title: Komisjoni direktiiv 2006/64/EÜ,  18. juuli 2006 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ klopüraliidi, tsüprodiniili, fosetüüli ja trineksapaki lisamisega toimeainete hulka   (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               27.7.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 206/107

      KOMISJONI DIREKTIIV 2006/64/EÜ,
   18. juuli 2006,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ klopüraliidi, tsüprodiniili, fosetüüli ja trineksapaki lisamisega toimeainete hulka
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määrustega (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 703/2001 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 nimetatud tööprogrammi teise etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ning kehtestatud hindamisele kuuluvate toimeainete nimekiri nende võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Selles nimekirjas on ka klopüraliid, tsüprodiniil, fosetüül ja trineksapak.

               (2)

               Nende toimeainete mõju inimese tervisele ja keskkonnale on hinnatud vastavalt määrustes (EÜ) nr 451/2000 ja (EÜ) nr 703/2001 sätestatud korrale mitmete teavitaja kavandatud kasutusalade puhul. Kõnealuste määrustega on määratud ka referentliikmesriigid, kes esitavad asjaomased hindamisaruanded ja soovitused Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) vastavalt määruse (EÜ) nr 451/2000 artikli 8 lõikele 1. Klopüraliidi puhul oli referentliikmesriik Soome ja kogu asjaomane teave esitati 2. detsembril 2003. Tsüprodiniili ja fosetüüli puhul oli referentliikmesriik Prantsusmaa ja kogu asjaomane teave esitati vastavalt 16. jaanuaril 2004 ja 20. oktoobril 2003. Trineksapaki puhul oli referentliikmesriik Madalmaad ja kogu asjaomane teave esitati 7. novembril 2003.

               (3)

               Liikmesriikide ja Euroopa Toiduohutusameti eksperdid on hindamisaruanded läbi vaadanud ning esitanud need komisjonile 14. detsembril 2005 Euroopa Toiduohutusameti teaduslike aruannetena klopüraliidi, tsüprodiniili, fosetüüli ja trineksapaki kohta (4) Liikmesriigid ja komisjon vaatasid kõnealused aruanded läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning need vormistati 4. aprillil 2006 komisjoni läbivaatamisaruandena klopüraliidi, tsüprodiniili, fosetüüli ja trineksapaki kohta.

               (4)

               Mitmest senisest uuringust on ilmnenud, et klopüraliidi, tsüprodiniili, fosetüüli ja trineksapakki sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavalt üldjoontes vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele eelkõige komisjoni läbivaatamisaruannetes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside puhul. Seetõttu on asjakohane lisada kõnealused toimeained I lisasse, et kõigis liikmesriikides oleks võimalik kõnealuse direktiivi sätete alusel anda välja load neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamiseks.

               (5)

               Ilma et see piiraks seda järeldust, on klopüraliidi, tsüprodiniili ja fosetüüli puhul vaja koguda edasist teavet üksikute küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmisel I lisasse võib kohaldada tingimusi. Seetõttu on asjakohane nõuda, et klopüraliidi, tsüprodiniili, fosetüüli ja trineksapakki tuleks veel edasi uurida, et kinnitada ohuhinnangu mõnda punkti, ja teavitajad peaksid esitama vastavad uuringud.

               (6)

               Tuleks ette näha mõistlik ajavahemik enne toimeaine I lisasse kandmist, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda sellest tulenevate uute tingimuste täitmiseks.

               (7)

               Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetelusse kandmist anda liikmesriikidele kuus kuud klopüraliidi, tsüprodiniili, fosetüüli ja trineksapakki sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas esitatud tingimuste täitmine. Liikmesriigid peaksid kehtivaid kasutuslube direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt muutma, need asendama või tühistama. Eespool esitatud tähtaja erandina tuleks ette näha pikem ajavahemik täieliku III lisas ettenähtud toimiku esitamiseks iga taimekaitsevahendi iga kavandatud kasutusviisi kohta ja nende toimikute hindamiseks direktiivis 91/414/EMÜ sätestatud ühtsete põhimõtete alusel.

               (8)

               Kogemused komisjoni määruse (EMÜ) nr 3600/92 (5) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmisega näitavad, et võib tekkida raskusi küsimuses, kuidas tõlgendada kehtiva kasutusloa valdaja kohustust võimaldada juurdepääs andmetele. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustusi, eelkõige kohustust kontrollida, et loaomanik võimaldab juurdepääsu toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Täpsustamine ei too siiski liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi, võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega.

               (9)

               Seepärast on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

               (10)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. oktoobriks 2007. Nad edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 1. novembrist 2007.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 3
   1.   Liikmesriigid muudavad või tühistavad vajaduse korral direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt toimeainetena klopüraliidi, tsüprodiniili, fosetüüli ja trineksapakki sisaldavate taimekaitsevahendite praegused load 31. oktoobriks 2007.
   Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, kas kõnealuse direktiivi I lisas klopüraliidi, tsüprodiniili, fosetüüli ja trineksapaki suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealuseid toimeaineid käsitleva kande B-osas nimetatud tingimused, ning kas loa valdajal on kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimuste kohaselt olemas II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.
   2.   Erandina lõikest 1 viivad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab klopüraliidi, tsüprodiniili, fosetüüli või trineksapakki ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 30. aprilliks 2007 kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetelusse, läbi toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete alusel, kõnealuse direktiivi III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal ning arvestades kõnealuse direktiivi I lisa klopüraliidi, tsüprodiniili, fosetüüli ja trineksapakki käsitlevate kannete B-osa. Kõnealuse hindamise põhjal määravad nad kindlaks, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.
   Pärast kindlaksmääramist liikmesriigid:

               a)

               muudavad või tühistavad vajaduse korral klopüraliidi, tsüprodiniili, fosetüüli või trineksapakki kui ainsat toimeainet sisaldava toote puhul toote kasutusloa hiljemalt 30. aprilliks 2011,
               või

               b)

               kui vahend sisaldab klopüraliidi, tsüprodiniili, fosetüüli või trineksapakki ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 30. aprilliks 2011 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

         Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub 1. mail 2007.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 18. juuli 2006

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/45/EÜ (ELT L 130, 18.5.2006, lk 27).

      (2)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1044/2003 (ELT L 151, 19.6.2003, lk 32).

      (3)  EÜT L 98, 7.4.2001, lk 6.

      (4)  EFSA teaduslik aruanne (2005) 50, 1-65, kokkuvõte pestitsiidse toimeaine klopüraliidi ohuanalüüsi hindamisest ekspertide poolt (valmimiskuupäev: 14. detsember 2005).
   EFSA teaduslik aruanne (2005) 51, 1-78, kokkuvõte pestitsiidse toimeaine tsüprodiniili ohuanalüüsi hindamisest ekspertide poolt (valmimiskuupäev: 14. detsember 2005).
   EFSA teaduslik aruanne (2005) 54, 1-79, kokkuvõte pestitsiidse toimeaine fosetüüli ohuanalüüsi hindamisest ekspertide poolt (valmimiskuupäev: 14. detsember 2005).
   EFSA teaduslik aruanne (2005) 57, 1-70, kokkuvõte pestitsiidse toimeaine trineksapaki ohuanalüüsi hindamisest ekspertide poolt (valmimiskuupäev: 14. detsember 2005).

      (5)  EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2266/2000 (EÜT L 259, 13.10.2000, lk 27).

      LISA
      Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa tabeli lõppu lisatakse järgmine kanne.

                     Nr

                     Tavanimetus, tunnuskoodid

                     Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus

                     Puhtus (1)

                     Jõustumiskuupäev

                     Loetellu kuulumise lõpptähtaeg

                     Erisätted

                     “131

                     Klopüraliid
                     CASi nr 1702-17-6
                     CIPACi nr 455

                     3,6-dikloropüridiin-2-karboksüülhape

                     ≥ 950 g/kg

                     1. mai 2007

                     30. aprill 2017

                     A-OSA
                     Lubatakse kasutada ainult herbitsiidina.
                     B-OSA
                     Kui liikmesriigid hindavad taotlust lubada kasutada klopüraliidi sisaldavat taimekaitsevahendit muuks otstarbeks kui kevadiseks kasutamiseks, pööravad nad erilist tähelepanu artikli 4 lõike 1 punktis b nimetatud kriteeriumidele ja tagavad, et enne kasutusloa andmist oleks esitatud kogu vajalik teave.
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 4. aprillil 2006 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees klopüraliidi kohta koostatud hindamise aruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
                     Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu

                                 —

                                 muude kui sihtrühma taimede ja põhjavee kaitsele ohualtides tingimustes. Vajaduse korral peaksid loa tingimused sisaldama riskide vähendamise meetmeid ning ohualtite alade suhtes tuleb käivitada kontrolliprogramme, et kontrollida kõnealuse aine sattumist põhjavette.

                           Asjaomased liikmesriigid nõuavad lisauuringuid, et kinnitada tulemusi klopüraliidi metabolismi kohta loomade organismis. Nad tagavad, et teavitajad, kelle taotlusel lisati klopüraliid kõnealusesse lisasse, esitavad sellised uuringud komisjonile kahe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

                     132

                     Tsüprodiniil
                     CASi nr 121522-61-2
                     CIPACi nr 511

                     (4-tsüklopropüül-6-metüül-pürimidiin-2-üül)fenüülamiin

                     ≥ 980 g/kg

                     1. mai 2007

                     30. aprill 2017

                     A-OSA
                     Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.
                     B-OSA
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 4. aprillil 2006 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees tsüprodiniili kohta koostatud hindamise aruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
                     Üldhindamisel peavad liikmesriigid:

                                 —

                                 pöörama erilist tähelepanu käitajate turvalisusele ja tagama, et kasutustingimustega nähtaks ette piisavad isikukaitsevahendid,

                                 —

                                 pöörama erilist tähelepanu lindude, imetajate ja veeorganismide kaitsele. Loa väljaandmise tingimused peaksid sisaldama riskide vähendamise meetmeid, näiteks puhvervööndeid.

                           Asjaomased liikmesriigid nõuavad lisauuringuid selle kohta, kas on õigesti hinnatud riski lindudele ja imetajatele ning metaboliit CGA 304075 jääkide võimalikku esinemist loomset päritolu toidus. Nad tagavad, et teavitajad, kelle taotlusel lisati tsüprodiniil kõnealusesse lisasse, esitavad sellised uuringud komisjonile kahe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

                     133

                     Fosetüül
                     CASi nr 15845-66-6
                     CIPACi nr 384

                     etüülvesinikfosfonaat

                     ≥ 960 g/kg (väljendatuna fosetüül Al-na)

                     1. mai 2007

                     30. aprill 2017

                     A-OSA
                     Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.
                     B-OSA
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 4.aprillil 2006 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees fosetüüli kohta koostatud hindamise aruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
                     Üldhindamisel peavad liikmesriigid:

                                 —

                                 pöörama erilist tähelepanu lindude, imetajate, veeorganismide ning lülijalgsete kaitsmisele.

                           Loa väljaandmise tingimused peaksid vajaduse korral sisaldama riskide vähendamise meetmeid, näiteks puhvervööndeid.
                     Asjaomased liikmesriigid taotlevad edasiste uuringute tegemist, et kinnitada lülijalgsete (eelkõige nende välitingimustes taastumise kohta), ning taimtoiduliste imetajate suhtes tehtud ohuhinnangut. Nad tagavad, et teavitaja, kelle palvel fosetüül on kantud käesolevasse lisasse, esitab komisjonile sellised uuringud 2 aasta jooksul pärast selle direktiivi jõustumist.

                     134

                     Trineksapak
                     CASi nr 104273-73-6
                     CIPACi nr 732

                     4-(tsüklopropüül-hüdroksümetüleen)-3,5-diokso-tsükloheksaankarboksüülhape

                     ≥ 940g/kg (väljendatuna etüül-trineksapakina)

                     1. mai 2007

                     30.aprill 2017

                     A-OSA
                     Lubatud kasutada ainult taimekasvuregulaatorina.
                     B-OSA
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 4. aprillil 2006 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees trineksapaki kohta koostatud hindamise aruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
                     Sellisel üldisel hindamisel peavad liikmesriigid:

                                 —

                                 pöörama erilist tähelepanu lindude ja imetajate kaitsele.

                           Loa tingimustes peab olema nõutud riskide vähendamise meetmete võtmist vajaduse korral.

         (1)  Täiendavad andmed toimeainete identifitseerimiseks ja piiritlemiseks on esitatud hindamise aruandes.”


title: Komisjoni direktiiv 2006/135/EÜ, 11. detsember 2006 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka karbendasiim EMPs kohaldatav tekst

text:
               12.12.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 349/37

      KOMISJONI DIREKTIIV 2006/135/EÜ,
   11. detsember 2006,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka karbendasiim
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 3600/92, millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) on kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Karbendasiim kuulub nimetatud loetelusse.

               (2)

               Karbendasiimi toimet inimeste tervisele ja keskkonnale on hinnatud määruses (EMÜ) nr 3600/92 ettenähtud korras mitmete teavitaja kavandatud kasutusviiside puhul. Komisjoni 27. aprilli 1994. aasta määrusega (EÜ) nr 933/94, millega sätestatakse taimekaitsevahendite toimeained ja määratakse referentliikmesriigid komisjoni määruse (EMÜ) nr 3600/92 (3) rakendamiseks, määrati referentliikmesriigiks Saksamaa. Vastavalt määruse (EMÜ) nr 3600/92 artikli 7 lõike 1 punktile c esitas Saksamaa 10. veebruaril 1998 komisjonile asjakohase hindamisaruande ja soovitused.

               (3)

               Liikmesriigid ja komisjon on selle hindamisaruande toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees läbi vaadanud.

               (4)

               Karbendasiimi kohta koostatud aruandest ilmnes mitu vastamata küsimust, mida taimede teaduskomitee käsitles. Teaduskomiteel paluti avaldada arvamust küsimuses, kuivõrd soovitav oleks kehtestada aktsepteeritav päevadoos (ADI) ja ainega kokkupuutumise vastuvõetav ulatus (AOEL), arvestades eelkõige benomüüli, karbendasiimi ja tiofanaatmetüüli mutageensust, kantserogeensust ja reproduktiivsust käsitlevate uuringute tulemusi. Komitee (4) märkis, et karbendasiim on kõnealuse kolme aine ühine bioloogiline toimeaine. Eriti benomüül, kuid ka tiofanaatmetüül muundub ainevahetuse käigus karbendasiimiks ja kõik kolm ainet põhjustavad in vivo katsetes imetajarakkude kromosoomides arvukaid kõrvalekaldeid (aneuploidsust). Selle kohta, kas ükski neist ainetest pärilikkuskandjatele ka mingeid muid kahjustusi põhjustab, tõendid puuduvad. Kantserogeensusprobleeme ei esine. Kõnealuste fungitsiidide teadaolev mõju sigimisele on põhjendatav käävi mikrotuubulite suhtes avalduva toimega. Aneuploidsust põhjustav mehhanism on hästi tuntud ja see seisneb tubuliini (rakkude pooldumise protsessis kromosoomide lahknemiseks vajalik valkaine) polümerisatsiooni pidurdamises: siin ei esine vastasmõju DNAga. Kuna jagunevates rakkudes leidub arvukalt tubuliinimolekule, mõjutatakse fungitsiidide madala kontsentratsiooni korral vaid nende piiratud hulka, mistõttu ei kaasne kahjulikku toksikoloogilist mõju. Sellest tulenevalt on selgelt täheldatav kontsentratsioonitase, mille puhul kahjulikke mõjusid ei esine, ning on võimalik määrata nii ADI kui ka AOEL.

               (5)

               Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõikes 4 ja artikli 6 lõikega 1 on sätestatud, et toimeaine kandmisel I lisasse võib kohaldada piiranguid ja tingimusi. Kõnesoleval juhul peetakse vajalikuks piiranguid lisamisperioodi ja lubatud põllukultuuride suhtes. Toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele esitatud esialgsed meetmed nägid ette aine lisamist loetellu kõige rohkem seitsmeks aastaks, et liikmesriigid hindaksid esmalt juba turul olevaid karbendasiimi sisaldavaid taimekaitsevahendeid. Erinevuste vältimiseks taotletava kõrge kaitsetaseme puhul peaks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmine olema piiratud karbendasiimi nende kasutusviisidega, mida ühenduse hindamise raames on tegelikult kontrollitud ja mille kavandatavad kasutusviisid on kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ tingimustega. See tähendab, et enne kui on võimalik arutada kõnealusest hindamisest välja jäänud või ainult osaliselt kontrollitud muude kasutusviiside kandmist direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, tuleb läbi viia nende terviklik hindamine. Karbendasiimi ohtlike omaduste tõttu peeti vajalikuks ühtlustada ühenduse tasandil minimaalsel määral teatavad riski vähendamise meetmed, mida liikmesriikidel tuleb lubade andmisel kohaldada.

               (6)

               Direktiivis 91/414/EMÜ ettenähtud korras otsustab toimeainete heakskiitmise, sealhulgas riskijuhtimismeetmete kindlaksmääramise üle komisjon. Liikmesriigid vastutavad taimekaitsevahenditega seotud riskide leevendamiseks kavandatud meetmete rakendamise, kohaldamise ja kontrollimise eest. Mitu liikmesriiki on avaldanud arvamust, et riski vähendamiseks vastuvõetava tasemeni ning ühenduse piires eesmärgiks seatud tervisekaitse kõrge taseme saavutamiseks on tarvis lisapiiranguid. Praegu tuleb riskijuhtimise raames kehtestada piisav ohutuse tase, et võiks jätkata karbendasiimi tootmist, turustamist ja kasutamist.

               (7)

               Arvestades eespool öeldut, vaatas komisjon oma seisukoha läbi. Ühenduses taotletava inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kaitse kõrge taseme asjakohaseks kajastamiseks peetakse otstarbekaks, lisaks põhjenduses 5 nimetatud põhimõtetele, täiendavalt lühendada toimeaine kehtivusaega seitsmelt aastalt kolmele. See vähendab riski veelgi, tagades selle toimeaine ümberhindamise esmajärjekorras.

               (8)

               Võib eeldada, et karbendasiimi sisaldavaid taimekaitsevahendeid võib käsitada direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele üldiselt vastavana kasutusviiside puhul, mida uuriti ja mille kohta esitati üksikasjalikud andmed komisjoni aruandes, tingimusel et kohaldatakse vajalikke meetmeid riskide vähendamiseks.

               (9)

               Ilma et see piiraks järeldust, et karbendasiimi sisaldavaid taimekaitsevahendeid võib eeldatavasti käsitada direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele vastavana, on asjakohane saada edasist teavet teatavate konkreetsete küsimuste kohta. Liikmesriigid peaksid nõudma loaomanikelt teavet karbendasiimi kasutusviiside kohta, sealhulgas võimalikku teavet kasutajate terviseprobleemide kohta.

               (10)

               Nagu kõikide direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kuuluvate ainete puhul, võib ka karbendasiimi staatuse mis tahes uute andmete ilmnemisel kõnealuse direktiivi artikli 5 lõike 5 alusel uuesti läbi vaadata. Samamoodi ei välista asjaolu, et toimeaine kantakse I lisa loetellu kindla kuupäevani, selle toimeaine loetellu kuulumise uuendamist nimetatud direktiivis sätestatud korras.

               (11)

               Komisjoni määruse (EMÜ) nr 3600/92 raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmisel saadud kogemused on näidanud, et kehtivate lubade omanike kohustused seoses andmetele juurdepääsuga võivad tekitada tõlgendamisraskusi. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustusi, eelkõige kohustust kontrollida, et loaomanik võimaldab juurdepääsu toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Täpsustamine ei too siiski liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega.

               (12)

               Toimeaine I lisasse kandmisele peab eelnema piisav ajavahemik, mille jooksul liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda toimeaine loetelusse lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

               (13)

               Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetelusse kandmist anda liikmesriikidele kuus kuud karbendasiimi sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate lubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eelkõige selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas sätestatud tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid vastavalt vajadusele olemasolevaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ sätestatud ühtsete põhimõtetega. Ajavahemik, mille jooksul liikmesriikidel tuleb kindlaks teha, kas karbendasiimi ainsa toimeainena või ühena mitmest lubatud toimeainest sisaldavate taimekaitsevahendite puhul järgitakse VI lisa sätteid, ei tohi karbendasiimi ohtlike omaduste tõttu ületada kolme aastat.

               (14)

               Seepärast on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

               (15)

               Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei avaldanud esimehe kehtestatud ajavahemiku jooksul arvamust, mistõttu esitas komisjon nõukogule kõnealuste meetmetega seotud ettepaneku. Et direktiivi 91/414/EMÜ artikli 19 lõike 2 teises lõigus sätestatud tähtaja möödumisel ei olnud nõukogu kavandatud rakendusakti vastu võtnud ega rakendusmeetmeid käsitleva ettepaneku suhtes oma vastuseisu väljendanud, tuleb komisjonil seega kõnealused meetmed vastu võtta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. juuniks 2007. Nad edastavad õigusnormide tekstid ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. juulist 2007.
   Kui liikmesriigid võtavad need õigusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 3
   1.   Vastavalt direktiivile 91/414/EMÜ muudavad või tühistavad liikmesriigid 30. juuniks 2007 toimeainet karbendasiim sisaldavate taimekaitsevahendite olemasolevad load. Eelkõige kontrollivad nad nimetatud kuupäevaks, et kõnealuse direktiivi I lisas karbendasiimi suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealust toimeainet käsitleva kande B-osas nimetatud tingimused, ning et loa omanikul on olemas kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimuste kohaselt II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.
   2.   Erandina lõikest 1 viivad liikmesriigid iga karbendasiimi sisaldava lubatud taimekaitsevahendi puhul läbi toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt kõnealuse direktiivi VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele ning arvestades kõnealuse direktiivi I lisa karbendasiimi käsitleva kande B-osa. Sellest hinnangust lähtuvalt otsustavad nad, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.
   Tehtud otsusest tulenevalt muudavad liikmesriigid vajaduse korral karbendasiimi sisaldavate toodete lube või tühistavad need 31. detsembriks 2009.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub 1. jaanuaril 2007.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 11. detsember 2006

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/85/EÜ (ELT L 293, 24.10.2006, lk 3).

      (2)  EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2266/2000 (EÜT L 259, 13.10.2000, lk 10).

      (3)  EÜT L 107, 28.4.1994, lk 8. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2230/95 (EÜT L 225, 22.9.1995, lk 1).

      (4)  Taimede teaduskomitee arvamus (SCP/BENOMY/002 – lõplik, SCP/CARBEN/002 – lõplik, SCP/TIOPHAN/002 – lõplik 002), 23. märts 2001, benomüüli, karbendasiimi ja tiofanaatmetüüli hindamise kohta seoses nõukogu direktiiviga 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (taimede teaduskomitee 7. märtsil 2001. aastal vastu võetud arvamus).

      LISA
      Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa tabeli lõppu lisatakse järgmised kanded.

                     Nr

                     Üldnimetus, tunnuskoodid

                     Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus

                     Puhtus (1)

                     Jõustumine

                     Loetellu kuulumise lõpukuupäev

                     Erisätted

                     “149

                     Karbendasiim (määratlemata stereokeemia)
                     CASi nr 10605-21-7
                     CIPACi nr 263

                     Metüülbensimidasool-2-üülkarbamaat

                     980 g/kg

                     1. jaanuar 2007

                     31. detsember 2009

                     A-   OSA
                     Lubatakse kasutada ainult fungitsiidina järgmiste kultuuride puhul:

                                 —

                                 teravili,

                                 —

                                 rapsiseeme,

                                 —

                                 suhkrupeet,

                                 —

                                 mais

                           koguses, mis ei ületa

                                 —

                                 0,25 kg toimeainet ühe hektari ja ühe kasutamiskorra kohta teravilja ja rapsiseemne puhul,

                                 —

                                 0,075 kg toimeainet ühe hektari ja ühe kasutamiskorra kohta suhkrupeedi puhul,

                                 —

                                 0,1 kg toimeainet ühe hektari ja ühe kasutamiskorra kohta maisi puhul.

                           Järgmised kasutusviisid ei ole lubatud:

                                 —

                                 pritsimine lennukilt,

                                 —

                                 pritsimine seljas või käes kantavate pritsidega, mida kasutavad kas asjaarmastajad või professionaalid,

                                 —

                                 kasutamine koduaianduses.

                           Liikmesriigid tagavad, et kohaldatakse kõiki asjakohaseid meetmeid riskide vähendamiseks. Erilist tähelepanu tuleb pöörata, et kaitsta:

                                 —

                                 veeorganisme. Töödeldavad alad peavad asuma pinnaveekogudest piisaval kaugusel. Vajalik kaugus võib sõltuda kasutusviisist või taimekaitsevahendi hajumist vähendavatest meetoditest või seadmetest,

                                 —

                                 vihmausse ja muid mulla makroorganisme. Loa andmise tingimused sisaldavad meetmeid riskide vähendamiseks, nagu kasutuskordade arvu ja ajastamise kohaseima kombinatsiooni valik, kasutatavad kogused ning vajaduse korral toimeaine kontsentratsiooni määr,

                                 —

                                 linde ja imetajaid. Loa andmise tingimuste hulka kuuluvad meetmed riskide vähendamiseks, näiteks pritsimise mõistlik ajastamine ja selliste segude valimine, mis oma füüsikalise vormi või kokkupuudet vältivate ainete olemasolu tõttu minimeerivad asjaomaste liikidega kokkupuutumise,

                                 —

                                 kasutajaid, kes peavad segamise, seadme täitmise, pritsimise ja seadme puhastamise ajal kandma kaitseriietust, eriti kindaid, kombinesooni, kummisaapaid ja näokaitset või kaitseprille, välja arvatud juhul, kui seadme disaini ja ehituse või seadmele spetsiaalse kaitse paigaldamise tõttu on ainega kokkupuutumine välistatud.

                           B-   OSA
                     VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse karbendasiimi kohta vormistatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
                     Liikmesriigid tagavad, et loaomanikud teatavad hiljemalt iga aasta 31. detsembriks kasutaja terviseprobleemidega seotud juhtudest. Liikmesriigid võivad nõuda, et müügiandmed ja kasutusviiside uuringu kokkuvõtted esitatakse sellisel viisil, et saadakse tegelik pilt karbendasiimi kasutustingimustest ja võimalikust toksikoloogilisest mõjust.”

         (1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja määratlemiseks on esitatud läbivaatamisaruandes.


title: Komisjoni direktiiv 93/49/EMÜ, 23. juuni 1993, milles sätestatakse nende tingimuste loetelu, millele peavad nõukogu direktiivi 91/682/EMÜ kohaselt vastama dekoratiivtaimede paljundusmaterjal ja dekoratiivtaimed

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31993L0049

Euroopa Liidu Teataja L 250 , 07/10/1993 Lk 0009 - 0018 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 52 Lk 0238  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 52 Lk 0238

		Komisjoni direktiiv 93/49/EMÜ,23. juuni 1993,milles sätestatakse nende tingimuste loetelu, millele peavad nõukogu direktiivi 91/682/EMÜ kohaselt vastama dekoratiivtaimede paljundusmaterjal ja dekoratiivtaimedEUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/682/EMÜ dekoratiivtaimede paljundusmaterjali ja dekoratiivtaimede turustamise kohta, [1] eriti selle artiklit 4,ning arvestades, et:käesoleva direktiivi sätete kohaldamisel on asjakohane võtta arvesse eri materjalide tootmistsükleid;käesolevas direktiivis sätestatud tingimusi tuleb käsitada selles etapis heakskiidetud miinimumnõuetena, võttes arvesse ühenduse praegusi tootmistingimusi; kõnealuseid tingimusi arendatakse ja täiustatakse, et jõuda lõpuks kõrgete kvaliteedistandarditeni;käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise dekoratiivtaimede paljundusmaterjali komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Käesolevas direktiivis kehtestatakse direktiivi 91/682/EMÜ artiklis 4 nimetatud loetelud, sealhulgas kõnealuse direktiivi artikli 11 kolmandas lõikes osutatud märgistamist käsitlevad nõuded.2. Loetelu kohaldatakse kõikidesse direktiivi 91/682/EMÜ II lisas osutatud botaanilistesse perekondadesse ja liikidesse kuuluvate taimede ja dekoratiivtaimede paljundusmaterjali (sh pookealused) kasvatamisel ning sellest saadud dekoratiivtaimede ning muude kõnealuse direktiivi artikli 4 lõikes 2 osutatud botaaniliste perekondade ja liikide pookealuste (edaspidi "materjal") suhtes, olenemata kasutatavast paljundusviisist.3. Käesoleva direktiivi sätteid kohaldatakse järk-järgult, võttes arvesse lõikes 2 osutatud materjali tootmistsükleid.Artikkel 2Vajaduse korral peab materjal vastama nõukogu direktiivis 77/93/EMÜ [2] sätestatud asjakohastele taimetervisetingimustele.Artikkel 31. Ilma et see piiraks artikli 2 kohaldamist, peab materjal olema vähemalt visuaalse kontrolli põhjal vaba kvaliteeti halvendavatest kahjulikest organismidest ja haigustest või nende märkidest või sümptomitest, mis vähendavad paljundusmaterjali või dekoratiivtaimede kasutuskõlblikkust, ning eelkõige käesoleva direktiivi lisas asjaomase perekonna või liigi puhul loetletud kahjulikest organismidest ja haigustest.2. Materjali, millel avastatakse kasvuperioodil lõikes 1 osutatud kahjulike organismide või haiguste nähtavaid tunnuseid või sümptomeid, töödeldakse kohe nõuetekohaselt kõnealuste tunnuste või sümptomite ilmnemisel või vajaduse korral see hävitatakse.3. Tsitruseliste paljundusmaterjal peab vastama lisaks järgmistele nõuetele:i) paljundusmaterjal peab pärinema algmaterjalist, mida on kontrollitud ja millel puuduvad käesoleva direktiivi lisas loetletud asjakohaste viiruste, viiruselaadsete organismide ja haiguste sümptomid;ii) seda peab olema kontrollitud ja leitud olevat vaba sellistest viirustest, viiruselaadsetest organismidest ja haigustest alates viimase vegetatsioonitsükli algusest; jaiii) pookimise puhul peab see olema poogitud pookealustele, mis ei ole viroididele vastuvõtlikud.4. Lillesibulate puhul tuleb täita lisaks ka järgmisi nõudeid:- paljundusmaterjal võetakse otse materjalist, mida on kasvuperioodil kontrollitud ja mis on leitud olevat vaba kõikidest lõikes 1 nimetatud ning eriti käesoleva direktiivi lisas loetletud kahjulikest organismidest ja haigustest või nende märkidest või sümptomitest.Artikkel 41. Materjal peab olema piisavalt ehtne ja puhas kõnealuse botaanilise perekonna või liigi osas või, kui see on asjakohane, taimerühma osas ning kui seda turustatakse või see on ette nähtud turustamiseks sordina direktiivi 91/682/EMÜ artikli 9 lõike 1 tähenduses, peab see olema ka sordiehtne ja -puhas.2. Direktiivi 91/682/EMÜ artikli 9 lõike 2 esimeses taandes osutatud üldtuntud sortide puhul kasutab tarnija ametlikku sordinime.3. Nende sortide puhul, mille kohta on juba esitatud sordiaretajate õiguste registreerimise taotlus või mis on juba registreeritud vastavalt direktiivi 91/682/EMÜ artikli 9 lõike 2 esimesele taandele, tuleb kuni loa saamiseni kasutada aretaja viidet või kavandatavat nime.4. Nende sortide puhul, mis on kantud tarnijate poolt peetavatesse loeteludesse vastavalt direktiivi 91/682/EMÜ artikli 9 lõike 2 teisele taandele, seatakse lõikes 1 osutatud sordinõude aluseks kõnealustes loeteludes esitatud üksikasjalikud kirjeldused.Artikkel 51. Materjalil ei tohi olla mingeid defekte, mis võiksid kahjustada selle kvaliteeti paljundus- või istutusmaterjalina.2. Materjali elujõulisus ja mõõtmed peavad olema paljundusmaterjalina või dekoratiivtaimedena kasutamiseks rahuldavad. Lisaks sellele tuleb tagada sobiv tasakaal juurte, varte ja lehtede vahel.3. Seemnete puhul peab lisaks lõike 1 nõuetele ka idanemisvõime rahuldav olema.Artikkel 61. Direktiivi 91/682/EMÜ artiklis 11 osutatud tarnija poolt koostatav dokument peab olema sobival paberil, mida ei ole varem kasutatud, ning see trükitakse vähemalt ühes ühenduse ametlikus keeles. Kõnealune dokument peab sisaldama järgmisi andmeid:i) märge "EMÜ kvaliteet";ii) EMÜ liikmesriigi kood;iii) vastutav ametiasutus või selle tunnuskood;iv) registri- või akrediteerimisnumber;v) tarnija nimi;vi) individuaalne seeria, nädala või partii number;vii) tarnija poolt koostatavate dokumentide koostamiskuupäev;viii) botaaniline nimi;ix) vajaduse korral sordinimi. Pookealuste puhul poogitud sordi nimi;x) vajaduse korral taimerühma nimi;xi) kogus;xii) importimisel kolmandatest riikidest vastavalt direktiivi 91/682/EMÜ artikli 16 lõikele 2 selle riigi nimi, kus saak on koristatud.2. Kui materjaliga on kaasas taimepass vastavalt komisjoni direktiivile 92/105/EMÜ, [3] võib taimepass olla tarnija soovil lõikes 1 osutatud tarnija poolt koostatav dokument. Taimepassi tuleb siiski teha märge "EMÜ kvaliteet" ja märkida vastutav ametiasutus vastavalt direktiivile 91/682/EMÜ ning viidata sordinimele, pookealusele või taimerühmale. Importimisel kolmandatest riikidest vastavalt direktiivi 91/682/EMÜ artikli 16 lõikele 2 tuleb märkida ka selle riigi nimi, kus saak on koristatud. Kõnealuse teabe võib esitada taimepassis, kuid muust teabest eraldi.Artikkel 7Käesolev direktiiv ei piira nõukogu määruse (EMÜ) nr 315/68 [4] sätete kohaldamist.Artikkel 81. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. detsembril 1993. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 9Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 23. juuni 1993Komisjoni nimelkomisjoni liigeRené Steichen[1] EÜT L 376, 31.12.1991, lk 21.[2] EÜT L 26, 31.1.1977, lk 20.[3] EÜT L 4, 8.1.1993, lk 22.[4] EÜT L 71, 21.3.1968, lk 1.--------------------------------------------------LISAKVALITEETI MÕJUTAVATE KAHJULIKE ORGANISMIDE JA HAIGUSTE LOETELUBotaaniline perekond või liik | Kahjulikud organismid ja haigused |—Begonia x hiemalisFotsch | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel oma arenguetappidel Aleurodidae, eriti Bemisia tabaciAphelenchoides spp.Ditylenchus destructorMeloidogyne spp.Myzus ornatusOtiorrhynchus sulcatusSciaraThysanoptera,eritiFrankliniella occidentalis |Bakterid Erwinia chrysanthemiRhodococcus fasciansXanthomonas campestris pv. begoniae |Seened jahukastevarremädaniku patogeenid (Phytophthora spp., Pythium spp. ja Rhizoctonia spp.) |Viirused ja viiruselaadsed organismid, eriti Leafcurl diseasetospoviirused (Tomato spotted wilt virus, Impatiens necrotic spot virus) |—Citrus | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel oma arenguetappidel Aleurothrixus floccosus (Mashell)Meloidogyne spp.Parabemisia myricae (Kuwana)Tylenchulus semipenetrans |Seened Phytophthora spp. |Viirused ja viiruselaadsed organismid, eriti viroidid, näiteks exocortis, cachexia-xyloporosishaigused, mis tekitavad psorosis't, näiteks sellised noorte lehtede sümptomid nagu:psorosis, ring spot, cristacortis, impietratura, concave gumnakkav mosaiiklaiksusCitrus leaf rugose |—Dendranthema x Grandiflorum(Ramat) Kitam | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel oma arenguetappidel AgromyzidaeAleurodidae, eritiBemisia tabaciAphelenchoides spp.Diarthronomia chrysanthemiLepidoptera, eritiCacoecimorpha pronubana,Epichoristodes acerbellaThysanoptera, eriti Frankliniella occidentalis |Bakterid Agrobacterium tumefaciensErwinia chrysanthemi |Seened Fusarium oxisporum spp. ChrysanthemiPuccinia chrysanthemiPythium spp.Rhizoctonia solaniVerticillium spp. |Viirused ja viiruselaadsed organismid, eriti Chrysanthemum B mosaic virusTomato aspermy cucumovirus |—Dianthus Caryophyllus L.ja hübriidid | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel oma arenguetappidel AgromyzidaeAleurodidae, eriti Bemisia tabaciThysanoptera, eritiFrankliniella occidentalisLepidoptera, eritiCacoecimorpha pronubana,Epichoristodes acerbella |Seened Alternaria dianthiAlternaria dianthicolaFusarium oxisporum f. spp. dianthiMycosphaerella dianthiPhytophthora nicotiana spp. parasiticaRhizoctonia solanivarremädanik: Fusarium spp. ja Pythium spp.Uromyces dianthi |Viirused ja viiruselaadsed organismid, eriti Carnation etched ring caulimovirusCarnation mottle carmovirusCarnation necrotic fleck closterovirustospoviirused (Tomato spotted wilt virus, Impatiens necrotic spot virus) |—Euphorbia pulcherrima(Wild ex Kletzch) | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel oma arenguetappidel Aleurodidae, eriti Bemisia tabaci |Bakterid Erwinia chrysanthemi |Seened Fusarium spp.Pythium ultimumPhytophthora spp.Rhizoctonia solaniThielaviopsis basicola |Viirused ja viiruselaadsed organismid, eriti tospoviirused (Tomato spotted wilt virus,Impatiens necrotic spot virus) |—Gerbera L. | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel oma arenguetappidel AgromyzidaeAleurodidae, eritiBemisia tabaciAphelenchoides spp.LepidopteraMeloidogyneThysanoptera, eritiFrankliniella occidentalis |Seened Fusarium spp.Phytophthora cryptogeajahukasteRhizoctonia solaniVerticillium spp. |Viirused ja viiruselaadsed organismid, eriti tospoviirused (Tomato spotted wilt virus,Impatiens necrotic spot virus) |—Gladiolus L. | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel oma arenguetappidel Ditylenchus dipsaciThysanoptera, eritiFrankliniella occidentalis |Bakterid Pseudomonas marginataRhodococcus fascians |Seened Botrytis gladiolorumCurvularia trifoliiFusarium oxisporum spp. gladioliPenicillium gladioliSclerotinia spp.Septoria gladioliUrocystis gladiolicolaUromyces trasversalis |Viirused ja viiruselaadsed organismid, eriti Aster yellow mycoplasmCorky pit agentCucumber mosaic virusGladiolus ringspot virus (syn.Narcissus latent virus)Tobacco rattle virus |Muud kahjulikud organismid Cyperus esculentus |—Lilium L. | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel oma arenguetappidel Aphelenchoides spp.Rhyzoglyphus spp.Pratylenchus penetransRotylenchus robustusThysanoptera, eritiFrankliniella occidentalis |Bakterid Erwinia carotovora subsp. carotovoraRhodococcus fascians |Seened Cylindrocarpon destructansFusarium oxisporum f. sp. liliiPythium spp.Rhizoctonia spp.Rhizopus spp.Sclerotium spp. |Viirused ja viiruselaadsed organismid, eriti Cucumber mosaic virusLily symptomless virusLily virus xTobacco rattle virusTulip breaking virus |Muud kahjulikud organismid Cyperus esculentus |—Malus Miller | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel oma arenguetappidel Anarsia lineatellaEriosoma lanigerumkilptäid, eritiEpidiaspis leperii, Pseudaulacaspis pentagona, Quadraspidiotus perniciosus |Bakterid Agrobacterium tumefaciensPseudomonas syringae pv. syringae |Seened Armillariella melleaChondrostereum purpureumNectria galligenaPhytophtora cactorumRosellinia necatrixVenturia spp.Verticillium spp. |Viirused ja viiruselaadsed organismid Kõik |—Narcissus L. | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel oma arenguetappidel Aphelenchoides subtenuisDitylenchus destructorEumerus spp.Merodon equestrisPratylenchus penetransRhizoglyphidaeTarsonemidae |Seened Fusarium oxysporum f. sp. narcissiSclerotinia spp.Sclerotium bulborum |Viirused ja viiruselaadsed organismid, eriti Tobacco rattle virusNarcissus white streak agentNarcissus yellow stripe virus |Muud kahjulikud organismid Cyperus esculentus |—Pelargonium L. | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel oma arenguetappidel Aleurodidae, eriti Bemisia tabaciLepidopteraThysanoptera, eriti Frankliniella occidentalis |Bakterid Rhodococcus fasciansXanthomonas campestris pv. pelargonii |Seened Puccinia pelargonii zonalisvarremädaniku patogeenid (Botrytis spp., Pythium spp.)Verticillium spp. |Viirused ja viiruselaadsed organismid, eriti Pelargonium flower break carmovirusPelargonium leaf curl tombusvirusPelargonium line pattern virustospoviirused (Tomato spotted wilt virus, Impatiens necrotic spot virus) |—Phoenix | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel oma arenguetappidel Thysanoptera |Seened Exosporium palmivorumGliocladium wermoeseniGraphiola phoenicisPestalozzia PhoenicisPythium spp. |Viirused ja viiruselaadsed organismid Kõik |—Pinus nigra | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel oma arenguetappidel Blastophaga spp.Rhyacionia buoliana |Seened Lophodermium seditiosum |Viirused ja viiruselaadsed organismid Kõik |Prunus L. | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel oma arenguetappidel Capnodis tenebrionisMeloidogyne spp.kilptäid, eritiEpidiaspis leperii, Pseudaulacaspis pentagona, Quadraspidiotus perniciosus |Bakterid Agrobacterium tumefaciensPseudomonas syringae pv. mors prunorumPseudomonas syringae pv. syringae |Seened Armillariella melleaChondrostereum purpureumNectria galligenaRosellinia necatrixTaphrina deformansVerticillium spp. |Viirused ja viiruselaadsed organismid, eriti Prune dwarf virusPrunus necrotic ringspot virus |—Pyrus L. | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel oma arenguetappidel Anarsia lineatellaEriosoma lanigerumkilptäid, eritiEpidiaspis leperii, Pseudaulacaspis pentagona, Quadraspidiotus perniciosus |Bakterid Agrobacterium tumefaciensPseudomonas syringae pv. syringae |Seened Armillariella melleaChondrostereum purpureumNectria galligenaPhytophthora spp.Rosellinia necatrixVerticillium spp. |Viirused ja viiruselaadsed organismid Kõik |—Rosa | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel oma arenguetappidel Lepidoptera, eritiEpichoristodes acerbella, Cacoecimorpha pronubanaMeloidogyne spp.Pratylenchus spp.Tetranychus urticae |Bakterid Agrobacterium tumefaciens |Seened Chondrostereum purpureumConiothyrium spp.Diplocarpon rosaePeronospora sparsaPhragmidium spp.Rosellinia necatrixSphaeroteca pannosaVerticillium spp. |Viirused ja viiruselaadsed organismid, eriti Apple mosaic virusArabis mosaic nepovirusPrunus necrotic ringspot virus |--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv, 30. november 1976, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu 20. märtsi 1970. aasta direktiivi 70/220/EMÜ ottomootoriga mootorsõidukite heitgaaside tekitatud õhusaaste vastu võetavaid meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31977L0102

Euroopa Liidu Teataja L 032 , 03/02/1977 Lk 0032 - 0039 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 2 Lk 0053  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 6 Lk 0012  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 2 Lk 0053  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 7 Lk 0015  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 7 Lk 0015

		Komisjoni direktiiv,30. november 1976,millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu 20. märtsi 1970. aasta direktiivi 70/220/EMÜ ottomootoriga mootorsõidukite heitgaaside tekitatud õhusaaste vastu võetavaid meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(77/102/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta [1], viimati muudetud ühinemisaktiga, [2] eriti selle artikleid 11, 12 ja 13,võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 1970. aasta direktiivi 70/220/EMÜ ottomootoriga mootorsõidukite heitgaaside tekitatud õhusaaste vastu võetavaid meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [3] muudetud eespool nimetatud ühinemisaktiga, eriti selle artiklit 5,ning arvestades, et:22. novembril 1973. aastal vastu võetud Euroopa Ühenduse keskkonnakaitset käsitlevas tegevusprogrammis kutsuti ühendust üles võtma arvesse viimaseid teadusalaseid saavutusi, eriti ottomootorite heitgaasidest tekkiva õhusaastega seonduvaid saavutusi, ning vastavalt muutma eelnevalt vastuvõetud direktiive;direktiiviga 70/220/EMÜ sätestati mootorsõidukite ottomootoritest eralduvate süsinikmonooksiidi ja põlemata süsivesinike piirväärtused, mida nõukogu 28. mai 1974. aasta direktiiviga 74/290/EMÜ [4] rangemaks muudeti, ning arvestades, et tänu ottomootorite konstrueerimisel tehtud edusammudele on võimalik kehtestada ka lämmastikoksiidi piirväärtused;on oluline kohe piirata mootorsõidukitest lähtuva viimati mainitud heitme piirväärtusi, et panna alus ühtsetele ühenduse meetmetele, vähendamaks kolme heitme piirväärtusi, mis kuuluvad nende sõidukite EMÜ tüübikinnitusmenetlusse; arvestades, et inimeste tervise ja keskkonna kaitseks on soovitav ette näha nimetatud heitmete piinormide edasist kitsendamist niipea, kui praegu tehtav töö on andnud konkreetseid tulemusi;käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas mootorsõidukite kaubanduse tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arenguga kohandamise komitee seisukohaga,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 70/220/EMÜ ottomootoritega mootorsõidukite heitgaaside tekitatud õhusaaste vastu võetavaid meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, muudetud nõukogu 28. mai 1974. aasta direktiiviga 74/290/EMÜ, I ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 21. Alates 1. aprillist 1977 ei või ükski liikmesriik mootorite heitgaaside õhusaastega seotud põhjustel:- keelduda sõidukitüübile EMÜ tüübikinnituse andmisest, direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 teises taandes nimetatud dokumendi väljastamisest ega siseriikliku tüübikinnituse andmisest ega- keelata mootorsõidukite kasutuselevõtmist,kui selle mootorsõidukitüübi või nende sõidukite heitgaasid on vastavuses käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 70/220/EMÜ sätetega.2. Alates 1. oktoobrist 1977:- ei tohi liikmesriigid enam anda välja direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 teises taandes ettenähtud dokumenti mootorsõidukitüübile, mille heitgaaside tase ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 70/220/EMÜ nõuetele;- võivad liikmesriigid keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest mootorsõidukitüübile, mille heitgaaside tase ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 70/220/EMÜ nõuetele;3. Alates 1. oktoobrist 1980 võivad liikmesriigid keelata võtta kasutusele selliseid mootorsõidukeid, mille heitgaaside tase ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 70/220/EMÜ nõuetele.4. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. jaanuaril 1977. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 30. november 1976Komisjoni nimelkomisjoni liigeFinn gundelach[1] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[2] EÜT L 73, 27.3.1972, lk 115.[3] EÜT L 76, 6.4.1970, lk 1.[4] EÜT L 159, 15.6.1974, lk 61.--------------------------------------------------LISADirektiivi 70/220/EMÜ lisade muudatusedI LISA: MÕISTED, EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE JA KATSETE SPETSIFIKATSIOONIDPunkt 1.4 asendatakse järgmisega:"1.4. HeitgaasidHeitgaasid – süsinikmonooksiid, süsivesinikud ning lämmastikoksiidid, mille määra väljendatakse lämmastikdioksiidi (NO2) ekvivalendina";Punkti 3.2.1.1.4 teine lause asendatakse järgmisega: "Teadaoleva tuletatud massiga sõiduki katsetamisel saadud süsinikmonooksiidi mass, süsivesinike mass ja lämmastikoksiidide mass peab olema väiksem järgmises tabelis esitatud kogustest:"Tabelisse lisatakse järgmine neljas veerg:NO2 ekvivalendina väljendatud lämmastikoksiidide mass grammides katse kohta L3 |10 |10 |10 |12 |14 |14,5 |15 |15,5 |16 |Punkti 3.2.1.1.4 järele lisatakse punkt 3.2.1.1.4.1:"3.2.1.1.4.1. Kuni 1. oktoobrini 1979 korrutatakse muude kui M1-kategooria sõidukite ja automaatkäigukastiga sõidukite osas punktis 3.2.1.1.4 esitatud tabelis antud lämmastikoksiidi piirväärtused teguriga 1,25."Punkt 3.2.1.1.4.1 muutub punktiks 3.2.1.1.4.2.Punktid 3.2.1.1.5.1 ja 3.2.1.1.5.2.Sõnad "kummagi… heitme" asendatakse sõnadega "kolme… heitme". Punkt 5.1.1.1.Tabelisse lisatakse järgmine neljas veerg:NO2 ekvivalendina väljendatud lämmastikoksiidide mass grammides katse kohta L3 |12 |12 |12 |14,4 |16,8 |17,4 |18 |18,6 |19,2 |Punkti 5.1.1.1 järele lisatakse punkt 5.1.1.1.1:"5.1.1.1.1. Kuni 1. oktoobrini 1979 korrutatakse muude kui M1-kategooria sõidukite ja automaatkäigukastiga sõidukite osas punktis 5.1.1.1 esitatud tabelis antud lämmastikoksiidi piirväärtused teguriga 1,25."III LISA: I KATSETÜÜPPunkti 3.2.1 esimene lause asendatakse järgmisega: "Ühendustorud peavad olema terasest ning võimalikult pikkade jäikade ühendustega."Punkt 3.2.3.Sõnad "ning gaasi kogumiskoti või -kottide külgedele kondenseerumise vähendamist miinimumini" jäetakse välja.Punkti 3.2.3 järele lisatakse punktid 3.2.4 ja 3.2.5:"3.2.4. Jahuti paigaldatakse mootori väljalasketoru ja kogumiskoti(-kottide) sisselaskeventiili vahele nii, et gaaside temperatuur tG jahuti väljalaskeventiili juures jääks järgmistesse piiridesse:5° C ≤ t≤ 17° CJahutussüsteem peab olema selline, et läbivoolavatest gaasidest eraldunud vesi ei tungiks süsteemi. Tänu sellele jääb gaaside niiskussisaldus kogumiskotis 20 °C juures alla 83 %.3.2.5. Kogumissüsteemi kogu ruumala, millest on välja arvatud kogumiskott, peab jääma alla 0,08 m3. Kogumiskoti proovivõtutoru ruumala peab jääma alla 0,03 m3."Punktid 3.2.4 ja 3.2.5 muutuvad punktideks 3.2.6 ja 3.2.7.Punkti 3.3.2 esimene lause asendatakse järgmisega: "Süsinikmonooksiidi ja süsivesinike analüsaatorid peavad olema mittedispergeeriva infrapuna-absorbtsiooni tüüpi analüsaatorid."Punkti 3.3.2 järele lisatakse punktid 3.3.3–3.3.3.3:"3.3.3. Lämmastikoksiide analüüsitakse järgmiselt:3.3.3.1. Kogumiskotis olevad gaasid juhitakse läbi konverteri, mis redutseerib lämmastikdioksiidi (NO2) lämmastikoksiidiks (NO).3.3.3.2. Lämmastikoksiidi (NO) sisaldus konverterist vabanevates gaasides määratakse kemoluminestsentsanalüsaatoriga.3.3.3.3. Analüsaatorist ülesvoolu ei tohi olla gaasikuivatusseadet (kondensaadi püüdurit)."Punkti 3.5.6 järele lisatakse punkt 3.5.7:"3.5.7. Konverteri efektiivsus peab olema vähemalt 90 %."Punktid 3.5.7 ja 3.5.8 muutuvad punktideks 3.5.8 ja 3.5.9.Punkt 4.5 asendatakse järgmisega:"4.5. Koti/kottide konditsioneerimine."Punkti 4.5.1 esimeses lauses asendatakse sõna "kotid…" sõnadega "kott/kotid…".Punkti 4.5.2 järele lisatakse punkt 4.5.3:"4.5.3. Jääkniiskuse eemaldamiseks puhutakse kotti/kottidesse enne iga katset õhku."Punkti 4.6 järele lisatakse punktid 4.6.1 kuni 4.6.1.3:"4.6.1. Konverteri kasuteguri kontrollNO2-NO konverteri kasutegurit kontrollitakse ühega järgnevast kahest meetodist:4.6.1.1. Meetod A4.6.1.1.1. Kott, mida pole veel heitgaaside kogumiseks kasutatud, täidetakse õhu (hapniku) ja NO võrdlusgaasiga, mida mõõdetakse nii, et saadakse analüsaatori mõõtepiirkonda jääv segu. Hapnikku tuleb lisada niipalju, et piisav kogus NO konverteeritaks NO2-ks.4.6.1.1.2. Kotti raputatakse tugevalt ning ühendatakse kohe analüsaatori proovi etteandeseadisega. NO ja NO2 kontsentratsioone mõõdetakse kordamööda üheminutiliste vaheaegade järel, juhtides proovi vaheldumisi läbi konverteri ja möödaviigutoru. Kui konverter toimib korralikult, registreeritakse NO ja NOx olemasolu edaspidi esitatud diagrammi kohaselt. Kuigi NO2 hulk suureneb, peab summa NOx = NO + NO2 jääma konstantseks. Juhul, kui NOx kogus katse edenedes väheneb, tähendab see, et konverteri kasutegur on langenud ja enne järgmist kasutust tuleb põhjus välja selgitada.+++++ TIFF +++++Konverteri kasuteguri kontrollimise diagramm4.6.1.2 Meetod BKonverteri kasutegurit saab määrata osonaatori abil vastavalt edaspidi esitatud diagrammile ja meetodile:+++++ TIFF +++++Konverteri kasuteguri määramise seadme skeem4.6.1.2.1. NO analüsaator ühendatakse T-toruga nii, et ühelt poolt juhitakse sinna kalibreerimisgaasi (NO ja N2 segu koguses, mis vastab umbes 80 % seadme kogu skaala väärtusest) ning teiselt poolt osoneeritud hapnikku või õhku (sõltuvalt NO kontsentratsioonist). O2 sisselasketoru varustatakse sulgeventiiliga (SOV) ning teised sisselasketorud ühendatakse dosaatorventiili (MV) ja voolumõõturiga (F).4.6.1.2.2. Kontrolli alguses on SOV suletud ning MV2 sellises asendis, et "möödavoolu" režiimile pandud kemoluminestsentsinstrumendilt on võimalik saada püsinäit. Seade seadistatakse ja kalibreeritakse nii, et see näitab täpselt proovigaasi kontsentratsiooni. Võetakse lugem A.4.6.1.2.3. Osonaatori suletuna olles avatakse SOV ning O2 vooluhulka reguleeritakse nii, et analüsaatori näit väheneks umbes 10 %. Võetakse lugem B. Osonaator lülitatakse tööle ning selle pinget reguleeritakse nii, et instrumendi näit langeb umbes 20 % esialgsest ehk lahjendamata gaasiga saadud näidust. Võetakse lugem C.4.6.1.2.4. Analüsaator lülitatakse "konverteerimisasendisse" ning võetakse lugem D. Osonaator lülitatakse välja ja võetakse uus lugem E. SOV suletuna olles võetakse uus lugem F. Viimane lugem peab olema võrdne esimese lugemiga A, välja arvatud juhul, kui gaasiproov sisaldab NO2 ja see lugem suurem on.4.6.1.2.5. Konverteri kasutegur protsentides saadakse valemist:× 1004.6.1.3 Konverteri kasutegurit tuleb kontrollida vähemalt kord nädalas ja soovitavalt kord päevas."Punktid 4.6.1 ja 4.6.2 muutuvad punktideks 4.6.2 ja 4.6.3.Punkti 7.1 lisatakse järgmine lause: "Lämmastikoksiidide puhul võrdsustatakse korrigeeritud mahu V’ määramiseks PH väärtus O-ga."Punkti 7.1 järele lisatakse punkt 7.2:"7.2. Lämmastikdioksiidi sisalduse korrigeerimine7.2.1. Gaaside lämmastikdioksiidi sisaldust korrigeeritakse järgmise valemi abil:C=1 − 0·0329CCM = lämmastikdioksiidi mõõdetud sisaldusCc = lämmastikdioksiidi korrigeeritud sisaldusH = absoluutne niiskus (grammi vett kilogrammi kuiva õhu kohta)Absoluutne niiskus H arvutatakse järgmisest valemist:H =6·2111 Ra × PP− P×Ra = ümbritseva õhu suhteline niiskus protsentidesPd = küllastatud veeauru rõhk ümbritseva keskkonna temperatuuril mõõdetuna kuivtermomeetrigaPB = baromeetri rõhkRõhud Pd ja PB väljendatakse samades mõõtühikutes."Punkt 7.2 asendatakse punktiga 7.3:"7.3. Heitgaaside mass igas kotisHeitgaaside mass igas kotis leitakse valemi d x C x V abil, kus C on sisaldus mahuühiku kohta, d on heitgaaside tihedus ja V on korrigeeritud maht. Lämmastikoksiidide puhul V asendatakse V’-ga.Süsinikmonooksiidi puhul d | = 1,250. |Süsivesinike puhul d | = 3,844 (heksaan). |Lämmastikoksiidide puhul d | = 2,05 (NO2)." |Punkt 7.3 muutub punktiks 7.4.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 20. jaanuar 1976, siseveelaevade sõidukõlblikkuse tunnistuste vastastikuse tunnustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31976L0135

Euroopa Liidu Teataja L 021 , 29/01/1976 Lk 0010 - 0012 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 7 Köide 1 Lk 0171  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 07 Köide 2 Lk 0003  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 7 Köide 1 Lk 0171  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 07 Köide 2 Lk 0039  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 07 Köide 2 Lk 0039

		Nõukogu direktiiv,20. jaanuar 1976,siseveelaevade sõidukõlblikkuse tunnistuste vastastikuse tunnustamise kohta(76/135/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 75,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]ning arvestades, et:siseveelaevade sõidukõlblikkuse tunnistuste vastastikune tunnustamine peaks olema esimene samm siseveeliikluse ohutuse parandamisel ühenduses;on vaja sätestada, millistel asjaoludel ja tingimustel võivad liikmesriigid peatada laeva liikumise;on vaja fikseerida ühiste tehniliste nõuete vastuvõtmise tähtaeg ning käesolev direktiiv peaks kehtima ainult kuni nimetatud ühiste sätete jõustumiseni,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevat direktiivi kohaldatakse:a) siseveeteedel kasutatavate kaubaveolaevade suhtes, mille kogu dedveit koos puksiiride ja tõukurpuksiiridega on vähemalt 20 tonni;b) laevade suhtes, mida kasutatakse siseveeteedel enam kui 12 reisija vedamiseks.Käesolev direktiiv ei piira määruse laevaliikluse kontrollimise kohta Reinil ega kokkuleppe ohtlike kaupade vedamise kohta Reinil (ADNR) sätete rakendamist.Artikkel 21. Liikmesriigid sätestavad vajalikul määral sõidukõlblikkuse tunnistuste väljaandmiseks vajaliku korra.Liikmesriigid võivad vabastada käesoleva direktiivi kohaldamisest need laevad, kes ei lahku tema territooriumil asuvatelt siseveeteedelt.2. Sõidukõlblikkuse tunnistuse annab välja liikmesriik, kus laev on registreeritud või kus on ta kodusadam, selle puudumise korral aga liikmesriik, kus on laevaomaniku alaline asu- või elukoht. Iga liikmesriik võib esitada taotluse, et teise liikmesriigi kodaniku opereeritavale laevale annaks sõidukõlblikkuse tunnistuse see liikmesriik. Liikmesriigid võivad delegeerida oma volitused volitatud asutustele.3. Sõidukõlblikkuse tunnistus koostatakse ühes ühenduse keeles ning see peab sisaldama vähemalt lisas osutatud teavet ning seal tuleb kasutada lisas toodud numeratsiooni.Artikkel 31. Kui lõigetest 3 kuni 6 ei tulene teisiti, tunnustab iga liikmesriik oma siseriiklikel veeteedel liiklemisel teise liikmesriigi vastavalt artiklile 2 väljaantud sõidukõlblikkuse tunnistust, nagu ta oleks selle tunnistuse ise välja andnud.2. Lõiget 1 kohaldatakse ainult siis, kui tunnistus on välja antud või viimati pikendatud kõige rohkem viis aastat tagasi ja see ei ole kehtivust kaotanud.Määruse laevanduse kontrollimise kohta Reinil alusel väljaantud sertifikaati aktsepteeritakse tõendina lõigete 3 ja 5 tähenduses kogu selle kehtivusaja jooksul.3. Liikmesriigid võivad nõuda määrusega laevanduse kontrollimise kohta Reinil kehtestatud tehniliste nõuete täitmist. Nad võivad nõuda selle tõendina lõike 2 lõigus 2 osutatud sertifikaati.4. Liikmesriigid võivad nõuda, et ohtlikke kaupu vedavad laevad, nagu see on määratletud ADNRs, täidaksid selles kokkuleppes kehtestatud nõudeid. Selle tõendina võivad nad nõuda kõnealuses kokkuleppes sätestatud loa esitamist.5. Laevad, mis täidavad määrusega laevanduse kontrollimise kohta Reinil sätestatud nõudeid, lubatakse kõikidele ühenduse siseveeteedele. Nendele nõuetele vastavuse tõendina võib esitada lõike 2 lõigus 2 osutatud sertifikaadi.Ohtlike kaupade veo eritingimused loetakse täidetuks kõikidel ühenduse veeteedel, kui laev täidab ADNRi nõudeid. Asjakohase tõendina võib esitada lõikes 4 osutatud loa.6. Merelaevateedel võivad liikmesriigid nõuda lisatingimuste täitmist, mis oleksid samaväärsed nende oma laevadelt nõutavate tingimustega. Liikmesriigid teatavad komisjonile oma merelaevateed, millest komisjon koostab kolme kuu jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist liikmesriikide esitatud informatsiooni põhjal loetelu.Artikkel 41. Liikmesriik võib tühistada enda väljaantud sõidukõlblikkuse tunnistuse.2. Liikmesriik võib peatada laeva liikumise kuni vigade kõrvaldamiseni, kui laeva kontrollimisel leitakse laev olevat seisukorras, mis kujutab ohtu ümbrusele. Ta võib seda teha ka siis, kui kontrollimisel leitakse, et laev või seadmed ei vasta sõidukõlblikkuse tunnistuses kehtestatud nõuetele või vajaduse korral muudele artiklis 3 osutatud dokumentidele.3. Liikmesriik, kes on peatanud laeva liikumise või kavatseb seda teha, kui vigu ei kõrvaldata, teatab sõidukõlblikkuse tunnistuse või muud artiklis 3 osutatud dokumendid välja andnud liikmesriigi pädevatele asutustele, miks ta sellise otsuse on teinud või kavatseb teha.4. Laeva liikumise peatamise kõik otsused, mis on tehtud käesoleva direktiivi rakendamiseks vastuvõetud meetmete alusel, peavad olema üksikasjalikult põhjendatud. Sellisest otsusest teatatakse asjaomasele isikule ning samal ajal informeeritakse teda õiguskaitsevahenditest, mis liikmesriikides kehtivate seaduste alusel on tema käsutuses, ning selliste õiguskaitsevahendite kasutamise tähtaegadest.Artikkel 5Nõukogu võtab komisjoni ettepanekul võimalikult kiiresti ja mitte hiljem kui 1. jaanuaril 1978 vastu ühised sätted, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded.Artikkel 6Liikmesriigid võtavad vastu pärast komisjoniga nõupidamist õigeaegselt ja ühe aasta jooksul pärast seda, kui nõukogu on direktiivi vastu võtnud, käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid.Artikkel 7Käesolev direktiiv kehtib 31. detsembrini 1978. Vajaduse korral võib nõukogu komisjoni ettepanekul selle kehtivust pikendada kuni artiklis 5 osutatud sätete jõustumiseni.Artikkel 8Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 20. jaanuar 1976Nõukogu nimeleesistujaG. Thorn[1] EÜT C 280, 8.12.1975, lk 71.[2] Arvamus esitatud 27. novembril 1975 (EÜTs seni avaldamata).--------------------------------------------------LISATunnistustes sisalduv miinimumteaveTeave jagatakse kolme kategooriasse:I.kohustuslik: | erimärk puudub |II.nõutav kohaldatavas osas: | (×) |III.kasulik, kuid ei ole kohustuslik: | (+) |1. Dokumendi väljaandnud ametiasutuse või volitatud asutuse nimi2. a) Dokumentide nimetusb) (+) Dokumendi number3. Väljaandnud riik4. Laevaomaniku nimi ja alaline asu- või elukoht5. Laeva nimi6. (×) Registreerimiskoht ja -number7. (×) Kodusadam8. (+) Laeva liik9. (+) KasutusPõhiandmed: | a)kogupikkus meetrites |b)kogulaius meetrites |c)sügavus meetrites allpool veepiiri maksimaalse süvise juures |11. (×) Dedveit tonnides või veeväljasurve kuupmeetrites maksimaalse süvise juures12. (×) Süvise märgistus13. (×) Lubatud maksimaalne reisijate arv14. (×) Mootorite koguvõimsus hobujõududes või kilovattides15. Minimaalne vabaparras sentimeetrites16. a) Teatis: Eespool kirjeldatud laev on sõidukõlblikb) (×) Kui see vastab järgmistele tingimustelec) (×) Liiklemispiirangud17. a) Kehtiv kunib) Väljaandmise kuupäev18. Loa väljaandnud ametiasutuse või volitatud asutuse tempel ja allkiri--------------------------------------------------


Tähtis õiguslik teade

|

31997L0047

Komisjoni direktiiv 97/47/EÜ, 28. juuli 1997, millega muudetakse nõukogu direktiivide 77/101/EMÜ, 79/373/EMÜ ja 91/357/EMÜ lisasidEMPs kohaldatav tekst

Euroopa Liidu Teataja L 211 , 05/08/1997 Lk 0045 - 0047 CS.ES Peatükk 3 Köide 21 Lk 338  - 340 ET.ES Peatükk 3 Köide 21 Lk 338  - 340 HU.ES Peatükk 3 Köide 21 Lk 338  - 340 LT.ES Peatükk 3 Köide 21 Lk 338  - 340 LV.ES Peatükk 3 Köide 21 Lk 338  - 340 MT.ES Peatükk 3 Köide 21 Lk 338  - 340 PL.ES Peatükk 3 Köide 21 Lk 338  - 340 SK.ES Peatükk 3 Köide 21 Lk 338  - 340 SL.ES Peatükk 3 Köide 21 Lk 338  - 340

		Komisjoni direktiiv 97/47/EÜ,28. juuli 1997,millega muudetakse nõukogu direktiivide 77/101/EMÜ, 79/373/EMÜ ja 91/357/EMÜ lisasid(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJONvõttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1976. aasta direktiivi 77/101/EMÜ lihtsööda turustamise kohta, [1] viimati muudetud direktiiviga 90/654/EMÜ, [2] eriti selle artiklit 10,võttes arvesse nõukogu 2. aprilli 1979. aasta direktiivi 79/373/EMÜ (segasöötade turustamise kohta, [3] viimati muudetud direktiiviga 96/24/EÜ [4]), eriti selle artikli 10 punkti e,ning arvestades, et:mõnes liikmesriigis on teatatud veiste spongioosse entsefalopaatia (BSE) juhtudest; mõnes liikmesriigis esineb ka skreipi; veiste spongioosse entsefalopaatia ja skreibi tekitajad võivad levida suu kaudu;veiste spongioosse entsefalopaatia leviku põhjuseks peetakse transmissiivse spongioosse entsefalopaatia tekitajate kandjaks olevatelt mäletsejalistelt saadud valkude kasutamist söödas; neid valke ei ole selliste tekitajate inaktiveerimiseks tõhusalt töödeldud;mäletsejaliste tervise kaitsmiseks ohu eest, et kasutatavad valkude töötlemise meetodid ei taga alati veiste spongioosse entsefalopaatia tekitajate täielikku inaktiveerimist, on komisjon 27. juunil 1994. aastal vastu võtnud otsuse 94/381/EÜ veiste spongioosse entsefalopaatia suhtes rakendatavate teatavate kaitsemeetmete ning imetajatelt pärinevate valkude söötmise kohta, [5] viimati muudetud otsusega 95/60/EÜ [6]; see vahend keelab imetajate kudedest saadud valkude söötmise mäletsejalistele, sätestades siiski, et seda keeldu ei kohaldata teatavatele toodetele, mis on tervisele ohutud;mäletsejalistele imetajate kudedest saadud valkusid sisaldava sööda andmisega seotud terviseriskide tõttu ja kuna haiguse levikut inimestele ei ole võimalik välistada, otsustas nõukoguoma 1.–3. aprillini 1996. aastal toimunud koosolekul võtta täiendavad meetmed inimeste ja loomade tervise kaitsmiseks;komisjoni 10. juuli 1995. aasta otsusega 95/274/EÜ [7] segasöötades keelatud komponentide nimekirja kehtestanud otsuse 91/516/EMÜ muutmise kohta on praktilistel kaalutlustel ja õiguslikku järjekindlust silmas pidades keelatud imetajate koevalkude kasutamine mäletsejaliste segasöötades;direktiividega 77/101/EMÜ ja 79/373/EMÜ on kehtestatud üld- ja erieeskirjad liht- ja segasöötade turustamiseks ning märgistamiseks; selleks et kasutajad ei söödaks teatavatest imetajate kudedest saadud valkusid mäletsejalistele söötade ja veterinaareeskirjade mittetundmise tõttu, on nende eeskirjadega ette nähtud kõnesolevate söötade asjakohane märgistus, millega juhitakse tähelepanu sellele, et nende valkude kasutamine mäletsejaliste söötades on keelatud; direktiiv 77/101/EMÜ tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiviga 96/25/EÜ [8] söödatoorainete ringluse kohta ja direktiivis 96/25/EÜ tuleb seetõttu sätestada samalaadsed meetmed;võetud sätteid kohaldatakse ilma, et see piiraks liikmesriikide poolt nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiivi 90/667/EMÜ (millega kehtestatakse veterinaareeskirjad loomsete jäätmete kõrvaldamise, ümbertöötamise ja turuleviimise kohta ning haigustekitajate vältimise kohta loomset päritolu või kalast valmistatud loomasöötades ning muudetakse direktiivi 90/425/EMÜ [9]) artikli 1 lõikes 2 kehtestatud juhtudel võetud rangemaid sätteid;rangemaid keeldusid rakendavad liikmesriigid peavad kohandama märgistamise kohta käivaid sätteid nii, et need oleksid kooskõlas nendes riikides kohaldatavate keeldudega;komisjoni 13. juuni 1991. aasta direktiivis 91/357/EMÜ [10] (millega sätestatakse koostisosade kategooriad, mida lubatakse kasutada loomade, välja arvatud lemmikloomade segasöötade märgistamisel) loetletud koostisosade kategooriad võimaldavad rühmitada mitut koostisosa ühe kirjelduse alla; karjakasvatajatel peab olema täpne ja asjakohane teave segasööda kohta, mis sisaldab imetajate koevalkudest koosnevaid koostisosi; kategooria "Maismaaloomadest saadud tooted" tuleks selliste koostisosade rühma puhul seetõttu segasöötade märgistusest välja jätta; seetõttu peavad söödatootjad andma selle kategooria koostisosadele täpse kirjelduse, kuna need ei kuulu enam direktiivi 91/357/EÜ lisas sätestatud kategooriatesse;käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise söödakomitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesoleva lõigu sätteid kohaldatakse ilma, et see piiraks otsuse 94/381/EÜ kohaldamist.Artikkel 2Direktiivi 77/101/EMÜ muudatusDirektiivi 77/101/EMÜ lisa A osa täiendatakse järgmise punktiga:"3. Imetajate koevalkusid sisaldavate lihtsöötade märgistamine.3.1. Imetajate koevalkusid sisaldavate lihtsöötade märgistusel peab olema järgmine tekst: "See lihtsööt sisaldab imetajate koevalkusid ja selle söötmine mäletsejalistele on keelatud".See nõue ei kehti järgmiste toodete suhtes:- piim ja piimatooted,- želatiin,- aminohapped, mis on saadud nahkade hoidmisel alguses pH 1–2 juures ja seejärel pH > 11 juures, ning nende järgneval kuumtöötlemisel 140 °C ja 3 baari juures 30 minuti kestel,- rasvatustatud kontidest saadud dikaltsiumfosfaat,- kuivplasma ja muud veretooted.3.2. Kui liikmesriik nõukogu direktiivi 90/667/EMÜ [11] artikli 1 lõikes 2 ettenähtud võimalust kasutades keelab punkti 3.1 esimese lause kohaselt imetajate koevalkude kasutamise ka nende loomade söötades, kes ei ole mäletsejalised, tuleb punktis 3.1 nõutud tekstislisaks märkida täiendavad loomaliigid või kategooriad, millele see riik laiendab kõnesolevate toodete kasutamiskeeldu."Artikkel 3Direktiivi 79/373/EMÜ muudatusDirektiivi 79/373/EMÜ lisa A osa täiendatakse järgmise punktiga:"7. Imetajate koevalkusid sisaldavate segasöötade märgistamine.7.1. Loomadele (välja arvatud lemmikloomad) ettenähtud ja imetajate koevalkusid sisaldavate segasöötade märgistusel peab olema järgmine tekst: "See segasööt sisaldab imetajate koevalkusid ja selle söötmine mäletsejalistele on keelatud".Seda ei kohaldata segasöötade suhtes, mis ei sisalda imetajate koevalkusid, välja arvatud:- piim ja piimatooted,- želatiin,- aminohapped, mis on saadud nahkade hoidmisel alguses pH 1–2 juures ja seejärel pH > 11 juures, ning nende järgneval kuumtöötlemisel 140 °C ja 3 baari juures 30 minuti kestel,- rasvatustatud kontidest saadud dikaltsiumfosfaat,- kuivplasma ja muud veretooted.7.2. Kui liikmesriik nõukogu direktiivi 90/667/EMÜ [12] artikli 1 lõikes 2 ettenähtud võimalust kasutades keelab punkti 7.1 esimese lause kohaselt imetajate koevalkude kasutamise ka nende loomade söötades, kes ei ole mäletsejalised, tuleb punktis 7.1 nõutud tekstis lisaks märkida täiendavad loomaliigid või kategooriad, millele see riik laiendab kõnesolevate toodete kasutamiskeeldu."Artikkel 4Direktiivi 91/357/EMÜ muudatusKäesolevaga muudetakse direktiivi 91/357/EMÜ lisa järgmiselt.1. Kategooria 12 "Maismaaloomadest saadud tooted" jäetakse välja.2. Veerus 1 asendatakse numbrid "13", "14", "15" ja "16" vastavalt numbritega "12", "13", "14" ja "15".Artikkel 51. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. detsembril 1997. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise vormi kehtestavad liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 6Käesolev direktiiv jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 7Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 28. juuli 1997Komisjoni nimelkomisjoni liigeFranz Fischler[1] EÜT L 32, 3.2.1977, lk 1.[2] EÜT L 353, 17.12.1990, lk 48.[3] EÜT L 86, 6.4.1979, lk 30.[4] EÜT L 125, 23.5.1996, lk 33.[5] EÜT L 172, 7.7.1994, lk 23.[6] EÜT L 55, 11.3.1995, lk 43.[7] EÜT L 167, 18.7.1995, lk 24.[8] EÜT L 125, 23.5.1996, lk 35.[9] EÜT L 363, 27.12.1990, lk 51.[10] EÜT L 193, 17.7.1991, lk 34.[11] EÜT L 363, 27.12.1990, lk 51.[12] EÜT L 363, 27.12.1990, lk 51.--------------------------------------------------