title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/2/EÜ, 22. veebruar 1999, ioniseeriva kiirgusega töödeldud toitu ja toidu koostisosasid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31999L0002

Euroopa Liidu Teataja L 066 , 13/03/1999 Lk 0016 - 0023

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/2/EÜ,22. veebruar 1999,ioniseeriva kiirgusega töödeldud toitu ja toidu koostisosasid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]toimides asutamislepingu artiklis 189b sätestatud korras [3] vastavalt lepituskomitees 9. detsembril 1998 heakskiidetud ühistekstilening arvestades, et:(1) ioniseeriva kiirgusega töödeldud toiduaineid ning sellise töötlemise tingimusi käsitlevate siseriiklike õigusaktide erinevused takistavad toiduainete vaba liikumist ja võivad põhjustada ebavõrdseid konkurentsitingimusi, sellega otseselt mõjutades siseturu toimimist;(2) on vaja võtta meetmeid siseturu tõrgeteta toimimiseks; siseturg hõlmab sisepiirideta ala, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine; praegu seda ei ole, sest töötlemise erinevused liikmesriikides seisnevad selles, et toiduainete kiiritamine on osas liikmesriikides lubatud ja osas keelatud;(3) käesolevat raamdirektiivi täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. veebruari 1999. aasta direktiiviga 1999/3/EÜ (ioniseeriva kiirgusega töödeldud toidu ja toidu koostisosade ühenduse loetelu kehtestamise kohta), [4] edaspidi "rakendusdirektiiv";(4) mitmes liikmesriigis on toiduainete kiiritamine avalikkuse jaoks delikaatne teema ning tarbijatel võib olla alust muretseda toiduainete kiiritamise tagajärgede pärast;(5) kuni ühenduse positiivse loetelu jõustumiseni toiduainete kohta, mida võib töödelda ioniseeriva kiirgusega, võivad liikmesriigid vastavalt asutamislepingu eeskirjadele jätkata siseriiklike piirangute või keeldude kohaldamist toiduainete ioniseeriva kiirgusega töötlemise suhtes ning nende kiiritatud toiduainetega kauplemise suhtes, mis ei ole hõlmatud rakendusdirektiiviga kehtestatud esialgses positiivses loetelus;(6) õigusaktid, mis on seotud ioniseeriva kiirguse kasutamisega toiduainete töötlemisel, peaksid arvesse võtma eelkõige inimeste tervise kaitset käsitlevaid nõudeid, aga tervisekaitseks nõutavates piirides ka majanduslikke ja tehnoloogilisi vajadusi;(7) kohaldatakse nõukogu 13. mai 1996. aasta direktiivi 96/29/Euratom, millega sätestatakse põhilised ohutusnormid töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest; [5](8) heakskiidetud kiiritusrajatisi kontrollitakse ametlikult kontrollisüsteemi kaudu, mis tuleb luua käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks;(9) kiiritusrajatised peavad pidama registrit, et tagada käesoleva direktiivi eeskirjadest kinnipidamine;(10) nõukogu 18. detsembri 1978. aasta direktiiviga 79/112/EMÜ (lõpptarbijale müügiks mõeldud toiduainete märgistust, esitlemist ja reklaami käsitlevate ühenduse õigusaktide ühtlustamise kohta), [6] on juba ette nähtud eeskirjad, mis käsitlevad lõpptarbijale müügiks mõeldud kiiritatud toiduainete märgistust;(11) samuti tuleb ette näha asjakohased eeskirjad kiiritatud toiduainete märgistuse kohta, mis ei ole mõeldud müügiks lõpptarbijale;(12) piiramata Euroopa Ühenduse asutamislepingus või käesolevas direktiivis ettenähtud otsustamismenetlusi, tuleks kõikides käesoleva direktiiviga seotud küsimustes, millel võib olla mõju rahva tervisele, konsulteerida otsuse 74/234/EMÜ [7] kohaselt moodustatud toidu teaduskomiteega;(13) toiduaineid võib ioniseeriva kiirgusega töödelda üksnes hügieenivajadustel või kui kiiritamisel on tõendatud tehnoloogiline või muu eelis või kasu tarbijale ning kui toiduained on tervislikud ja heas seisundis, et ioniseerivat kiirgust ei kasutataks hügieenilisuse, tervislikkuse ning hea tootmis- või põllumajandustava asenduseks;(14) kiiritamist ei või kasutada hea tootmistava asenduseks; nimetatud tingimus on täidetud rakendusdirektiivi lisas loetletud toiduainete puhul;(15) neil juhtudel, kui nõukogu annab komisjonile toiduainete kiiritamisega seotud eeskirjade rakendamise õiguse, tuleks sätestada kord liikmesriikide ja komisjoni vahelise tiheda koostöö sisseseadmiseks alalises toiduainekomitees ning vajaduse korral alalises veterinaarkomitees või alalises taimetervise komitees;(16) kui selgub, et ioniseeriva kiirguse kasutamine või toiduaine, mille töötlemine ioniseeriva kiirgusega on käesoleva direktiivi alusel lubatud, kujutab endast terviseriski, tuleb liikmesriikidel lubada selline kasutus peatada või seda piirata või piirväärtusi alandada sõltuvalt ühenduse tasandil tehtud otsusest;(17) nõukogu 14. juuni 1989. aasta direktiivis 89/397/EMÜ toiduainete ametliku kontrolli kohta [8] jäetakse vahendite ja meetodite valiku tegemine siseriiklikele täitevasutustele; nõukogu 29. oktoobri 1993. aasta direktiivis 93/99/EMÜ (toiduainete ametlikku kontrolli käsitlevate lisameetmete kohta) [9] nähakse ette laborite kvaliteedistandardid ja nõutakse võimaluse korral tunnustatud analüüsimeetodite kasutamist; viimasena nimetatud direktiivi artiklit 5 kohaldatakse käesoleva direktiivi rakendamise jälgimiseks;(18) 20. detsembril 1994. aastal sõlmiti Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vaheline modus vivendi, mis käsitleb asutamislepingu artiklis 189b sätestatud korras vastuvõetud õigusaktide rakendusmeetmeid, [10]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Käesolevat direktiivi kohaldatakse ioniseeriva kiirgusega töödeldud toidu ja toidu koostisosade (edaspidi "toiduained") tootmise, turustamise ja impordi suhtes.2. Käesolevat direktiivi ei kohaldata:a) toiduainete suhtes, mida mõjutatakse mõõte- või kontrollivahenditest pärineva ioniseeriva kiirgusega, tingimusel et neeldumisdoos ei ületa 0,01 Gy-d neutroneid kasutavate kontrollivahendite puhul ja 0,5 Gy-d muudel juhtudel ning maksimaalsel kiirgusenergiatasemel 10 MeV röntgenikiirguse puhul, 14 MeV neutronite puhul ja 5 MeV muudel juhtudel;b) selliste toiduainete kiiritamisel, mis valmistatakse patsientide jaoks, kes vajavad meditsiinilise järelevalve all steriilset dieeti.Artikkel 2Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada kiiritatud toiduainete turuleviimine üksnes siis, kui need vastavad käesoleva direktiivi sätetele.Artikkel 31. Tingimused, mis peavad olema täidetud loa saamiseks, et toiduaineid töödelda ioniseeriva kiirgusega, on sätestatud I lisas. Töötlemise ajal peavad toiduained vastama asjakohastele tervislikkuse nõuetele.2. Kiiritada võib ainult II lisas loetletud allikatest pärinevate vahenditega ning vastavalt artikli 7 lõikes 2 nimetatud tegevusjuhise nõuetele. Keskmine neeldunud kogudoos arvutatakse vastavalt III lisale.Artikkel 41. Muid toiduaineid välistav ühenduse loetelu nende toiduainete kohta, mida võib töödelda ioniseeriva kiirgusega, ja maksimaalsed lubatud kiirgusdoosid määratletakse rakendusdirektiivis, mis võetakse vastu asutamislepingu artiklis 100a sätestatud korras, arvestades I lisas esitatud loa andmise tingimusi.2. Nimetatud loetelu koostatakse järk-järgult.3. Komisjon vaatab läbi kehtivad siseriiklikud load ja esitab asutamislepingu artiklis 100a sätestatud korras pärast nõupidamist toidu teaduskomiteega ettepanekud loetelu kehtestamiseks.Hiljemalt 31. detsembril 2000 esitab komisjon asutamislepingu artiklis 100a sätestatud korras ettepaneku lõikes 1 ettenähtud positiivse loetelu täiendamiseks.4. Kuni lõike 3 teises lauses nimetatud ettepaneku põhjal vastu võetud direktiivi jõustumiseni võivad liikmesriigid jõus hoida toiduainete ioniseeriva kiirgusega töötlemise lubasid, tingimusel et:a) asjaomase toiduaine töötlemise kohta on toidu teaduskomitee andnud pooldava arvamuse;b) keskmine neeldunud kogudoos ei ületa toidu teaduskomitee soovitatud piirväärtust;c) ioniseeriv kiiritamine ja turuleviimine toimub vastavalt käesolevale direktiivile.5. Kuni lõike 3 teises lauses nimetatud ettepaneku põhjal vastu võetud direktiivi jõustumiseni võivad liikmesriigid lubada ka selliste toiduainete töötlemist, mille puhul kehtib vastavalt lõikele 4 mõne teise liikmesriigi antud luba, juhul kui on täidetud lõikes 4 nimetatud tingimused.6. Liikmesriigid teatavad viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele vastavalt lõikele 4 kehtivatest lubadest ja vastavalt lõikele 5 antud lubadest ning nendega seotud tingimused. Komisjon avaldab need teated Euroopa Ühenduste Teatajas.7. Kuni lõike 3 teises lauses nimetatud ettepaneku põhjal vastu võetud direktiivi jõustumiseni võivad liikmesriigid vastavalt asutamislepingu eeskirjadele jätkata siseriiklike piirangute või keeldude kohaldamist toiduainete ioniseeriva kiirgusega töötlemise suhtes ning nende kiiritatud toiduainetega kauplemise suhtes, mis ei ole hõlmatud rakendusdirektiiviga kehtestatud esialgses positiivses loetelus.Artikkel 51. Toiduainete maksimaalne kiirgusdoos võidakse anda osade kaupa; vastavalt artiklile 4 kindlaks määratud maksimaalset kiirgusdoosi ei tohi ületada. Kiirgusega töötlemist ei või kasutada koos mingi keemilise töötlemisega, millel on sama eesmärk.2. Lõikest 1 antavate erandite kohta võib otsuse teha artiklis 12 sätestatud korras.Artikkel 6Ioniseeriva kiirgusega töödeldud toiduainete märgistamist reguleerivad järgmised sätted:1. toodete puhul, mis on mõeldud lõpptarbijale või toitlustusettevõtetele:a) kui toode müüakse artiklina, märgitakse etiketile sõna(d) "kiiritatud" või "töödeldud ioniseeriva kiirgusega" vastavalt direktiivi 79/112/EMÜ artikli 5 lõikele 3.Pakkimata toote puhul märgitakse need sõnad koos toote nimetusega tahvlile või sildile, mis asub selle mahuti kohal või kõrval, kuhu toode on paigutatud;b) kui kiiritatud toodet kasutatakse koostisosana, lisatakse samad sõnad koostisosade loetelus selle koostisaine juurde.Pakkimata toote puhul märgitakse need sõnad koos toote nimetusega tahvlile või sildile, mis asub selle mahuti kohal või kõrval, kuhu toode on paigutatud;c) erandina direktiivi 79/112/EMÜ artikli 6 lõikest 7, nõutakse samade sõnade märkimist, et osutada liitkoostisosas sisalduvale kiiritatud koostisosale, isegi kui see moodustab vähem kui 25 % valmistootest;2. toodete puhul, mis ei ole mõeldud lõpptarbijale või toitlustusettevõtetele:a) kasutatakse eelmises lõikes nimetatud sõnu, et osutada nii toidu kui ka kiiritamata toiduaines sisalduvate koostisosade töötlusele;b) märgitakse kas kiirgusega töödelnud asutuse nimi ja aadress või selle viitenumber, nagu see on sätestatud artiklis 7;3. märge töötlemise kohta tehakse igal juhul kiiritatud toiduainetega kaasas olevatesse või neile viitavatesse dokumentidesse.Artikkel 71. Liikmesriigid teatavad komisjonile pädeva asutuse või pädevad asutused, kes vastutavad:- kiiritusrajatiste eelneva heakskiitmise eest,- heakskiidetud kiiritusrajatistele ametliku viitenumbri eraldamise eest,- ametliku järelevalve ja kontrolli eest,- heakskiidu tühistamise või muutmise eest.2. Heakskiit antakse üksnes siis, kui kiiritusrajatis:- vastab FAO/WHO Codex Alimentarius'e ühiskomisjoni soovitatud rahvusvahelise tegevusjuhise nõuetele toitu töötlevate kiiritusrajatiste tegevuse kohta (viide FAO/WHO/CAC, XV kd, väljaanne 1) ning muudele täiendavatele nõuetele, mida võidakse vastu võtta käesoleva direktiivi artiklis 12 sätestatud korras,- määrab isiku, kes vastutab menetluse kasutamise seisukohalt vajalike nõuete järgmise eest.3. Iga liikmesriik edastab komisjonile:- heakskiidetud kiiritusrajatiste nimed, aadressid ja viitenumbrid, heakskiitmisdokumendi teksti ja iga otsuse heakskiitmise peatamise või tühistamise kohta.Lisaks sellele edastavad liikmesriigid komisjonile igal aastal:- kiiritusrajatiste kontrolli tulemused, eelkõige töödeldud toodete liigid ja kogused ning kasutatud doosid,- toote turuleviimise etapis tehtud kontrolli tulemused. Liikmesriigid tagavad, et ioniseeriva kiirgusega töötlemise avastamise meetodid vastavad direktiivi 85/591/EMÜ [11] lisa punktide 1 ja 2 nõuetele ning on standarditud või tunnustatud kas juba nüüd või võimalikult kiiresti enne 1. jaanuari 2003. Liikmesriigid teatavad komisjonile kasutatud meetoditest ning komisjon hindab nende kasutamist ja arengut, võttes arvesse toidu teaduskomitee arvamust.4. Vastavalt lõikele 3 esitatud andmete põhjal avaldab komisjon Euroopa Ühenduste Teatajas:- üksikasjalikud andmed kiiritusrajatiste kohta ning võimalikud muudatused nende staatuses,- aruande, mis põhineb siseriiklike järelevalveasutuste igal aastal esitataval teabel.Artikkel 81. Vastavalt artiklile 7 heakskiidetud kiiritusrajatised peavad iga kasutatud ioniseeriva kiirguse allika puhul pidama registrit, milles märgitakse iga toiduainepartii kohta:a) kiiritatud toiduaine liik ja kogus;b) partii number;c) kiiritamisotsuse tegija;d) kiiritatud toiduaine vastuvõtja;e) kiiritamise kuupäev;f) töötlemise ajal kasutatud pakkematerjalid;g) III lisas sätestatud andmed kiiritamismenetluse kontrolli kohta, tehtud dosimeetriline kontroll ja selle tulemused, sh üksikasjad neeldumisdoosi ülem- ja alammäära ning ioniseeriva kiirguse liigi kohta;h) viide esialgse kiirgusdoosi mõõtmisele.2. Lõikes 1 nimetatud registrit tuleb säilitada viis aastat.3. Käesoleva artikli kohaldamise üksikasjalikud eeskirjad võetakse vastu artiklis 12 sätestatud korras.Artikkel 91. Ioniseeriva kiirgusega töödeldud toiduainet tohib importida kolmandast riigist ainult juhul, kui:- see vastab selliste toiduainete suhtes kohaldatavatele tingimustele,- sellega on kaasas dokumendid, milles on märgitud kiirgusega töödelnud asutuse nimi ja aadress ning artiklis 8 nimetatud andmed,- seda töödeldi ühenduse heakskiidetud kiiritusrajatises, mis on hõlmatud käesoleva artikli lõikes 2 viidatud nimekirjas.2. a) Komisjon koostab artiklis 12 sätestatud korras loetelu heakskiidetud kiiritusrajatistest, mille puhul ametlik järelevalve tagab, et artikli 7 tingimused on täidetud.Nimetatud loetelu kehtestamiseks võib komisjon volitada eksperte hindama ja kontrollima kolmandate riikide kiiritusrajatisi vastavalt direktiivi 93/99/EMÜ artiklile 5.Komisjon avaldab kõnealuse loetelu ja kõik selles tehtud muudatused Euroopa Ühenduste Teatajas.b) Komisjon võib kolmandate riikide pädevate organisatsioonidega kokku leppida tehnilise korra, mille kohaselt tehakse punktis a nimetatud hindamist ja kontrolli.Artikkel 10Materjalid, mida kasutatakse kiiritatavate toiduainete pakkimiseks, peavad sellele eesmärgile vastama.Artikkel 11Muudatused, mis on vajalikud, et võtta arvesse teaduse ja tehnika arengut, võetakse vastu asutamislepingu artiklis 100a sätestatud korras.Artikkel 121. Kui on tarvis järgida käesolevas artiklis määratletud korda, abistab komisjoni alaline toiduainekomitee (edaspidi "komitee").Eesistuja esitab asja kas omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotlusel viivitamata komiteele.2. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.3. a) Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu.b) Kui kavandatud meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jooksul alates nõukogu poole pöördumisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu.Artikkel 13Kõikides käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvates küsimustes, mis võivad mõjutada rahva tervist, peetakse nõu toidu teaduskomiteega.Artikkel 141. Kui liikmesriigil on käesoleva direktiivi vastuvõtmise järel saadud uue teabe või olemasoleva teabe ümberhindamise tulemusena selged tõendid, et hoolimata vastavusest käesoleva direktiivi sätetele on toiduainete kiiritamine inimeste tervisele ohtlik, võib kõnealune liikmesriik kõnealuste sätete kohaldamise oma territooriumil ajutiselt peatada või seda piirata. Asjaomane liikmesriik teatab sellest viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile ning põhjendab oma otsust.2. Komisjon uurib lõikes 1 nimetatud põhjusi võimalikult kiiresti alalises toiduainekomitees; ta võtab vajalikud meetmed artiklis 12 sätestatud korras. Lõikes 1 nimetatud otsuse vastuvõtnud liikmesriik võib sellest kinni pidada kuni kõnealuste meetmete jõustumiseni.3. Käesoleva direktiivi või rakendusdirektiivi muudatused võetakse vastu artiklis 12 sätestatud korras ning üksnes määral, mis on vajalik rahva tervise kaitseks, kusjuures muudatused peavad igal juhul piirduma keeldude ja piirangutega, võrreldes eelmise õigusliku situatsiooniga.Artikkel 15Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid, selleks et:- lubada kiiritatud toiduainete turustamist ja kasutamist hiljemalt alates 20. septembrist 2000,- keelata käesolevale direktiivile mittevastavate kiiritatud toiduainete turustamine ja kasutamine 20. märtsist 2001.Nad teatavad sellest komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näeb ette liikmesriik.Artikkel 16Käesolev direktiiv jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 17Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. veebruar 1999Euroopa Parlamendi nimelpresidentJ. M. Gil-roblesNõukogu nimeleesistujaK.-H. Funke[1] EÜT C 336, 30.12.1988, lk 7 ja EÜT C 303, 2.12.1989, lk 15.[2] EÜT C 194, 31.7.1989, lk 14.[3] Euroopa Parlamendi 11. oktoobri 1989. aasta arvamus (EÜT C 291, 20.11.1989, lk 58), nõukogu 27. oktoobri 1997. aasta ühine seisukoht (EÜT C 389, 22.12.1997, lk 36) ja Euroopa Parlamendi 18. veebruari 1998. aasta otsus (EÜT C 80, 16.3.1998, lk 130). Nõukogu 25. jaanuari 1999. aasta otsus. Euroopa Parlamendi 28. jaanuari 1999. aasta otsus.[4] EÜT L 66, 13.3.1999, lk 24.[5] EÜT L 159, 29.6.1996, lk 1.[6] EÜT L 33, 8.2.1979, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 97/4/EÜ (EÜT L 43, 14.2.1997, lk 21).[7] EÜT L 136, 20.5.1974, lk 1.[8] EÜT L 186, 30.6.1989, lk 23.[9] EÜT L 290, 24.11.1993, lk 14.[10] EÜT C 102, 4.4.1996, lk 1.[11] EÜT L 372, 31.12.1985, lk 50.--------------------------------------------------I LISATOIDU KIIRITAMISE LUBAMISE TINGIMUSED1. Toidu kiiritamist võib lubada ainult juhul, kui:- selleks on põhjendatud tehnoloogiline vajadus,- see ei kujuta otsest ohtu inimese tervisele ja seda tehakse vastavalt ettenähtud tingimustele,- see on tarbija huvides,- seda ei kasutata hügieenilisuse, tervislikkuse ning hea tootmis- või põllumajandustava asenduseks.2. Toidu kiiritamist võib kasutada ainult järgmistel eesmärkidel:- vähendada toidust põhjustatud haiguste esinemust patogeensete organismide hävitamise abil,- vähendada toiduainete riknemist lagunemisprotsessi aeglustamise või peatamise abil ja riknemist põhjustavate organismide hävitamise abil,- vähendada toiduainete enneaegsest küpsemisest, idanemisest või võrsumisest tulenevaid kadusid,- eemaldada toiduainetest taimedele ja taimsetele saadustele kahjulikud organismid.--------------------------------------------------II LISAIONISEERIVA KIIRGUSE ALLIKADToiduaineid võib töödelda ainult järgmiste ioniseeriva kiirguse allikate abil:a) gammakiirgus 60Co või 137Cs radionukliididest;b) röntgenikiirgus, mis pärineb maksimaalselt 5MeV nominaalsel energiatasemel (maksimaalne kvantenergia) töötavast seadmest;c) elektronid, mis pärinevad maksimaalselt 10MeV nominaalsel energiatasemel (maksimaalne kvantenergia) töötavast seadmest.--------------------------------------------------III LISA1. DOSIMEETRIAKeskmine koguneeldumisdoos10 kGy või väiksema keskmise kogudoosiga töödeldud toiduainete tervislikkuse määramisel eeldatakse, et selles doosipiirkonnas on kõik kiirituse keemilised mõjud võrdelised doosiga.Keskmine kogudoos,Dmääratletakse järgmise integraalina üle toodete koguruumala:+++++ TIFF +++++kusM = töödeldud proovi kogumassp = lokaalne tihedus punktis (x, y, z)d = lokaalne neeldumisdoos punktis (x, y, z)dV = d x d y d z, infinitesimaalne ruumalaelement, mida tegelikkuses esindavad ruumala koostisosad.Homogeensete toodete või tiheduse poolest ilmselt homogeensete pakkimata toodete puhul saab keskmise koguneeldumisdoosi määrata otseselt, paigutades asjakohase koguse dosimeetreid plaanipäraselt ja juhuslikult kogu toote ruumalasse. Sel viisil määratud doosijaotusest saab arvutada keskväärtuse, mis on keskmine koguneeldumisdoos.Kui dooside jaotuskõvera kuju tootes on hästi määratletud, siis on teada ka miinimum- ja maksimumdoosi asukohad. Doosijaotuse mõõtmisi neis kahes asukohas tooteproovide seerias saab kasutada keskmise koguneeldumisdoosi hinnanguna.Mõnel juhul on keskmiste miinimumdoosi (min) ja maksimumdoosi (max) väärtuste keskväärtus heaks kogudoosi hinnanguks, nt järgmistel juhtudel:kesmine kogudoos ≈DmaxDmin2SuheDmaxDminei tohi olla suurem kui 3.2. MENETLUSED2.1. Enne teatud toiduaineliigi rutiinkiiritamist kiirgusrajatises määratakse doosimõõtmise abil kogu tooteruumalas miinimum- ja maksimumdooside asukohad. Selliseid kontrollmõõtmisi tuleb teha asjakohane arv kordi (nt 3-5) toote tiheduse- või geomeetriavariatsioonide arvessevõtmiseks.2.2. Mõõtmisi tuleb korrata iga kord, kui toodet, selle geomeetriat või kiiritamistingimusi muudetakse.2.3. Menetluse jooksul tehakse rutiinseid doosimõõtmisi selle tagamiseks, et doosipiirmäärasid ei ületata. Mõõtmisel paigutatakse dosimeetrid maksimum- või miinimumdoosi asukohta või võrdluskohta. Võrdluskohas mõõdetud doos peab olema kvantitatiivselt seotud miinimum- ja maksimumdoosiga. Võrdluskoht on sobivas kohas toote sees või pinnal, kus doosi variatsioon on väike.2.4. Rutiinseid doosimõõtmisi tuleb teha iga tootepartii kohta ja tootmise jooksul korrapäraste ajavahemike järel.2.5. Juhul kui kiiritatakse voolavaid pakkimata tooteid, ei saa miinimum- ja maksimumdoosi asukohti määrata. Sel juhul on soovitav nende doosiäärmuste kindlakstegemiseks kasutada pisteliselt tehtud dosimeetriamõõtmisi.2.6. Doosimõõtmised tuleb teha tunnustatud dosimeetriasüsteemide abil ning mõõtmistulemused peavad olema jälgitavad primaaretalonini.2.7. Kiiritamise ajal tuleb kontrollida ja pidevalt registreerida kiiritusrajatiste teatud parameetreid. Radionukliidi sisaldavate kiiritusseadmete puhul hõlmavad need parameetrid toote transpordikiirust või aega, mille jooksul toode on kiiritustsoonis, ja positiivset näitu kiirgusallika asukoha suhtes. Kiirendiseadmete puhul hõlmavad parameetrid toote transpordikiirust ning rajatise energiataset, elektronvoolu ja skanneri laiust.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 10. juuli 1975, millega muudetakse direktiivi 71/118/EMÜ värske kodulinnulihaga kauplemist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31975L0431

Euroopa Liidu Teataja L 192 , 24/07/1975 Lk 0006 - 0026 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 6 Lk 0094  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 13 Lk 0036  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 6 Lk 0094  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 8 Lk 0177  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 03 Köide 8 Lk 0177

		Nõukogu direktiiv,10. juuli 1975,millega muudetakse direktiivi 71/118/EMÜ värske kodulinnulihaga kauplemist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta(75/431/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 43 ja 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse assamblee arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:kodulinnulihaturu ühise korralduse rakendamisel ei ole soovitud tulemust, kui ühendusesisest kaubandust takistavad liikmesriikides kodulinnulihale kehtestatud erinevad tervishoiunõuded; nõukogu 15. veebruari 1971. aasta direktiiv 71/118/EMÜ [3] (värske kodulinnulihaga kauplemist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta, viimati muudetud direktiiviga 74/387/EMÜ [4]) ei ole kõiki kõnealuseid erinevusi kõrvaldanud, kuna see ei sisalda lõikamisruumidega seotud sätteid; ühtlustada tuleks lõikamisruumidele kohaldatavad hügieeni- ja kontrollistandardid;sarnaselt tapamajadega peaksid liikmesriigid säilitama õiguse heakskiidu andmiseks lõikamisruumidele ning vastavuse tagamiseks tingimustega, millest kõnealune heakskiidu andmine sõltub;pidades silmas teatavate kodulinnuliha tüüpide tootmise meetoditega seotud olukorda ning võimaldamaks teatavate ettevõtete kohandamist direktiivi nõuetele, on vaja lubada liikmesriikidel võimaldada täiendavaid ajavahemikke, mille jooksul võib säilitada kõnealuseid meetodeid, eelkõige seoses siseelundite eemaldamisega, ja kõnealused kohandused ellu viia; kuna teatavate sätete rakendamiseks on vaja märkimisväärseid struktuurilisi või halduslikke kohandusi, tuleks liikmesriikidele anda võimalus erandite kehtestamiseks;direktiivist 71/118/EMÜ tulenevate eeskirjade rakendamisel on ilmnenud vajadus omandatud kogemusi silmas pidades muuta kõnealuse direktiivi teatavaid sätteid;kodulinnuliha jahutamiseks kasutatavate töötlusviiside täiendava uurimise võimaldamiseks tuleks edasi lükata kuupäev, millest alates on keelustatud "Spinchiller" töötlusviis;oleks otstarbekas näha ette kiire ja tõhus kord tehniliste muudatuste tegemiseks teatud sätetes või rakendusnormide kehtestamiseks;käesolevas direktiivis sätestatud normide ühtseks kohaldamiseks kõikides liikmesriikides tuleks kehtestada ühenduse kontrollikord; tuleks sätestada kord, millega määratakse kindlaks kõnealune kontroll alalise veterinaarikomitee raames vastavalt ühenduses kehtestatud korrale,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Nõukogu direktiivi 71/118/EMÜ muudetakse vastavalt järgmistele artiklitele.Artikkel 2Artikkel 2 asendatakse järgmisega:"Artikkel 2Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) rümp — linnu terve keha pärast veretustamist, sulgede kitkumist ja siseelundite eemaldamist; neerude, pöiapära juurest koibade või pea eemaldamine on valikuline;b) rümba osad — rümba osad vastavalt määratlusele punktis a;c) rups — värske liha, välja arvatud rümp, mis on määratletud punktis a, isegi kui see algselt kuulus rümba külge, samuti pea ja koivad, kui need on rümbast eraldi;d) sisikond — rups rinna-, kõhu- ja vaagnaõõnest, sealhulgas hingetoru ja söögitoru ning, kui see on asjakohane, pugu;e) tapaeelne kontroll — elusate kodulindude kontroll vastavalt I lisa IV peatüki nõuetele;f) tapajärgne kontroll — tapetud lindude kontroll tapamajas vahetult pärast tapmist vastavalt I lisa VI peatüki nõuetele;g) riiklik veterinaararst — liikmesriigi pädeva keskasutuse poolt ametisse määratud veterinaararst;h) assistent — liikmesriigi pädeva keskasutuse poolt riiklikku veterinaararsti abistama määratud vastava väljaõppega isik;i) ekspordiriik — liikmesriik, kust värsket kodulinnuliha saadetakse teise liikmesriiki;j) sihtriik — liikmesriik, kuhu värsket kodulinnuliha saadetakse teisest liikmesriigist;k) partii — ühe sertifikaadiga hõlmatud liha kogus;l) ettevõte — vastavalt artiklile 5 heakskiidetud tapamaja või lõikamisruumid."Artikkel 3Artikkel 3 asendatakse järgmisega:"Artikkel 31. Iga liikmesriik tagab, et lubatud on kaubelda üksnes värske kodulinnulihaga, mis vastab järgmistele nõuetele, ilma et see piiraks artikleid 11, 15, 15a ja 16:A. Rümpade ja rupsi puhul:a) see on saadud tapamajast, mis on heakskiidetud ja kontrollitud vastavalt artikli 5 lõikele 1;b) see on pärit linnult, kes on läbinud tapaeelse kontrolli riikliku veterinaararsti või assistentide poolt vastavalt artiklile 4 ja on pärast nimetatud kontrolli tunnistatud tapakõlblikuks värske kodulinnulihaga kauplemise eesmärgil;c) seda on töödeldud rahuldavates hügieenitingimustes vastavalt I lisa V peatükile;d) see on läbinud tapajärgse kontrolli riikliku veterinaararsti või assistentide poolt vastavalt artiklile 4 ja tunnistatud inimtoiduks kõlblikuks vastavalt I lisa VII peatükile;e) see kannab I lisa X peatüki nõuetele vastavat tervisemärki; vajadusel võidakse võtta otsus kõnealuse peatüki sätete muutmiseks või täiendamiseks vastavalt artiklis 12a sätestatud korrale, et võtta arvesse eelkõige erinevaid kaubanduses kasutatavaid esitusviise, tingimusel et kõnealused esitusviisid vastavad hügieenieeskirjadele; eelkõige ning hoolimata X peatüki sätetest määratakse tingimused, mille alusel võidakse lubada rümpade, rümbaosade või rupsi turustamist suurpakendites, mis ei ole märgistatud vastavalt X peatüki punktile 44.3 a, vastavalt antud korrale esmakordselt enne 1. juulit 1976;f) vastavalt I lisa XII peatükile on seda pärast tapajärgset kontrolli hoitud rahuldavates hügieenitingimustes artiklis 5b osutatud ettevõtetes või külmhoonetes;g) see on sobivalt pakitud vastavalt I lisa XIII peatükile; kaitseümbrise kasutamise korral peab see täitma sama peatüki nõudeid.Vajaduse korral võidakse võtta otsus kõnealuse peatüki sätete muutmiseks või täiendamiseks vastavalt artiklis 12a sätestatud korrale, et võtta arvesse eelkõige erinevaid kaubanduses kasutatavaid esitusviise, tingimusel et kõnealused esitusviisid vastavad hügieenieeskirjadele; antud korra kohaselt vastuvõetud sätted seoses kaitseümbrise läbipaistvuse ja värvusega ei tohiks siiski takistada ühenduse eeskirjadega nõutud või lubatud märkide või kirjaliku teabe kandmist kõnealustele ümbristele;h) seda on veetud vastavalt I lisa XIV peatükile.B. Rümbaosade või konditustatud liha puhul:a) see on lõigatud vastavalt artikli 5 lõikele 1 heakskiidetud ja kontrollitud lõikamisruumides;b) see on lõigatud ja saadud vastavalt I lisa VIII peatükis sätestatud nõuetele ja on pärit:- liikmesriigis tapetud lindude värskest lihast, mis vastab käesoleva direktiivi nõuetele,- teisest liikmesriigist sissetoodud värskest lihast, mis vastab käesoleva direktiivi nõuetele,- kolmandatest riikidest imporditud värskest lihast vastavalt tingimustele, mis on kehtestatud ühenduse sätetega värske kodulinnuliha impordi kohta kolmandatest riikidest;c) seda on ladustatud tingimustes, mis vastavad I lisa XII peatükile;d) seda on kontrollinud riiklik veterinaararst vastavalt I lisa IX peatükile;e) see vastab punktide A c, e, g ja h nõuetele.2. Kui lõikamisruumides kasutatakse muud värsket liha kui kodulinnuliha, peab see vastama asjaomastele ühenduse standarditele.3. Kaubandusest jäetakse välja järgmine:a) vesinikperoksiidi või muude pleegitusainetega või looduslike või kunstlike värvainetega töödeldud värske kodulinnuliha;b) antibiootikumide, säilitus- või pehmendusainetega töödeldud värske kodulinnuliha.4. Sihtliikmesriigi loal võib jätta täitmata punktides 1 A ja B sätestatud tingimused liha kohta, mis ei ole ette nähtud inimtoiduks; sellisel juhul võtab sihtliikmesriik kõik vajalikud meetmed, et vältida liha kasutamist muuks kui ettenähtud otstarbeks.5. Punktis 1 A sätestatud tingimusi ei kohaldata värskele kodulinnulihale, mille selle tootja tarnib üksikjuhtudel otse lõpptarbijale viimase poolt omaks tarbimiseks viisil, mis ei ole rändkaubandus, postimüük ega turul müümine.Olenemata eelnevast lõigust võivad liikmesriigid kuni 15. augustini 1981 lubada väikeste koguste värske kodulinnuliha tarnimist talupidajatel, kes kasvatavad kodulinde väikeses mahus,- kas otse lõpptarbijale iganädalastel turgudel, mida peetakse nende majanditele kõige lähemal,- või otse lõpptarbijale müümiseks jaemüüjatele, tingimusel et kõnealused jaemüüjad tegutsevad tootjaga samas kohas või naabruses.Kõnealust erandit ei kohaldata rändkaubanduse, postimüügi või jaemüüja puhul turul müümise suhtes. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada selliste tehingute terviseohutuse kontroll.6. Punktis 1 A f ja punktis B c sätestatud ladustamisnõudeid ei kohaldata ladustamistoimingutele, mis viiakse läbi tööruumides või nendega piirnevates ruumides, kus rümbad ning lõigatud või konditustatud kodulinnuliha edastatakse vahetult lõpptarbijale.Punktis 1 A g sätestatud pakendamistingimusi ei kohaldata eraldi pakendamata rümpadele, mis tuuakse tööruumidesse või eespool osutatud piirnevatesse ruumidesse pakendamiseks otse lõpptarbijale edastamise eesmärgil.7. Punktis 1 B sätestatud tingimusi ei kohaldata pakendatud või pakendamata värskele kodulinnulihale, kui lõikamist või konditustamist viiakse läbi ruumides, kus liha müüakse või kasutatakse, või külgnevates ruumides otse lõpptarbijale edastamiseks, muul viisil kui rändkaubanduse, postimüügi või turul müümise teel."Artikkel 4Artikkel 4 asendatakse järgmisega:"Artikkel 41. I lisa III ja V peatükis ettevõtete poolt järgimiseks sätestatud tapaeelse ja tapajärgse kontrolli ja I lisa IX peatükis sätestatud lõigatud liha terviseohutuse kontrolli ning hügieenitingimuste kontrolli käigus võivad riiklikku veterinaararsti aidata assistendid, kes töötavad tema juhendamisel ja vastutusel.2. Assistentidena võivad tegutseda üksnes isikud, kes vastavad II lisas esitatud nõuetele. Nõukogu võtab komisjoni ettepanekul vastu üksikasjalikumad eeskirjad II lisa punktides 1 b ja d ning punktis 4 sätestatud nõuete kohta seoses assistentidelt nõutava väljaõppe tasemega.3. Assistendid aitavad riiklikku veterinaararsti üksnes järgmiste toimingute läbiviimisel:- I lisa III ja V peatükis sätestatud hügieeninõuete kohaldamise järelevalve,- kontroll, et tapaeelse kontrolli käigus ei esine ühtki I lisa IV peatüki punktis 16 mainitud sümptomitest,- kontroll, et tapajärgse kontrolli käigus ei esine I lisa VII peatüki punktis 32 loetletud tingimusi,- lõigatud liha terviseohutuse kontroll vastavalt I lisa IX peatükile,- transpordivahendite või -mahutite ja laadimistingimuste kontroll vastavalt XIV peatüki punktile 53."Artikkel 5Artikkel 5 asendatakse järgmisega:"Artikkel 51. Kõik heakskiidetud tapamajad ja lõikamisruumid registreeritakse eraldi loeteludes, igal tapamajal ja lõikamisruumil on veterinaarloa number. Iga liikmesriik edastab teistele liikmesriikidele ja komisjonile sellised loetelud heakskiidetud ettevõtetest.Komisjon laseb need loetelud avaldada Euroopa Ühenduste Teatajas.Liikmesriik võib ettevõttele heakskiidu anda üksnes juhul, kui igal üksikjuhtumil on täidetud käesoleva direktiivi sätted, eriti:a) tapamajade puhul: I lisa I ja III peatükk;b) lõikamisruumide puhul: I lisa II ja III peatükk.Liikmesriik tühistab loa, kui kolmandas lõigus osutatud tingimusi enam ei täideta. Kui on läbi viidud kontroll vastavalt artiklile 5a, võtab asjaomane liikmesriik selle tulemusi arvesse. Loa tühistamisest teavitatakse teisi liikmesriike ja komisjoni.2. Ettevõtete kontrolli eest vastutab riiklik veterinaararst. Puhttehniliste ülesannete läbiviimiseks võib ta appi kutsuda eriväljaõppega abilised.Artiklis 12a sätestatud korras kehtestatakse kõnealuse abistamise üksikasjalikud eeskirjad.3. Kui liikmesriik leiab, et teises liikmesriigis asuv ettevõte ei täida enam loa saamise tingimusi, teatab ta sellest komisjonile ja asjaomase liikmesriigi pädevale keskasutusele.Komisjon algatab viivitamata artiklis 5a sätestatud menetluse. Kui see on põhjendatud kontrolli tulemuste alusel, võib liikmesriikidel lubada artiklis 12 sätestatud korras keelata kõnealusest ettevõttest pärit toodete toomine oma territooriumile.Artiklis 12 sätestatud korras võib kõnealuse loa tühistada, kui see on põhjendatud artiklis 5a sätestatud tingimustel läbiviidud lisakontrolli tulemuste alusel."Artikkel 6Lisatakse järgmised artiklid:"Artikkel 5aLiikmesriikide ja komisjoni veterinaareksperdid viivad korrapäraselt läbi kohapealseid kontrolle, et teha kindlaks, kas ettevõtted kohaldavad käesoleva direktiivi, eriti I lisa I, II ja III peatüki sätteid. Nad esitavad komisjonile aruande läbiviidud kontrollide tulemuste kohta.Liikmesriik, kelle territooriumil kontrolli läbi viiakse, annab ekspertidele nende töös kogu vajaliku abi.Komisjon määrab liikmesriikide taotluste alusel liikmesriikides eksperdid, kes vastutavad kõnealuse kontrolli eest; nad ei tohi olla kontrollitava liikmesriigi kodanikud ja artikli 5 lõigetes 3 ja 4 sätestatud juhul kõnealuses vaidluses osalevate liikmesriikide kodanikud.Kõnealused kontrollid viiakse läbi ühenduse nimel, kes kannab sellest tulenevad kulud.Käesoleva artikli rakendussätted, eriti esimeses lõigus osutatud kontrollide sageduse ja meetodi, riiklike veterinaararstide nimetamist reguleerivate eeskirjade ning korra osas, mida nad oma aruannete koostamisel peavad järgima, kehtestatakse artiklis 12a sätestatud korras.""Artikkel 5bVäljaspool tapamaja või lõikamisruume paiknevad külmhooned jäävad värske kodulinnuliha ladustamise puhul riikliku veterinaararsti järelevalve alla.Liikmesriigi, kelle territooriumil külmhoone asub, pädev keskasutus vastutab värske kodulinnuliha ladustamisega seoses kõnealusele külmhoonele heakskiidu andmise ja selle äravõtmise eest."Artikkel 7Artikkel 6 asendatakse järgmisega:"Artikkel 6Ilma et see piiraks artikli 3 lõiget 3, ei mõjuta käesoleva direktiivi kohaldamine ühenduse poolt vastuvõetavate sätete jõustumiseni liikmesriikide sätete kohaldamist:a) seoses artikli 5 punktis b osutatud tingimustega külmhoonetele heakskiidu andmiseks ja äravõtmiseks;b) seoses kodulindudele selliste ainete manustamisega, mis võivad muuta värske kodulinnuliha tarbimise inimeste tervisele ohtlikuks või kahjulikuks ning selliste ainete imendumisega kodulindudel, nagu antibiootikumid, östrogeenid, türeostaadid, pehmendusained, pestitsiidid, herbitsiidid või arseeni või antimoni sisaldavad ained;c) seoses võõrkehade lisamisega värskele kodulinnulihale ning selle töötlemisega ioniseeriva ja ultraviolettkiirgusega."Artikkel 8Artiklis 8 asendatakse "VIII peatükile" tekstiga "XI peatükile".Artikkel 9Artiklis 9 asendatakse "artikli 5 lõike 3 teise lõigu teisest lausest" tekstiga "artikli 5 lõikest 4".Artikkel 10Lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 12a1. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab eesistuja küsimuse omal algatusel või liikmesriigi taotlusel viivitamata nõukogu 15. oktoobri 1968. aasta otsusega asutatud alalisele veterinaarkomiteele, edaspidi komitee.2. Liikmesriikide hääli komitees arvestatakse vastavalt asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 sätestatule. Esimees ei hääleta.3. Komisjoni esindaja esitab võetavate meetmete projekti. Komitee esitab kõnealuste meetmete kohta oma arvamuse tähtaja jooksul, mille vastavalt läbivaatamisel oleva küsimuse kiireloomulisusele määrab eesistuja. Arvamus esitatakse 41 poolthäälega.4. Kui meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu ja kohaldab viivitamata. Kui meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui arvamust ei ole esitatud, teeb komisjon viivitamata nõukogule ettepaneku meetmete vastuvõtmiseks. Nõukogu võtab meetmed kvalifitseeritud häälteenamusega.Kui nõukogu ei ole kolme kuu jooksul alates ettepaneku esitamise kuupäevast meetmeid võtnud, võtab ettepandud meetmed vastu komisjon ja kohaldab neid viivitamata, kui nõukogu ei ole lihthäälteenamusega selle vastu hääletanud."Artikkel 11Artikkel 14 asendatakse järgmisega:"Artikkel 141. Liikmesriigid keelustavad kodulinnuliha jahutamiseks kasutatava "Spinchiller" töötlusviisi. Kõnealune keeld jõustub üksnes 18 kuud pärast lõikes 2 osutatud aruande esitamist ja hiljemalt 1. jaanuaril 1978.2. Pärast liikmesriikidega alalises veterinaarkomitees konsulteerimist esitab komisjon nõukogule enne 1. juulit 1976 aruande jahutusprotsesside kohta, mille suhtes ei kehti lõikes 1 sätestatud keeld."Artikkel 12Artikkel 15 asendatakse järgmisega:"Artikkel 15Kuni värske kodulinnuliha importi kolmandatest riikidest käsitlevate ühenduse sätete rakendamiseni kohaldavad liikmesriigid selliseid importi käsitlevaid sätteid, mis on vähemalt samaväärsed käesoleva direktiivi sätetega.Imporditud värske kodulinnulihaga võib kaubelda impordiliikmesriigis. Sellel ei või mingil juhul olla I lisa X peatükis osutatud tervisemärki ning lõikamisel ja konditustamisel tuleb seda käidelda vastavalt artikli 3 lõike 1 punktile B.Ühendusesisese kaubanduse korral kohaldatakse iga liikmesriigi siseriiklikke sätteid."Artikkel 13Lisatakse järgmised artiklid:"Artikkel 15aNõukogu määrab komisjoni ettepanekul ühehäälselt enne 31. detsembrit 1976 kindlaks sätted, mida kohaldatakse hakitud, jahvatatud või samalaadselt peenestatud värske liha suhtes; selleks esitab komisjon nõukogule ettepaneku enne 31. juulit 1976. Komisjoni poolt sellisel viisil vastuvõetud sätete jõustumiseni kohaldatakse käesolevas artiklis osutatud liha suhtes siseriiklikke seadusi.Artikkel 15bNõukogu määrab komisjoni ettepanekul ühehäälselt enne 1. jaanuari 1978 kindlaks lõikamise, konditustamise ja pakendamise ajal järgitava temperatuuri, kusjuures pakendamine toimub viisil, mis on ette nähtud I lisa XIII peatüki lõigetes 47 ja 48, ilma et see piiraks I lisa VIII peatüki punktis 37 teises ja kolmandas lõigus kehtestatud sätteid."Artikkel 14Artiklit 16 muudetakse järgmiselt:a) sõnade "Ilma et see piiraks artiklit 14" järele lisatakse sõnad "ja artiklit 16a";b) punktis b asendatakse "maksimaalselt viie aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist" sõnadega "1. jaanuaril 1977".Artikkel 15Lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 16aHoolimata artikli 16 punktist b võivad liikmesriigid siiski oma territooriumilt saadud ja turustatava värske kodulinnuliha suhtesa) võimaldada enne artikli 16 punktis b osutatud ajavahemiku lõppu oma territooriumil asuvatele tapamajadele või lõikamisruumidele, mis esitasid vastava selgesõnalise taotluse enne 15. veebruari 1975:- täiendava ajavahemiku hiljemalt kuni 15. augustini 1977 I lisa I ja II peatüki sätete järgimiseks,- täiendava ajavahemiku hiljemalt kuni 15. augustini 1979 käesolevas direktiivis ette nähtud ettevõtete kontrolli ning tapaeelse ja -järgse kontrolliga seotud sätete järgimiseks,- täiendava ajavahemiku hiljemalt kuni 15. augustini 1981 I lisa V peatükis kehtestatud tapmise ja siseelundite eemaldamisega seotud sätete järgimiseks.Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata tapamajade ja lõikamisruumide loetelu, mille suhtes on tehtud erand, koos võimalike muutustega kõnealuseid tapamaju ja lõikamisruume käsitlevates määrustes;b) I lisa III peatüki punktis 12 sätestatud iga-aastane tervisekontroll on kohustuslik üksnes alates kuupäevast, mille nõukogu kehtestab komisjoni ettepanekul ühehäälselt enne 15. veebruari 1980.Seoses lõikamisruumide ja ladustamise kontrolliga on riikliku veterinaararsti sekkumine vastavalt käesolevas direktiivis sätestatud korrale kohustuslik üksnes alates kuupäevast, mille nõukogu kehtestab komisjoni ettepanekul ühehäälselt.Käesolevas lõikes sätestatud eranditele tuginemise korral on I lisa X peatükis sätestatud tervisemärgi kasutamine keelatud."Artikkel 16I lisa asendatakse järgmisega:"I LISAI PEATÜKKTAPAMAJADE HÜGIEENINÕUDED1. Tapamajadel peavad olema vähemalt:a) piisavalt suur ning kergesti puhastatav ja desinfitseeritav ruum või kaetud ala kodulindude tapaeelseks kontrolliks;b) piisavalt suur ning kergesti puhastatav ja desinfitseeritav eriruum või kaetud ala, mis on ette nähtud üksnes haigete või haiguskahtlusega kodulindude jaoks;c) taparuum, mis on piisavalt suur, et selles saaks eraldi kohtades läbi viia ühelt poolt tuimastust ja veretustamist ning teisalt sulgede kitkumist ja põletamist. Igasugune ühendustee taparuumi ja punktis a osutatud ruumi vahel, välja arvatud kitsas ava, mida võivad läbida üksnes tapalinnud, peab olema varustatud automaatselt sulguva uksega;d) ruum siseelundite eemaldamiseks ja ettevalmistamiseks, mis on piisavalt suur, et siseelundite eemaldamist saaks läbi viia kohas, mis asub teistest töökohtadest piisavalt eemal või on neist eraldatud vaheseinaga, et vältida saastumist. Igasugune ühendustee siseelundite eemaldamiseks ja ettevalmistamiseks ette nähtud ruumi ja taparuumi vahel, välja arvatud kitsas ava, mida võivad läbida üksnes tapalinnud, peab olema varustatud automaatselt sulguva uksega;e) vajaduse korral väljastusruum;f) üks või mitu piisavalt suurt jahutus- või külmutusruumi;g) ruum või ala sulgede kogumiseks, kui neid ei käidelda jäätmetena;h) lukustatavad eriruumid, mis on eraldatud ajutiselt kinnipeetava kodulinnuliha ning inimtoiduks kõlbmatuks tunnistatud ebatervisliku liha ja jäätmete eraldi ladustamiseks, kui kõnealust liha ja jäätmeid ei eemaldata tapamajast iga päev;i) eriruum, milles käideldakse tehniliselt või hävitatakse üksnes kodulinnuliha, mis on punkti 32 kohaselt tunnistatud inimtoiduks kõlbmatuks, liha, mis ei kuulu punkti 33 kohaselt inimtoiduks kasutamisele, ning tapajäätmeid ja kõrvalsaadusi, mis on ette nähtud tööstuslikuks otstarbeks, kui kohapeal viiakse läbi kõnealust tehnilist käitlemist või hävitamist;j) riietusruumid, valamud, dušid ja veeklosetid; viimased ei tohi avaneda otse tööruumidesse; valamute juures peab olema soe ja külm jooksev vesi, vahendid käte puhastamiseks ja desinfitseerimiseks ning ühekordselt kasutatavad käterätikud. Valamud peavad asuma tualettruumide läheduses. Alates 15. veebruarist 1980 peavad need olema varustatud kraanidega, mis on kasutatavad käte abita;k) vastavalt kohandatud koht virtsa jaoks, välja arvatud juhul, kui virts eemaldatakse hügieeninõuetele vastavalt;l) puuride ja sõidukite puhastamiseks ja desinfitseerimiseks ette nähtud koht ja piisavad seadmed;m) nõuetekohaselt varustatud lukustatav ruum, mida kasutab üksnes veterinaarteenistus;n) tööruumides asjaomased seadmed käte ja töövahendite puhastamiseks ja desinfitseerimiseks, kõnealused seadmed peavad paiknema töökohtadele võimalikult lähedal; kraanid peavad olema kasutatavad käte abita; kõnealuste seadmete juures peab olema soe ja külm jooksev vesi, puhastus- ja desinfitseerimisvahendid ning ühekordselt kasutatavad käterätikud; vahendite puhastamiseks kasutatava vee temperatuur ei tohi olla madalam kui + 82 oC;o) vahendid käesolevas direktiivis ettenähtud veterinaarkontrolli tõhusaks läbiviimiseks mis tahes ajal;p) sobiv ümbritsev sein või muu piirderajatis;q) ilma et see piiraks punkte a, b, c ja d, hoone puhaste osade piisav eraldatus saastunud osadest;r) punktides a–j nimetatud ruumides:- veekindel põrandakate, mis on kergesti puhastatav ja desinfitseeritav, kõdunemiskindel ning paigaldatud nii, et see lihtsustaks vee äravoolu,- siledad seinad, mis on kaetud heledat värvi pestava materjali või värviga vähemalt kahe meetri kõrguseni ning millel on ümarad nurgad;s) piisav ventilatsioon ning vajadusel auru ärajuhtimine;t) elusate või tapetud lindude jaoks eraldatud ruumides piisav loomulik või kunstlik valgustus, mis ei moonuta värve;u) paigaldis, mis tagab piisavas koguses surve all üksnes joogiveega varustamise; erandjuhtudel võib lubada tehnilise vee varu auru tekitamiseks, tulekustutustöödeks, külmutusseadmete jahutamiseks ja sulgede hüdrauliliseks eemaldamiseks, tingimusel et võetakse piisavad meetmed, et tagada saastumise vältimine ja et kõnealuseks otstarbeks paigaldatud torud ei võimalda selle vee kasutamist muudel eesmärkidel.Tehnilise vee torud peavad olema selgesti eristatud joogiveetorudest ning need ei või läbida ruume, kus on liha.Kuni 15. veebruarini 1980 võib erandjuhtudel anda loa tehnilise vee torude läbiminekuks ruumidest, kus on liha, tapamajades, mis on käiku lastud enne 15. veebruarit 1975, tingimusel et nimetatud ruume läbivatel toruosadel ei ole kraane ega väljalaske;v) piisav varu surve all olevat sooja joogivett;w) hügieeninõuetele vastav heitvee eemaldamise süsteem;x) vajalikud seadmed kaitseks kahjurite, näiteks putukate ja näriliste eest;y) töövahendid ja seadmed, samuti ladustamise ajal kodulindudega kokkupuutuvad seadmed peavad olema mittekorrodeeruvast materjalist ning kergesti puhastatavad ja desinfitseeritavad; keelatud on eriti puidu kasutamine.z) jõuga mitteavatav õhu- ja veekindel eritaara liha kogumiseks, mis on tunnistatud inimtoiduks kõlbmatuks punkti 32 tähenduses.II PEATÜKKLÕIKAMISRUUMIDE HÜGIEENINÕUDED2. Lõikamisruumides peavad olema vähemalt:a) piisavalt suur jahutusruum liha säilitamiseks;b) ruum lõikamiseks ja konditustamiseks ning lõikes 48 sätestatud pakendamistoiminguteks;c) ruum lõikes 47 sätestatud pakendamistoiminguteks ja liha väljastamiseks;d) nõuetekohaselt varustatud lukustatav ruum, mida kasutab ainult veterinaarteenistus;e) riietusruumid, valamud, dušid ja veeklosetid; viimased ei tohi avaneda otse tööruumidesse; valamute juures peab olema soe ja külm jooksev vesi, vahendid käte puhastamiseks ja desinfitseerimiseks ning ühekordselt kasutatavad käterätikud. Valamud peavad asuma tualettruumide läheduses. Alates 15. veebruarist 1980 peavad need olema varustatud kraanidega, mis on kasutatavad käte abita;f) spetsiaalsed õhu- ja veekindlad roostevabad kaante ja kinnitustega mahutid lõikamise tulemusena saadud liha või liharupsi jaoks, mis ei ole ette nähtud inimtoiduks, et vältida neist saaduste eemaldamist kõrvaliste isikute poolt, või lukustatav ruum kõnealuse liha ja rupsi jaoks, kui neid on suures või piisavas koguses, et selline ruum vajalikuks osutub, või kui neid ei viida ära ega hävitata iga tööpäeva lõpus;g) punktis a ettenähtud ruumides:- veekindel põrandakate, mis on kergesti puhastatav ja desinfitseeritav, kõdunemiskindel ning paigaldatud nii, et see lihtsustaks vee äravoolu,- siledad seinad, mis on kaetud heledat värvi pestava materjali või värviga vähemalt kahe meetri kõrguseni ning millel on ümarad nurgad;h) punktis b ettenähtud ruumides:- veekindel põrandakate, mis on kergesti puhastatav ja desinfitseeritav, kõdunemiskindel ning paigaldatud nii, et see lihtsustaks vee äravoolu; vesi tuleb kaetult juhtida äravoolu suunas, millel on haisulukud ja restid,- siledad seinad, mis on kaetud heledat värvi pestava materjali või värviga ladustamise kõrguseni ja vähemalt kahe meetri kõrguseni ning millel on ümarad nurgad.i) punktis a ettenähtud ruumides peavad olema jahutusseadmed liha hoidmiseks sisetemperatuuril kuni + 4 oC;j) lõikamisruumis peab olema termomeeter või salvestav termomeeter;k) vahendid käesolevas direktiivis ettenähtud veterinaarkontrolli ja -järelevalve tõhusaks läbiviimiseks mis tahes ajal;l) vahendid piisava ventilatsiooni tagamiseks ruumides, kus töödeldakse liha;m) ruumides, kus töödeldakse liha, peab olema loomulik või kunstlik valgustus, mis ei moonuta värve;n) seade, mis võimaldab piisavas koguses surve all üksnes joogiveega varustamist; erandjuhtudel on lubatud tehnilise veega varustamine auru tekitamiseks, tulekustutustöödeks ja külmutusseadmete jahutamiseks, tingimusel et selleks paigaldatud torud välistavad kõnealuse vee kasutamise muudel eesmärkidel.Tehnilise vee torud peavad olema selgesti eristatud joogiveetorudest ja need ei tohi läbida ruume, kus töödeldakse või ladustatakse liha.Kuni 15. veebruarini 1980 võib erandjuhtudel anda loa tehnilise vee torude läbiminekuks ruumidest, kus on liha, lõikamisruumides, mis on käiku lastud enne 15. veebruarit 1975, tingimusel et nimetatud ruume läbivatel toruosadel ei ole kraane ega väljalaske;o) seade, mis võimaldab piisavas koguses surve all sooja joogivee varustust;p) hügieeninõuetele vastav heitvee äravoolu süsteem;q) töökohtadele võimalikult lähedal asuvad seadmed käte ja töövahendite puhastamiseks ruumides, kus töödeldakse liha. Valamute kraanid peavad olema kasutatavad käte abita. Nende seadmete juures peab olema soe ja külm jooksev vesi, puhastus- ja desinfitseerimistooted ning ühekordselt kasutatavad käterätikud. Töövahendite puhastamiseks peab vee temperatuur olema vähemalt + 82 oC;r) hügieeninõuetele vastavad seadmed liha käitlemiseks ja lihamahutite ladustamiseks nii, et liha ega mahutid ei puutu kokku maapinnaga;s) vajalikud seadmed kaitseks kahjurite, näiteks putukate ja näriliste eest;t) mittekorrodeeruvast materjalist tööriistad ja -vahendid, näiteks lõikelauad, eemaldatava lõikepinnaga lauad, mahutid, konveierilindid ja saed, mis ei riku liha ning mida on kerge puhastada ja desinfitseerida; keelatud on eriti puidu kasutamine.III PEATÜKKETTEVÕTETE TÖÖTAJATE, RUUMIDE, SEADMETE JA TÖÖRIISTADE HÜGIEENINÕUDED3. Töötajad, ruumid, seadmed ja tööriistad peavad olema piinlikult puhtad.a) Eelkõige peavad töötajad kandma puhtaid tööriideid ja peakatteid, mis on heledat värvi ja kergesti pestavad. Lindude tapmise ning liha töötlemise ja käitlemisega tegelev personal peab käsi pesema ja desinfitseerima mitu korda tööpäeva jooksul ning iga kord enne töö jätkamist katkestuse järel. Haigete lindude või nakatunud lihaga kokku puutunud isikud peavad vahetult pärast seda pesema soojas vees hoolikalt käsi ja käsivarsi ning need seejärel desinfitseerima. Tööruumides ja laoruumides on suitsetamine keelatud.b) Loomad ei või ruumidesse siseneda. Tapamajade puhul ei kohaldata seda keeldu tapamaja veoloomadele, tapmiseks ette nähtud kodulindudele, küülikutele või lindudele, mida ei ole nimetatud artiklis 1, mis on ette nähtud viivitamata tapmiseks, tingimusel et nende majutamine, tapmine, ettevalmistamine ja ladustamine ei toimu kodulindudega samal ajal ega samades ruumides.Liikmesriikides, mis on kehtestanud nõude lindude tapmiseks vastavalt käesoleva direktiivi sätetele, võib kõnealustelt lindudelt pärinevat värsket liha ladustada samades ruumides nagu artikli 1 lõikes 1 osutatud kodulindude värsket liha. Närilisi, putukaid ja teisi kahjureid tuleb korrapäraselt hävitada.c) Punktides 1 a, b, c ja d ning punktides 2 b ja c nimetatud ruume tuleb puhastada ja desinfitseerida vastavalt vajadusele ja alati tööpäeva lõpus.d) Kodulindude kohaletoimetamiseks kasutatavad puurid peavad olema valmistatud mittekorrodeeruvast materjalist, olema kergesti puhastatavad ja desinfitseeritavad. Neid tuleb iga kord pärast tühjendamist puhastada ja desinfitseerida.e) Lindude tapmiseks, lihaga töötamiseks ja selle ladustamiseks kasutatavaid seadmeid ja vahendeid tuleb hoida puhtana ning heas korras. Neid tuleb hoolikalt puhastada ja desinfitseerida mitu korda tööpäeva jooksul, tööpäeva lõpus ning enne uuesti kasutamist, kui need on saastunud, eriti haigustekitajatega.f) Ebatervisliku inimtoiduks kõlbmatu liha ja rupsi mahutid tuleb pärast kasutamist tühjendada ning puhastada ja desinfitseerida iga kord, kui neid tühjendatakse.4. Lindude tapmiseks, lihaga töötamiseks ja selle ladustamiseks kasutatavaid tööruume, tööriistu, seadmeid ja sisseseadet tuleb kasutada üksnes nimetatud eesmärkidel.5. Kodulinnuliha ja selle mahutid ei tohi puutuda vahetult kokku maapinnaga.6. Suled tuleb pärast kitkumist viivitamata kõrvaldada.7. Detergentide, desinfektsioonivahendite ja pestitsiidide kasutamine ei tohi mõjutada liha kasutuskõlblikkust.8. Kõikidel eesmärkidel tuleb kasutada joogivett.Punktis 1 u ja punktis 2 n sätestatud tingimusi arvestades lubatakse tehnilise vee kasutamist auru tekitamiseks, tulekustutustöödel, külmutusseadmete jahutamiseks ja sulgede eemaldamiseks.9. Keelatud on saepuru või samalaadse aine põrandale laotamine ruumides, kus töödeldakse või ladustatakse liha.10. Liha lõigatakse viisil, mis välistab selle saastumise. Kõik luukillud ja vereklombid tuleb eemaldada. Lõikamise tulemusena saadud liha, mis ei ole ette nähtud inimtoiduks, tuleb töö käigus panna punktis 2 f osutatud mahutitesse.11. Linde on keelatud tappa ja liha käidelda isikutel, kes võivad liha saastada, eriti isikutel:a) kes põevad või kellel kahtlustatakse kõhutüüfust, A- ja B-paratüüfust, nakkuslikku enteriiti (salmonelloosi), düsenteeriat, nakkuslikku hepatiiti, sarlakeid või kes on nende haiguste kandjad;b) kes põevad või kellel kahtlustatakse nakkuslikku tuberkuloosi;c) kes põevad või kellel kahtlustatakse nakkuslikku nahahaigust;d) kes tegelevad samal ajal tegevusega, mis võib põhjustada mikroobide ülekandumist lihale;e) kes kannavad kätel muud sidet kui veekindel haavaside, mis kaitseb nakatumata haava.12. Kõik isikud, kes töötavad kodulinnulihaga, peavad esitama arstitõendi. Sellega tõendatakse, et kõnealuseks tööks ei ole takistusi; tõendit uuendatakse igal aastal ning iga kord, kui riiklik veterinaararst seda nõuab, seda hoitakse riiklikule veterinaararstile alati kättesaadavana.IV PEATÜKKTAPAEELNE KONTROLL13. Tapalinnud peavad 24 tunni jooksul alates tapamajja saabumisest läbima tapaeelse kontrolli. Kui tapaeelsest kontrollist on möödunud üle 24 tunni, tuleb kontrolli vahetult enne tapmist korrata.14. Tapaeelne kontroll võib piirduda transpordi käigus saadud vigastuste väljaselgitamisega, kui kodulinnud on viimase 24 tunni jooksul läbinud kontrolli päritolumajandis ja tunnistatud terveks. Lisaks tuleb tapamajja saabumisel tõendada kodulindude päritolu. Kui tapaeelset kontrolli päritolumajandis ja tapamajas ei vii läbi sama riiklik veterinaararst, peab lindudega kaasas olema III lisas sätestatud üksikasju sisaldav terviseohutuse sertifikaat.15. Tapaeelne kontroll tuleb läbi viia sobivas valgustuses.16. Kontrolli käigus tuleb kindlaks teha:a) kas kodulinnud kannatavad haiguse all, mis võib üle kanduda inimestele või loomadele, kas neil ilmnevad sümptomid või nende üldseisund viitab haiguse esinemisele;b) kas neil ilmnevad mõne üldseisundit mõjutava haiguse või tervisehäire sümptomid, mis võib muuta liha inimtoiduks kõlbmatuks.17. Klassikalise lindude katku, Newcastle'i haiguse, marutaudi, salmonelloosi, koolera või ornitoosi all kannatavad kodulinnud tunnistatakse inimtoiduks kõlbmatuks.18. Linde ei tohi tappa värske lihana inimtoiduks tarvitamiseks, kui:- haigete kodulindude esinemise alusel tapamajas- nende päritoluga seotud veterinaarteabe aluselon kindlaks tehtud, et nad on puutunud kokku lindudega, kes kannatavad klassikalise lindude katku, Newcastle'i haiguse, marutaudi, salmonelloosi, koolera või ornitoosi all asjaoludel, mida arvestades võis haigus neile üle kanduda.19. Lõigetes 16, 17 või 18 osutatud kodulinnud tuleb tappa eraldi pärast kõigi teiste lindude tapmist.V PEATÜKKTAPMISELE ESITATAVAD HÜGIEENINÕUDED20. Taparuumidesse toodud kodulinnud tuleb tappa vahetult pärast tuimastust.Tuimastuse võib ära jätta, kui usuline talitus seda keelab.21. Veretustamine tuleb läbi viia selliselt, et veri ei saaks väljaspool tapmiskohta saastumist põhjustada.22. Tapetud linnud tuleb viivitamata täielikult sulgedest vabastada.23. Siseelundid tuleb viivitamata eemaldada. Rümp tuleb avada viisil, mis võimaldab õõnte ja siseelundite kontrollimist. Selleks tuleb maks, põrn ja seedetrakt rümbast eemaldada viisil, mis välistab selle saastumise, säilitades kuni ülevaatuseni nende siseelundite loodusliku ühenduse.24. Pärast ülevaatust tuleb eemaldatud siseelundid rümbast viivitamata eraldada ning inimtoiduks kõlbmatud osad kohe eemaldada.Rümba külge jäävad siseelundid või siseelundite osad, välja arvatud neerud, tuleb täielikult eemaldada, tehes seda võimaluse korral rahuldavates hügieenitingimustes.25. Keelatud on kodulinnuliha täispumpamine, lapiga puhastamine või rümba täitmine millegi muuga, kui tapamajas tapetud lindudelt pärit söödav rups.26. Rümba tükeldamine või kodulinnuliha eemaldamine või käitlemine enne kontrolli lõpuleviimist on keelatud. Riiklik veterinaararst võib ette näha mõne muu käitlemise, mis on kontrollist tulenevalt vajalik.27. Kinnipeetud liha, mis on vastavalt lõikele 32 tunnistatud inimtoiduks kõlbmatuks või mida vastavalt lõikele 33 ei lubata inimtoiduks kasutada, suled ja jäätmed tuleb võimalikult kiiresti eemaldada punktides 1 g, h ja i sätestatud ruumidesse, aladele või mahutitesse ning neid tuleb käidelda viisil, mis viib saastumise miinimumini.28. Pärast kontrollimist ja siseelundite eemaldamist tuleb värske kodulinnuliha vastavalt hügieeninõuetele viivitamata puhastada ja jahutada.VI PEATÜKKTAPAJÄRGNE KONTROLL29. Kõik linnu kehaosad tuleb pärast tapmist viivitamata üle vaadata.30. Tapajärgne kontroll tuleb läbi viia sobivas valgustuses.31. Tapajärgne kontroll peab hõlmama:a) tapetud looma visuaalset kontrolli;b) vajaduse korral tapetud linnu komplemist ja lahtilõikamist;c) kõrvalekallete uurimist konsistentsi, värvuse, lõhna ja, kui see on asjakohane, maitse osas;d) vajaduse korral laboratoorseid katseid.VII PEATÜKKRIIKLIKU VETERINAARARSTI OTSUS TAPAJÄRGSE KONTROLLI KOHTA32. 1. Kodulinnuliha tunnistatakse täielikult inimtoiduks kõlbmatuks, kui tapajärgse kontrolli käigus selgub järgmine:- surm muul põhjusel kui tapmine,- üldine saastumine,- ulatuslikud kahjustused ja täppverevalumid,- ebaharilik lõhn, värvus, maitse,- mädanemine,- ebaharilik konsistents,- kahheksia,- turse,- astsiit,- kollatõbi,- nakkushaigus,- aspergilloos,- toksoplasmoos,- ulatuslik nahaalune või lihasesisene parasitism,- pahaloomulised või mitmikkasvajad,- leukoos,- mürgistus.2. Tapetud linnu osad, millel esineb paikseid kahjustusi või saastumist, mis ei mõjuta ülejäänud liha kõlblikkust, tunnistatakse inimtoiduks kõlbmatuks.33. Rümbast eraldatud pea, välja arvatud keel, ja järgmised siseelundid ei ole ette nähtud inimtoiduks: hingetoru, kopsud, mis on vastavalt lõikele 24 rümbast eraldatud, söögitoru, pugu, soolestik ja sapipõis.VIII PEATÜKKLÕIKAMISEKS ETTE NÄHTUD LIHA REGULEERIVAD SÄTTED34. Rümp lõigatakse tükkideks ja konditustatakse üksnes lõikamisruumides.35. Tootmisettevõtte omanik või tema esindaja võimaldab ettevõtte järelevalvetoiminguid, eriti vajalikuks peetavat käitlemist, ning annab järelevalveteenistuse käsutusse vajalikud vahendid; eriti peab ta olema võimeline kontrolli eest vastutava riikliku veterinaararsti taotlusel näitama tema ettevõttesse toodud liha päritolu.36. Liha, mis ei vasta artikli 3 lõike 1 punkti B alapunkti b tingimustele, võib paigutada heakskiidetud lõikamisruumidesse üksnes tingimusel, et seda hoitakse neis eri kohtades; seda tuleb lõigata teistes kohtades või muul ajal, kui kõnealustele tingimustele vastavat värsket liha. Riiklikul veterinaararstil peab olema igal ajal juurdepääs külmhoonetele ja kõikidele tööruumidele, et tagada eespool mainitud sätete range järgimine.37. Lõikamiseks ette nähtud värske liha tuleb kohe pärast sissetoomist panna lõikamisruumi ja kuni kasutamiseni punktis 2 a ettenähtud ruumi; liha tuleb hoida püsival sisetemperatuuril kuni + 4 oC.Hoolimata lõikest 28 võib liha vedada taparuumist otse lõikamisruumi.Sellistel juhtudel peavad taparuum ja lõikamisruum olema teineteisele piisavalt lähedal ning asuma samas hoonete rühmas, kuna lõikamiseks ette nähtud liha tuleb toimetada ühe toiminguna ühest ruumist teise mehaanilise käitlussüsteemi pikenduse kaudu taparuumist ning lõikamine tuleb teostada viivitamata. Niipea kui ettenähtud lõikamine ja pakendamine on lõpetatud, tuleb liha transportida punktis 2 a ette nähtud jahutusruumi.38. Liha tuleb tuua punktis 2 b osutatud ruumidesse vastavalt vajadusele. Kui ettenähtud lõikamine ja pakendamine on lõpetatud, tuleb liha transportida punktis 2 a ettenähtud jahutusruumi.39. Välja arvatud soojana lõigatud liha puhul, võib lõikamine toimuda üksnes juhul, kui liha on saavutanud temperatuuri kuni + 4 oC.40. Keelatud on värsket liha puhastada riidega pühkimise teel.IX PEATÜKKLÕIGATUD LIHA TERVISEOHUTUSE KONTROLL41. Riiklik veterinaararst peab lõikamisruume kontrollima.42. Lõikamisruumide kontrollimine riikliku veterinaararsti poolt seisneb järgmises:a) sissekannete kontrollimine värske liha sissetoomise ja lõigatud liha väljaviimise kohta ruumidest;b) lõikamisruumi toodud värske liha tervisohutuse kontroll;c) tööruumide, seadmete ja tööriistade puhtuse ja personali hügieeni kontrollimine;d) vajalike proovide võtmine laboriuuringuteks, mille eesmärk on teha kindlaks näiteks kahjulike bakterite, lisaainete või muude lubamatute keemiliste ainete olemasolu. Kõnealuste kontrollide tulemused registreeritakse;e) muud kontrollid, mis tema arvates aitavad kaasa direktiivi järgimisele.X PEATÜKKTERVISEMÄRGID43. Tervisemärgiga varustamine peab toimuma riikliku veterinaararsti vastutusel, kes valdab ja hooldab selleks otstarbeks:a) lihale tervisemärgi kandmiseks vajalikke vahendeid, mida võib abipersonalile üle anda üksnes märgistamise ajal ning selleks ettenähtud ajavahemikuks;b) etikette ja ümbriseid, mis juba kannavad ühte lõikes 44 sätestatud märkidest ja lõikes 44 sätestatud plommidest. Kõnealused etiketid, ümbrised ja plommid antakse abipersonalile vajalikus koguses üle siis, kui neid on vaja kasutada.44. 1. Tervisemärk sisaldab järgmist:a) - ülemisel osal ekspordiriigi nimetuse kaks esimest tähte ladina kirjas (suurtähtedega),- keskel tapamaja, või kui see on asjakohane, lõikamisruumide veterinaarloa number,- alumisel osal üks järgmistest esitähtede kombinatsioonidest: CEE, EEG, EWG, EØF või EEC.Tähed ja numbrid peavad olema 0,2 cm kõrgused;b) 6,5 × 4,5 cm ovaal, millele on kantud punktis a loetletud teave; tähed peavad olema 0,8 cm kõrgused ja numbrid 1,1 cm kõrgused.2. Märgistamiseks kasutatav materjal peab vastama kõigile hügieeninõuetele ja sellel peab selgesti loetaval kujul kirjas olema lõikes 1 osutatud teave.3. a) punktis 1 a osutatud tervisemärk peab olema kantud:- üksikult pakendatud rümpade ümbriste või muude pakendite peale või nähtaval kujul nende alla,- mitteüksikult pakitud rümpadele plommi või mõne muu märgi kujul, mis on heaks kiidetud artiklis 12a sätestatud korras,- väikeste kogustena pakendatud rümpade või rupsi ümbriste või muude pakendite peale või nähtaval kujul nende alla;b) punktis 1 b osutatud tervisemärk peab olema kantud rümpa, rümbaosi või rupsi sisaldavatele suurpakenditele vastavalt punktile a.4. Kui ümbrisel või pakendil on vastavalt lõikele 3 tervisemärk,- peab see olema peale kantud sellisel viisil, et ümbrise või pakendi avamisel see hävitatakse, või- ümbris või pakend peab olema kinnitatud viisil, mis välistab korduvkasutamise pärast avamist.XI PEATÜKKTERVISEOHUTUSE SERTIFIKAAT45. Riiklik veterinaararst annab pealelaadimise ajal välja terviseohutuse sertifikaadi originaaleksemplari, mis peab olema värske linnulihaga kaasas selle veol sihtriiki. Terviseohutuse sertifikaat peab vormilt ja sisult vastama IV lisas esitatud näidisele. See peab olema väljendatud vähemalt sihtriigi keeles ning sellel peavad olema IV lisas olevas näidises kindlaksmääratud andmed.XII PEATÜKKLADUSTAMINE46. Pärast lõikes 28 ettenähtud jahutamist tuleb värsket kodulinnuliha hoida temperatuuril, mis ei või ületada + 4 oC.XIII PEATÜKKPAKENDAMINE47. a) Pakend (näiteks pakkekastid või pappkarbid) peab vastama kõigile hügieeninõuetele, eelkõige:- see ei või mõjutada liha organoleptilisi omadusi,- selle kaudu ei või lihale kanduda inimeste tervisele ohtlikke aineid,- see peab olema piisavalt tugev liha piisavaks kaitsmiseks transpordi ja käitlemise ajal.b) Pakendeid võib liha jaoks korduvkasutada üksnes juhul, kui need on valmistatud kergesti puhastatavast mittekorrodeeruvast materjalist, mis on eelnevalt puhastatud ja desinfitseeritud.48. Värske kodulinnuliha pakendamisel pakkematerjali (näiteks plastmassplaat), mis on sellega vahetus kokkupuutes, tuleb järgida hügieeninõudeid.Kõnealused pakendid peavad olema läbipaistvad ja värvitud ning vastama punkti 47 a nõuetele; neid ei tohi liha pakkimiseks korduvkasutada.Rümbast eraldatud kodulinnu kehaosad või rups tuleb alati pakendada tihedalt suletud kaitseümbrisesse, mis vastab eespool mainitud kriteeriumidele.XIV PEATÜKKVEDU49. Värsket kodulinnuliha tuleb vedada sõidukites või mahutites, mille konstruktsioon ja sisseseade võimaldab XII peatükis määratud temperatuuri säilitamist kogu veo vältel.50. Värske kodulinnuliha transpordivahendeid ei või kasutada elusloomade ega toodete edasitoimetamiseks, mis võivad mõjuda lihale kahjustavalt või saastavalt, välja arvatud juhul, kui need on pärast nimetatud toodete mahalaadimist põhjalikult puhastatud, desinfitseeritud ja vajaduse korral desodoreeritud.51. Värsket kodulinnuliha võib transportida samaaegselt seda tõenäoliselt rikkuvate või lõhnastavate ainetega üksnes juhul, kui võetakse asjakohased ettevaatusabinõud.52. Värsket liha ei või transportida sõidukites või mahutites, mis ei ole puhtad ja desinfitseeritud.53. Riiklik veterinaararst veendub enne laadimist, et transpordivahendid või -mahutid ja laadimistingimused vastavad käesolevas peatükis sätestatud hügieeninõuetele."Artikkel 17II lisa asendatakse järgmisega:"II LISAABILISTELE ESITATAVAD NÕUDED1. Abilisteks võivad olla üksnes isikud, kes:a) esitavad pädeva asutuse tõendi oma hea maine kohta.Kui liikmesriigis ei ole kõnealust sertifikaati välja antud, võib seda asendada asjaomase isiku poolt kõnealuse liikmesriigi õigus- või haldusorgani, notari või pädeva kutseorgani juuresolekul vande all antud tunnistus või pühalik kinnitus;b) omavad piisavat põhiharidust;c) omavad sellise ameti jaoks vajalikke füüsilisi eeldusi;d) ilmutavad oma võimete kontrollimisel piisavate tehniliste teadmiste olemasolu.2. Ilma et see piiraks I lisa III peatüki lõikeid 11 ja 12, ei või abilisena töötada isik, kes:a) tegeleb tegevusega, millega võib kaasneda oht värske linnuliha nakatumiseks;b) on ametilt lihunik, juhib kodulindude tapamaja või töötab seal mingil ametikohal, kaubitseb kodulindude või kodulinnusöödaga, on kodulinnusööda konsultant, elukutseline kodulinnukasvataja, töötab põllumajanduslikus ettevõttes või omab perekondlikke sidemeid või tihedaid seoseid, mis võivad mõjutada tema otsuste erapooletust.3. Punktis 1 d osutatud testi peab korraldama liikmesriigi pädev asutus või asjaomase liikmesriigi poolt määratud asutus. Testi võivad teha üksnes kandidaadid, kes tõendavad, et on läbinud kolmekuulise ettevalmistava väljaõppe riikliku veterinaararsti juhendamisel.4. Lõikes 3 osutatud test koosneb teoreetilisest ja praktilisest osast ning hõlmab järgmisi teemasid:a) teoreetiline osa:- põhiteadmised kodulindude anatoomia ja füsioloogia kohta,- põhiteadmised kodulindude patoloogia kohta,- põhiteadmised kodulindude anatoomilise patoloogia kohta,- põhiteadmised hügieeni ja eriti tööstushügieeni kohta,- kodulindude tapmise, ettevalmistamise, pakendamise ja veo meetodid ja kord,- tööga seonduvate õigusnormide tundmine.b) praktiline osa:- tapalindude ülevaatus ja hindamine,- tapetud lindude ülevaatus ja hindamine,- linnuliigi kindlaksmääramine linnu tüüpiliste kehaosade uurimise teel,- tapetud lindude kehaosade arvu kindlaksmääramine, milles on toimunud muutused, ning nende kommenteerimine,- tapajärgse kontrolli kogemus tootmisliinil."Artikkel 18IV lisa asendatakse järgmisega:"IV LISA"+++++ TIFF +++++Artikkel 19Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. jaanuaril 1977.Artikkel 20Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 10. juuli 1975Nõukogu nimeleesistujaE. Colombo[1] EÜT C 127, 18.10.1974, lk 29.[2] EÜT C 116, 30.10.1974, lk 31.[3] EÜT L 55, 8.3.1971, lk 23.[4] EÜT L 202, 24.7.1974, lk 1.--------------------------------------------------


Tähtis õiguslik teade

|

31990L0044

Nõukogu direktiiv 22. jaanuar 1990, millega muudetakse direktiivi 79/373/EMÜ segasöötade turustamise kohta

Euroopa Liidu Teataja L 027 , 31/01/1990 Lk 0035 - 0044 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 32 Lk 0010  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 32 Lk 0010  CS.ES Peatükk 03 Köide 10 Lk 16  - 25 ET.ES Peatükk 03 Köide 10 Lk 16  - 25 HU.ES Peatükk 03 Köide 10 Lk 16  - 25 LT.ES Peatükk 03 Köide 10 Lk 16  - 25 LV.ES Peatükk 03 Köide 10 Lk 16  - 25 MT.ES Peatükk 03 Köide 10 Lk 16  - 25 PL.ES Peatükk 03 Köide 10 Lk 16  - 25 SK.ES Peatükk 03 Köide 10 Lk 16  - 25 SL.ES Peatükk 03 Köide 10 Lk 16  - 25

		Nõukogu direktiiv22. jaanuar 1990,millega muudetakse direktiivi 79/373/EMÜ segasöötade turustamise kohta(90/44/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:direktiivis 79/373/EMÜ, [4] viimati muudetud direktiiviga 87/235/EMÜ, [5] sätestatakse segasööda ühenduses turustamise eeskirjad;kehtivate ühenduse õigusaktide alusel võivad liikmesriigid teatavatel juhtudel loobuda ühenduse eeskirjadest, eriti märgistamise ja koostisosade valiku osas;siseturu väljakujundamist silmas pidades tuleks kaotada kõik siseriiklikud erandid, mis võivad edaspidi takistada segasöötade vaba liikumist või luua ebavõrdsed konkurentsitingimused;kõigi märgistamiseeskirjadega seotud olemasolevate erinevuste kaotamiseks on kõige asjakohasem meetod kehtestada ühenduse tasandil deklaratsioonide loetelu, mida märgistamise eest vastutav isik peab igal juhul esitama või võib vabatahtlikult esitada;seoses märgistamisega on direktiivi 79/373/EMÜ eesmärk tagada, et loomakasvatajaid teavitatakse nii objektiivselt ja täpselt kui võimalik söötade koostise ja kasutamise kohta; on oluline tagada, et söötade kõikidel turustusetappidel oleks võimalik vastavalt käesoleva direktiivi asjakohastele sätetele ametlikult kontrollida esitatud deklaratsioonide õigsust;söötade koostisosade deklaratsioon sisaldab teatavatel juhtudel loomakasvatajate jaoks olulist teavet;käesoleval ajal tekitab produktiivloomade söötade koostisosade sisalduse kontrollimine raskusi eelkõige kasutatavate toodete laadi, valmistatud segude keerukuse või kasutatavate tootmismeetodite tõttu;sellest lähtuvalt tuleks kõnealusel etapil eelistada vähemalt produktiivloomade söötade puhul paindlikku deklareerimiskorda, mis piirdub söötade koostisosade nimetamisega, märkimata nende koguseid; tuleb jätta ka võimalus luua kategooriaid, mille alusel saab mitmed koostisosad rühmitada ühe nimetuse alla; kuna koostisosade kategooriad on juba kehtestatud komisjoni direktiiviga 82/475/EMÜ [6] lemmikloomadele mõeldud segasöötade jaoks, tuleks muude söötade jaoks võtta vastu sarnased sätted;lemmikloomade söötade märgistamiseks on vajalikud erisätted kõnealuste söötade eriomaduste tõttu;segasöötade tootjatel peab olema võimalus anda loomakasvatajatele muud kui direktiivis 79/373/EMÜ sätestatud teavet, kuid tootjate vahel ausa konkurentsi ning teabe objektiivsuse tagamiseks tuleb kõnealuse lisateabe edastamisel kohaldada teatavaid piiranguid;vastavalt direktiivile 79/373/EMÜ saavad liikmesriigid nüüd nõuda, et segasöötasid tuleb valmistada määratletud koostisosadest ning et söötades ei tohi olla teatavaid koostisosasid; kõnealustest piirangutest tulenevad takistused tuleb kõrvaldada, võttes ühenduse tasandil vastu segasöötade valmistamiseks kasutatavate koostisosade loetelu ning koostisosade loetelu, mida on tervislikel põhjustel keelatud kasutada;kasutatavate toodete ja kõrvalsaaduste suure mitmekesisuse, toiduainete tehnoloogia pideva arengu ning vajaduse tõttu mitte piirata tootjate valikuvõimalusi ei saa söötades kasutada lubatud koostisosade loetelu olla täielik; piisab, kui koostatakse loetelu peamistest koostisosadest, mida tavapäraselt segasöötade valmistamisel kasutatakse;kõnealuses loetelus tuleb määratleda eri koostisosade märkimiseks tavapäraselt kasutatavad nimetused ning kirjeldused, millele koostisosad peavad vastama, et kõnealuste nimetuste alla kuuluda;eri koostisosadele antud nimetus võib osutuda sarnaste, kuid erineva kvaliteediga toodete eristamisel ebapiisavaks; kõnealuste erijuhtude jaoks tuleks ette näha lisavõimalus koostisosadele esitatavate miinimumnõuete kehtestamiseks;segasöötade tootmisel kasutada lubatud koostisosade loetelu ei ole täielik; järelikult peavad liikmesriigid lubama, et ühenduses turustatavad segasöödad võivad sisaldada muid kui eespool nimetatud loeteluga hõlmatud koostisosasid, tingimusel et asjaomased tooted on veatud, ehtsad ja nõutava turustuskvaliteediga ning neile on antud erinimetused, et vältida segiajamist koostisosadega, mis kuuluvad ühenduse tasandil kehtestatud nimetuste alla;segasöötade valmistamiseks tavapäraselt kasutatavate ja turustatavate peamiste koostisosade loetelu kehtestamine ning nende koostisosade loetelu kehtestamine, mille kasutamine peab tulevikus olema keelatud, on teaduslikku laadi meetmed; kõnealuste meetmete vastuvõtmise hõlbustamiseks tuleks järgida korda, millega seatakse sisse alalise söödakomitee kaudu toimuv tihe koostöö liikmesriikide ja komisjoni vahel;segasöötadega seotud nõuete täitmise tagamiseks peavad liikmesriigid ette nägema asjakohased kontrollid proovide võtmise teel mitte ainult turustamise ajal, vaid ka söötade valmistamise ajal; viimati nimetatud kontrollimeetod võib eelkõige olla hõlmatud tootja kirjalikes registrites,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevaga muudetakse direktiivi 79/373/EMÜ järgmiselt.1. Artikli 1 lõikele 2 lisatakse järgmine punkt:"g) teatavate valmispakendatud toodete massi- või mahuprotsentides väljendatud koostist käsitlevaid liikmesriikide seaduste ühtlustamist."2. Artiklile 2 lisatakse järgmine punkt:"1. segasööda minimaalne kõlblikkusaeg: kuupäev, milleni säilivad asjaomase sööda eriomadused nõuetekohastes ladustamistingimustes."3. Artikkel 5 asendatakse järgmisega:"Artikkel 51. Liikmesriigid näevad ette, et segasööta võib turustada üksnes juhul, kui pakendile, mahutile või neile kinnitatud etiketile on selleks ettenähtud kohta selgesti nähtavalt, loetavalt ja kustutamatult märgitud allpool loetletud üksikasjad, mille eest vastutab ühenduses asuv tootja, pakkija, importija, müüja või turustaja:a) vastavalt asjaoludele nimetus "täissööt", "täiendsööt", "mineraalsööt", "melasseeritud sööt", "täispiimaasendaja" või "täiendav piimaasendaja";b) looma liik või kategooria, kellele segasööt on ette nähtud;c) sööda õige kasutamise juhised, milles on osutatud sööda ettenähtud otstarve;d) kõikide segasöötade, välja arvatud muudele lemmikloomadele kui koertele ja kassidele mõeldud segasöötade puhul: vastavalt artikli 5 lõikele c esitatavad koostisosad;e) vajaduse korral andmed analüütiliste koostisosade kohta lisa A osas sätestatud juhtudel;f) vastavalt asjaoludele lisa B osa 1., 2. ja 3. veerus sätestatud andmed;g) käesolevas lõikes osutatud üksikasjade eest vastutava isiku nimi või ärinimi ja aadress või registrijärgne tegutsemiskoht;h) netokogus, mida tahkete toodete puhul väljendatakse massiühikutes ja vedelate toodete puhul massi- või mahuühikutes;i) minimaalne kõlblikkusaeg, millele tuleb osutada vastavalt artikli 5d lõikele 1;j) partii number, kui ei ole esitatud tootmiskuupäeva.2. Liikmesriigid näevad ette, et tankerites või sarnastes sõidukites või artikli 4 lõike 2 kohaselt turustatavate segasöötadega peab kaasas olema käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud üksikasju sisaldav dokument. Lõpptarbijale ettenähtud väikeste söödakoguste puhul võib ostjat kõnealustest üksikasjadest teavitada müügikohas asjakohase teatise abil.3. Liikmesriigid näevad ette, et lisaks lõikes 1 loetletud üksikasjadele võib lõikes 1 osutatud kohas esitada üksnes järgmist lisateavet:a) märgistamisel esitatavate üksikasjade eest vastutava isiku tunnusmärk või kaubamärk;b) märgistaja nimi või ärinimi ja aadress või registrijärgne asukoht, kui valmistaja ei vastuta märgistamisel esitatavate üksikasjade eest;c) vajaduse korral tootepartii number;d) tootja- või valmistajariik;e) toote hind;f) toote nimetus või kaubanimi;g) muudele lemmikloomadele kui koertele ja kassidele mõeldud segasöötade puhul: vastavalt artikli 5 lõikele c esitatavad koostisosad;h) vajaduse korral artikli 14 punkti a sätetega seotud üksikasjad;i) märge sööda füüsilise kuju kohta või eritöötlemise kohta, mille sööt on läbinud;j) vajaduse korral andmed analüütiliste koostisosade kohta lisa A osas sätestatud juhtudel;k) lisa B osa 1., 2. ja 4. veerus sätestatud andmed;l) valmistamiskuupäev, mis esitatakse vastavalt artikli 5d lõikele 2.4. Liikmesriigid võivad nende territooriumil toodetud ning turustatavate söötade puhul:a) lubada, et lõike 1 punktides b–f ja punktis h määratud üksikasjad esitatakse üksnes saatedokumendis;b) näha ette ametliku koodnumbri, mille järgi on võimalik valmistajat kindlaks teha, kui valmistaja ei vastuta märgistamisel esitatavate üksikasjade eest.5. Liikmesriigid näevad ette, et:a) lõike 1 punktides b ja c osutatud üksikasju ei nõuta kuni kolmest koostisosast koosnevate segasöötade puhul, kui kasutatud koostisosad on sööda nimetuses selgelt esitatud;b) täisterasegude puhul ei nõuta lõike 1 punktides e ja f osutatud andmeid; kõnealused andmed võib siiski esitada;c) muudele lemmikloomadele kui koertele või kassidele mõeldud söötade puhul võib nimetused "täissööt" või "täiendsööt" asendada nimetusega "segasööt". Sellisel juhul on käesolevas artiklis nõutavad või lubatud andmed samad, mis on ettenähtud täissöötade puhul;d) minimaalse kõlblikkusaja, netokoguse ja tootepartii viitenumbri võib märkida mujale kui lõikes 1 osutatud märgistamisel esitatavate üksikasjade jaoks ettenähtud kohale; sellisel juhul peab asjakohaste märgete juures olema viide sellele, kus teave on esitatud.6. Lemmikloomade segatoidu puhul võib nimetuse(d):a) "compound feedingstuff", "complementary feedingstuff", ja "complete feedingstuff" inglise keeles asendada vastavalt nimetustega "compound pet food", "complementary pet food" ja "complete pet food";b) "pienso" hispaania keeles asendada nimetusega "alimento";c) "mengvoeder", "aanvullend diervoeder" ja "volledig diervoeder" hollandi keeles asendada vastavalt nimetustega "samengesteld voeder", "aanvullend samengesteld voeder" ja "volledig samengesteld voeder.""4. Artiklid 5a ja 5b jäetakse välja.5. Lisatakse järgmised artiklid:"Artikkel 5c1. Kui esitatakse koostisosade deklaratsioon, tuleb nimetada kõik koostisosad.2. Koostisosade loetelu koostamisel kohaldatakse järgmisi eeskirju:a) muudele loomadele kui lemmikloomadele mõeldud segasöötade puhul: koostisosade loetelu kahanevas järjekorras kaalu järgi;b) lemmikloomadele mõeldud segasöötade puhul: koostisosade loetelu, milles osutatakse kas sisalduvale kogusele või nimetades need kahanevas järjekorras kaalu järgi.3. Koostisosad nimetatakse nende konkreetsete nimetustega; mitut koostisosa hõlmavad kategooriad kehtestatakse vastavalt artikli 10 punktile a; sel juhul võib koostisosa konkreetse nimetuse asendada kategooria nimetusega, kuhu koostisosa kuulub.Ühe deklaratsioonivormi kasutamine välistab teise vormi kasutamise, välja arvatud juhul, kui üks koostisosa ei kuulu ühtegi määratletud kategooriasse; sel juhul nimetatakse erinimetusega märgitud koostisosa tähtsuse järjekorras kaalu järgi vastavalt kategooriale.4. Kui vastavalt artikli 10 punktile a ei ole võetud meetmeid, võivad liikmesriigid jätta jõusse nende poolt kindlaksmääratud kategooriad ning lubada, et koostisosade asemel esitatakse kategooriad.5. Lemmikloomade segatoitude märgistamisel võib tähelepanu juhtida ka ühe või mitme sellise koostisosa sisaldusele või madalale sisaldusele, millel on oluline mõju toidu omadustele. Sellisel juhul peab söötade koostisosa(de) minimaalne või maksimaalne massiprotsentides väljendatud sisaldus olema selgelt märgitud kas deklareeritud andmete kõrvale, et see juhiks tähelepanu koostisosa(de)le või koostisosade loetelule, või tuleb asjaomane koostisosa/asjaomased koostisosad ja massiprotsent/massiprotsendid märkida vastavate koostisosade kategooriate kõrvale.Artikkel 5d1. Minimaalne kõlblikkusaeg märgitakse järgmiselt:- mikrobioloogiliselt kiiresti riknevate söötade korral: "kasutada enne …", millele järgneb kuupäev (päev, kuu ja aasta),- muude söötade korral: "parim enne …", millele järgneb kuupäev (kuu ja aasta).Kui muude segasöötasid käsitlevate ühenduse sätetega nõutakse, et tuleb märkida minimaalne kõlblikkusaeg, esitatakse ainult varasem kuupäev.2. Valmistamiskuupäev märgitakse järgmiselt: "valmistatud.… (päevad, kuud või aasta(d)) enne märgitud minimaalse kõlblikkusaja lõppu".Kui kohaldatakse artikli 5 lõike 5 punkti d, esitatakse eespool nimetatud andmete järel märge selle kohta, kus on esitatud kõlblikkusaeg.Artikkel 5eSegasöötade märgistamisel esitatavate üksikasjade eest vastutav isik võib esitada lisaks käesolevas direktiivis nõutud teabele ka lisaandmeid.Kõnealune teave:- ei või osutada muude analüütiliste koostisosade sisaldusele kui need, mille deklareerimine on ette nähtud artiklis 5,- ei või kasutajat eksitada, viidates eelkõige sööda toimele või omadustele, mida sellel ei ole, või osutades, et söödal on eriomadused, kui tegelikult on asjaomased omadused kõigil sarnastel söötadel,- ei tohi väita, et sööt aitab ära hoida, ravida või parandada haigusi,- peab olema seotud objektiivsete või koguseid puudutavate asjaoludega, mida saab tõendada,- peab olema selgelt eraldatud kõikidest artiklis 5 määratletud üksikasjadest."6. Artikkel 6 asendatakse järgmisega:"Artikkel 6Liikmesriigid näevad ette, et lisa A osas esitatud üldsätteid kohaldatakse segasöötade turustamisel."7. Artiklid 7 ja 8 jäetakse välja.8. Artikkel 10 asendatakse järgmise artikliga:"Artikkel 10Artiklis 13 sätestatud korras ning silmas pidades teaduse ja tehnika edusamme:a) kehtestatakse mitmeid koostisosi hõlmavad kategooriad hiljemalt 22. jaanuariks 1991;b) kehtestatakse mittetäielik loetelu peamistest koostisosadest, mida tavaliselt kasutatakse ja turustatakse segasöötade valmistamisel, mis on mõeldud muudele liikidele kui lemmikloomad; loetelus on iga toote kohta kehtestatud tavapärane nimi ja nimetus; lisaks võib teatavatel juhtudel sätestada nõuded miinimumsisalduse kohta, kui sellised meetmed osutuvad vajalikuks koostisosade paremaks kindlaksmääramiseks;c) kehtestatakse koostisosade loetelu, mille segasöötades kasutamine on inimeste või loomade tervishoiuga seotud põhjustel keelatud;d) võib kehtestada segasöötade energiasisalduse arvutamise meetodid;e) võetakse vastu lisa ja käesoleva artikli punktides b ja c osutatud loetelude muudatused.Artikkel 10a1. Liikmesriigid näevad ette, et artikli 10 punktis b osutatud loeteluga hõlmatud koostisosi võib deklareerida üksnes kõnealuses punktis kindlaksmääratud nimetustega ning tingimusel, et nad vastavad nimetustele ning mis tahes võimalikele nõuetele miinimumsisalduse kohta.2. Ilma et see piiraks artikli 10 punktis c osutatud meetmete kohaldamist, lubavad liikmesriigid turustada ka muid kui artikli 10 punktis b osutatud loetelus esitatud koostisosi, tingimusel et need on veatud, ehtsad ja nõutava turustuskvaliteediga ning et need deklareeritakse muude nimetuste all, mis ei eksita ostjat."9. Artikkel 11 asendatakse järgmisega:"Artikkel 11Liikmesriikidevahelise turustamise jaoks esitatakse artiklis 5 osutatud üksikasjad vähemalt ühes sihtriigi riigi- või ametlikus keeles."10. Artikkel 12 asendatakse järgmisega:"Artikkel 12Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et kontrollida tootmise või turustamise ajal vähemalt proovide võtmise teel käesoleva direktiivi nõuete järgimist."11. Lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisaga.Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid 22. jaanuariks 1992. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. jaanuar 1990Nõukogu nimeleesistujaM. O' Kennedy[1] EÜT C 178, 7.7.1988, lk 4 jaEÜT C 100, 21.4.1989, lk 10.[2] EÜT C 12, 16.1.1989, lk 382.[3] EÜT C 23, 20.1.1989, lk 10.[4] EÜT L 86, 6.4.1979, lk 30.[5] EÜT L 102, 14.4.1987, lk 54.[6] EÜT L 213, 21.7.1982, lk 27.--------------------------------------------------LISALISAA OSAÜldsätted1. Ainete sisaldused, mis tuleb märkida või deklareerida, väljendatakse segasööda massi suhtes, kui ei ole sätestatud teisiti.2. Sööda niiskusesisaldus tuleb märkida, kui see ületab:- 7 % piimaasendajate ja muude segasöötade puhul, mille piimatootesisaldus ületab 40 %,- 5 % mineraalsöötade puhul, mis ei sisalda orgaanilisi aineid,- 10 % mineraalsöötade puhul, mis sisaldavad orgaanilisi aineid,- 14 % muude segasöötade puhul.Samuti võib deklareerida niiskusesisalduse segasöötade puhul, mille niiskusesisaldus ei ületa eespool esitatud lõikudes nimetatud piirmäära.3. Soolhappes lahustumatu tuha sisaldus ei tohi peamiselt riisi kõrvalsaadustest koosnevate segasöötade puhul ületada 3,3 % kuivaine massist ning muudel juhtudel 2,2 % kuivaine massist.2,2 % sisaldust võib siiski ületada, kui tegemist on:- lubatud mineraalseid sideaineid sisaldavate segasöötadega,- mineraalsöödasegudega,- segasöödaga, mis sisaldab üle 50 % suhkrupeediliistakuid või -lõike,- tehistingimustes peetavatele kaladele mõeldud segasöödaga, mille kalajahusisaldus on üle 15 %,tingimusel, et sisaldus märgitakse protsendina sööda massist.Samuti võib deklareerida tuhasisalduse segasöötade puhul, mille soolhappes lahustumatu tuha sisaldus ei ületa eespool esitatud lõikudes nimetatud piirmäära.4. Kuni 70 kg eluskaaluga vasikatele mõeldud piimaasendajate rauasisaldus peab olema vähemalt 30 milligrammi 12 % niiskusesisaldusega täissööda kilogrammi kohta.5. Kui artikli 12 kohasel ametlikul kontrollil leitakse, et muu segasööda kui lemmikloomade sööda koostis ei vasta deklareeritud koostisele, on vastavalt artiklile 3 lubatud järgmised hälbed:5.1. Kui registreeritud sisaldus on deklareeritud sisaldusest väiksem:5.1.1. Kogu valk:- 2 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 20 %,- 10 % deklareeritud sisaldusest, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 10 %, kuid alla 20 %,- 1 ühik, kui deklareeritud sisaldus on alla 10 %.5.1.2. Üldsuhkur:- 2 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 20 %,- 10 % deklareeritud sisaldusest, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 10 %, kuid alla 20 %,- 1 ühik, kui deklareeritud sisaldus on alla 10 %.5.1.3. Tärklis ning üldsuhkur ja tärklis:- 2,5 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 25 %,- 10 % deklareeritud sisaldusest, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 10 %, kuid alla 25 %,- 1 ühik, kui deklareeritud sisaldus on alla 10 %.5.1.4. Toorõlid ja -rasvad:- 1,5 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 15 %,- 10 % deklareeritud sisaldusest, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 8 %, kuid alla 15 %,- 0,8 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on alla 8 %.5.1.5. Naatrium, kaalium ja magneesium:- 1,5 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 15 %,- 10 % deklareeritud sisaldusest, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 7,5 %, kuid alla 15 %,- 0,75 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 5 %, kuid alla 7,5 %,- 15 % deklareeritud sisaldusest, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 0,7 %, kuid alla 5 %,- 0,1 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on alla 0,7 %.5.1.6. Üldfosfor ja kaltsium:- 1,2 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 16 %,- 7,5 % deklareeritud sisaldusest, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 12 %, kuid alla 16 %,- 0,9 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 6 %, kuid alla 12 %,- 15 % deklareeritud sisaldusest, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 1 %, kuid alla 6 %,- 0,15 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on alla 1 %.5.1.7. Metioniin, lüsiin ja treoniin:- 15 % deklareeritud sisaldusest.5.1.8. Tsüstiin ja trüptofaan:- 20 % deklareeritud sisaldusest.5.2. Kui registreeritud sisaldus on deklareeritud sisaldusest suurem:5.2.1. Niiskus:- 1 ühik, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 10 %,- 10 % deklareeritud sisaldusest, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 5 %, kuid alla 10 %,- 0,5 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on alla 5 %.5.2.2. Kogu tuhk:- 1 ühik, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 10 %,- 10 % deklareeritud sisaldusest, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 5 %, kuid alla 10 %,- 0,5 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on alla 5 %.5.2.3. Kogu kiud:- 1,8 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 12 %,- 15 % deklareeritud sisaldusest, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 6 %, kuid alla 12 %,- 0,9 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on alla 6 %.5.2.4. Soolhappes lahustumatu tuhk:- 1 ühik, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 10 %,- 10 % deklareeritud sisaldusest, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 4 %, kuid alla 10 %,- 0,4 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on alla 4 %.5.3. Kui hälve on punktides 5.1 ja 5.2 nimetatust vastassuunaline:5.3.1. - võib kogu valgu, toorõlide ja -rasvade, üldsuhkru ja tärklise puhul hälve olla kõnealuste ainete puhul punktis 5.1 lubatust kaks korda suurem,- võib fosfori, kaltsiumi, kaalium, magneesiumi, kogu tuha ja kogu kiu puhul hälve olla kõnealuste ainete puhul punktides 5.1 ja 5.2 lubatust kolm korda suurem.6. Kui artikli 12 kohasel ametlikul kontrollil leitakse, et lemmikloomade segasööda koostis ei vasta deklareeritud koostisele, on vastavalt artiklile 3 lubatud järgmised hälbed:6.1. Kui registreeritud sisaldus on deklareeritud sisaldusest väiksem:6.1.1. Kogu valk:- 3,2 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 20 %,- 16 % deklareeritud sisaldusest, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 12,5 %, kuid alla 20 %,- 2 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on alla 12,5 %.6.1.2. Toorõlid ja -rasvad:- 2,5 ühikut deklareeritud sisaldusest.6.2. Kui registreeritud sisaldus on deklareeritud sisaldusest suurem:6.2.1. Niiskus:- 3 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 40 %,- 7,5 % deklareeritud sisaldusest, kui deklareeritud sisaldus on vähemalt 20 %, kuid alla 40 %,- 1,5 ühikut, kui deklareeritud sisaldus on alla 20 %.6.2.2. Kogu tuhk:- 1,5 ühikut deklareeritud sisaldusest.6.2.3. Kogu kiud:- 1 ühik deklareeritud sisaldusest.6.3. Kui hälve on punktides 6.1 ja 6.2 nimetatust vastassuunaline:6.3.1. Kogu valk:- võib olla hälve kõnealuse aine puhul punktis 6.1.1 lubatust kaks korda suurem.6.3.2. Toorõlid ja -rasvad:- võib hälve olla kõnealuse aine puhul sama suur kui punktis 6.1.2 lubatud.6.3.3. Kogu tuhk, kogu kiud:- võib hälve olla kõnealuste ainete puhul punktides 6.2.2 ja 6.2.3 lubatust kolm korda suurem.B OSAAnalüütiliste koostisosade deklareerimineSööt | Analüütilised koostisosad ja sisaldused | Loomaliik või -kategooria |(1) | (2) | Kohustuslik deklareerimine vastavalt artikli 5 lõike 1 punktile f | Vabatahtlik deklareerimine vastavalt artikli 5 lõike 3 punktile k |(3) | (4) |Täissöödad | —Kogu valk | Loomad, v.a muud lemmikloomad kui koerad ja kassid | Muud lemmikloomad kui koerad ja kassid || —Toorõlid ja -rasvad || —Kogu kiud || —Kogu tuhk || —Lüsiin | Sead | Muud loomad kui sead || —Metioniin | Kodulinnud | Muud loomad kui kodulinnud || —Tsüstiin | … | Kõik loomad || —Treoniin | … || —Trüptofaan | … || —Energiasisaldus | … | Kodulinnud (arvutatud EMÜ meetodi järgi) || … | Sead ja mäletsejalised (arvutatud siseriiklike ametlike meetodite järgi) || —Tärklis | … | Kõik loomad || —Üldsuhkur (sahharoosina) | … || —Üldsuhkur ja tärklis | … || —Kaltsium | … || —Naatrium | … || —Fosfor | … || —Magneesium | … || —Kaalium | … |Täiendsöödad — mineraalsöödad | —Kogu valk | … | Kõik loomad || —Kogu kiud | … || —Kogu tuhk | … || —Toorõlid ja -rasvad || —Lüsiin | … … || —Metioniin | … || —Tsüstiin | … || —Treoniin | … || —Trüptofaan | … || —Kaltsium | Kõik loomad || —Fosfor || —Naatrium || —Magneesium | Mäletsejalised | Muud loomad kui mäletsejalised || —Kaalium | … | Kõik loomad |Täiendsöödad — melasseeritud | —Kogu valk | Kõik loomad || —Kogu kiud || —Üldsuhkur (sahharoosina) || —Kogu tuhk || —Toorõlid ja -rasvad || —Kaltsium | … | Kõik loomad || —Fosfor | … || —Naatrium | … || —Kaalium | … … || —Magneesium ≥ 0,5 % | Mäletsejalised | Muud loomad kui mäletsejalised || < 0,5 % | … | Kõik loomad |Täiendsöödad — muud | —Kogu valk | Loomad, v.a muud lemmikloomad kui koerad ja kassid | Muud lemmikloomad kui koerad ja kassid || —Toorõlid ja -rasvad || —Kogu kiud || —Kogu tuhk || —Kaltsium ≥ 5 % | Muud loomad kui lemmikloomad | Lemmikloomad || < 5 % | … | Kõik loomad || —Fosfor ≥ 2 % | Muud loomad kui lemmikloomad | Lemmikloomad || < 2 % | || —Magneesium ≥ 0,5 | Mäletsejalised | Muud loomad kui mäletsejalised || < 0,5 % | … | Kõik loomad || —Naatrium | … || —Kaalium | … || —Energiasisaldus | … | Kodulinnud (deklaratsioon vastavalt EMÜ meetodile) || … | Sead ja mäletsejalised (deklaratsioon vastavalt siseriiklikele ametlikele meetoditele) || —Lüsiin | Sead | Muud loomad kui sead || —Metioniin | Kodulinnud | Muud loomad kui kodulinnud || —Tsüstiin | … | Kõik loomad || —Treoniin | … || —Trüptofaan | … || —Tärklis | … || —Üldsuhkur (sahharoosina) | … || —Üldsuhkur ja tärklis | … |--------------------------------------------------