title: Komisjoni direktiiv 2008/124/EÜ, 18. detsember 2008 , millega lubatakse teatavate söödakultuuride ning õli- ja kiudtaimede liikide seemne turustamist ainult juhul, kui see on ametlikult sertifitseeritud eliitseemne või sertifitseeritud seemnena (kodifitseeritud versioon) (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               19.12.2008

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 340/73

      KOMISJONI DIREKTIIV 2008/124/EÜ,
   18. detsember 2008,
   millega lubatakse teatavate söödakultuuride ning õli- ja kiudtaimede liikide seemne turustamist ainult juhul, kui see on ametlikult sertifitseeritud „eliitseemne” või „sertifitseeritud seemnena”
   (kodifitseeritud versioon)
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/401/EMÜ söödakultuuride seemne turustamise kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 3,
   võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/57/EÜ õli- ja kiudtaimede seemne turustamise kohta, (2) eriti selle artikli 3 lõiget 3,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 27. veebruari 1986. aasta direktiivi 86/109/EMÜ, millega lubatakse teatavate söödakultuuride ning õli- ja kiudtaimede liikide seemne turustamist ainult juhul, kui see on ametlikult sertifitseeritud „eliitseemne” või „sertifitseeritud seemnena” (3) on korduvalt oluliselt muudetud. (4) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida koos komisjoni 25. juuli 1975. aasta direktiiviga 75/502/EMÜ, millega piiratakse kitsalehise aasnurmika (Poa pratensis L.) seemne turustamist seemnega, mis on ametlikult sertifitseeritud eliitseemne või sertifitseeritud seemnena, (5) ühendades need ühtseks tekstiks.

               (2)

               Direktiiv 66/401/EMÜ lubab teatavate söödakultuuride liikide eliitseemne, sertifitseeritud seemne ja tarbeseemne turustamist.

               (3)

               Direktiiv 2002/57/EÜ lubab teatavate õli- ja kiudtaimede liikide eliitseemne, igat sorti sertifitseeritud seemne ja tarbeseemne turustamist.

               (4)

               Mõlemad direktiivid annavad komisjonile volituse keelustada seemne turustamine, kui see ei ole ametlikult sertifitseeritud kas „eliitseemne” või „sertifitseeritud seemnena”.

               (5)

               Liikmesriigid on võimelised tootma piisavalt eliit- ja sertifitseeritud seemet, et rahuldada ühenduse seemnenõudlus teatavate eespool mainitud liikide osas.

               (6)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali alalise komitee arvamusega.

               (7)

               Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud I lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtaegadega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   1.   Liikmesriigid näevad ette, et turule ei ole lubatud viia

                           —

                              Poa pratensis L.

               aasnurmika

                           —

                              Vicia faba L. (partim)

               põldoa

                           —

                              Papaver somniferum L.

               unimaguna

                           —

                              Agrostis gigantea Roth

               suur kasteheina

                           —

                              Agrostis stolonifera L.

               valge kasteheina

                           —

                              Phleum bertolonii DC

               mugultimuti

                           —

                              Poa palustris L.

               soonurmika

                           —

                              Poa trivialis L.

               hariliku nurmika

                           —

                              Lupinus albus L.

               valge lupiini

                           —

                              Brassica juncea (L.) Czernj. et Cosson

               sarepta kapsasrohu

                           —

                              Agrostis capillaris L.

               hariliku kasteheina

                           —

                              Lotus corniculatus L.

               hariliku nõiahamba

                           —

                              Medicago lupulina L.

               humallutserni

                           —

                              Trifolium hybridum L.

               roosa ristiku

                           —

                              Alopecurus pratensis L.

               aas-rebasesaba

                           —

                              Arrhenatherum elatius (L.) Beauv. ex J. S. et K. B. Presl

               kõrge raikaeriku

                           —

                              Bromus catharticus Vahl

               lapiku luste

                           —

                              Bromus sitchensis Trin.

               alaska luste

                           —

                              Lupinus luteus L.

               kollase lupiini

                           —

                              Lupinus angustifolius L.

               ahtalehise lupiini

                           —

                              Poa nemoralis L.

               salunurmika

                           —

                              Trisetum flavescens (L.) Beauv.

               aas-koldkaera

                           —

                              Phacelia tanacetifolia Benth.

               hariliku keerispea

                           —

                              Sinapis alba L.

               valge sinepi

                           —

                              Agrostis canina L.

               soo-kasteheina

                           —

                              Festuca ovina L.

               lamba-aruheina

                           —

                              Trifolium alexandrinum L.

               aleksandria ristiku

                           —

                              Trifolium incarnatum L.

               kahkjaspunase ristiku

                           —

                              Trifolium resupinatum L.

               pärsia ristiku

                           —

                              Vicia sativa L.

               suviviki

                           —

                              Vicia villosa Roth

               põld-hiireherne

         seemet, kui see ei ole sertifitseeritud „eliitseemne” või „sertifitseeritud seemnena”.
   2.   Liikmesriigid näevad ette, et turule ei ole lubatud viia

                           —

                              Glycine max (L.) Merr.

               sojaoa

                           —

                              Linum usitatissimum L.

               lina

         seemet, kui see ei ole ametlikult sertifitseeritud „eliitseemne”, „esimese põlvkonna sertifitseeritud seemne” või „teise põlvkonna sertifitseeritud seemnena”.
   Artikkel 2
   Direktiiv 75/502/EMÜ ja direktiiv 86/109/EMÜ, mida on muudetud I lisa A osas loetletud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud I lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtaegadega.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiividele käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas II lisas esitatud vastavustabeliga.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 18. detsember 2008

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT 125, 11.7.1966, lk 2298/66.

      (2)  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 74.

      (3)  EÜT L 93, 8.4.1986, lk 21.

      (4)  Vt I lisa A osa.

      (5)  EÜT L 228, 29.8.1975, lk 26.

      I LISA
      A   OSA
      Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatuste loeteluga
      (osutatud artiklis 2)

                  Komisjoni direktiiv 75/502/EMÜ

                  (EÜT L 228, 29.8.1975, lk 26).

                  Komisjoni direktiiv 86/109/EMÜ

                  (EÜT L 93, 8.4.1986, lk 21).

                  Komisjoni direktiiv 89/424/EMÜ

                  (EÜT L 196, 12.7.1989, lk 50).

                  Komisjoni direktiiv 91/376/EMÜ

                  (EÜT L 203, 26.7.1991, lk 108).

            B   OSA
      Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäevade loetelu
      (osutatud artiklis 2)

                  Direktiiv

                  Ülevõtmise tähtpäev

                  75/502/EMÜ

                  1. juuli 1976

                  86/109/EMÜ

                  1. juuli 1987 (artikkel 1)
                  1. juuli 1989 (artikkel 2)
                  1. juuli 1990 (artikkel 2a)
                  1. juuli 1991 (artiklid 3 ja 3a)

                  89/424/EMÜ

                  1. juuli 1990

                  91/376/EMÜ

                  1. juuli 1991

      II LISA
      Vastavustabel

                  Direktiiv 75/502/EMÜ

                  Direktiiv 86/109/EMÜ

                  Käesolev direktiiv

                     Artikkel 1

                  Artikli 1 lõige 1

                  Artikli 1 lõige 1

                  Artikli 1 lõige 2

                  Artikli 1 lõige 2

                     Artikkel 2

                  Artikli 1 lõige 1

                     Artikkel 2a

                  Artikli 1 lõige 1

                     Artikkel 3

                  Artikli 1 lõige 1

                  Artikli 3a lõige 1

                  Artikli 1 lõige 1

                  Artikli 3a lõiked 2–6

                  —

                     Artikkel 2

                     Artikkel 4

                  —

                  —

                  —

                     Artikkel 2

                  —

                  —

                     Artikkel 3

                     Artikkel 3

                     Artikkel 5

                  Artikkel 4

                  —

                  —

                  I lisa

                  —

                  —

                  II lisa


title: Nõukogu direktiiv, 29. juuni 1990, ühenduse menetluse kohta tööstuslikele lõpptarbijatele määratud gaasi- ja elektrihindade läbipaistvuse parandamiseks

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31990L0377

Euroopa Liidu Teataja L 185 , 17/07/1990 Lk 0016 - 0024 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 9 Lk 0236  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 9 Lk 0236

		Nõukogu direktiiv,29. juuni 1990,ühenduse menetluse kohta tööstuslikele lõpptarbijatele määratud gaasi- ja elektrihindade läbipaistvuse parandamiseks(90/377/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 213,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:energiahinna läbipaistvus, kuivõrd see tugevdab tingimusi, mis tagavad, et ühisturul ei moonutata konkurentsi, on oluline energia siseturu väljakujundamiseks ja ladusaks toimimiseks;läbipaistvuse abil saab vältida kasutajate diskrimineerimist, suurendades nende vabadust valida eri energiaallikate ja eri tarnijate vahel;käesoleval ajal on läbipaistvuse ulatus energiaallikate ja ühenduse riikide või piirkondade kaupa erinev, mis muudab energia siseturu väljakujundamise küsitavaks;ühenduse tööstuses kasutatud energia eest makstud hind on siiski üks konkurentsi mõjutavatest teguritest ja seepärast peaks see jääma konfidentsiaalseks;standardtarbijate süsteem, mida Euroopa Ühenduste Statistikaamet (EÜSA) kasutab oma hinnaväljaannetes, ja suuremate tööstuslike elektritarbijate jaoks kehtestatav markeerimishindade süsteem tagab, et läbipaistvus ei ole takistuseks konfidentsiaalsusele;on vaja laiendada EÜSA poolt määratletud tarbijate gruppe nii, et need esindaksid tarbijaid;sellisel viisil oleks võimalik saavutada lõpptarbijate hindade läbipaistvus lepingute vajalikku konfidentsiaalsust ohustamata; selleks et hoida konfidentsiaalsust, peab kõnealuses tarbimisgrupis olema hinna avaldamiseks vähemalt kolm tarbijat;teave tööstuslike energia lõppkasutajate poolt kasutatud gaasi ja elektri kohta võimaldab võrdlusi teiste energiaallikatega (nafta, kivisüsi, fossiilkütus ja taastuvad energiaallikad) ja teiste tarbijatega;gaasi ja elektrienergiat tarnivate ettevõtjate ning tööstuslike gaasi- ja elektritarbijate suhtes jäävad käesoleva direktiivi kohaldamisest sõltumata kehtima asutamislepingu konkurentsieeskirjad ning komisjon saab nõuda hindade ja müügitingimuste edastamist;jõus olevate hinnasüsteemide andmed on üks osa hindade läbipaistvusest;andmed tarbijate jaotusest gruppide kaupa ja nende vastavate turuosade kohta on samuti üks osa hindade läbipaistvusest;EÜSAle edastatud hinnad ja tarbijale ettenähtud müügitingimused ning kasutusel olevad hinnasüsteemid ja tarbijate jaotus tarbimisgruppide kaupa peaks andma komisjonile piisavalt teavet, et vajaduse korral otsustada asjakohaste meetmete või ettepanekute üle energia siseturu olukorda silmas pidades;EÜSAle esitatavad andmed on usaldusväärsemad, kui ettevõtjad koostavad need ise;igas liikmesriigis kehtivate maksude ja muude lõivude tundmine on oluline hindade läbipaistvuse tagamiseks;EÜSAle esitatud andmete usaldusväärsust peab olema võimalik kontrollida;hindade läbipaistvuse saavutamine eeldab hindade ja hinnasüsteemide võimalikult laialdast avaldamist ja levitamist tarbijate seas;energiahindade läbipaistvuse rakendamiseks peaks süsteem põhinema andmete töötlemise, kontrollimise ja avaldamisega seotud tõendatud asjatundlikkusel ja meetoditel, mida EÜSA arendab ja kohaldab;energia siseturu väljakujundamiseks tuleks hindade läbipaistvuse süsteem võtta kasutusele niipea kui võimalik;käesoleva direktiivi ühtne rakendamine saab toimuda kõikides liikmesriikides üksnes siis, kui maagaasiturg on eelkõige infrastruktuuri osas saavutanud piisava arengutaseme,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et I ja II lisas määratletud tööstuslikele lõpptarbijatele gaasi või elektrienergiat tarnivad ettevõtjad edastavad EÜSAle artiklis 3 sätestatud vormis:1. gaasi- ja elektrihinnad ning müügitingimused tööstuslikele lõpptarbijatele;2. kasutatavad hinnasüsteemid;3. tarbijate ja vastavate mahtude jaotuse tarbimisgruppide kaupa, et tagada nende gruppide representatiivsus siseriiklikul tasandil.Artikkel 21. Artiklis 1 osutatud ettevõtjad koguvad artikli 1 lõigetes 1 ja 2 ettenähtud andmed iga aasta 1. jaanuaril ja 1. juulil. Artiklis 3 osutatud sätetele vastavalt koostatud andmed saadetakse kahe kuu jooksul EÜSAle ja liikmesriikide pädevatele asutustele.2. Lõikes 1 osutatud andmete põhjal avaldab EÜSA iga aasta mais ja novembris asjakohases vormis tööstuslike tarbijate suhtes liikmesriikides kehtivad gaasi- ja elektrihinnad ning sel eesmärgil kasutatud hinnasüsteemid.3. Artikli 1 lõikes 3 sätestatud teave saadetakse iga kahe aasta järel EÜSAle ja liikmesriikide pädevatele asutustele. Esimesena edastatud teave käsitleb 1. jaanuari 1991 olukorda. Seda teavet ei avaldata.Artikkel 3Artiklis 1 sätestatud teabe vormi, sisu ja kõikide teiste tunnusjoontega seotud rakendussätted on sätestatud I ja II lisas.Artikkel 4EÜSA ei avalikusta talle vastavalt artiklile 1 esitatud andmeid, mis võivad oma olemuselt olla ärisaladused. Sellised EÜSAle edastatud konfidentsiaalsed statistilised andmed on kättesaadavad ainult EÜSA ametnikele ja nad võivad neid andmeid kasutada üksnes statistilistel eesmärkidel.Käesolev säte ei takista siiski nende andmete avaldamist kokkuvõtlikul kujul, mis ei võimalda teha kindlaks üksikuid äritehinguid.Artikkel 5Kui EÜSA täheldab käesoleva direktiivi alusel edastatud andmetes statistiliselt olulisi kõrvalekaldeid või vastuolusid, võib ta paluda riigiorganilt luba kontrollida asjakohaseid mittekokkuvõtlikke andmeid ning arvutus- ja hindamismeetodeid, millel kokkuvõtlikud andmed põhinevad, et hinnata või vajaduse korral muuta ebatavaliseks peetavaid andmeid.Artikkel 6Kui see on asjakohane, teeb komisjon kindlakstehtud eriprobleeme silmas pidades vajalikud muudatused käesoleva direktiivi lisadesse. Sellised muudatused võivad siiski hõlmata üksnes lisade tehnilisi üksikasju ja need ei tohi olla olemuselt sellised, mis muudavad süsteemi üldstruktuuri.Artikkel 7Artiklis 6 osutatud muudatuste tegemise puhul lisades abistab komisjoni nõuandev komitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja eesistujana komisjoni esindaja.Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse, vajaduse korral hääletades.Kõnealune arvamus protokollitakse; lisaks on igal liikmesriigil õigus paluda oma seisukoha kandmist protokolli.Komisjon võtab komitee esitatud arvamust võimalikult suurel määral arvesse. Komisjon teatab komiteele, mil viisil komitee arvamust on arvestatud.Artikkel 8Kord aastas esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule ning majandus- ja sotsiaalkomiteele kokkuvõtva aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta.Artikkel 9Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu hiljemalt 1. juulil 1991. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Maagaasi puhul ei rakendata käesolevat direktiivi liikmesriikides enne, kui selle energiaallika kasutuselevõtust kõnealusel turul on möödunud viis aastat. Selle energiaallika siseriiklikul turul kasutuselevõtu kuupäevast peab asjaomane liikmesriik selgesõnaliselt ja viivitamata teatama komisjonile.Artikkel 10Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 29. juuni 1990Nõukogu nimeleesistujaM. Smith[1] EÜT C 257, 10.10.1989, lk 7.[2] EÜT C 149, 18.6.1990.[3] EÜT C 75, 26.3.1990, lk 18.--------------------------------------------------LISAERISÄTTED GAASI KOHTA1. Sätted on seotud kaht liiki gaasiga:a) maagaas;b) tööstuslikult toodetud gaas [1].2. Kui samasse asulasse või piirkonda toimetatakse mõlemat liiki gaasi, tuleb esitada andmed mõlema kohta, välja arvatud juhul, kui tarbimine on alla 10 % maagaasi ja tööstuslikult toodetud gaasi kogutarbimisest punktis 11 osutatud kohtades või piirkondades.3. Arvesse võetakse üksnes torujuhtmete kaudu jaotamist.4. Esitatav hind on lõpptarbija poolt makstav hind.5. Arvessevõetav kasutus on kogu tööstuslik kasutus.6. Süsteemi alla ei kuulu tarbijad, kes kasutavad gaasi:a) elektrienergia tootmiseks riiklikes elektrijaamades;b) mitteenergeetilistel kasutusaladel (näiteks keemiatööstuses);c) üle 4186000 GJ/aastas (= 1163 GWh/aastas).7. Qa Qdmax Qhmax [2] (või koormusteguri) alusel.8. Muud tunnused, mis võivad hinnakujunduse seisukohalt olulised olla (näiteks katkestatavus), määratakse kõikidel juhtudel kindlaks, võttes alati omaks praktikas kõige sagedamini esineva lahenduse.9. Hinnad peavad sisaldama arvestite renti, püsitasu ja tarbimistasu. Hinnad ei tohi sisaldada esialgse paigaldamisega seotud makse.10. Valitud on järgmised tööstuslikud standardtarbijad, kelle koodid on I1–I5:Iga-aastane tarbimine | Modulatsioon |I1 418,60 GJ või 116300 KWh | Koormustegurit ei ole ette nähtud [3] |I24186 GJ või 1163000 KWh | 200 päeva |I3-141860 GJ või 11,63 GWh) | 200 päeva 1600 tundi |I3-241860 GJ või 11,63 GWh | 250 päeva 4000 tundi |I4-1418600 GJ või 116,3 GWh | 250 päeva 4000 tundi |I4-2418600 GJ või 116,3 GWh | 330 päeva 8000 tundi |I5-44186000 GJ või 1163 GWh | 330 päeva 8000 tundi |11. Hinnad tuleb registreerida järgmistes kohtades või piirkondades:—Belgia: | Brüssel, |—Taani: | Kopenhaagen, |—Saksamaa Liitvabariik: | Hamburg, Hannover, Weser-Ems, Dortmund, Düsseldorf, Frankfurt Maini ääres, Stuttgart, München, |—Hispaania: | Madrid, Barcelona, Valencia, põhi ja ida, |—Prantsusmaa: | Lille, Pariis, Strasbourg, Marseille, Lyon, Toulouse, |—Iirimaa: | Dublin, |—Itaalia: | Milano, Torino, Genova, Rooma, Napoli, |—Luksemburg: | Luxembourg, |—Madalmaad: | Rotterdam, |—Portugal: | Lissabon, |—Ühendkuningriik: | London, Leeds, Birmingham. |12. Registreeritud hinnad peavad põhinema tariifidel, lepingutel, tingimustel ja iga kuuekuulise perioodi (jaanuar ja juuli) alguses jõus olevatel eeskirjadel, sealhulgas mis tahes mahahindlus.13. Mitme erineva tariifi puhul võetakse arvesse tarbijale kõige soodsamat tariifi pärast seda, kui on kõrvale jäetud tariifid, mida tegelikult ei kasutata või mis kehtivad üksnes väga väikese kasutajate arvu suhtes.14. Kvaasitariifide, erilepingute ja vabalt kaubeldavate hindade puhul tuleb registreerida kõige üldisem hind (teatavate tarnetingimuste puhul kõige tüüpilisem).15. Hinnad tuleb esitada omavääringus füüsilise gaasiühiku kohta [4]. Kasutatud energiaühikut mõõdetakse brutokütteväärtuse (GCV — gross calorific value) alusel, nagu see on gaasitööstuses tavaks.16. Tuleb esitada kaks hinnataset: [5]- hind ilma maksudeta,- hind koos kõigi maksudega (välja arvatud tagasisaadav käibemaks).17. Esitada tuleb ka maksude arvutamise määrad ja meetod, mille puhul võetakse arvesse kõik siseriiklikud, piirkondlikud ja kohalikud maksud, mis on kehtestatud gaasi müügi puhul tarbijale.18. Hinnasüsteemi täpseks kajastamiseks tuleb lisada võimalikult üksikasjalik selgitus. Erilist tähelepanu tuleb pöörata kõikidele muudatustele, mis on tehtud pärast eelmist uuringut.19. Liikmesriikides, kus tööstusliku müügiga tegeleb ainult üks gaasifirma, peab teavet edastama kõnealune firma. Teistes liikmesriikides, kus üht või mitut piirkonda teenindab rohkem kui üks gaasifirma, peab teavet edastama sõltumatu statistikaasutus.20. Konfidentsiaalsuse huvides edastatakse hindadega seotud andmed üksnes siis, kui asjaomases liikmesriigis või piirkonnas on vähemalt kolm tarbijat igas punktis 10 osutatud grupis.[1] "Tööstuslikult toodetud gaas" tähendab tööprotsessides saadud energiat, mis on toodetud kivisöest või naftatoodetest või krakitud, reformitud või segatud gaasist.Käesolev direktiiv ei käsitle veeldatud naftagaasi (butaani, propaani), koksiahjugaasi või kõrgahjugaasi.[2] maksimaalne tarbimine tunnis.[3] Vajaduse korral 115-200 päeva.[4] Kuupmeetri kasutamisel tuleb määratleda selle energiasisaldus gigadžaulides (GJ), kilovatt-tundides (kWh) või kuni 1999. aastani termides.[5] Hind, mis ei sisalda makse, tuleneb otseselt tariifidest ja lepingust. Hind, mis ei sisalda tagastatavat käibemaksu, sisaldab kõiki teisi erimakse.--------------------------------------------------II LISAERISÄTTED ELEKTRIENERGIA KOHTAKäesoleva direktiivi alusel edastatavad andmed peavad sisaldama järgmist teavet:I. "Tüüpilise tarbija" uuring (tarbijad, kelle maksimumtarve on 10 MW (neto)).1. Komisjoni poolt ühenduse tüüpilise tarbija kohta tehtud olemasolevat elektrihindade uuringut laiendatakse, et hõlmata kaht gruppi tüüpilisi tarbijaid, kelle maksimumtarve (neto) on 10 MW ja kes liidetakse käesolevasse direktiivi.2. Ühe siseriikliku tariifiga liikmesriikides uuritakse elektrihindu ainult ühes kohas; liikmesriikides, kus tariifid kogu riigis erinevad, uuritakse hindu representatiivse kohavalimi alusel järgmiselt:—Belgia: | kogu riik, |—Saksamaa Liitvabariik | Hamburg, Hannover, Düsseldorf, Frankfurt Maini ääres, Stuttgart, München, lääneosa, lõunaosa, |—Taani: | kogu riik, |—Hispaania: | Madrid, |—Prantsusmaa: | Lille, Pariis, Marseille, Lyon, Toulouse, Strasbourg, |—Kreeka: | Ateena, |—Iirimaa: | Dublin, |—Itaalia: | Põhja- ja Kesk-Itaalia, Lõuna-Itaalia ja saared, |—Luksemburg: | kogu riik, |—Madalmaad: | Rotterdam (GEB), Põhja-Holland (PEN), Põhja-Brabant (PNEM), |—Portugal: | Lissabon, Ponta Delgada (Assooride autonoomne piirkond), |—Ühendkuningriik: | London, Glasgow, Leeds, Birmingham. |3. Elektrihindu uuritakse järgmise üheksa tüüpiliste tööstustarbijate grupi suhtes:Tüüpiline tarbija | Iga-aastane tarbimine kWh | Maksimumtarve kW | Aastane kasutus tundides |Ia | 30000 | 30 | 1000 |Ib | 50000 | 50 | 1000 |Ic | 160000 | 100 | 1600 |Id | 1250000 | 500 | 2500 |Ie | 2000000 | 500 | 4000 |If | 10000000 | 2500 | 4000 |Ig | 24000000 | 4000 | 6000 |Ih | 50000000 | 10000 | 5000 |Ii | 70000000 | 10000 | 7000 |Maksimumtarve (neto) on aasta jooksul registreeritud maksimummäär iga veerandtunni ajal, mis on väljendatud kilovattides (kW). Tarnehind arvutatakse järgmiselt: cos φ = 0,90. Tariifide puhul, mis põhinevad poole tunni tarbel, korrutatakse tüüpilise tarbija maksimumtarve kordajaga 0,98. Tariifide puhul, mis põhinevad kilovoltamprites (kVA) väljendatud tarbel, tehakse kohandus, jagades tüüpilise tarbija maksimumtarbe (neto) kilovattides kordajaga cos φ = 0,90.4. Tariifide puhul, mis põhinevad sagedamini kui kord aastas toimuval näitude lugemisel, korrutatakse tasu elektrienergia eest järgmiste kordajatega:ENERGIA PARANDUSKORDAJATE TABELKasutus (tundides) | Igakuine maksimumtarve | Kahe kuu maksimumtarve | Kvartali maksimumtarve | Kolme suurima igakuise maksimumtarbe keskmine | Kahe suurima igakuise maksimumtarbe keskmine | Aastane maksimumtarve |1000 | 0,81 | 0,83 | 0,86 | 0,94 | 0,96 | 1,0 |1600 | 0,83 | 0,85 | 0,88 | 0,95 | 0,97 | 1,0 |2500 | 0,85 | 0,87 | 0,90 | 0,96 | 0,98 | 1,0 |4000 | 0,90 | 0,91 | 0,95 | 0,98 | 0,99 | 1,0 |5000 | 0,90 | 0,91 | 0,95 | 0,98 | 0,99 | 1,0 |6000 | 0,96 | 0,97 | 0,98 | 0,99 | 0,995 | 1,0 |7000 | 0,96 | 0,97 | 0,98 | 0,99 | 0,995 | 1,0 |5. Tariifide puhul, mis sisaldavad vähendusi vähese tarbimise perioodideks, tuleb keskmine kilovatt-tunni (kWh) hind arvutada järgmiselt, võttes arvesse vähenenud tarbimist:Standardtarbija: | Aastane kasutus | Aastane tarbimine | 1000Aastane tarbimine ( kWh), mis maksustatakse vähese tarbimise määrade alusel vastavalt vähese tarbimise perioodide keskmisele päevasele kestusele |tunnid | 1000 kWh | 7 h | 8 h | 9 h | 10 h | 11 h | 12 h |Ia | 1000 | 30 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |Ib | 1000 | 50 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 |Ic | 1600 | 160 | 11 | 13 | 16 | 19 | 22 | 25 |Id | 2500 | 1250 | 197 | 225 | 262 | 300 | 338 | 375 |Ie | 4000 | 2000 | 438 | 500 | 580 | 660 | 740 | 820 |If | 4000 | 10000 | 2190 | 2500 | 2900 | 3300 | 3700 | 4100 |Ig | 6000 | 24000 | 7140 | 8160 | 9120 | 10080 | 11040 | 12000 |Ih | 5000 | 50000 | 13100 | 15000 | 17000 | 19000 | 21000 | 23000 |Ii | 7000 | 70000 | 23300 | 26600 | 29400 | 32200 | 35000 | 37800 |Vähese tarbimise perioodide puhul, mille pikkus jääb eespool esitatud tundide vahele, arvutatakse aastased vähema tarbimise perioodidel tarbitud kilovatt-tunnid ekstrapoleerimise teel.Teiste vähese tarbimise perioodide puhul, näiteks kogu pühapäev, tuleks võtta arvesse üksnes pooled lisatunnid ning jagada need tunnid kogu aasta päevadega ja lisada tulemus tavapärasele vähese tarbimise perioodile, enne kui kasutada eespool esitatud tabelit.6. Võimaluse korral peaks esitatud hind põhinema avaldatud tariifil, mida kohaldatakse kõnealuse tüüpiliste tarbijate grupi suhtes. Mitme erineva tariifi puhul kohaldatakse tarbijale kõige soodsamat tariifi pärast seda, kui on kõrvale jäetud tariifid, mida tegelikult ei kasutata või mis kehtivad üksnes väga väikese kasutajate arvu suhtes. Kvaasitariifide, erilepingute ja vabalt kaubeldavate hindade puhul tuleb esitada teatavate tarnetingimuste puhul kõige üldisem hind (kõige tüüpilisem).7. Kui elektrit võib antud tüüpilise tarbijate grupi jaoks tarnida erineva pingega, tuleks selleks pingeks lugeda kõnealuse tüüpilise tarbijate grupi jaoks kõige tüüpilisemat pinget. Seda põhimõtet tuleks kohaldada teiste näitajate suhtes, mida ei ole käesolevas direktiivis täpsustatud.8. Kilovatt-tunni hinna arvutamisel tuleks selle hulka arvata ka kõik makstavad püsitasud (näiteks arvestite rent, püsitasud ja tasu elektrienergia eest jne) ning tasud tarbitud kilovatt-tundide eest. Seepärast kuulub kõnealuse tarbimismudeli järgi maksmisele kogusumma, millest on maha arvatud lisamaksed ja mahahindlused ning mis on jagatud kogutarbimisega. Hinnad ei tohiks siiski sisaldada liitumistasu. Vaatamata sellele, et teave tuleb esitada kaks korda aastas, peaks arvutus põhinema aastase tarbimise näitajatel, et vältida hooajalisi erinevusi.9. Hinnad tuleks esitada omavääringus kilovatt-tunni (kWh) kohta [1]:- hind ilma maksudeta,- hind koos kõigi maksudega (välja arvatud tagastatav käibemaks).Esitada tuleb ka maksude arvutamise määrad ja meetod, mille puhul võetakse arvesse kõik siseriiklikud, piirkondlikud ja kohalikud maksud, mis on kehtestatud elektrienergia müügi puhul tarbijale.10. Hinnasüsteemi ja selle kohaldamise täpseks kirjeldamiseks tuleb esitada võimalikult üksikasjalik selgitus. Erilist tähelepanu tuleb pöörata kõikidele muudatustele, mis on tehtud pärast eelmist uuringut.11. Liikmesriikides, kus tööstusliku müügiga tegeleb ainult üks äriühing, peab teavet edastama kõnealune äriühing. Teistes liikmesriikides, kus üht või mitut piirkonda teenindab rohkem kui üks äriühing, peab teavet edastama sõltumatu statistikaasutus.II. "Markeerimishinna" uuring (tarbijatele, kelle maksimumtarve on üle 10 MW).12. Uuringu koostamiseks tööstustarbijate kohta, kelle maksimumtarve on üle 10 MW, kehtestatakse allpool esitatud, "markeerimishindadel" põhinev süsteem.13. Kõikides liikmesriikides, välja arvatud Saksamaa Liitvabariik ja Ühendkuningriik, on suurte tööstustarbijate maksustruktuuri ja nõutavate hindade erinevused riigi piires suhteliselt väikesed ning markeerimishinnad koos seonduva teabega tuleks koguda ja avaldada kogu liikmesriigi kohta. Saksamaa Liitvabariigis ja Ühendkuningriigis võivad aga esineda märkimisväärsed geograafilised erinevused ning seepärast peaks nende kahe liikmesriigiga seotud teabe edastama ja avaldama mõlema riigi puhul kolme piirkonna kohta järgmiselt:Liikmesriik | Piirkond |Saksamaa Liitvabariik [2]: | —põhjaosa/keskosa, |—lääneosa, |—lõunaosa; |Ühendkuningriik: | —Inglismaa ja Wales, |—Šotimaa, |—Põhja-Iirimaa. |14. Markeerimishinnad ja seonduv teave tuleb esitada iga liikmesriigi kohta vastavalt punkti 13 kirjeldusele kolme suurte tööstustarbijate grupi alusel, see tähendab nende tööstustarbijate suhtes, kelle maksimumtarve selles piirkonnas on:- 25 MW, hõlmates tarbijaid maksimumtarbega (neto) 17,5-37,5 MW,- 50 MW, hõlmates tarbijaid maksimumtarbega (neto) 37,5-62,5 MW, ja- 75 MW, hõlmates tarbijaid maksimumtarbega (neto) 62,5-75 MW.Nendesse gruppidesse kuuluvad kõik tööstustarbijad, sealhulgas ka need, kes toodavad osa elektrienergiast ise, vaatamata sellele, et nõutakse üksnes sellise teabe esitamist, mis on seotud avalikest elektriettevõtetest saadud elektri tarbimisega.15. Teatava MW-grupi (näiteks 25 MW) markeerimishind on fiktiivse või "markeerimishinna" alla kuuluva tööstustarbija (kelle tavatarve on umbes 25 MW) poolt kilovatt-tunni eest makstav keskmine hind, millest ei ole maha arvatud "eritegureid", millest tuleb teatada eraldi (vt punkt 16). Sellele "markeerimishinna" alla kuuluvale tööstustarbijale omane tarve peaks olema võimalikult tüüpiline (eritegureid arvesse võtmata) kõikide kõnealuse grupi tööstustarbijate puhul.Ühtluse saavutamiseks määratleb komisjon iga grupi "markeerimishinna" alla kuuluvale tarbijale omase tarbe (näiteks 25 MW, 50 MW ja 75 MW), mida ettevõtted peaksid vajadusel korral kasutama. Kui sellised tarbe tunnused ei ole asjakohased, võib ettevõtemääratleda oma "markeerimishinna" alla kuuluvale tarbijale omase tarbe, mille komisjon peab heaks kiitma. Need tarbe tunnused on seotud näiteks koormusteguriga (näiteks "7000 tundi", mille puhul 7000 on tundide arv, mille ajal tarve peab jääma maksimumtasemele, et saavutada aastast tarbimist) ja tarbimise jaotumisega päeva eri maksupiiridesse (näiteks tipptarve, vähese tarbimise periood jne).16. Esitatud markeerimishinna arvutamisel tuleb selle hulka arvata ka kõik makstavad püsitasud (näiteks arvestite rent, püsitasud ja tasu elektrienergia eest jne) ning tasud tarbitud kilovatt-tundide eest. Hinnad ei tohiks siiski sisaldada liitumistasu. Vaatamata sellele, et teave tuleb esitada kaks korda aastas, tuleks hooajaliste erinevuste vältimiseks kasutada aastase tarbimise näitajaid. Tuleb selgitada markeerimishinna arvutamise viisi, sealhulgas püsikulude lisamist hindadele.17. Iga markeerimishinna puhul tuleb kirjeldada elektrihinna vähendamiseks kasutatavaid "eritegureid" (näiteks katkestatavuse klauslid) ja esitada hinnaalanduse määr (näiteks 6, 8, 10 %). Need eritegurid peaksid esindama tegureid, mida kohaldatakse tarbijate suhtes, keda varustab uuritava MW-grupi kohta andmeid esitav ettevõte.18. Liikmesriikides, kus on rohkem kui üks elektriettevõte, esitab iga ettevõte sõltumatule statistikaasutusele markeerimishinnad ja seonduva teabe (fiktiivsele tarbijale omase tarbe kohta (punkt 15) ning eritegurite ja hinnaalanduste kohta (punkt 17). Seejärel edastavad need asutused siseriiklikele asutustele ja EÜSAle liikmesriigi (või vajaduse korral iga piirkonna) kõrgeima ja madalaima markeerimishinna iga MW-grupi kohta koos markeerimishindadega seonduva teabega. Teiste liikmesriikide puhul, kus üks riiklik ettevõte hõlmab kogu riiki, peab teabe esitama otse ja samaaegselt siseriiklikele asutustele ja EÜSAle.19. Konfidentsiaalsuse huvides esitab riiklik ettevõte või sõltumatu statistikaasutus markeerimishinnad ja seonduva teabe asjakohasel viisil (vt punkt 18) üksnes siis, kui asjaomases liikmesriigis või piirkonnas on vastavas MW-grupis vähemalt kolm tarbijat.20. Markeerimishinnad tuleb esitada vastavalt punktile 9.21. Tarneettevõtted peaksid kord kahe aasta jooksul esitama ka andmed oma tarbijate arvu kohta igas MW-grupis (st 17,5-37,5 MW, 37,5-62,5 MW ja 62,5-75,0 MW) ning nende tarbijate aastase kogutarbimise kohta igas grupis (GWh). Punktis 18 nõutud teave tuleb edastada kas sõltumatu statistikaasutuse kaudu, kes kogub liikmesriigi teabe tervikuna kokku, või otse ja samaaegselt siseriiklikele asutustele ja EÜSAle. Käesolevas punktis nõutud teave esitatakse konfidentsiaalsuse alusel ja neid ei avaldata.[1] Hind, mis ei sisalda makse, tuleneb otseselt tariifidest ja lepingust. Hind, mis ei sisalda tagastatavat käibemaksu, sisaldab kõiki teisi erimakse.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 97/69/EÜ, 5. detsember 1997, millega kohandatakse kahekümne kolmandat korda tehnika arenguga nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohtaEMPs kohaldatav tekst

text:
Avis juridique important

|

31997L0069

Official Journal L 343 , 13/12/1997 P. 0019 - 0024

KOMISJONI DIREKTIIV 97/69/EÜ,5. detsember 1997,millega kohandatakse kahekümne kolmandat korda tehnika arenguga nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta,[1] viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 95/56/EÜ,[2] eriti selle artiklit 28,ning arvestades, et:direktiivi 67/548/EMÜ I lisa sisaldab ohtlike ainete loetelu koos iga aine või ainerühma liigitamise ja märgistamise üksikasjadega;laboratoorsed uuringud on näidanud, et teatavad keemilised klaasjad (silikaat-)kiud on kantserogeense toimega; epidemioloogiliste uuringute põhjal on tekkinud probleem seoses keemiliste klaasjate (silikaat-)kiudude toimega tervisele;seepärast tuleks kõnealuse direktiivi I lisas sisalduvat ohtlike ainete loetelu kohandada ja täiendada, eelkõige selleks, et lisada teatavad keemilised klaasjad (silikaat-)kiud; seetõttu on vaja muuta I lisa eessõna, et lisada keemiliste klaasjate (silikaat-)kiudude identifitseerimise, liigitamise ja märgistamisega seotud märkused ja üksikasjad;praeguste teadmiste juures tundub olevat põhjendatud, et teatavatel asjaoludel ei liigitata mõnesid keemilisi klaasjaid (silikaat-)kiude kantserogeenseks; teaduslikku ja tehnilist arengut silmas pidades tuleks käesolev võimalus läbi vaadata eelkõige kantserogeensusega seotud katsetamise valdkonnas;direktiivi 67/548/EMÜ I-IV lisade teatavates sätetes esineb lühend "EMÜ";Euroopa Liidu lepingu artikliga G asendati mõiste "Euroopa Majandusühendus" mõistega "Euroopa Ühendus"; seepärast tuleks eespool nimetatud sätetes asendada lühend "EMÜ" lühendiga "EÜ";direktiiviga 96/56/EÜ on vastavalt muudetud direktiivi 67/548/EMÜ artikleid 21 ja 23 ning selle alusel lubatakse 31. detsembrini 2000 viia turule ohtlikke aineid, mille märgistusel on "EMÜ number" ja sõnad "EMÜ märgistus";käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas ohtlike ainete ja valmististe tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamist käsitlevaid direktiive tehnika arenguga kohandava komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevaga muudetakse direktiivi 67/548/EMÜ järgmiselt.1. I lisa muudetakse järgmiselt:a) eessõna peatüki pealkirjaga "Nomenklatuur" viies lõik asendatakse järgmise tekstiga:"Artikli 23 lõike 2 punktis a nõutakse, et I lisas esinevate ainete puhul peaks märgistusel kasutatav aine nimetus olema üks lisas antud nimetustest. Teatavate ainete kohta on nurksulgudes antud lisateavet, et aidata ainet identifitseerida. Käesolevat lisateavet ei ole vaja märgistusele lisada.";b) eessõna märkus A asendatakse järgmise tekstiga:"Märkus A:Aine nimetus peab märgistusel olema ühe I lisas antud nimetuse kujul (vt artikli 23 lõike 2 punkti a).I lisas kasutatakse mõnikord üldkirjeldust, näiteks " ühendid" või "... soolad". Sellisel juhul nõutakse, et sellist ainet turustav valmistaja või mis tahes muu isik esitaks märgistusel õige nimetuse, võttes arvesse eessõna peatükki "Nomenklatuur":Näide: BeCl2: berülliumkloriid.";c) eessõnale lisatakse järgmised märkused Q ja R:"Märkus Q:Ainet ei pea liigitama kantserogeenseks, kui on võimalik tõestada, et see vastab ühele järgmistest tingimustest:- lühiajalise biopüsivuse kindlaksmääramiseks tehtud sissehingamiskatse näitab, et üle 20 m pikkusega kiudude kaalutud poolestusaeg on alla 10 päeva, või- lühiajalise biopüsivuse kindlaksmääramiseks tehtud intratrahheaalne instillatsioonikatse näitab, et üle 20 m pikkusega kiudude kaalutud poolestusaeg on alla 40 päeva, või- asjakohane intraperitoneaalne katse ei näita liigse kantserogeensuse olemasolu või- sobivas pikaajalises sissehingamiskatses ei ole tuvastatud märkimisväärseid patogeenseid ega neoplastilisi muutusi.Märkus R:Kiude ei pea liigitama kantserogeenseteks, kui nende diameetri kaalutud geomeetriline keskmise ja kahekordse geomeetrilise standardhälbe vahe on üle 6 m.";d) lisatakse käesoleva direktiivi lisa kanded;e) kõik viited "EMÜ number" asendatakse viitega "EÜ number".2. VI lisa muudetakse järgmiselt:a) kõik viited "EMÜ number" asendatakse viitega "EÜ number";b) kõik viited "EMÜ märgistus" asendatakse viidetega "EÜ märgistus".Artikkel 2Viie aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist hindab komisjon teaduslikku arengut ja võtab meetmed, et kustutada märkus Q või seda muuta.Artikkel 31. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 16. detsembril 1998. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise korra võtavad vastu liikmesriigid.2. Olenemata artiklist 1 lubavad liikmesriigid siiski kuni 31. detsembrini 2000 viia turule selliseid aineid, mille märgistusel on sõnad "EMÜ number" või sõnad "EMÜ märgistus".Artikkel 4Käesolev direktiiv jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 5. detsember 1997Komisjoni nimelkomisjoni liigeRitt BJERREGAARDLISA[INSERT MULTILINGUAL ANNEX FROM ORIGINAL][1] EÜT L 196, 16.8.1967, lk 1.[2] EÜT L 236, 18.9.1996, lk 35.


title: Nõukogu direktiiv, 18. veebruar 1969, millega muudetakse nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi teraviljaseemne turustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31969L0060

Euroopa Liidu Teataja L 048 , 26/02/1969 Lk 0001 - 0003 Taanikeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1969(I) Lk 0044  Ingliskeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1969(I) Lk 0049  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 4 Lk 0079  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 3 Lk 0062  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 03 Köide 3 Lk 0062  Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 65 Lk 0003  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 65 Lk 0003

		Nõukogu direktiiv,18. veebruar 1969,millega muudetakse nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi teraviljaseemne turustamise kohta(69/60/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 43 ja 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse assamblee arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamustning arvestades, et:teraviljaseemne turustamist käsitleva nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi [2] teatavaid sätteid tuleks muuta;on asjakohane laiendada ajutisi meetmeid ja lubada kasutada eliitseemnele eelnevate põlvkondade seemneid;direktiivi tuleks lisada uued teraviljaliigid ja kehtestada nende miinimumnõuded;kui teatavaid teraviljaliike mõne liikmesriigi territooriumil tavaliselt ei toodeta ega turustata, tuleks sätestada kõnealuse liikmesriigi vabastamine vastavalt alalise põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali komitee menetlusele kohustusest kohaldada kõnealuse liigi suhtes nimetatud direktiivi;vähem rangetele nõuetele vastavate seemnete puhul tuleks vähendada teatavaid tähistamisnõudeid ja muuta etiketi värvi,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi teraviljaseemne turustamise kohta muudetakse vastavalt järgmistele artiklitele.Artikkel 21. Artikli 2 lõike 1 punktis A lisatakse sõnade "Oryza sativa L. Riis" järele sõnad "Phalaris canariensis L. Kanaari paelrohi".2. Artikli 2 lõike 1 punktis C lisatakse sõnade "speltanisu, rukis" järele ja artikli 2 lõike 1 punktis E sõnade "rukis, mais" järele koma ja sõnad "kanaari paelrohi".3. "a) mis põlvneb otse eliitseemnest või sordiaretaja taotluse korral eliitseemnele eelneva põlvkonna seemnest, mis võib vastata ja on tunnistatud ametliku kontrolli käigus vastavaks I ja II lisas eliitseemne jaoks kehtestatud tingimustele;."4. "a) mis põlvneb otse eliitseemnest või sordiaretaja taotluse korral eliitseemnele eelneva põlvkonna seemnest, mis on tunnistatud ametliku kontrolli käigus vastavaks I ja II lisas eliitseemne jaoks kehtestatud tingimustele;."5. "a) mis põlvneb otse eliitseemnest, esimese põlvkonna sertifitseeritud seemnest või sordiaretaja taotluse korral eliitseemnele eelneva põlvkonna seemnest, mis on tunnistatud ametliku kontrolli käigus vastavaks I ja II lisas eliitseemne jaoks kehtestatud tingimustele;."6. "c) sertifitseerib üleminekuperioodi jooksul, mis kestab kuni kolm aastat alates käesoleva direktiivi järgimiseks vajalike õigusnormide jõustumisest, ning erandina lõike 1 punktidest E, F ja G, sertifitseeritud seemnena seemne, mis põlvneb otse mõnes liikmesriigis antud ajahetkel kasutusel oleva korra kohaselt ametlikult kontrollitud seemnest ja mis annab samu tagatisi kui käesoleva direktiivi põhimõtete kohaselt sertifitseeritud eliitseeme; käesolevat sätet kohaldatakse samuti lõike 1 punktis G nimetatud esimese põlvkonna sertifitseeritud seemne suhtes."Artikkel 3Artikli 4 lõike 1 punktist b jäetakse välja sõna "mais".Artikkel 4Artikli 8 lõikes 1 asendatakse sõna "saadetised" sõnaga "partiid".Artikkel 5"2. Ametlikult pitseeritud pakendeid võib pitseerida uuesti üksnes ametlikult. Kui pakend pitseeritakse uuesti, märgitakse artikli 10 lõike 1 alusel nõutavale etiketile viimase uuesti pitseerimise kuupäev ja selle eest vastutav asutus."Artikkel 6"b) peab sisaldama etiketiga sama värvi ametlikku dokumenti, milles on esitatud sama teave kui see, mida nõutakse IV lisa punkti A alapunkti a lõigetes 3, 4 ja 5 etikettide puhul; kõnealune dokument ei ole vajalik juhul, kui kõnealune teave on trükitud kustutamatult välispakendile."Artikkel 7"Artikkel 151. Liikmesriigid näevad ette, et teraviljaseemet, mis on toodetud otse ühes liikmesriigis sertifitseeritud eliitseemnest või esimese põlvkonna sertifitseeritud seemnest ning koristatud mõnes teises liikmesriigis või kolmandas riigis, võib sertifitseerida riigis, kus on toodetud eliitseeme või esimese põlvkonna sertifitseeritud seeme, kui kõnealune seeme on läbinud I lisas sätestatud tingimustele vastava põldtunnustamise ja kui ametlik kontroll on näidanud, et II lisas sertifitseeritud seemne jaoks kehtestatud tingimused on täidetud.2. Lõiget 1 kohaldatakse ka selliste sertifitseeritud seemnete sertifitseerimiseks, mis on toodetud otse eliitseemnele eelneva põlvkonna seemnest, mis võib vastata ja on tunnistatud ametliku kontrolli käigus vastavaks I ja II lisas eliitseemne jaoks kehtestatud tingimustele."Artikkel 8Artikli 16 lõike 2 viimases lauses esitatud tähtpäev asendatakse kuupäevaga 1. juuli 1970.Artikkel 9Artikli 17 lõikes 2 asendatakse sõna "tumekollane" sõnaga "pruun".Artikkel 10"Artikkel 23aLiikmesriigi taotluse korral, mida menetletakse artikliga 21 ettenähtud korras, võib vabastada asjaomase liikmesriigi täielikult või osaliselt kohustusest kohaldada käesolevat direktiivi teatavate liikide suhtes, kui asjaomase liikmesriigi territooriumil kõnealuste liikide seemneid tavaliselt ei toodeta ega turustata."Artikkel 11I lisa lõike 2 punktis A ja lõikes 4 lisatakse sõna "rukis" järele koma ja sõnad "kanaari paelrohi".Artikkel 121. "Eliitseemne puhul on 500 grammi kohta lubatud üks osa Claviceps purpurea’d ja sertifitseeritud seemne puhul kolm osa Claviceps purpurea’d."2. II lisa lõike 3 punkti A alapunkti a taanete bb ja cc ning alapunkti c taande bb seitsmendas veerus asendatakse number 5 numbriga 7.3. II lisa lõike 3 punkti A alapunkti b seitsmendat veergu muudetakse järgmiselt:a) taandes aa asendatakse sõnad "1 punane seeme" sõnadega "2 punast seemet";b) taandes bb asendatakse number 2 numbriga 5;c) taandes cc asendatakse number 3 numbriga 5.4. II lisa lõike 3 punkti A alapunkti d taande aa kuuendas veerus lisatakse numbri 0 järele sõnad "(250 grammis)"."e)kanaari paelrohi | aa)eliitseeme | | 75 | 98 | 4 | 1 | 0 | liigist Avena fatua, Avena sterilis || bb)sertifitseeritud seeme | | 75 | 98 | 10 | 5 | | Avena ludoviciana või Lolium temulentum" |5. 6. "C. Liikide Avena fatua, Avena sterilis, Avena ludoviciana ja Lolium temulentum maksimaalset seemnesisaldust käsitlevad erisätted:Ühe liigist Avena fatua, Avena sterilis, Avena ludoviciana ja Lolium temulentum pärit seemne esinemist 500-grammises proovis ei käsitata lisandina, kui teine proov on nimetatud sortide seemnetest vaba."Artikkel 131. "1. "EMÜ eeskirjad ja standardid"2. Sertifitseerimisasutus ja liikmesriik või nende lühendid."2. Etikette, millel on esitatud teraviljaseemne turustamist käsitleva nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi IV lisa punkti A alapunkti a lõike 1 alusel nõutav teave, võib kasutada siiski kuni 30. juunini 1970.Artikkel 14Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. juuliks 1969. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Artikkel 15Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 18. veebruar 1969Nõukogu nimeleesistujaJ. P. Buchler[1] EÜT C 108, 19.10.1968, lk 30.[2] EÜT 125, 11.7.1966, lk 2309/66.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 1999/54/EÜ, 26. mai 1999, millega muudetakse nõukogu direktiivi 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31999L0054

Euroopa Liidu Teataja L 142 , 05/06/1999 Lk 0030 - 0031

		Komisjoni direktiiv 1999/54/EÜ,26. mai 1999,millega muudetakse nõukogu direktiivi 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohtaEUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta, [1] viimati muudetud direktiiviga 1999/8/EÜ, [2] eriti selle artikli 2 lõiget 1b ja artiklit 21b,ning arvestades, et:(1) eespool nimetatud direktiivis nähakse ette selle reguleerimisala laiendamine isetolmleva tritikale hübriididele ning volitatakse komisjoni võtma vastu kõnealuse direktiivi artikli 2 lõikes 1 toodud mõisteid puudutavad vajalikud muudatused; isetolmleva tritikale hübriidide kasvanud tähtsuse tõttu ühenduses tuleks need lisada kõnealuse direktiivi reguleerimisalasse ning sellest tulenevalt peaks vastu võtma muudatused mõistete "eliitseeme" ja "sertifitseeritud seeme" definitsioonides;(2) eespool nimetatud direktiiv ei kehtesta tingimusi, millele peavad vastama Avena sativa, Hordeum vulgare, Oryza sativa, Triticum aestivum’i, Triticum durum’i, Triticum spelta ja isetolmleva Triticosecale hübriidide põllukultuurid ja seeme; kõnealused tingimused võib kehtestada ning direktiivi 66/402/EMÜ I ja II lisa vastavalt muuta; eespool nimetatud hübriidide kasvanud tähtsuse tõttu ühenduses tuleks kehtestada tingimused, millele põllukultuur ja seeme peavad vastama, eriti juhul, kui seemne tootmisel kasutatakse keemilist ristamismõjurit;(3) käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevaga muudetakse direktiivi 66/402/EMÜ järgmiselt.1. Artikli 2 lõike 1 punkti Ca sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:"Eliitseeme (kaera, odra, riisi, rukki, nisu, kõva nisu, speltanisu ja isetolmleva tritikale hübriidid)."2. Artikli 2 lõike 1 punkti E sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:"Sertifitseeritud seeme (kanaari paelrohi, v.a hübriidid, rukis, sorgo, sudaani sorgo, mais ning kaera, odra, riisi, nisu, kõva nisu, speltanisu ja isetolmleva tritikale hübriidid): seeme."3. I lisa punkti 3 esimene ja teine lause asendatakse järgmisega:"Põllukultuur peab olema piisavalt sordiehtne ja -puhas või puhasliini põllukultuuri puhul oma omaduste osas piisavalt ehtne ja puhas. Hübriidsortide seemne tootmisel kohaldatakse eespool nimetatud sätteid ka ristamisel kasutatavate sortide omaduste suhtes, kaasa arvatud isassteriilsus või viljakuse taastamine."4. I lisasse lisatakse järgmine punkt 3b:"3b. Põllukultuurid kaera, odra, riisi, nisu, kõva nisu, speltanisu ja isetolmleva tritikale hübriidide sertifitseeritud seemne tootmiseks.a) Põllukultuurid peavad vastama järgmistele standarditele seoses kaugusega naabruses asuvatest õietolmuallikatest, mis võivad põhjustada soovimatut võõrtolmlemist:- emataime miinimumkaugus sama liigi mis tahes muudest sortidest, välja arvatud isataime põllukultuurist, peab olema 25 m,- nimetatud kaugust võib mitte arvesse võtta, kui on olemas piisav kaitse soovimatu võõrtolmlemise vastu.b) Põllukultuur peab olema ristamisel kasutatavate sortide omaduste osas piisavalt ehtne ja puhas.Kui seemne tootmisel kasutatakse keemilist ristamismõjurit, peab seeme vastama järgmistele standarditele või muudele tingimustele:i) iga ristamisel kasutatava sordi minimaalne sordipuhtus peab olema:- kaera, odra, riisi, nisu, kõva nisu ja speltanisu puhul: 99,7 %,- isetolmleva tritikale puhul: 99,0 %;ii) minimaalne hübriidsus peab olema 95 %. Hübriidsuse protsenti hinnatakse kooskõlas kaasaegsete rahvusvaheliste meetoditega, kui sellised meetodid eksisteerivad. Kui hübriidsus määratakse kindlaks enne sertifitseerimist teostatava seemnekontrolli käigus, ei ole hübriidsuse määramine põldtunnustamise käigus nõutav."5. II lisa punkti 1 esimene ja teine lause asendatakse järgmisega:"Seeme peab olema piisavalt sordiehtne ja -puhas või puhasliini seemne puhul oma omaduste osas piisavalt ehtne ja puhas. Hübriidsortide seemne puhul kohaldatakse eespool nimetatud sätteid ka ristamisel kasutatavate sortide omaduste suhtes."6. II lisa punkti 1 alapunkti Aa pealkirjas lisatakse sõna "Triticosecale" järele sõnad "välja arvatud hübriidid".7. II lisa punkti 1 alapunkti Aa järel lisatakse järgmine alapunkt:"Ab. Kaera, odra, riisi, nisu, kõva nisu, speltanisu ja isetolmleva tritikale hübriidid.Sertifitseeritud seemne kategooriasse kuuluva seemne minimaalne sordipuhtus peab olema 90 %. Seda kontrollitakse sobiliku osa proovidega läbiviidavate ametlike järelkontrollikatsete abil."Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. juulil 2000. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viis näevad ette liikmesriigid.3. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide tekstid.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Brüssel, 26. mai 1999Komisjoni nimelkomisjoni liigeFranz Fischler[1] EÜT 125, 11.7.1966, lk 2309/66.[2] EÜT L 50, 26.2.1999, lk 26.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv, 22. november 1979, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 74/347/EMÜ põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite vaatevälja ja klaasipuhasteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31979L1073

Euroopa Liidu Teataja L 331 , 27/12/1979 Lk 0020 - 0023 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 10 Lk 0174  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 9 Lk 0083  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 10 Lk 0174  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 10 Lk 0288  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 10 Lk 0288

		Komisjoni direktiiv,22. november 1979,millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 74/347/EMÜ põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite vaatevälja ja klaasipuhasteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(79/1073/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 4. märtsi 1974. aasta direktiivi 74/150/EMÜ põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud direktiiviga 79/694/EMÜ, [2] eriti selle artikleid 11, 12 ja 13,võttes arvesse nõukogu 25. juuni 1974. aasta direktiivi 74/347/EMÜ põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite vaatevälja ja klaasipuhasteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [3]võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1977. aasta direktiivi 77/536/EMÜ põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite ümbermineku kaitsekonstruktsioone käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [4]ning arvestades, et:silmas pidades saadud kogemusi ja vastuvõetud õigusnorme, mis puudutavaid ümberminekukaitsetarindeid, mis mõjutavad traktori pealisehituse nende osade konstruktsiooni, mis on vaatevälja suhtes väga olulised, on nüüd võimalik kohandada vaatevälja käsitlevad õigusnormid tehnika arenguga;liiklusohutusnõuded põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite suhtes on muutunud rangemaks;käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandus- ja metsatraktorite kaubanduse tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arenguga kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 74/347/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artiklitest 2 ja 3 jäetakse välja sõnad "vaatevälja või".2. Artikli 3 järele lisatakse järgmine artikkel 3a:"Artikkel 3a1. Alates 1. maist 1980 ei tohi liikmesriigid traktori vaateväljaga seotud põhjustel:- keelduda traktoritüübile EMÜ tüübikinnituse andmisest, direktiivi 74/150/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes sätestatud dokumendi väljastamisest ega siseriikliku tüübikinnituse andmisest,- ega keelata traktorite kasutuselevõtmist,kui selle traktoritüübi või nende traktoritüüpide vaateväli vastab käesoleva direktiivi sätetele.2. Alates 1. oktoobrist 1980 liikmesriigid:- ei anna välja nõukogu direktiivi 74/150/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes sätestatud dokumenti traktoritüübile, mille tahavaatepeeglid ei vasta käesoleva direktiivi sätetele,- võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest traktoritüübile, mille vaateväli ei vasta käesoleva direktiivi sätetele.3. Alates 1. oktoobrist 1983 võivad liikmesriigid keelata mis tahes traktori kasutuselevõtmise, kui selle vaateväli ei vasta käesoleva direktiivi sätetele."3. Lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. aprillil 1980 ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. november 1979Komisjoni nimelkomisjoni liigeÉtienne Davignon[1] EÜT L 84, 28.3.1974, lk 10.[2] EÜT L 205, 13.8.1979, lk 17.[3] EÜT L 191, 15.7.1974, lk 5.[4] EÜT L 220, 29.8.1977, lk 1.--------------------------------------------------LISAPunkti 1.4 muudetakse järgmiselt:"PeitealadPeitealad – poolringikujulise nähtavusala sektorite kõõlud, mis pole konstruktsioonielementide, nagu katusekandepostide, õhuvõtuavade, väljalasketorude või esiklaasi raamide tõttu nähtavad."Punkti 2.2.1.1 muudetakse järgmiselt:"Traktor asetatakse horisontaalsele pinnale, nagu on näidatud joonisel 2. Samal horisontaaltasandil, kus paikneb võrdluspunkt, paigaldatakse võrdluspunkti suhtes sümmeetriliselt teineteisest 65 mm kaugusele horisontaalse toe külge kaks punktvalgusallikat, nt 2 × 150 W, 12 V. Tugi peab olema selle keskpunktist pööratav võrdluspunkti läbiva vertikaaltelje ümber. Peitealade mõõtmiseks peab tugi olema joondatud nii, et kahte valgusallikat ühendav joon oleks risti nähtavust takistavat elementi ja võrdluspunkti ühendava joonega.Valgusallikad lülitatakse sisse korraga või kordamööda ja nähtavust takistava elemendi tekitatud varjude kattumisala ehk peiteala (tumedaim vari) mõõdetakse vastavalt punktile 1.4 (joonis 3)."Punkti 2.2.1.2 muudetakse järgmiselt:"Peiteala laius ei või olla üle 700 mm."Punkti 2.2.1.3 muudetakse järgmiselt:"Kõrvuti asetsevate üle 80 mm laiuste konstruktsioonielementide tekitatud peitealad peavad paiknema nii, et peitealade keskpunktide vaheline kaugus – mida mõõdetakse poolringikujulise nähtavusala kõõlu pikkusena – oleks vähemalt 2200 mm."Punkti 2.2.1.5 muudetakse järgmiselt:"Väljaspool vaatevälja sektorit on siiski lubatud ka peitealade olemasolu, mille laius on suurem kui 700 mm, kuid väiksem kui 1500 mm, kui neid peitealasid tekitavate elementide konstruktsiooni ei ole võimalik muuta ega neid ümber paigutada. Kummalgi poolel võib selliseid peitealasid olla kokku kaks, kui üks neist on kuni 700 mm ja teine kuni 1500 mm lai, või kui kumbki peiteala on kuni 1200 mm lai."Punkti 2.2.2.1 muudetakse järgmiselt:"alternatiivina punktis 2.2.1 sätestatud menetlusele võib ka matemaatilisel teel kontrollida, kas peitealade suurus on lubatud piires. Peitealade suuruse, jaotuse ja arvu suhtes kohaldatakse punktide 2.2.1.2, 2.2.1.3, 2.2.1.4, 2.2.1.5 ja 2.2.1.6 nõudeid."Punkti 2.5 muudetakse järgmiselt:"Peitealade kindlaksmääramisel vaatevälja sektoris võib esiklaasi raami ja mis tahes muu takistuse tekitatud peitealad vastavalt punkti 2.2.1.4 sätetele lugeda üheks peitealaks tingimusel, et selle peiteala kõige äärmiste punktide vahekaugus ei ole üle 700 mm."Joonis 2 asendatakse järgmise joonisega:+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2008/113/EÜ, 8. detsember 2008 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ mitmete mikroorganismide lisamisega toimeainete hulka (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               9.12.2008

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 330/6

      KOMISJONI DIREKTIIV 2008/113/EÜ,
   8. detsember 2008,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ mitmete mikroorganismide lisamisega toimeainete hulka
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määrustes (EÜ) nr 1112/2002 (2) ja (EÜ) nr 2229/2004 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi neljanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Nimetatud loetelu sisaldab käesoleva direktiivi lisas loetletud toimeaineid.

               (2)

               Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1095/2007 (4) lisati määrusse (EÜ) nr 2229/2004 uus artikkel 24b, et lubada ilma Euroopa Toiduohutusameti üksikasjaliku teadusalase nõustamiseta lisada direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse toimeaineid, mille puhul on olemas selged tunnused, mis lubavad eeldada, et ained ei oma mingit kahjulikku mõju inimeste ja loomade tervisele ning põhjaveele ega ka lubamatut mõju keskkonnale.

               (3)

               Komisjon uuris käesoleva direktiivi lisas loetletud toimeaineid vastavalt määruse (EÜ) nr 2229/2004 artiklile 24a mõjude osas inimeste ja loomade tervisele, põhjaveele ja keskkonnale teatajate kavandatud kasutusalade puhul, ning tuli järeldusele, et nimetatud toimeained vastavad määruse (EÜ) nr 2229/2004 artikli 24b nõuetele.

               (4)

               Vastavalt määruse (EÜ) nr 2229/2004 artikli 25 lõikele 1 on komisjon esitanud toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele uurimiseks läbivaatamise aruannete kavandid, mis käsitlevad nimetatud direktiivi lisas loetletud toimeaineid. Liikmesriigid ja komisjon on kõnealused hindamisaruanded toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees läbi vaadanud ning need vormistati 11. juulil 2008 komisjoni läbivaatamisaruannetena. Vastavalt määruse (EÜ) nr 2229/2004 artiklile 25a palub komisjon Euroopa Toiduohutusametil esitada oma seisukoht läbivaatamise aruannete kavandite kohta hiljemalt 31. detsembriks 2010.

               (5)

               Mitmete uuringute põhjal on selgunud, et käesoleva direktiivi lisas loetletud toimeaineid sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavalt üldjoontes vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seetõttu on asjakohane kanda käesoleva direktiivi lisas loetletud toimeained kõnealuse direktiivi I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade väljaandmine vastavalt nimetatud direktiivi sätetele.

               (6)

               Enne toimeaine I lisasse kandmist tuleks ette näha mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda toimeaine lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

               (7)

               Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ määratletud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine lisamisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetelusse lisamist anda liikmesriikidele kuus kuud lisas loetletud toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas sätestatud asjaomaste tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid vastavalt vajadusele olemasolevaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ sätestatud ühtsete põhimõtetega.

               (8)

               Varasemad kogemused komisjoni määruse (EMÜ) nr 3600/92 (5) raames hinnatud toimeainete kandmisel direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse on näidanud, et kehtivate kasutuslubade valdajate kohustuste puhul võib tekkida tõlgendamisraskusi seoses juurdepääsuga andmetele. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustusi, eelkõige kohustust kontrollida, et loa valdaja on näidanud juurdepääsu toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Täpsustamine ei too aga liikmesriikidele ega lubade valdajatele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega.

               (9)

               Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

               (10)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt.
   Artikkel 2
   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. oktoobriks 2009. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 1. novembrist 2009.
   Kui liikmesriigid võtavad need õigus- ja haldusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 3
   1.   Vastavalt direktiivile 91/414/EMÜ muudavad või tühistavad liikmesriigid vajaduse korral lisas loetletud toimeaineid toimeainetena sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivad load 31. oktoobriks 2009.
   Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, kas kõnealuse direktiivi I lisas loetletud toimeainete suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealuseid toimeaineid käsitleva kande B osas nimetatud tingimused, ning kas lubade valdajatel on kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimuste kohaselt olemas II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.
   2.   Erandina lõikest 1 teevad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab ühte lisas loetletud toimeainetest ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 30. aprilliks 2009 kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetelusse, toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt kõnesoleva direktiivi VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele ning arvestades kõnealuse direktiivi I lisa kande B osa, mis käsitleb lisas loetletud toimeaineid. Sellest hinnangust lähtuvalt otsustavad nad, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.
   Pärast otsustamist

               a)

               muudavad või tühistavad liikmesriigid vajaduse korral ühte lisas loetletud toimeainet kui ainsat toimeainet sisaldava toote puhul toote kasutusloa hiljemalt 30. aprilliks 2014, või

               b)

               kui vahend sisaldab ühte lisas loetletud toimeainetest ühena mitmest toimeainest, muudavad liikmesriigid vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 30. aprilliks 2014 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained kanti direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

         Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub 1. mail 2009.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 8. detsember 2008

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Androulla VASSILIOU

      (1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

      (2)  EÜT L 168, 27.6.2002, lk 14.

      (3)  ELT L 379, 24.12.2004, lk 13.

      (4)  ELT L 246, 21.9.2007, lk 19.

      (5)  EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10.

      LISA
      Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa tabeli lõppu lisatakse järgmine kanne:

                     Nr

                     Üldnimetus, tunnuskoodid

                     IUPACi nimetus

                     Puhtus (1)

                     Jõustumiskuupäev

                     Loetellu kuulumise lõpptähtaeg

                     Erisätted

                     „199

                        Bacillus thuringiensis subsp. aizawai

                     TÜVI: ABTS-1857
                     Kultuuride kogu: nr SD-1372,
                     TÜVI: GC-91
                     Kultuuride kogu: nr NCTC 11821

                     Ei kohaldata

                     Vastavad lisandid puuduvad

                     1. mai 2009

                     30. aprill 2019

                     A   OSA
                     Lubatud kasutada ainult insektitsiidina.
                     B   OSA
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees Bacillus thuringiensis’ e alamliikide Aizawai ABTS-1857 (SANCO/1539/2008) ja GC-91 (SANCO/1538/2008) kohta koostatud hindamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
                     Vajaduse korral hõlmavad loa väljaandmise tingimused meetmeid riskide vähendamiseks.

                     200

                        Bacillus thuringiensis subsp. israeliensis (serotüüp H-14)
                     TÜVI: AM65-52
                     Kultuuride kogu: nr ATCC - 1276

                     Ei kohaldata

                     Vastavad lisandid puuduvad

                     1. mai 2009

                     30. aprill 2019

                     A   OSA
                     Lubatud kasutada ainult insektitsiidina.
                     B   OSA
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees Bacillus thuringiensis’e alamliigi israeliensis (serotüüp H-14) AM65-52 (SANCO/1540/2008) kohta koostatud hindamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
                     Vajaduse korral hõlmavad loa väljaandmise tingimused meetmeid riskide vähendamiseks.

                     201

                        Bacillus thuringiensis subsp. kurstaki

                     TÜVI: ABTS 351
                     Kultuuride kogu: nr ATCC SD-1275
                     TÜVI: PB 54
                     Kultuuride kogu: nr CECT 7209
                     TÜVI: SA 11
                     Kultuuride kogu: nr NRRL B-30790
                     TÜVI: SA 12
                     Kultuuride kogu: nr NRRL B-30791
                     TÜVI: EG 2348
                     Kultuuride kogu: nr NRRL B-18208

                     Ei kohaldata

                     Vastavad lisandid puuduvad

                     1. mai 2009

                     30. aprill 2019

                     A   OSA
                     Lubatud kasutada ainult insektitsiidina.
                     B   OSA
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees Bacillus thuringiensis’e alamliigi kurstaki ABTS 351 (SANCO/1541/2008), PB 54 (SANCO/1542/2008), SA 11, SA 12 ja EG 2348 (SANCO/1543/2008) kohta koostatud hindamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
                     Vajaduse korral hõlmavad loa väljaandmise tingimused meetmeid riskide vähendamiseks.

                     202

                        Bacillus thuringiensis subsp. Tenebrionis

                     TÜVI: NB 176 (TM 14 1)
                     Kultuuride kogu: nr SD-5428

                     Ei kohaldata

                     Vastavad lisandid puuduvad

                     1. mai 2009

                     30. aprill 2019

                     A   OSA
                     Lubatud kasutada ainult insektitsiidina.
                     B   OSA
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees Bacillus thuringiensis’ e alamliigi tenebrionis NB 176 (SANCO/1545/2008) kohta koostatud hindamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
                     Vajaduse korral hõlmavad loa väljaandmise tingimused meetmeid riskide vähendamiseks.

                     203

                        Beauveria bassiana

                     TÜVI: ATCC 74040
                     Kultuuride kogu: nr ATCC 74040
                     TÜVI: GHA
                     Kultuuride kogu: nr ATCC 74250

                     Ei kohaldata

                     Suurim beauveritsiini sisaldus: 5 mg/kg

                     1. mai 2009

                     30. aprill 2019

                     A   OSA
                     Lubatud kasutada ainult insektitsiidina.
                     B   OSA
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees Beauveria bassiana ATCC 74040 (SANCO/1546/2008) ja GHA (SANCO/1547/2008) kohta koostatud hindamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
                     Vajaduse korral hõlmavad loa väljaandmise tingimused meetmeid riskide vähendamiseks.

                     204

                        Cydia pomonella Granulovirus (CpGV)

                     Ei kohaldata

                     Saastavad mikroorganismid Bacillus cereus) < 1 × 106 CFU/g

                     1. mai 2009

                     30. aprill 2019

                     A   OSA
                     Lubatud kasutada ainult insektitsiidina.
                     B   OSA
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees Cydia pomonella Granulovirus’ e (CpGV) (SANCO/1548/2008) kohta koostatud hindamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
                     Vajaduse korral hõlmavad loa väljaandmise tingimused meetmeid riskide vähendamiseks.

                     205

                        Lecanicillium muscarium

                     (endine Verticilium lecanii)
                     TÜVI: Ve 6
                     Kultuuride kogu: nr CABI (=IMI) 268317, CBS 102071, ARSEF 5128

                     Ei kohaldata

                     Vastavad lisandid puuduvad

                     1. mai 2009

                     30. aprill 2019

                     A   OSA
                     Lubatud kasutada ainult insektitsiidina.
                     B   OSA
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees Cydia pomonella Granulovirus’ e (CpGV) (SANCO/1548/2008) kohta koostatud hindamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
                     Vajaduse korral hõlmavad loa väljaandmise tingimused meetmeid riskide vähendamiseks.

                     206

                        Metarhizium anisopliae var. anisopliae

                     (endine Metarhizium anisopliae)
                     TÜVI: BIPESCO 5/F52
                     Kultuuride kogu: nr M.a. 43; nr 275-86 (akronüümid V275 või KVL 275); nr KVL 99-112 (Ma 275 või V 275); nr DSM 3884; nr ATCC 90448; nr ARSEF 1095

                     Ei kohaldata

                     Vastavad lisandid puuduvad

                     1. mai 2009

                     30. aprill 2019

                     A   OSA
                     Lubatud kasutada ainult insektitsiidi ja akaritsiidina.
                     B   OSA
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees Metarhizium anisopliae var. anisopliae (endine Metarhizium anisopliae) BIPESCO 5 ja F52 (SANCO/1862/2008) kohta koostatud hindamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
                     Vajaduse korral hõlmavad loa väljaandmise tingimused meetmeid riskide vähendamiseks.

                     207

                        Phlebiopsis gigantea

                     TÜVI: VRA 1835
                     Kultuuride kogu: nr ATCC 90304
                     TÜVI: VRA 1984
                     Kultuuride kogu: nr DSM16201
                     TÜVI: VRA 1985
                     Kultuuride kogu: nr DSM 16202
                     TÜVI: VRA 1986
                     Kultuuride kogu: nr DSM 16203
                     TÜVI: FOC PG B20/5
                     Kultuuride kogu: nr IMI 390096
                     TÜVI: FOC PG SP log 6
                     Kultuuride kogu: nr IMI 390097
                     TÜVI: FOC PG SP log 5
                     Kultuuride kogu: nr IMI 390098
                     TÜVI: FOC PG BU 3
                     Kultuuride kogu: nr IMI 390099
                     TÜVI: FOC PG BU 4
                     Kultuuride kogu: nr IMI 390100
                     TÜVI: FOC PG 410.3
                     Kultuuride kogu: nr IMI 390101
                     TÜVI: FOC PG97/1062/116/1.1
                     Kultuuride kogu: nr IMI 390102
                     TÜVI: FOC PG B22/SP1287/3.1
                     Kultuuride kogu: nr IMI 390103
                     TÜVI: FOC PG SH 1
                     Kultuuride kogu: nr IMI 390104
                     TÜVI: FOC PG B22/SP1190/3.2
                     Kultuuride kogu: nr IMI 390105

                     Ei kohaldata

                     Vastavad lisandid puuduvad

                     1. mai 2009

                     30. aprill 2019

                     A   OSA
                     Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.
                     B   OSA
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees Phlebiopsis gigantea (SANCO/1863/2008) kohta koostatud hindamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
                     Vajaduse korral hõlmavad loa väljaandmise tingimused meetmeid riskide vähendamiseks.

                     208

                        Pythium oligandrum

                     TÜVIS: M1
                     Kultuuride kogu nr ATCC 38472

                     Ei kohaldata

                     Vastavad lisandid puuduvad

                     1. mai 2009

                     30. aprill 2019

                     A   OSA
                     Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.
                     B   OSA
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees Pythium oligandrum M1 (SANCO/1864/2008) kohta koostatud hindamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
                     Vajaduse korral hõlmavad loa väljaandmise tingimused meetmeid riskide vähendamiseks.

                     209

                        Streptomyces K61 (endine S. griseoviridis)
                     TÜVI: K61
                     Kultuuride kogu: nr DSM 7206

                     Ei kohaldata

                     Vastavad lisandid puuduvad

                     1. mai 2009

                     30. aprill 2019

                     A   OSA
                     Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.
                     B   OSA
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees Streptomyces (endine Streptomyces griseoviridis) K61 (SANCO/1865/2008) kohta koostatud hindamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
                     Vajaduse korral hõlmavad loa väljaandmise tingimused meetmeid riskide vähendamiseks.

                     210

                        Trichoderma atroviride

                     (endine T. harzianum)
                     TÜVI: IMI 206040
                     Kultuuride kogu nr IMI 206040, ATCC 20476;
                     TÜVI: T11
                     Kultuuride kogu: nr
                     Hispaania tüüpi kultuuride kogu CECT 20498, samaväärne IMI 352941-ga

                     Ei kohaldata

                     Vastavad lisandid puuduvad

                     1. mai 2009

                     30. aprill 2019

                     A   OSA
                     Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.
                     B   OSA
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees vastavalt Trichoderma atroviride (endine T. harzianum) IMI 206040 (SANCO/1866/2008) ja T-11 (SANCO/1841/2008) kohta koostatud hindamisaruannete järeldusi, eelkõige nende I ja II lisa.
                     Vajaduse korral hõlmavad loa väljaandmise tingimused meetmeid riskide vähendamiseks.

                     211

                        Trichoderma polysporum

                     TÜVI: Trichoderma polysporum IMI 206039
                     Kultuuride kogu nr IMI 206039, ATCC 20475

                     Ei kohaldata

                     Vastavad lisandid puuduvad

                     1. mai 2009

                     30. aprill 2019

                     A   OSA
                     Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.
                     B   OSA
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees Trichoderma polysporum IMI 206039 (SANCO/1867/2008) kohta koostatud hindamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
                     Vajaduse korral hõlmavad loa väljaandmise tingimused meetmeid riskide vähendamiseks.

                     212

                        Trichoderma harzianum Rifai
                     TÜVI:

                        Trichoderma harzianum T-22;
                     Kultuuride kogu nr ATCC 20847
                     TÜVI: Trichoderma harzianum ITEM 908;
                     Kultuuride kogu: nr CBS 118749

                     Ei kohaldata

                     Vastavad lisandid puuduvad

                     1. mai 2009

                     30. aprill 2019

                     A   OSA
                     Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.
                     B   OSA
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees vastavalt Trichoderma harzianum T-22 (SANCO/1839/2008) ja ITEM 908 (SANCO/1840/2008) kohta koostatud hindamisaruannete järeldusi, eelkõige nende I ja II lisa.
                     Vajaduse korral hõlmavad loa väljaandmise tingimused meetmeid riskide vähendamiseks.

                     213

                        Trichoderma asperellum

                     (endine T. harzianum)
                     TÜVI: ICC012
                     Kultuuride kogu nr CABI CC IMI 392716
                     TÜVI: Trichoderma asperellum

                     (endine T. viride T25) T11
                     Kultuuride kogu nr. CECT 20178
                     TÜVI: Trichoderma asperellum

                     (endine T. viride TV1) TV1
                     Kultuuride kogu nr. MUCL 43093

                     Ei kohaldata

                     Vastavad lisandid puuduvad

                     1. mai 2009

                     30. aprill 2019

                     A   OSA
                     Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.
                     B   OSA
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees vastavalt Trichoderma asperellum’ i (endine T. harzianum) ICC012 (SANCO/1842/2008) ja Trichoderma asperellum’ i (endine T. viride T25 ja TV1) T11 ja TV1 (SANCO/1868/2008) kohta koostatud hindamisaruannete järeldusi, eelkõige nende I ja II lisa.
                     Vajaduse korral hõlmavad loa väljaandmise tingimused meetmeid riskide vähendamiseks.

                     214

                        Trichoderma gamsii (endine T. viride)
                     TÜVED:
                     ICC080
                     Kultuuride kogu: nr IMI CC number 392151 CABI

                     Ei kohaldata

                     Vastavad lisandid puuduvad

                     1. mai 2009

                     30. aprill 2019

                     A   OSA
                     Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.
                     B   OSA
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees Trichoderma viride (SANCO/1868/2008) kohta koostatud hindamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
                     Vajaduse korral hõlmavad loa väljaandmise tingimused meetmeid riskide vähendamiseks.

                     215

                        Verticillium albo-atrum

                     (endine Verticillium dahliae)
                     TÜVI: Verticillium albo-atrum isoleeritud WCS850
                     Kultuuride kogu: nr CBS 276.92

                     Ei kohaldata

                     Vastavad lisandid puuduvad

                     1. mai 2009

                     30. aprill 2019

                     A   OSA
                     Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.
                     B   OSA
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees Verticillium albo-atrum (endine Verticillium dahliae) WCS850 (SANCO/1870/2008) kohta koostatud hindamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
                     Vajaduse korral hõlmavad loa väljaandmise tingimused meetmeid riskide vähendamiseks.”

         (1)  Täiendavad andmed toimeaine olemuse ja näitajate kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.