title: Nõukogu direktiiv, 17. september 1984, õmbluseta terasgaasiballoone käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31984L0525

Euroopa Liidu Teataja L 300 , 19/11/1984 Lk 0001 - 0019 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 14 Lk 0003  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 18 Lk 0011  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 14 Lk 0003  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 18 Lk 0011

		Nõukogu direktiiv,17. september 1984,õmbluseta terasgaasiballoone käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(84/525/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:liikmesriikides kehtivad gaasiballoonide konstruktsiooni ja kontrollimeetodite suhtes kohustuslikud sätted erinevad liikmesriigiti ja takistavad seetõttu nimetatud anumatega kauplemist; seetõttu on vajalik kõnealuste sätete ühtlustamine;nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivis 76/767/EMÜ surveanumaid ja nende kontrollimise meetodeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühissätete ühtlustamise kohta [3] (muudetud 1979. aasta ühinemisaktiga) on sätestatud nimetatud anumate EMÜ tüübikinnituse ja vastavustõendamise kord; vastavalt kõnealusele direktiivile on soovitav näha ette tehnilised nõuded, millele õmbluseta terasgaasiballoonid mahuga 0,5 kuni 150 liitrit peavad pärast kontrolli läbimist ja vastava märgi ja sümboliga märgistamist vastama, et neid saaks importida, turustada ja piiranguteta kasutada,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Käesolevat direktiivi kohaldatakse õmblusteta terasballoonide survekindlatele hülssidele mahuga 0,5 kuni 150 liitrit (kaasa arvatud), s.o hülssidele, mis on valmistatud ühes tükis, mida saab korduvalt täita ja transportida, ja mis on kujundatud sisaldama kokkusurutud, veeldatud või lahustatud gaase. Niisuguseid gaasiballoone nimetatakse edaspidi "balloonideks".2. Käesolevat direktiivi ei kohaldata austeniitterasest balloonide ega niisuguste balloonide suhtes, millele on põhja sulgemisel lisatud metalli.3. Käesolevat direktiivi kohaldatakse sõltumata ballooni väljundite arvust (üks või kaks).Artikkel 2Käesolevas direktiivis tähendab "EMÜ tüüpi balloon" mistahes ballooni, mis on kujundatud ja valmistatud selliselt, et see vastab käesoleva direktiivi ja direktiivi 76/767/EMÜ nõuetele.Artikkel 3Ükski liikmesriik ei tohi direktiivis 76/767/EMÜ ja käesolevas direktiivis määratletud balloonide konstruktsiooni või kontrolliga seonduvatel põhjustel keelata või piirata EMÜ tüüpi ballooni turustamist ja kasutuselevõtmist ega sellest keelduda.Artikkel 4Kõik EMÜ tüüpi balloonid kuuluvad EMÜ tüübikinnitamisele.Kõik EMÜ tüüpi balloonid kuuluvad EMÜ vastavustõendamisele, välja arvatud balloonid, mille hüdrauliline proovirõhk on 120 baari või väiksem ja mille maht pole suurem kui üks liiter.Artikkel 5Käesoleva direktiivi I lisa jagude 2.1.3, 2.1.4, 2.3, 3.1.1.1, 3.4, 3.5, 3.6, 3.7, 4, 5 ja 6 ning teiste lisade tehnika arenguga kohandamiseks vajalikud muudatused võetakse vastu direktiivi 76/767/EMÜ artiklis 20 sätestatud korras.Artikkel 6Direktiivi 76/767/EMÜ artiklis 17 sätestatud korda võib kohaldada käesoleva direktiivi I lisa jao 2.2 suhtes.Artikkel 71. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 18 kuu jooksul alates käesoleva direktiivi teatavakstegemisest [4] ja teatavad sellest viivitamatult komisjonile.2. Liikmesriigid tagavad käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti edastamise komisjonile.Artikkel 8Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 17. september 1984Nõukogu nimeleesistujaP. Barry[1] EÜT C 2, 9.1.1974, lk 64.[2] EÜT C 101, 23.11.1973, lk 25.[3] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 153.[4] Käesolev direktiiv tehti liikmesriikidele teatavaks 26. septembril 1984.--------------------------------------------------I LISA1. KÄESOLEVAS LISAS KASUTATUD MÕISTETE JA TÄHISTE MÄÄRATLUSED1.1. VOOLAVUSPINGEKäesolevas direktiivis kasutatakse survestatud osade arvutamisel järgmiseid voolavuspinge väärtuseid:- kui terasel pole alumist ja ülemist voolavuspiiri, kasutatakse tingliku voolavuspiiri miinimumväärtust Rp 0,2,- kui terasel on alumine ja ülemine voolavuspiir, kasutatakse väärtusi:- ReL,- ReH × 0,92 või- Rp 0,2.1.2. LÕHKEMISRÕHKKäesolevas direktiivis tähendab mõiste "lõhkemisrõhk" rõhku plastilise ebastabiilsuse hetkel, s.o lõhkemiseni survetamise katse käigus saavutatud kõrgeimat rõhku.1.3. TÄHISEDKäesolevas lisas kasutatud tähised tähendavad järgmist:Ph = hüdraulilise katse rõhk baarides (bar);Pr = ballooni lõhkemiseni survetamise katse käigus mõõdetud lõhkemisrõhk baarides;Prt = arvutuslik minimaalne teoreetiline lõhkemisrõhk baarides;Re = voolavuspinge väärtus, mida arvestatakse vastavalt punktile 1.1 survestatud osade arvutamisel kasutatava R väärtuse (N/mm2) kindlaksmääramiseks;ReL = alumise voolavuspiiri miinimumväärtus (N/mm2), mille tagab ballooni valmistaja;ReH = ülemise voolavuspiiri miinimumväärtus (N/mm2), mille tagab ballooni valmistaja;Rp 0,2 = tinglik voolavuspiir 0,2 % (N/mm2), mille tagab tootja.Tinglik voolavuspiir on pinge väärtus, mis põhjustab mitteproportsionaalse pikenemise 0,2 % võrra katsekeha algsest mõõtepikkusest;Rm = tõmbetugevuse miinimumväärtus (N/mm2), mille tagab ballooni valmistaja;a = silindrilise hülsi seina väikseim paksus (mm);D = ballooni nominaalne välisdiameeter (mm);d = südamiku läbimõõt paindekatseteks (mm);Rmt = tegelik tõmbetugevus (N/mm2).1.4. NORMALISEERIMINEMõistet "normaliseerimine" kasutatakse käesolevas direktiivis nagu on määratletud EURONORM 52-83 lõikes 68.Normaliseerimisele võib järgneda noolutamine ühtlasel terase alumisest kriitilisest muutepunktist (Ac1) madalamal temperatuuril.1.5. KARASTAMINE JA NOOLUTAMINEMõiste "karastamine ja noolutamine" on seotud termilise töötlemisega, mille käigus valmisballooni kuumutatakse terase ülemisest kriitilisest muutepunktist (Ac3) kõrgema ühtlase temperatuurini. Seejärel jahutatakse balloon kiirusega, mis ei ületa 80 % jahutuskiirusest, kui jahutamine toimub vees temperatuuril 20 ºC, ja pärast seda noolutatakse ühtlasel, terase madalamast kriitilisest muutepunktist (Ac1) madalamal temperatuuril.Termiline töötlus peab olema niisugune, et see ei põhjusta mõrade tekkimist ballooni. Ballooni ei tohi karastada lisanditeta vees.2. TEHNILISED NÕUDED2.1. KASUTATAVAD TERASED2.1.1. Teras määratletakse tootmismeetodi, keemilise koostise, valmisballooni termilise töötluse ja mehaaniliste omaduste põhjal. Tootja esitab vastavad andmed, võttes arvesse allpool loetletud nõudeid. Kõiki niisuguseid andmeid puudutavaid muutusi käsitatakse EMÜ tüübikinnituse eesmärgil terase tüübi muutusena.a) Tootmismeetod:tootmismeetod määratletakse, viidates kasutatud protsessile (näiteks martäänahi, hapnikkonverter, elektriahi) ja desoksüdeerimismeetodile.b) Keemiline koostis:keemilisse koostisse tuleb märkida vähemalt:- maksimaalne väävli ja fosfori sisaldus kõikidel juhtudel,- süsiniku, mangaani ja räni sisaldus kõikidel juhtudel,- nikli, kroomi, molübdeeni ja vanaadiumi sisaldus juhul, kui neid aineid kasutatakse kavatsetult legeerelementidena.- süsiniku puhul:- 0,06 % kui maksimaalne sisaldus on alla 0,30 %,- 0,07 % kui maksimaalne sisaldus on 0,30 % või rohkem;- mangaani ja räni puhul:- 0,30 %;- kroomi puhul:- 0,30 % kui maksimaalne sisaldus on alla 1,5 %,- 0,50 % kui maksimaalne sisaldus on 1,5 % või rohkem,- nikli puhul:- 0,40 %,- molübdeeni puhul:- 0,15 %,- vanaadiumi puhul:- 0,10 %.c) Termiline töötlusTermiline töötlus määratletakse temperatuuri, kõnealusel temperatuuril hoidmise kestuse ja töötlemise igas etapis (normaliseerimine, millele võib, kuid ei pruugi järgneda noolutamine, või karastamine ja noolutamine) kasutatava jahutusvedeliku olemuse põhjal.Karastamisele või normaliseerimisele eelneva austeniitimise temperatuur tuleb määrata kindlaks täpsusega ± 35 ºC.Seesama kehtib noolutamistemperatuuri kohta.2.1.2. Täitmisele kuuluvad tingimusedKasutatav teras peab olema rahulik ja vananematu. Valmis ballooni tuleb tervikuna termiliselt töödelda, kasutades selleks kas normaliseerimist, millele võib, kuid ei pruugi, järgneda noolutamine, või karastamist ja sellele järgnevat noolutamist. Valuproovi väävli- ja fosforisisaldus peaks mõlemal puhul olema alla 0,035 % ega tohi ühtekokku olla suurem kui 0,06 %. Toote väävli- ja fosforisisaldus ei tohi kummalgi puhul eraldi olla suurem kui 0,04 % ega ühtekokku ületada 0,07 %.2.1.3. Tootja ei tohi kasutada terast punktis 2.1.1 määratletud tähenduses, kui liikmesriik ei ole seda õmbluseta balloonide valmistamiseks heaks kiitnud. Iga liikmesriik peab taotluse korral esitama mistahes teisele liikmesriigile loetelu oma territooriumil käesoleva direktiiviga reguleeritud balloonide valmistamiseks kasutatavatest materjalidest.2.1.4. Tuleb anda võimalus erapooletute analüüside tegemiseks, eriti väävli- ja fosforisisalduse vastavuse kontrollimiseks punkti 2.1.2 nõuetega. Kõnealuseid analüüse tuleb teostada kas terase valmistajalt balloonivalmistajale tarnitud pooltootest või valmis balloonidest võetud proovidega.Kui otsustatakse võtta proov balloonist, on lubatav võtta proov varem punktis 3.1 täpsustatud mehaanilisteks katseteks või punktis 3.2 täpsustatud lõhkemissurvekatseks valitud balloonide hulgast.2.2. SURVESTATUD OSADE ARVUTUSED2.2.1. Seina väikseim paksus peab olema vähemalt sama suur kui suurim järgmistest väärtustest:- a =P· D43+ Pmmkus R on väiksem kui järgmised kaks väärtust:1) Re;2) 0,75·Rm, normaliseeritud ja normaliseeritud ja noolutatud balloonide puhul,0,85·Rm, karastatud ja noolutatud balloonide puhul.- a =+ 1 mm- a = 1,5 mm2.2.2. Kui kumer ots saavutatakse toru sepistamise teel, on seina paksus vormitud otsa keskmes vähemalt 1,5a.2.2.3. Alal, millele balloon püstiasendis toetub, peab balloonide nõgusa põhja paksus olema vähemalt 2a.2.2.4. Piisava pingejaotuse tagamiseks peab ballooni seinte paksus silindrilise seina ja põhja üleminekukohal järk-järgult suurenema.2.3. KONSTRUKTSIOON JA TEOSTUS2.3.1. Tootja peab kontrollima kõigi balloonide paksust ning sise- ja välispindade seisukorda, ning veenduma:- et seinte paksus pole kuskil väiksem, kui joonisel piiritletud,- et ballooni sise- ja välispindadel pole defekte, mis võiksid vähendada ballooni kasutamisohutust.2.3.2. Sama ristlõike suurima ja väikseima välisdiameetri vahena mõõdetud silindrilise hülsi ovaalsus ei tohi olla suurem kui 1,5 % kõnealuste läbimõõtude keskmisest.Hülsi silindrilise osa hälve sirgjoonest ei tohi olla suurem kui 3 mm meetri kohta.2.3.3. Ballooni tald (kui see on olemas) peab olema piisavalt tugev ja valmistatud materjalist, mis korrosiooni suhtes sobib kokku ballooni valmistamiseks kasutatud terase koostisega. Talla kuju peab kindlustama balloonile vajaliku stabiilsuse. Tald ei tohi lasta veel koguneda ega rõnga ja ballooni vahele pääseda.3. KATSED3.1. MEHAANILISED KATSED3.1.1. Üldnõuded3.1.1.1. Kui käesolevas direktiivis ei ole määratud teisiti, tuleb mehaanilisest katsed teostada vastavalt järgmistele EURONORMIDE sätetele:EURONORM | 2-80: | terase tõmbekatse; |EURONORM | 3-79: | Brinelli kõvaduse katse; |EURONORM | 6-55: | terase paindekatse; |EURONORM | 11-80: | alla 3 mm paksusega teraslehtede ja latt-terase tõmbekatse; |EURONORM | 12-55: | alla 3 mm paksusega teraslehtede ja latt-terase paindekatse; |EURONORM | 45-63: | kahele toele toetatud sisselõikega katsekeha löökkatse. |3.1.1.2. Kõikides balloonide valmistamiseks kasutatud materjali kvaliteedi kontrollimiseks tehtavates mehaanilistes katsetes valitakse katsekehad valmis balloonide hulgast.3.1.2. Katsete liigid ja kriteeriumidIga katseballoon peab läbima ühe pikisuunas tõmbekatse, neli ringsuunas paindekatset ja juhul, kui seina paksus võimaldab võtta vähemalt 5 mm laiu katsekehasid, kolm löökkatset. Löökkatsekehad tuleb võtta ristsuunas; kui ballooni paksus ja/või diameeter siiski välistavad 5 mm proovikeha võtmist ristsuunas, võetakse löökkatse proovikehad pikisuunas.3.1.2.1. Tõmbekatse3.1.2.1.1. Katsekeha peab vastama järgmistele EURONORM-sätetele:- EURONORM 2-80, peatükk 4, kui katsekeha on 3 mm paksune või paksem,- EURONORM 11-80, peatükk 4, kui katsekeha paksus on alla 3 mm. Sellisel juhul peab katsekeha mõõtelaius ja -pikkus olema vastavalt 12,5 ja 50 mm, sõltumata katsekeha paksusest.3.1.2.1.2. Katsekeha kumbagi külge, mis vastavad ballooni seina sise- ja välispinnale, ei tohi töödelda.3.1.2.1.3. Protsentuaalne pikenemine ei tohi olla väiksem kui:25 · 102 RmtLisaks sellele ei tohi pikenemine kunagi olla väiksem kui:- 14 %, kui katse teostatakse vastavalt EURONORM 2-80 sätetele,- 11 %, kui katse teostatakse vastavalt EURONORM 11-80 sätetele.3.1.2.1.4. Saadud tõmbetugevuse väärtus ei tohi olla väiksem kui Rm.Tõmbekatse käigus kindlaks määratav voolavuspinge on pinge, mida kasutatakse vastavalt ballooni arvutuste punktile 1.1. Ülemine voolavuspiir tuleb kindlaks määrata koormustõmbegraafiku põhjal või mõne teise sama täpse meetodi abil.Saadud voolavuspinge väärtus ei tohi olla väiksem kui ReH, ReL or Rp 0,2.3.1.2.2. Paindekatse3.1.2.2.1. Paindekatse teostatakse katsekehadega, mis saadakse 25 mm laiuse rõnga lõikamisel kaheks ühepikkuseks tükiks, mis võivad olla töödeldud ainult servadest. Kummagi katsekeha kaks külge, mis vastavad ballooni seina sise- ja välispinnale, ei tohi olla töödeldud.3.1.2.2.2. Paindekatse tuleb teostada, kasutades südamikku, mille läbimõõt on d, ja kahte silindrit, mille vahele jääb vahemaa d + 3a.Rõnga sisekülg peab katse ajal jääma vastu südamikku.3.1.2.2.3. Katsekeha painutamisel sissepoole ümber südamiku, kuni selle seesmiste servade vahemaa on väiksem või võrdne torni läbimõõduga (vt joonist III lisas), ei tohi katsekehasse tekkida pragusid.3.1.2.2.4. Torni läbimõõdu ja katsekeha paksuse suhe (n) ei tohi olla suurem järgmises tabelis esitatud väärtustest:Tegelik tõmbejõud Rmt (N/mm2) | n |Kuni 440 k.a | 2 |Suurem kui 440 kuni 520 k.a | 3 |Suurem kui 520 kuni 600 k.a | 4 |Suurem kui 600 kuni 700 k.a | 5 |Suurem kui 700 kuni 800 k.a | 6 |Suurem kui 800 kuni 900 k.a | 7 |Suurem kui 900 | 8 |3.1.2.3. Löökkatsed3.1.2.3.1. Löökkatse teostatakse katsekehadega, mis vastavad EURONORM 45-63 sätetele.Löögitugevuse mõõtmine teostatakse temperatuuril –20 °C.Sisselõige on ballooni seinapindadega ristloodis.Löökkatsetes kasutatavaid katsekehi ei tohi õgvendada ja nende kuut külge tuleb töödelda, kuid ainult määral, mis on vajalik tasaste pindade saavutamiseks.3.1.2.3.2. Kolme piki- või ristsuunas teostatud löökkatse käigus saadud keskmine löögitugevuse väärtus ja iga katsete käigus saadud väärtus eraldi ei tohi olla väiksem kui järgmises tabelis osutatud vastav väärtus (J/cm2):| m2Teras, mille R on väiksem kui 650 N/mm | m2Teras, mille R on suurem kui 650 N/mm |pikisuunas | ristsuunas | pikisuunas | ristsuunas |Kolme katsekeha keskmine | 33 | 17 | 50 | 25 |Minimaalne individuaalne väärtus | 26 | 13 | 40 | 20 |3.2. HÜDRAULILINE LÕHKEMISENI SURVETAMISE KATSE3.2.1. Katsetingimused:selles katses kasutatavatel balloonidel peavad olema 6. jaos piiritletud märgistused.3.2.1.1. Hüdrauliline lõhkemiseni survestamise katse tuleb teostada kahe järjestikuse faasina, kasutades katseseadet, mis võimaldab suurendada ballooni rõhku ühtlaselt kuni ballooni lõhkemiseni ja registreerida rõhu muutumise kõverat aja suhtes. Katse tuleb sooritada toatemperatuuril.3.2.1.2. Esimeses faasis suurendatakse rõhku püsiva kiirusega kuni plastilise deformatsiooni alguseni. Nimetatud kiirus ei tohi olla suurem kui 5 baari sekundis.Kui algab plastiline deformatsioon (teine faas), ei tohi pumba tootlikkus olla rohkem kui kaks korda suurem esimese faasi tootlikkusest ja peab jääma kuni ballooni lõhkemiseni püsivaks.3.2.2. Katse tõlgendamine3.2.2.1. Lõhkemiseni survestamise katse hindamine hõlmab:- rõhu-/ajakõvera analüüsi lõhkemisrõhu kindlaks määramiseks,- rebendi ja selle servade kuju analüüsi,- nõgusapõhjaliste balloonide puhul kontrolli, et põhi pole kumerdunud.3.2.2.2. Mõõdetud lõhkemisrõhk (Pr) peab olema suurem kui:P= 20a RD - a3.2.2.3. Lõhkemiseni survestamise katse ei tohi põhjustada ballooni killunemist.3.2.2.4. Peamine rebend ei tohi olla habras, s.o prao servad ei tohi olla kiirjad, vaid peavad olema diametraalse tasandi suhtes kaldjad ja koonduvad.Pragu on lubatav üksnes siis, kui see vastab järgmistele nõuetele:1. Balloonide puhul, mille paksus "a" on 7,5 mm või väiksem:Tingimuse d täitmatajätmine on siiski lubatud:a) suurem osa praost peab olema ilmselgelt pikisuunaline;b) praol ei tohi olla mitmekordseid harusid;c) prao põhiosa ei tohi ringjalt üle 90º kummalegi poole keerduda;d) pragu ei tohi ulatuda ballooni osadesse, mille paksus on üle 1,5 korra suurem kui ballooni silindrilise osa keskkohas mõõdetud maksimaalne paksus;e) kumerapõhjaliste balloonide puhul ei tohi pragu ulatuda ballooni põhja keskmesse.Tingimuse d täitmatajätmine on siiski lubatud:a) koonusja ülaosa või kumera põhja korral, kui pragu ei ulatu ballooni osadeni, mille läbimõõt on väiksem kui 0,75kordne ballooni nominaalne välisdiameeter;b) nõgusa põhja korral, kui ballooni põhjatasandi ja prao põhjast kõige kaugemale ulatuva punkti vahemaa on suurem kui 5kordne paksus "a".2. Balloonide puhul, mille paksus "a" on suurem kui 7,5 mm, peab suurem osa praost olema ilmselgelt pikisuunaline.3.2.2.5. Rebenemisel ei tohi ilmneda ühtegi silmanähtavat metallidefekti.3.3. TSÜKLILINE SURVEKATSE3.3.1. Tsüklilises survekatses kasutatavatel balloonidel peavad olema 6. jaos piiritletud märgistused.3.3.2. Tsükliline survekatse teostatakse korrosioonikindlat vedelikku kasutades kahe ballooniga, mis tootja kinnitusel esindavad piisavalt toote konstruktsiooni miinimumväärtusi.3.3.3. Käesolev katse on tsükliline. Maksimaalne tsükliline rõhk on kas võrdne rõhuga Ph või kaks kolmandikku sellest.Madalam tsükliline rõhk ei tohi olla suurem kui 10 % kõrgemast tsüklilisest rõhust.Minimaalne tsüklite arv ja suurim katsesagedus on esitatud järgmises tabelis:Suurim rakendatav rõhk | Ph | ⅔ Ph |Minimaalne tsüklite arv: | 12000 | 80000 |Suurim sagedus, tsüklite arv minutis | 5 | 12 |Ballooni välisseinalt mõõdetav temperatuur ei tohi katse jooksul tõusta üle 50 ºC.Katse tulemust käsitletakse vastuvõetavana, kui balloon saavutab nõutud tsüklite arvu ilma lekete tekkimiseta.3.4. HÜDRAULILINE KATSE3.4.1. Vee rõhku balloonis tuleb tõsta ühtlase kiirusega kuni Ph saavutamiseni.3.4.2. Ballooni tuleb hoida rõhu Ph all niisuguse aja jooksul, mis võimaldab veenduda, et rõhk ei vähene ja ei esine lekkeid.3.4.3. Balloonil ei tohi pärast katset esineda jäävdeformatsioone.3.4.4. Kõik katses kasutatud balloonid, mis ei vasta katses esitatavatele nõuetele, tuleb tagasi lükata.3.5. BALLOONI KVALITEEDI ÜHTLUSE KONTROLLKäesoleva katse käigus kontrollitakse, et kahe ballooni välisküljel paikneva suvalise punkti kõvaduse vahe pole üle 25 HB. Kontroll tuleb teostada ballooni kahel ristlõikel, millest üks asub ballooni ülaosa ja teine põhja lähedal, neljas üksteisest ühtlase vahemaa kaugusel paiknevas punktis.3.6. PARTII KVALITEEDI ÜHTLUSE KONTROLLKatse viib läbi tootja, kontrollides kõvaduskatse või mõne teise asjakohase meetodi abil, et algmaterjali (lehtmetall, toorik, torulõik) valikul ja termilise töötluse käigus pole tehtud vigu. Normaliseeritud, kuid noolutamata balloonide puhul pole siiski vaja iga ballooniga katset sooritada.3.7. PÕHJADE KONTROLLBallooni põhi lõigatakse meridiaanlõikega kaheks ja üks sellisel viisil saadud pindadest poleeritakse, et uurida seda 5- kuni 10kordses suurenduses.Pragude tuvastamisel tuleb ballooni käsitleda praagina. Ballooni tuleb käsitleda praagina ka juhul, kui mistahes pooride ja võimalike lisandiosakesete mõõtmed on saavutanud taseme, mida käsitletakse ohtlikuna.4. EMÜ TÜÜBIKINNITUSKäesoleva direktiivi artiklis 4 viidatud EMÜ tüübikinnituse võib anda ka balloonide rühmale."Balloonide rühm" tähendab samas tehases valmistatud balloone, mis erinevad üksteisest üksnes oma pikkuse poolest, kuid järgmiste piirangutega:- ballooni minimaalne pikkus peab olema ballooni läbimõõdust vähemalt kolm korda suurem,- ballooni maksimaalne pikkus ei tohi olla katsetatud ballooni pikkusest rohkem kui 1,5 korda suurem.4.1. EMÜ tüübikinnituse taotleja esitab iga balloonide rühma kohta allpool järgnevateks ettenähtud kontrollideks vajalikud dokumendid, hoiab liikmesriigile kättesaadavana 50 balloonist koosneva partii, mille seast valitakse samas lõigus viidatud katsete teostamiseks vajalik arv balloone, ning annab liikmesriigi nõudmisel mistahes täiendavat teavet. Taotleja peab osutama termilise töötluse kestusele ja temperatuuridele. Ta peab hankima ja esitama ballooni valmistamiseks kasutatud terase valuanalüüside tunnistused.4.2. Liikmesriik peab EMÜ tüübikinnitusmenetluse käigus:4.2.1. tõendama, et:- punktis 2.2 piiritletud arvutused on õiged,- kui mõõtmine teostatakse kolmel ristlõikel ning ballooni põhja ja ülaosa kogu pikiläbilõike ulatuses, siis vastab kahe ballooni seinade paksus vastab punkti 2.2 nõuetele.- punktides 2.1 ja 2.3.3 piiritletud tingimused on täidetud,- kõik liikmesriigi valitud balloonid vastavad punkti 2.3.2 nõuetele,- balloonide sise- ja välispinnal pole vigu, mis võivad muuta balloonid ohtlikuks;4.2.2. teostama valitud balloonidega järgmised katsed:- punktis 3.1 piiritletud katsed kahe ballooniga; kui balloon 1500 mm pikk või pikem, tuleb pikisuunas tõmbekatse ja paindekatsed siiski teostada hülsi üla- ja alaosast võetud katsekehadega,- punktis 3.2 piiritletud katse kahe ballooniga,- punktis 3.3 piiritletud katse kahe ballooniga,- punktis 3.5 piiritletud katse ühe ballooniga,- punktis 3.7 piiritletud katse kõigi prooviballoonidega.4.3. Kui kontrolli tulemused on vastuvõetavad, väljastab liikmesriik vastavalt IV lisas sisalduvale näidisele EMÜ tüübikinnitustunnistuse.5. EMÜ VASTAVUSTÕENDAMINE5.1. EMÜ VASTAVUSTÕENDAMISEKS BALLOONI VALMISTAJA:5.1.1. esitab inspekteerimisasutusele EMÜ tüübikinnitustunnistuse;5.1.2. esitab inspekteerimisasutusele tunnistuse balloonide valmistamiseks kasutatud terase valuanalüüside kohta;5.1.3. rakendab meetmed iga ballooni valmistamiseks kasutatud terasevalu identifitseerimiseks;5.1.4. esitab inspekteerimisasutusele termilise töötlemisega seotud dokumendid, mis on vajalikud tõendamiseks, et tema valmistatud balloonid on kas normaliseeritud või karastatud ja noolutatud, ning nimetab kasutatud töötlusprotsessi;5.1.5. esitab inspekteerimisasutusele balloonide loetelu, kus on 6. jaos nõutud arvud ja pealdised.5.2. EMÜ VASTAVUSTÕENDAMISE KÄIGUS5.2.1. Inspekteerimisasutus:- teeb kindlaks, et EMÜ tüübikinnitus on olemas ja balloonid vastavad sellele,- kontrollib materjale käsitlevaid dokumente,- kontrollib, kas 2. jaos sätestatud nõuded on täidetud, jälgides balloonide välispidise ja võimalusel seespidise visuaalse uurimise teel eelkõige seda, kas balloonide konstruktsioon ja vastavalt punktile 2.3.1 teostatud tootja kontrollid on vastuvõetavad; visuaalne kontroll peab hõlmama vähemalt 10 % esitatud balloonidest,- teostab punktides 3.1 ja 3.2 piiritletud katsed,- kontrollib pistelise kontrolli teel, kas tootja poolt punktis 5.1.5 viidatud loetelus esitatud teave on õige,- hindab tootja poolt vastavalt punktile 3.6 teostatud partii ühtluse katsete tulemusi.Kui kontrolli tulemused on vastuvõetavad, väljastab inspekteerimisasutus vastavalt V lisas sisalduvale näidisele EMÜ vastavustõendustunnistuse.5.2.2. Punktides 3.1 ja 3.2 kirjeldatud kahte liiki testide jaoks võetakse 202 balloonist koosneva samast valust valmistatud ja identsetes tingimustes termiliselt töödeldud partii või sellise partii osa hulgast juhusliku valiku alusel kaks ballooni.Ühega balloonidest sooritatakse punktis 3.1 piiritletud katsed (mehaanilised katsed) ja teisega punktis 3.2 piiritletud katse (lõhkemiseni survetamise katse). Kui ilmneb, et mõni katse on teostatud valesti või on tehtud mõõtmisvigu, tuleb katset korrata.Kui katsetulemused on kasvõi osaliselt vastuvõetamatud, peab inspekteerimisasutus uurima, mis on selle põhjus.5.2.2.1. Kui mitterahuldavate katsetulemuste põhjus pole termiline töötlus, lükatakse partii tagasi.5.2.2.2. Kui mitterahuldavate katsetulemuste põhjus on termiline töötlus, võib tootja korrata partii kõigi balloonide termilist töötlust.Pärast termilise töötluse kordamist:- teostab tootja punktiga 3.6 ette nähtud kontrolli,- teostab inspekteerimisasutus kõik punkti 5.2.2 esimese ja teise lõiguga ette nähtud katsed.Kui termilist töötlust ei korrata või kui pärast uut termilist töötlust teostatud kontrolli ja katsete tulemused ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele, lükatakse partii tagasi.5.2.3. Katsekehade valik ja kõik katsed teostatakse inspekteerimisasutuse esindaja juuresolekul ja järelevalve all.5.2.4. Pärast kõigi nimetatud katsete teostamist sooritatakse partii kõikidele balloonidele inspekteerimisasutuse esindaja juuresolekul ja järelevalve all punktis 3.4 piiritletud hüdrauliline katse.5.3. VABASTUS EMÜ VASTAVUSTÕENDUSESTKäesoleva direktiivi artikli 4 kohaselt EMÜ vastavustõendusest vabastatud balloonide puhul teostab tootja kõik punktiga 5.2 ette nähtud katse- ja inspekteerimistoimingud omal vastutusel.Tootja esitab inspekteerimisasutusele kõik dokumendid ning katse- ja inspekteerimisaruanded.6. MÄRGID JA PEALDISEDKäesolevas jaos nimetatud märgid ja pealdised markeeritakse nähtavalt, loetavalt ja kustutamatult ballooni kaelale.Balloonide puhul, mille maht ei ületa 15 liitrit, võib märgid ja pealdised markeerida kas ballooni kaelale või mõnele teisele piisavalt paksule ballooni osale.Märkide ja pealdiste näidisskeem on esitatud II lisas.6.1. MÄRKIDEGA VARUSTAMINEErandina direktiivi 76/767/EMÜ I lisa 3. jao nõuetest markeerib tootja EMÜ tüübikinnitusmärgi järgmisel kujul:- käesoleva direktiivi artikli 4 kohaselt EMÜ tüübikinnitamisele ja EMÜ vastavustõendamisele kuuluvate balloonide puhul:- stiliseeritud tähemärk+++++ TIFF +++++,- käesoleva direktiivi seerianumber 1,- EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriigi tunnus suurtäh(ted)ega ja tüübikinnituse andmise aasta kaks viimast numbrit,- EMÜ tüübikinnituse number (nt+++++ TIFF +++++1 D 79 54),- käesoleva direktiivi artikli 4 kohaselt EMÜ vastavustõendamisest vabastatud balloonide puhul:- kuusnurgaga ümbritsetud stiliseeritud tähemärk+++++ TIFF +++++,- käesoleva direktiivi seerianumber 1, mis on määratud vastuvõtmise järjekorras,- EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriigi tunnus suurtähtedega ja tüübikinnituse andmise aasta kaks viimast numbrit,- EMÜ tüübikinnituse number (nt+++++ TIFF +++++1 D 79 54);Erandina direktiivi 76/767/EMÜ II lisa 3. jao nõuetest kinnitab inspekteerimisasutus EMÜ vastavustõendusmärgi järgmisel kujul:- väiketäht "e",- vastavustõendamist teostava liikmesriigi nime tähistav suurtäht/-tähed, mille juurde kuulub vajadusel üks või kaks territoriaalset alajaotust tähistavat numbrit,- inspekteerimisasutuse märk, mille kinnitab vastavustõenduse teostaja, ning vajadusel vastavustõenduse teostaja märk,- kuusnurk,- vastavustõenduse kuupäev: aasta, kuu (nt e D ×+++++ TIFF +++++80/01).6.2. PEALDISED KONSTRUKTSIOONI KOHTATootja peab markeerima konstruktsiooni kohta järgmised pealdised:6.2.1. terase osas:- arv, mis osutab arvutustes aluseks võetud R väärtust (N/mm2),- sümbol N (balloon on normaliseeritud või normaliseeritud ja noolutatud) või sümbol T (balloon on karastatud ja noolutatud);6.2.2. hüdraulilise katse osas:proovirõhu väärtus baarides ja sellele järgnev sümbol "bar";6.2.3. ballooni tüübi osas:ballooni mass, sh kõik lahutamatud osad (välja arvatud ventiil) kilogrammides, ja ballooni valmistaja poolt tagatud minimaalne maht liitrites;mass ja maht tuleb märkida ühe kümnendkoha täpsusega. Mahtu ümardatakse väiksemaks ja massi suuremaks;6.2.4. päritolu osas:päritoluriigi tunnus suurtäh(ted)ega, millele järgneb tootja märk ja seerianumber.--------------------------------------------------II LISA+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------III LISA+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------IV LISA+++++ TIFF +++++EMÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSE TEHNILINE LISA1. EMÜ kinnituse saamiseks teostatud EMÜ tüübiuuringute tulemused.2. Tüübi põhiomadused, eelkõige:- tüübikinnituse saanud balloonitüübi pikiläbilõige, millest nähtub:- nominaalne välisdiameeter, D,- ballooni seina miinimum paksus, a,- ballooni põhja ja ülaosa miinimumpaksus,- miinimum- ja maksimumpikkus(ed), Lmin, Lmax,- maht või mahud, Vmin, Vmax,- rõhk, Ph,- tootja nimi/joonise nr ja kuupäev,- balloonitüübi nimetus,- teras vastavalt jaole 2.1 (tüüp/keemiline koostis/tootmismeetod/termiline töötlus/tagatud mehaanilised omadused (tõmbejõud – voolavuspiir)).--------------------------------------------------V LISA+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/88/EL, 16. november 2011 , millega muudetakse direktiivi 97/68/EÜ kohanduskava alusel turule viidavaid mootoreid käsitlevate sätete osas EMPs kohaldatav tekst

text:
               23.11.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 305/1

         EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2011/88/EL,
   16. november 2011,
   millega muudetakse direktiivi 97/68/EÜ kohanduskava alusel turule viidavaid mootoreid käsitlevate sätete osas
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
   olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
   toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/68/EÜ (väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite heitgaaside ja tahkete heitmete vähendamise meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (3) käsitleb väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate mootorite heitmeid ja õhusaasteainete heitkoguste piirväärtusi ning aitab kaasa inimeste tervise ja keskkonna kaitsmisele. Direktiivis 97/68/EÜ on sätestatud, et III A etapi heitkoguste piirväärtused, mida kohaldatakse enamiku kompressioonsüütega mootorite tüübikinnitusmenetlustes, tuleb asendada rangemate, III B etapi piirväärtustega. Kõnealuseid piirväärtusi kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010 nimetatud mootorite tüübikinnitusmenetlustes ja alates 1. jaanuarist 2011 nimetatud mootorile turule viimisel.

               (2)

               Komisjon valmistab praegu ette direktiivi 97/68/EÜ läbivaatamist kooskõlas direktiivi 97/68/EÜ muutva Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/26/EÜ (4) artiklis 2 sätestatud nõuetega. Selleks, et tagada läbivaadatud direktiivi vastavus liidu hea õhukvaliteedi standarditele ning võttes arvesse kogemusi, teaduslikke tõendeid ja olemasolevat tehnoloogiat, peaks komisjon direktiivi 97/68/EÜ eelseisva läbivaatamise käigus ja vastavalt mõjuhinnangule kaaluma, kas

                           —

                           võtta kasutusele uus, st V piirväärtuse etapp, mis peaks põhinema (kui see on tehniliselt teostatav) Euro VI normidel raskeveokite kohta;

                           —

                           kehtestada ülipeente osakeste tõhusaks vähendamiseks osakesteheite vähendamise uued nõuded, eelkõige tahkete osakeste arvu piirväärtus, mida kohaldataks kõikide kompressioonsüütega mootorite kategooriate suhtes, kui see on tehniliselt teostatav;

                           —

                           määrata kindlaks üldine lähenemine selle kohta, kuidas edendada saaste vähendamise norme ja järelkäitlussüsteemide paigaldamist praegustele väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele, tuginedes praegu ÜRO Euroopa majanduskomisjoni egiidi all toimuvatele aruteludele heitekontrolliseadmete paigaldamise ühtlustatud nõuete üle. See lähenemine peaks toetama liikmesriikide jõupingutusi õhukvaliteedi parandamisel ja edendama töötajate kaitset;

                           —

                           kehtestada meetod väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate ja sõidukite perioodiliseks kontrollimiseks, et eelkõige kindlaks teha, kas nende tegelikud heitkogused vastavad registreerimisel antud väärtustele;

                           —

                           lubada teatavatel tingimustel kasutada mootorvagunite ja vedurite puhul asendusmootoreid, mis ei vasta III A etapi nõuetele;

                           —

                           raudteeliikluse spetsiifilised heitenormid on võimalik ühtlustada asjaomaste rahvusvaheliste normidega, et tagada heitkoguste piirväärtustega kooskõlas olevate jõukohase hinnaga mootorite kättesaadavus.

               (3)

               Üleminek III B etapile tähendab tehnoloogilist hüpet ja toob kaasa märkimisväärsed rakenduskulud, sest mootorid tuleb ümber projekteerida ja välja tuleb töötada tipptasemel tehnilised lahendused. Sellegipoolest ei tohiks praegune üleilmne finants- ja majanduskriis ega konjunktuursed hinnakõikumised viia keskkonnanõuete alandamiseni. Seepärast tuleks direktiivi 97/68/EÜ läbivaatamist pidada erandlikuks. Lisaks on investeeringud keskkonnasõbralikesse tehnoloogiatesse olulised, et edendada majanduskasvu, tööhõivet ja tervishoidu tulevikus.

               (4)

               Direktiiviga 97/68/EÜ on ette nähtud kohanduskava, mille alusel on tootjal lubatud kahe järjestikuse piirväärtuste etapi vahelisel ajavahemikul osta piiratud arv mootoreid, mis ei vasta sel ajahetkel kohaldatavatele piirväärtustele, vaid vahetult eelneva etapi piirväärtustele.

               (5)

               Vastavalt direktiivi 2004/26/EÜ artikli 2 punktile b tuleb hinnata täiendavate kohandusmeetmete vajadust.

               (6)

               III B etapi jooksul peaks nende mootorite (v.a mootorvagunite, vedurite ja siseveelaevade käiturite), mida võib turule viia kohanduskava alusel, maksimaalne kogus suurenema igas mootorikategoorias 20 protsendilt 37,5 protsendini tootja poolt aastas turule viidavate kõnealuse kategooria mootoriga varustatud seadmete kogusest. Ette tuleks näha alternatiivne võimalus viia turule kohanduskava alusel kindel arv mootoreid. Kõnealune mootorite arv tuleks samuti läbi vaadata ja see ei tohiks ületada direktiivi 97/68/EÜ XIII lisa punktis 1.2.2 kehtestatud piirmäärasid.

               (7)

               Kohanduskava eeskirju tuleks kohandada, et need laieneksid vedurite käitamiseks kasutatavatele mootoritele rangelt piiratud ajavahemikuks.

               (8)

               Õhukvaliteedi parandamine on liidu jaoks väga oluline eesmärk, mille saavutamiseks on vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiiv 2008/50/EÜ (välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta) (5). Heitkoguste algpõhjuste, sealhulgas väljaspool teid kasutatavate liikurmasinate heitkoguste vähenemisega tegelemine on kõnealuse eesmärgi saavutamiseks hädavajalik.

               (9)

               Käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate masinatega tegelevad ettevõtted peaksid saama toetust Euroopa finantsabiprogrammidest või liikmesriikide asjakohastest abiprogrammidest. Abiprogrammide eesmärk peaks olema soodustada võimalikult vara kõrgeimate heitenormide kehtestamist.

               (10)

               Direktiiviga 97/68/EÜ tehakse erand asendusmootoritele, kuid erandit ei kohaldata mootorvagunite ja vedurite suhtes. Kaalust ja mõõtmetest tulenevaid piiranguid arvesse võttes on piiratud erandit siiski vaja kohaldada ka mootorvagunites ja vedurites kasutatavate asendusmootorite suhtes.

               (11)

               Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed peegeldavad tööstusharu ajutisi raskusi, toomata kaasa püsivaid kohandusi, ning seetõttu peaks kõnealuste meetmete kohaldamise aeg piirduma III B etapi kestusega või järgneva etapi puudumisel kolme aastaga.

               (12)

               Võttes arvesse Ühendkuningriigi raudteevõrgu infrastruktuuri, mis erineb rööpmevahe ning seetõttu kaalust ja mõõtmetest tulenevate piirangute poolest ning mis vajab uute heitkoguste piirväärtustega kohandamiseks rohkem aega, tuleb sellel konkreetsel turul tagada vedurites kasutatavate mootorite puhul suurem paindlikkus.

               (13)

               Seetõttu tuleks direktiivi 97/68/EÜ vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 97/68/EÜ muudatused
   Direktiivi 97/68/EÜ muudetakse järgmiselt.

               1)

               Artikli 4 lõige 6 asendatakse järgmisega:
               „6.   Muul otstarbel kui mootorvagunite ja siseveelaevade käitamiseks kasutatavaid diiselmootoreid võib lisaks lõigetele 1–5 turule viia kohanduskava alusel vastavalt XIII lisas osutatud menetlusele.”

               2)

               Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

                           a)

                           lõikest 1a jäetakse välja teine lõik;

                           b)

                           lisatakse järgmised lõiked:
                           „1b.   Erandina artikli 9 lõigetest 3g, 3i ja 4a võivad liikmesriigid lubada turule viia järgmised mootorvagunites ja vedurites kasutatavad mootorid:

                                       a)

                                       III A etapi piirväärtustele vastavad asendusmootorid, millega asendatakse mootorvagunite ja vedurite mootorid, mis:

                                                   i)

                                                   ei vasta III A etapi normidele või

                                                   ii)

                                                   vastavad III A etapi normidele, kuid ei vasta III B etapi normidele;

                                       b)

                                       III A etapi piirväärtustele mittevastavad asendusmootorid, millega asendatakse mootorid mootorvagunites, millel puudub veokontroll ja mis ei saa iseseisvalt liikuda, niivõrd kui sellised asendusmootorid vastavad normidele, mis on vähemalt sama ranged kui olemasolevatele sama tüüpi mootorvagunitele paigaldatud mootoritele kehtestatud normid.

                                 Käesoleva lõike kohaselt võib loa anda ainult siis, kui liikmesriigi tüübikinnitusasutus on veendunud, et kõige viimase kohaldatava heitkoguste piirväärtuse etapi nõuetele vastavate asendusmootorite kasutamine asjaomastes mootorvagunites või vedurites tekitaks suuri tehnilisi probleeme.
                           1c.   Lõigete 1a ja 1b kohaldamisalasse kuuluvatele mootoritele kinnitatakse tekstiga „ASENDUSMOOTOR” ja erandiga seotud kordumatu viitenumbriga märgis.
                           1d.   Komisjon hindab lõikele 1b vastavuse tagamise keskkonnamõju ja võimalikke tehnilisi probleeme. Kõnealust hinnangut silmas pidades esitab komisjon 31. detsembriks 2016 Euroopa Parlamendile ja nõukogule lõike 1b läbivaatamise aruande ja vajaduse korral seadusandliku akti ettepaneku, mis sisaldab lõike 1b kohaldamise lõppkuupäeva.”;

                           c)

                           lõige 7 asendatakse järgmisega:
                           „7.   Liikmesriigid lubavad I lisa punkti 1 alapunkti A alapunktides i, ii ja v määratletud mootoreid kohanduskava alusel turule viia vastavalt XIII lisa sätetele.”

               3)

               XIII lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

         Artikkel 2
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 24. novembril 2012. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Adressaadid
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 16. november 2011

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         J. BUZEK

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         W. SZCZUKA

      (1)  ELT C 48, 15.2.2011, lk 134.

      (2)  Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2011. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 8. novembri 2011. aasta otsus.

      (3)  EÜT L 59, 27.2.1998, lk 1.

      (4)  ELT L 146, 30.4.2004, lk 1.

      (5)  ELT L 152, 11.6.2008, lk 1.

      LISA
      XIII lisa punkt 1 asendatakse järgmisega:

         „1.   LÕPPTOOTJA TEGEVUS

                     1.1.

                     Välja arvatud III B etapis, taotleb kohanduskava kasutada sooviv lõpptootja (välja arvatud mootorvagunite ja vedurite käitamiseks kasutatavate mootorite puhul) mis tahes tüübikinnitusasutuselt luba, et tema mootoritootjad saaksid turule viia mootoreid, mida kasutab vaid lõpptootja. Nende mootorite kogus, mis ei vasta sel ajahetkel kehtivatele, vaid vahetult eelneva etapi piirväärtustele, ei tohi ületada punktides 1.1.1 ja 1.1.2 kehtestatud piirmäärasid.

                     1.1.1.

                     Kohanduskava alusel turule viidavate mootorite arv ei tohi üheski mootorikategoorias ületada 20 % lõpptootja poolt aastas turule viidavast kõnealuse kategooria mootoritega varustatud seadmete kogusest (arvutatud viimase viie aasta keskmise müügi põhjal liidu turul). Kui lõpptootja on viinud oma tooteid liidu turule vähem kui viis aastat, arvutatakse tema keskmine müügikogus selle ajavahemiku põhjal, mil ta on oma tooteid liidu turule viinud.

                     1.1.2.

                     Alternatiivse võimalusena punktis 1.1.1 sätestatule võib lõpptootja (välja arvatud mootorvagunite ja vedurite käitamiseks kasutavate mootorite puhul) taotleda luba, et tema mootoritootjad saaksid turule viia kindla arvu mootoreid, mida kasutab vaid lõpptootja. Üheski mootorikategoorias ei tohi mootorite arv ületada järgmisi piirväärtusi:

                                 Mootori kategooria P (kW)

                                 Mootorite arv

                                 19 ≤ P < 37

                                 200

                                 37 ≤ P < 75

                                 150

                                 75 ≤ P < 130

                                 100

                                 130 ≤ P ≤ 560

                                 50

                     1.2.

                     III B etapi jooksul, kuid mitte rohkem kui kolme aasta jooksul selle etapi kohaldamise algusest (välja arvatud mootorvagunite ja vedurite käitamiseks kasutatavate mootorite puhul) taotleb kohanduskava kasutada sooviv lõpptootja mis tahes tüübikinnitusasutuselt luba, et tema mootoritootjad saaksid viia turule mootoreid, mida kasutab vaid lõpptootja. Nende mootorite kogus, mis ei vasta sel ajahetkel kehtivatele, vaid vahetult eelneva etapi piirväärtustele, ei tohi ületada punktides 1.2.1 ja 1.2.2 kehtestatud piirmäärasid.

                     1.2.1.

                     Kohanduskava alusel turule viidavate mootorite arv ei tohi üheski mootorikategoorias ületada 37,5 % lõpptootja poolt aastas turule viidavast kõnealuse kategooria mootoritega varustatud seadmete kogusest (arvutatud viimase viie aasta keskmise müügi põhjal liidu turul). Kui lõpptootja on viinud oma tooteid liidu turule vähem kui viis aastat, arvutatakse tema keskmine müügikogus selle ajavahemiku põhjal, mil ta on oma tooteid liidu turule viinud.

                     1.2.2.

                     Alternatiivse võimalusena punktis 1.2.1 sätestatule võib lõpptootja taotleda luba, et tema mootoritootjad saaksid turule viia kindla arvu mootoreid, mida kasutab vaid lõpptootja. Üheski mootorikategoorias ei tohi mootorite arv ületada järgmisi piirväärtusi:

                                 Mootori kategooria P (kW)

                                 Mootorite arv

                                 37 ≤ P < 56

                                 200

                                 56 ≤ P < 75

                                 175

                                 75 ≤ P < 130

                                 250

                                 130 ≤ P ≤ 560

                                 125

                     1.3.

                     Vedurite käitamiseks kasutatavate mootorite puhul võib lõpptootja III B etapi jooksul, kuid mitte rohkem kui kolme aasta jooksul kõnealuse etapi kohaldamise algusest, taotleda luba, et tema mootoritootjad saaksid turule viia maksimaalselt 16 mootorit, mida kasutab vaid lõpptootja. Lõpptootja võib taotleda ka luba, et tema mootoritootjad saaksid täiendavalt turule viia maksimaalselt kümme mootorit, mille arvutuslik võimsus on suurem kui 1 800 kW ja mis paigaldatakse veduritele, mis on mõeldud kasutamiseks ainult Ühendkuningriigi raudteevõrgus. Vedurid vastavad sellele nõudele ainult juhul, kui neil on Ühendkuningriigi raudteevõrgus kasutamist lubav ohutussertifikaat või nad võivad sellise sertifikaadi omandada.
                     Selline luba väljastatakse vaid juhul, kui tehnilised põhjused ei võimalda III B etapi heitkoguste piirväärtusi täita.

                     1.4.

                     Lõpptootja lisab tüübikinnitusasutusele esitatavale taotlusele järgmise teabe:

                                 a)

                                 märgise näidis, mis kinnitatakse igale väljaspool teed kasutatavale liikurmasinale, millele on paigaldatud kohanduskava alusel turule viidud mootor. Märgisel peab olema järgmine tekst: „MASIN nr … (masina järjekorranumber) kokku … masinast (asjaomase võimsusklassi masinate koguarv) MOOTORIGA nr … TÜÜBIKINNITUSEGA (direktiiv 97/68/EÜ) nr …”

                                 b)

                                 mootorile kinnitatava lisamärgise näidis punktis 2.2 osutatud tekstiga.

                     1.5.

                     Lõpptootja esitab tüübikinnitusasutusele kogu kohanduskava rakendamisega seotud teabe, mida tüübikinnitusasutus otsuse tegemiseks vajalikuks peab.

                     1.6.

                     Selleks et tõendada mis tahes mootori kohta esitatud väite või sellele paigutatud märgise õigsust, mis kinnitab, et mootor on turule viidud kohanduskava alusel, esitab lõpptootja kõikidele seda taotlevatele liikmesriikide tüübikinnitusasutustele kogu teabe, mida tüübikinnitusasutus vajalikuks peab.”


title: Komisjoni direktiiv 2005/77/EÜ, 11. november 2005, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ (taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta) V lisa

text:
               12.11.2005

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 296/17

         KOMISJONI DIREKTIIV 2005/77/EÜ,
   11. november 2005,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ (taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta) V lisa
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eriti selle artikli 14 teise lõigu punkti d,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiiviga 2000/29/EÜ nähakse ette taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühenduses levimise vastu võetavad kaitsemeetmed. Samuti nähakse ette taimepassid, mis tõendavad, et taimed või taimsed saadused on edukalt läbinud ühenduse kontrollisüsteemi.

               (2)

               Taimepassid on praegu nõutavad liikide Helianthus annuus L., Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. ja Phaseolus L. sertifitseeritud seemnete liikumisel ühenduses, v.a kohalik liikumine.

               (3)

               Liikide Helianthus annuus L., Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. ja Phaseolus L. seemnete fütosanitaarkaitse parandamiseks tuleks taimepasside nõuet seemnete liikumisel ühenduses, v.a kohalikul liikumisel, kohaldada kõnealuste liikide kõikidele seemnetele.

               (4)

               Seepärast tuleks direktiivi 2000/29/EÜ V lisa vastavalt muuta.

               (5)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas taimetervise alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2000/29/EÜ V lisa A osa I jao punkti 2.4 viimane taane asendatakse järgmisega:

               “—

               Liikide Helianthus annuus L., Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. ja Phaseolus L. seemned.”

         Artikkel 2
   1.   Hiljemalt 30. aprilliks 2006 võtavad liikmesriigid vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid. Nad edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning nende normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad kõnealuseid norme alates 1. maist 2006.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 11. november 2005

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2005/16/EÜ (ELT L 57, 3.3.2005, lk 19).