg

                  Kohaldamise tähtaeg

                  92/79/EMÜ

                  31. detsember 1992

                  —

                  92/80/EMÜ

                  31. detsember 1992

                  —

                  95/59/EÜ

                  —

                  —

                  1999/81/EÜ

                  1. jaanuar 1999

                  1. jaanuar 1999

                  2002/10/EÜ

                  1. juuli 2002 (1)

                  —

                  2003/117/EÜ

                  1. jaanuar 2004

                  —

                  2010/12/EL

                  31. detsember 2010

                  1. jaanuar 2011

         (1)  Erandina direktiivi 2002/10/EÜ artikli 4 lõikest 1 sätestatud kuupäevast:

                  a)

                  on Saksamaa Liitvabariigil lubatud jõustada käesoleva direktiivi artikli 3 lõike 1 järgimiseks vajalikud sätted hiljemalt 1. jaanuariks 2008,

                  b)

                  on Hispaania Kuningriigil ja Kreeka Vabariigil lubatud jõustada käesoleva direktiivi artikli 1lõike 1 järgimiseks vajalikud sätted (pidades silmas direktiivi 92/79/EMÜ artikli 2 lõike 1 teist lauset) hiljemalt 1. jaanuariks 2008.

      II LISA

         Vastavustabel

                  Direktiiv 92/79/EMÜ

                  Direktiiv 92/80/EMÜ

                  Direktiiv 95/59/EÜ

                  Käesolev direktiiv

                  —

                  —

                  Artikli 1 lõiked 1 ja 2

                  Artikkel 1

                  —

                  —

                  Artikli 1 lõige 3

                  —

                  —

                  —

                  Artikli 2 lõike 1 sissejuhatav osa

                  Artikli 2 lõike 1 sissejuhatav osa

                  —

                  —

                  Artikli 2 lõike 1 punktid a ja b

                  Artikli 2 lõike 1 punktid a ja b

                  —

                  —

                  Artikli 2 lõike 1 punkti c esimene taane

                  Artikli 2 lõike 1 punkti c alapunkt i

                  —

                  —

                  Artikli 2 lõike 1 punkti c teine taane

                  Artikli 2 lõike 1 punkti c alapunkt ii

                  —

                  —

                  Artikli 2 lõike 1 lõpuosa

                  —

                  —

                  —

                  Artikli 2 lõige 2

                  —

                  —

                  —

                  Artikli 7 lõige 2

                  Artikli 2 lõige 2

                  —

                  —

                  Artikli 2 lõige 3

                  Artikli 2 lõige 3

                  —

                  —

                  Artikli 4 lõike 1 esimene lõik

                  Artikli 3 lõige 1

                  —

                  —

                  Artikli 4 lõike 1 teine lõik

                  —

                  —

                  —

                  Artikli 4 lõige 2

                  Artikli 3 lõige 2

                  —

                  —

                  Artikli 3 lõige 1

                  Artikli 4 lõige 1

                  —

                  —

                  Artikli 3 lõige 2

                  Artikli 4 lõige 2

                  —

                  —

                  Artikli 7 lõige 1

                  Artikkel 4 lõige 3

                  —

                  —

                  Artikli 5 sissejuhatav osa

                  Artikli 5 lõike 1 sissejuhatav osa

                  —

                  —

                  Artikli 5 punkt 1

                  Artikli 5 lõike 1 punkt a

                  —

                  —

                  Artikli 5 punkt 2

                  Artikli 5 lõike 1 punkt b

                  —

                  —

                  Artikli 6 esimene lõik

                  Artikli 5 lõike 2 esimene lõik

                  —

                  —

                  Artikli 6 teine lõik

                  Artikli 5 lõike 2 teine lõik

                  —

                  —

                  Artikli 9 lõike 1 esimene lõik

                  Artikkel 6

                  —

                  —

                  Artikli 8 lõige 1

                  Artikli 7 lõike 1 esimene lõik

                  —

                  —

                  Artikli 16 lõige 6

                  Artikli 7 lõike 1 teine lõik

                  —

                  —

                  Artikli 8 lõiked 2, 3 ja 4

                  Artikli 7 lõiked 2, 3 ja 4

                  —

                  —

                  Artikli 16 lõiked 1–5

                  Artikli 8 lõiked 1–5

                  —

                  —

                  Artikli 16 lõige 7

                  Artikli 8 lõige 6

                  Artikkel 1

                  —

                  —

                  Artikkel 9

                  Artikli 2 lõiked 1 ja 2

                  —

                  —

                  Artikli 10 lõiked 1 ja 2

                  Artikli 2 lõige 3

                  —

                  —

                  —

                  Artikli 2 lõige 4

                  —

                  —

                  Artikli 10 lõige 3

                  Artikkel 2a

                  —

                  —

                  Artikkel 11

                  —

                  —

                  —

                  —

                  —

                  —

                  —

                  —

                  —

                  —

                  —

                  —

                  Artikli 3 lõige 1

                  —

                  —

                  —

                  Artikli 3 lõige 2

                  —

                  —

                  Artikli 12 lõige 1

                  Artikli 3 lõige 3

                  —

                  —

                  —

                  Artikli 3 lõige 4

                  —

                  —

                  Artikli 12 lõige 2

                  —

                  Artikkel 1

                  —

                  Artikkel 13

                  —

                  Artikkel 2

                  —

                  —

                  —

                  Artikli 3 lõike 1 esimene ja teine lõik

                  —

                  Artikli 14 lõige 1

                  —

                  Artikli 3 lõike 1 kolmanda lõigu sissejuhatav lause

                  —

                  Artikli 14 lõike 2 esimese lõigu sissejuhatav lause

                  —

                  Artikli 3 lõike 1 kolmanda lõigu esimene, teine ja kolmas taane

                  —

                  —

                  —

                  Artikli 3 lõike 1 neljas ja viies lõik

                  —

                  —

                  —

                  Artikli 3 lõike 1 kuuenda lõigu sissejuhatav lause

                  —

                  —

                  —

                  Artikli 3 lõike 1 kuuenda lõigu punktid a, b ja c

                  —

                  Artikli 14 lõike 2 esimese lõigu punktid a, b ja c

                  —

                  Artikli 3 lõike 1 seitsmes lõik

                  —

                  —

                  —

                  Artikli 3 lõike 1 kaheksas lõik

                  —

                  —

                  —

                  Artikli 3 lõike 1 üheksas lõik

                  —

                  Artikli 14 lõike 2 teine lõik

                  —

                  Artikli 3 lõike 1 kümnes lõik

                  —

                  Artikli 14 lõike 2 kolmas lõik

                  —

                  Artikli 3 lõike 1 üheteistkümnes lõik

                  —

                  Artikli 14 lõike 2 neljas lõik

                  —

                  Artikli 3 lõike 1 kaheteistkümnes lõik

                  —

                  Artikli 14 lõike 2 viies lõik

                  —

                  Artikli 3 lõike 1 kolmeteistkümnes lõik

                  —

                  Artikli 14 lõike 2 kuues lõik

                  —

                  Artikli 3 lõike 1 neljateistkümnes lõik

                  —

                  —

                  —

                  Artikli 3 lõige 2

                  —

                  Artikli 14 lõige 3

                  —

                  Artikli 3 lõige 3

                  —

                  —

                  —

                  Artikli 3 lõige 4

                  —

                  Artikli 14 lõige 4

                  —

                  —

                  Artikli 9 lõike 1 teine lõik

                  Artikli 15 lõike 1 esimene lõik

                  —

                  —

                  Artikli 9 lõike 1 kolmas lõik

                  Artikli 15 lõike 1 teine lõik

                  —

                  —

                  Artikli 9 lõike 2 esimene lause

                  Artikli 15 lõike 2 esimene lõik

                  —

                  —

                  Artikli 9 lõike 2 teine lause

                  Artikli 15,lõike 2 teine lõik

                  —

                  —

                  Artikkel 10

                  Artikkel 16

                  —

                  —

                  Artikkel 11

                  Artikkel 17

                  —

                  —

                  Artikkel 12

                  —

                  —

                  —

                  Artikkel 13

                  —

                  —

                  —

                  Artikkel 14

                  —

                  —

                  —

                  Artikkel 15

                  —

                  Artikli 2 lõige 5

                  Artikli 5 lõige 1

                  —

                  Artikli 18 lõige 1

                  Artikli 2 lõige 6

                  Artikli 5 lõige 2

                  —

                  Artikli 18 lõige 2

                  Artikkel 4

                  Artikkel 4

                  —

                  Artikkel 19

                  Artikli 5 lõige 1

                  Artikli 6 lõige 1

                  —

                  —

                  Artikli 5 lõige 2

                  Artikli 6 lõige 2

                  Artikkel 18

                  Artikkel 20

                  —

                  —

                  Artikli 19 lõige 1

                  Artikli 21 esimene lõik

                  —

                  —

                  Artikli 19 lõige 2

                  Artikli 21 teine lõik

                  —

                  —

                  Artikkel 20

                  Artikkel 22

                  Artikkel 6

                  Artikkel 7

                  Artikkel 21

                  Artikkel 23

                  —

                  —

                  I lisa

                  —

                  —

                  —

                  II lisa

                  —

                  —

                  —

                  —

                  I lisa

                  —

                  —

                  —

                  II lisa