title: Komisjoni direktiiv 2006/134/EÜ, 11. detsember 2006 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka fenarimool EMPs kohaldatav tekst

text:
               12.12.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 349/32

      KOMISJONI DIREKTIIV 2006/134/EÜ,
   11. detsember 2006,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka fenarimool
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruses (EMÜ) nr 3600/92, millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, (2) on esitatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Fenarimool kuulub nimetatud loetelusse.

               (2)

               Fenarimooli toimet inimese tervisele ja keskkonnale on taotleja kavandatud kasutusviiside puhul hinnatud vastavalt määruse (EMÜ) nr 3600/92 sätetele. Komisjoni 27. aprilli 1994. aasta määrusega (EÜ) nr 933/94, millega sätestatakse taimekaitsevahendite toimeained ja määratakse referentliikmesriigid komisjoni määruse (EMÜ) nr 3600/92 rakendamiseks, (3) määrati referentliikmesriigiks Ühendkuningriik. Ühendkuningriik esitas vastavalt määruse (EMÜ) nr 3600/92 artikli 7 lõike 1 punktile c komisjonile 30. aprillil 1996 asjakohase hindamisaruande ja soovitused.

               (3)

               Liikmesriigid ja komisjon on selle hindamisaruande toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees läbi vaadanud.

               (4)

               Fenarimooli suhtes esitati taimede teaduskomiteele (edaspidi teaduskomitee) kaks küsimust. Teaduskomiteel paluti kommenteerida mitme põlvkonna uuringute tõlgendust, arvestades fenarimooli inhibeerivat toimet aromataasile. Peale selle küsiti komitee arvamust usaldusväärse aktsepteeritava päevadoosi ja kasutaja ainega kokkupuutumise vastuvõetava ulatuse määramise kohta. (4) Teaduskomitee järeldas, et fenarimooli mõju isasloomade viljakusele rottide näitel tuleb inimese puhul pidada riski hindamisel asjakohaseks, kuigi inimene on aromataasi pärssiva mõju suhtes vähem tundlik kui rotid. Samuti järeldati, et fenarimooli mõju rottide sünnitusele ei peeta riski hindamisel inimese puhul asjakohaseks. Järeldati, et peale isaslooma vähenenud viljakuse ja hilinenud sünnitusega seostatava mõju puuduvad veenvad tõendid muust paljunemisvõimet kahjustavast toimest, mis on seotud feranimooli aromataasi pärssiva mõjuga. Teaduskomitee nõustus, et esitatud toksikoloogilised uuringud võimaldavad kindlaks määrata usaldusväärse aktsepteeritava päevadoosi ja kasutaja ainega kokkupuutumise vastuvõetava ulatuse. Teises arvamuses (5) käsitleti küsimust, kas prognoositava keskkonnas esineva kontsentratsiooni arvutamise meetod mulla puhul on adekvaatne. Komitee pakkus prognoositava keskkonnas esineva kontsentratsiooni arvutamiseks mulla puhul aine mullast kadumise väliuuringute ja lagunemise laboriuuringute andmete kombineerimist. Seda arvamust uurinud referentliikmesriik leidis siiski, et kõnesolev meetod ei ole teaduslikult rohkem õigustatud kui tuginemine üksnes aine mullast kadumise välimõõtmistele. Seepärast otsustati käimasolevate väliuuringute tulemused ära oodata. Kuna nende uuringute vahetulemused on kooskõlas mudelarvutuse tulemustega, loeti kõnesolevat küsimust piisavalt käsitletuks. Seega leitakse, et kõikidel juhtudel on käesoleva direktiivi ja asjakohase läbivaatusaruande sõnastamisel võetud arvesse teaduskomitee soovitusi.

               (5)

               Mitmete uuringute põhjal on selgunud, et fenarimooli sisaldavaid taimekaitsevahendeid võib käsitada direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele vastavana kasutusviiside puhul, mida uuriti ja mille kohta esitati üksikasjalikud andmed komisjoni aruandes, tingimusel et kohaldatakse piisavaid meetmeid riskide vähendamiseks. Kuna fenarimool kuulub ohtlike ainete hulka, tuleb selle kasutamist piirata. Eelkõige tekitab muret selle loomupärane toksiline mõju, sealhulgas võimalik kahjulik mõju sisesekretsioonisüsteemile. Riski täpse ulatuse suhtes puudub praegu teaduslikult põhjendatud üksmeel. Et saavutada inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kaitse kõrget taset, mis on ühenduses valitud, tuleks ettevaatuspõhimõtet rakendades ja praegusi teaduslikult põhjendatud teadmisi arvesse võttes kohaldada meetmeid riski vähendamiseks.

               (6)

               Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõikes 4 ja artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmisel I lisasse võib kohaldada piiranguid ja tingimusi. Kõnesoleval juhul peetakse vajalikuks piiranguid lisamisperioodi ja lubatud põllukultuuride suhtes. Toiduahela ja loomatervishoiu alalisele komiteele esitatud esialgsed meetmed nägid ette aine lisamist loetellu kõige rohkem seitsmeks aastaks, et liikmesriigid hindaksid esmalt juba turul olevaid fenarimooli sisaldavaid taimekaitsevahendeid. Erinevuste vältimiseks taotletava kõrge kaitsetaseme puhul peaks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmine olema piiratud fenarimooli nende kasutusviisidega, mida ühenduse hindamise raames on tegelikult kontrollitud ja mille kavandatavad kasutusviisid on kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ tingimustega. See tähendab, et enne kui on võimalik arutada kõnealusest hindamisest välja jäänud või ainult osaliselt kontrollitud muude kasutusviiside kandmist direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, tuleb läbi viia nende terviklik hindamine. Fenarimooli ohtlike omaduste tõttu peeti vajalikuks ühtlustada ühenduse tasandil minimaalsel määral teatavad riski vähendamise meetmed, mida liikmesriikidel tuleb lubade andmisel kohaldada.

               (7)

               Direktiivis 91/414/EMÜ ettenähtud korras otsustab komisjon toimeainete heakskiitmise, sealhulgas riskijuhtimismeetmete kindlaksmääramise üle. Liikmesriigid vastutavad taimekaitsevahendite kasutamisest tekkinud riskide vähendamiseks ettenähtud meetmete rakendamise, kohaldamise ja kontrolli eest. Paljude liikmesriikide väljendatud mure peegeldab nende arvamust, et on vaja täiendavaid piiranguid vähendamaks riski tasemele, mida võib pidada vastuvõetavaks ning vastavuses olevaks ühenduses taotletava kõrge kaitstuse tasemega. Praegu tuleb riskijuhtimise huvides sätestada fenarimooli jätkuval tootmisel, turustamisel ja kasutamisel piisav ohutuse ja kaitstuse tase.

               (8)

               Eespool esitatust tulenevalt vaatas komisjon oma seisukoha uuesti läbi. Ühenduses taotletava inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kaitse kõrge taseme asjakohaseks kajastamiseks peetakse otstarbekaks, lisaks põhjenduses 6 nimetatud põhimõtetele, täiendavalt lühendada toimeaine kehtivusaega seitsmelt aastalt 18 kuule. See vähendab riski veelgi, tagades selle toimeaine ümberhindamise esmajärjekorras.

               (9)

               Võib eeldada, et fenarimooli sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b ettenähtud nõuetele nende kasutamisjuhtude põhjal, mida uuriti ja mille kohta esitati üksikasjalikud andmed komisjoni aruandes, ning tingimusel, et kohaldatakse vajalikke meetmeid ohu vähendamiseks.

               (10)

               Ilma et see piiraks järeldust, et fenarimooli sisaldavaid taimekaitsevahendeid võib käsitada direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele vastavana, on asjakohane saada edasist teavet teatavate konkreetsete küsimuste kohta. Fenarimooli võimalikku kahjulikku toimet sisesekretsioonisüsteemi talitusele on hinnatud katsetes, milles järgiti olemasolevaid häid tavasid. Komisjon on teadlik sellest, et Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioonis (OECD) töötatakse välja katse läbiviimise juhiseid, et sisesekretsioonisüsteemile avaldatava võimaliku kahjuliku mõju hindamist veelgi täpsustada. Seepärast on asjakohane nõuda, et fenarimooliga tehtaks niisugused täiendavad katsed niipea, kui on olemas OECD kokkulepitud juhised katsete läbiviimiseks, ja et sellised uuringud esitaks taotleja. Lisaks sellele peaksid liikmesriigid nõudma lubade valdajatelt teabe esitamist fenarimooli kasutamise kohta, kaasa arvatud võimalik teave kasutajate haigusjuhtude kohta.

               (11)

               Nagu kõikide direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kuuluvate ainete puhul, võib fenarimooli staatuse kõnealuse direktiivi artikli 5 lõike 5 alusel läbi vaadata, kui ilmneb uusi andmeid. Samuti ei takista asjaolu, et selle toimeaine kuulumine I lisasse lõppeb kindlaksmääratud kuupäeval, lisasse kuulumise tähtaja pikendamist vastavalt direktiivis sätestatud menetlustele.

               (12)

               Komisjoni määruse (EMÜ) nr 3600/92 raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmisel saadud kogemused on näidanud, et kehtivate lubade omanike kohustused seoses andmetele juurdepääsuga võivad tekitada tõlgendamisraskusi. Et raskusi edaspidi vältida, on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loaomanik võimaldab juurdepääsu toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega.

               (13)

               Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, mille jooksul liikmesriigid ja huvitatud isikud jõuavad aine loetelusse lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks valmistuda.

               (14)

               Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetelusse kandmist anda liikmesriikidele 6 kuud fenarimooli sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate lubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas esitatud tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid vastavalt vajadusele kehtivaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ sätestatud ühtsete põhimõtetega. Ajavahemik, mille jooksul liikmesriikidel tuleb kindlaks teha, kas taimekaitsevahendite puhul, mis sisaldavad fenarimooli ainsa toimeainena või ühena mitmest lubatud toimeainest, järgitakse VI lisa sätteid, ei tohi fenarimooli ohtlike omaduste tõttu ületada 18 kuud.

               (15)

               Seepärast on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

               (16)

               Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei esitanud arvamust oma esimehe poolt kehtestatud tähtaja jooksul ja seetõttu esitas komisjon nõukogule neid meetmeid käsitleva ettepaneku. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 19 lõike 2 teises lõigus sätestatud ajavahemiku lõppedes polnud nõukogu ettepandud rakendusakti vastu võtnud ega andnud teada ka oma vastuseisust rakendusmeetmete ettepanekule ning seega peab need meetmed vastu võtma komisjon,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt.
   Artikkel 2
   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. juuniks 2007. Nad edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. juulist 2007.
   Kui liikmesriigid võtavad need õigusnormid vastu, lisavad nad normidesse või normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 3
   1.   Liikmesriigid muudavad vajaduse korral direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt toimeainena fenarimooli sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivaid lube või tühistavad need 30. juuniks 2007. Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, et kõnealuse direktiivi I lisas fenarimooli suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealust toimeainet käsitleva kande B-osas nimetatud tingimused, ning et loa valdajal on olemas kõnesoleva direktiivi artikli 13 tingimuste kohaselt II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.
   2.   Erandina lõikest 1 viivad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab fenarimooli, läbi toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt käesoleva direktiivi VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele ning arvestades kõnealuse direktiivi I lisa vastavalt fenarimooli käsitlevate kannete B-osa. Sellest hinnangust lähtuvalt otsustavad nad, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.
   Pärast otsustamist muudavad liikmesriigid vajaduse korral fenarimooli sisaldavate toodete lube või tühistavad need 30. juuniks 2008.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub 1. jaanuaril 2007.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 11. detsember 2006

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2006/85/EÜ (ELT L 293, 24.10.2006, lk 3).

      (2)  EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2266/2000 (EÜT L 259, 13.10.2000, lk 10).

      (3)  EÜT L 107, 28.4.1994, lk 8. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2230/95 (EÜT L 225, 22.9.1995, lk 1).

      (4)  Taimede teaduskomitee arvamus seoses fenarimooli võimaliku lisamisega direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta (SCP/FENARI/005 – (lõplik)) I lisasse (taimede teaduskomitee 18. mail 1999. aastal vastuvõetud arvamus).

      (5)  Taimede teaduskomitee arvamus vastuseks komisjoni konkreetsele küsimusele, mis käsitleb fenarimooli hindamist nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ kontekstis (taimede teaduskomitee 8. novembril 2001. aastal vastu võetud arvamus).

      LISA
      Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa tabeli lõppu lisatakse järgmised kanded:

                     Nr

                     Tavanimetus, tunnuskoodid

                     Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus

                     Puhtuseaste (1)

                     Jõustumine

                     Loetellu kuulumise lõpptähtaeg

                     Erisätted

                     “148

                     Fenarimool
                     CASi nr 60168-88-9 (määratlemata stereokeemia)
                     CIPACi nr 380

                     (±)-2,4'-dikloro-α-(pürimidiin-5-üül)benshüdrüülalkohol

                     980 g/kg

                     1. jaanuaril 2007

                     30. juuniks 2008

                     A-   OSA
                     Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina järgmiste kultuuride puhul:

                                 —

                                 tomatid,

                                 —

                                 kasvuhoonepaprika,

                                 —

                                 baklažaanid,

                                 —

                                 kasvuhoonekurgid,

                                 —

                                 melonid,

                                 —

                                 ilutaimed, puukoolide puutaimed ja mitmeaastased taimed,

                           koguses, mis ei ületa

                                 —

                                 0,058 kg toimeainet ühe hektari ja ühe kasutamiskorra kohta avamaatomatite puhul ja 0,072 kg toimeainet ühe hektari ja ühe kasutamiskorra kohta kasvuhoonetomatite puhul,

                                 —

                                 0,072 kg toimeainet ühe hektari ja ühe kasutamiskorra kohta paprika puhul,

                                 —

                                 0,038 kg toimeainet ühe hektari ja ühe kasutamiskorra kohta baklažaanide puhul,

                                 —

                                 0,048 kg toimeainet ühe hektari ja ühe kasutamiskorra kohta kurkide puhul,

                                 —

                                 0,024 kg toimeainet ühe hektari ja ühe kasutamiskorra kohta avamaamelonite puhul ja 0,048 kg tühe hektari ja ühe kasutamiskorra kohta kasvuhoonemelonite puhul,

                                 —

                                 0,054 kg toimeainet ühe hektari ja ühe kasutamiskorra kohta ilutaimede, puukoolide puutaimede ja mitmeaastaste taimede puhul avamaal; 0,042 kg toimeainet ühe hektari ja ühe kasutuskorra kohta ilutaimede puhul kasvuhoones.

                           Järgmised kasutusviisid ei ole lubatud:

                                 —

                                 pritsimine lennukilt,

                                 —

                                 pritsimine seljas või käes kantavate pritsidega, mida kasutavad eraisikud,

                                 —

                                 kasutamine koduaianduses.

                           Liikmesriigid tagavad asjakohaste meetmete võtmise riskide vähendamiseks. Erilist tähelepanu tuleb pöörata sellele, et kaitsta:

                                 —

                                 veeorganisme. Töödeldavad alad peavad vajaduse korral asuma pinnaveekogudest piisaval kaugusel. Vajalik kaugus võib sõltuda kasutusviisist või taimekaitsevahendi hajumist vähendavatest meetoditest või seadmetest,

                                 —

                                 vihmausse. Loa andmise tingimused sisaldavad meetmeid riskide vähendamiseks, nagu kasutuskordade arvu ja ajastamise kohaseima kombinatsiooni valik, kasutatavad kogused ning vajaduse korral toimeaine kontsentratsiooni määr,

                                 —

                                 linde ja imetajaid. Loa andmise tingimuste hulka kuuluvad meetmed riskide vähendamiseks, näiteks pritsimise mõistlik ajastamine ja selliste segude valimine, mis oma füüsikalise vormi või kokkupuudet vältivate ainete sisalduse tõttu minimeerivad asjaomaste liikidega kokkupuutumise,

                                 —

                                 kasutajaid, kes peavad segamise, seadme täitmise, pritsimise ja seadme puhastamise ajal kandma sobivat kaitseriietust, eriti kindaid, kombinesooni, kummisaapaid ja näokaitset või kaitseprille, välja arvatud juhul, kui seadme disainist ja ehitusest või seadmele spetsiaalse kaitse paigaldamisest tingituna on ainega kokkupuude välistatud,

                                 —

                                 töölisi, kes peavad kasutama sobivat kaitseriietust, eriti kindaid, kui nad peavad sisenema töödeldud piirkonda enne sisenemiskeelu tähtaja lõppu.

                           B-   OSA
                     VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees vormistatud fenarimooli läbivaatamisaruande järeldusi, eriti selle I ja II liidet.
                     Liikmesriigid tagavad, et lubade valdajad teatavad hiljemalt iga aasta 31. detsembriks kasutajate haigusjuhtudest. Liikmesriigid võivad nõuda, et müügiandmed ja kasutusviiside uuringu kokkuvõtted esitataks nii, et on võimalik saada tõepärane ülevaade fenarimooli kasutustingimustest ja võimalikust toksikoloogilisest mõjust.
                     Liikmesriigid nõuavad, et kahe aasta jooksul pärast sisesekretsioonisüsteemi häireid käsitlevate OECD katsesuuniste vastuvõtmist esitataks lisauuringute tulemused fenarimooli omaduste kohta, mis tekitavad sisesekretsioonisüsteemi häireid. Liikmesriigid tagavad, et taotleja, kelle palvel kanti fenarimool käesolevasse lisasse, esitab need uuringud komisjonile kahe aasta jooksul pärast eespool nimetatud katsesuuniste vastuvõtmist.”

         (1)  Täiendavad andmed toimeaine olemuse ja spetsifikatsiooni kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/63/EÜ, 24. november 1997, millega muudetakse väetisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitlevaid direktiive 76/116/EMÜ, 80/876/EMÜ, 89/284/EMÜ ja 89/530/EMÜ

text:
Avis juridique important

|

31997L0063

Official Journal L 335 , 06/12/1997 P. 0015 - 0016

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 97/63/EÜ,24. november 1997,millega muudetakse väetisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitlevaid direktiive 76/116/EMÜ, 80/876/EMÜ, 89/284/EMÜ ja 89/530/EMÜEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 100a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,[2]toimides asutamislepingu artiklis 189b sätestatud korras[3]ning arvestades, et:Euroopa Liidu lepingu artikliga G asendati mõiste "Euroopa Majandusühendus" mõistega "Euroopa Ühendus"; seepärast tuleks lühend "EMÜ" asendada lühendiga "EÜ";nõukogu 18. detsembri 1975. aasta direktiivi (väetisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta)[4], nõukogu 15. juuli 1980. aasta direktiivi 80/876/EMÜ (kõrge lämmastikusisaldusega ammooniumnitraatlihtväetisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta)[5], nõukogu 13. aprilli 1989. aasta direktiivi 89/284/EMÜ (millega täiendatakse ja muudetakse direktiivi 76/116/EMÜ seoses väetiste kaltsiumi-, magneesiumi-, naatriumi- ja väävlisisaldusega)[6] ja nõukogu 18. septembri 1989. aasta direktiivi 89/530/EMÜ (millega täiendatakse ja muudetakse direktiivi 76/116/EMÜ seoses väetistes leiduvate mikroelementide boori, koobalti, vase, raua, mangaani, molübdeeni ja tsingiga)[7] teatavates sätetes esineb mõiste "EMÜ väetis"; seetõttu tuleks nendes sätetes lühend "EMÜ väetis" asendada lühendiga "EÜ väetis";tavaliselt hoiavad tootjad siiski suuri pakendi-, etiketi- ja saatedokumentide varusid, mistõttu on olemas oht, et neil tuleb teha lisakulutusi juhul, kui seda muudatust rakendatakse viivitamata; seetõttu tuleks kindlaks määrata ajavahemik, mille jooksul võib jätkata märkega "EMÜ väetis" pakendite, märgiste ja saatedokumentide kasutamist,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Direktiivi 76/116/EMÜ muudetakse järgmiselt:a) artiklis 1 asendatakse mõiste "EMÜ väetis" mõistega "EÜ väetis";b) artiklis 2 asendatakse mõiste "EMÜ väetis" mõistega "EÜ väetis";c) artiklis 7 asendatakse mõiste "EMÜ väetis" mõistega "EÜ väetis";d) artikli 8 lõikes 1 asendatakse mõiste "EMÜ väetis" mõistega "EÜ väetis";e) II lisa punkti 1 alapunktis a asendatakse mõiste "EMÜ VÄETIS" mõistega "EÜ VÄETIS".2. Direktiivi 80/876/EMÜ muudetakse järgmiselt:a) artiklis 2 asendatakse mõiste "EMÜ väetis" mõistega "EÜ väetis";b) artiklis 4 asendatakse mõiste "EMÜ väetis" mõistega "EÜ väetis";c) artiklis 6 asendatakse mõiste "EMÜ väetis" mõistega "EÜ väetis";d) artikli 7 lõikes 1 asendatakse mõiste "EMÜ väetis" mõistega "EÜ väetis";e) artikli 7 lõikes 3 asendatakse mõiste "EMÜ väetis" mõistega "EÜ väetis".3. Direktiivi 89/284/EMÜ muudetakse järgmiselt:a) artiklis 1 asendatakse mõiste "EMÜ väetis" mõistega "EÜ väetis";b) artiklis 2 asendatakse mõiste "EMÜ väetis" mõistega "EÜ väetis";c) artiklis 4 asendatakse mõiste "EMÜ VÄETIS" mõistega "EÜ VÄETIS";d) artiklis 6 lõikes a asendatakse mõiste "EMÜ VÄETIS" mõistega "EÜ VÄETIS";e) artikli 9 lõigetes 1 ja 2 asendatakse mõiste "EMÜ väetis" mõistega "EÜ väetis".4. Direktiivi 89/530/EMÜ muudetakse järgmiselt:a) artikli 1 lõikes 1 asendatakse mõiste "EMÜ VÄETIS" mõistega "EÜ VÄETIS";b) artikli 1 lõikes 2 asendatakse mõiste "EMÜ VÄETIS" mõistega "EÜ VÄETIS";c) artiklis 2 asendatakse mõiste "EMÜ väetis" mõistega "EÜ väetis";d) artikli 3 lõike 1 sissejuhatavas tekstis asendatakse mõiste "EMÜ väetis" mõistega "EÜ väetis";e) artikli 3 lõike 1 punktis b asendatakse mõiste "EMÜ väetis" mõistega "EÜ väetis".f) artikli 4 lõikes a asendatakse mõiste "EMÜ VÄETIS" mõistega "EÜ VÄETIS";g) artiklis 6 esimeses lõigus asendatakse mõiste "EMÜ väetis" mõistega "EÜ väetis";h) lisa C ja D peatükkides asendatakse mõiste "EMÜ väetis" mõistega "EÜ väetis".Artikkel 2Märkega "EMÜ VÄETIS" pakendeid, märgiseid ja saatedokumente võib jätkuvalt kasutada kuni 31. detsembrini 1998.Artikkel 31. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. juuliks 1998. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Selle viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad viivitamata komisjonile käesoleva direktiiviga korraldatavas valdkonnas nende poolt vastu võetud siseriiklike õigusnormide teksti. Komisjon teavitab sellest teisi liikmesriike.Artikkel 4Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 24. november 1997Euroopa Parlamendi nimelpresidentJ. M. GIL-ROBLESNõukogu nimeleesistujaJ. POOS[1] EÜT C 19, 18.1.1997, lk 6.[2] EÜT C 89, 19.3.1997, lk 17.[3] Euroopa Parlamendi 11. märtsi 1997. aasta arvamus (EÜT C 115, 14.4.1997, lk 24), nõukogu 17. juuni 1997. aasta ühine seisukoht (EÜT C 237, 4.8.1997, lk 14) ja Euroopa Parlamendi 17. septembri 1997. aasta otsus (EÜT C 304, 6.10.1997, lk 79). Nõukogu 27. oktoobri 1997. aasta otsus.[4] EÜT L 24, 30.1.1976, lk 21. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 96/28/EÜ (EÜT L 140, 13.6.1996, lk 30).[5] EÜT L 250, 23.9.1980, lk 7.[6] EÜT L 111, 22.4.1989, lk 34. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 93/69/EMÜ (EÜT L 185, 28.7.1993, lk 30).[7] EÜT L 281, 30.9.1989, lk 116.


title: Komisjoni direktiiv 95/6/EÜ, 20. märts 1995, millega muudetakse I ja II lisa nõukogu direktiivis 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31995L0006

Euroopa Liidu Teataja L 067 , 25/03/1995 Lk 0030 - 0032

		Komisjoni direktiiv 95/6/EÜ,20. märts 1995,millega muudetakse I ja II lisa nõukogu direktiivis 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohtaEUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta, [1] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 93/2/EMÜ, [2] eriti selle artiklit 21a,ning arvestades, et:rukkihübriidid kuuluvad direktiivi 66/402/EMÜ reguleerimisalasse, kuid kõnealuses direktiivis ei kehtestata tingimusi, millele rukkihübriidide põllukultuurid ja seemned peavad vastama;selliste tingimuste kehtestamiseks võeti vastu komisjoni 2. juuni 1989. aasta otsus 89/374/EMÜ ajutise katse korraldamise kohta teraviljaseemne turustamiseks vastavalt nõukogu direktiivile 66/402/EMÜ, et kehtestada tingimused, millele peavad vastama rukkihübriidide põllukultuurid ja seemned, [3] viimati muudetud otsusega 92/520/EMÜ; [4]kõnealune katse lõppes 30. juunil 1994;kõnealuse katse tulemuste põhjal võib nüüd kehtestada tingimused, millele rukkihübriidide põllukultuurid ja seemned peavad vastama, ning direktiivi 66/402/EMÜ I ja II lisa tuleks vastavalt sellele muuta;käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas alalise põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 66/402/EMÜ I ja II lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. juunil 1995. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise korra näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 20. märts 1995Komisjoni nimelkomisjoni liigeFranz Fischler[1] EÜT 125, 11.7.1966, lk 2309/66.[2] EÜT L 54, 5.3.1993, lk 20.[3] EÜT L 166, 16.6.1989, lk 66.[4] EÜT L 325, 11.11.1992, lk 25.--------------------------------------------------LISA1. I lisa muudetakse järgmiselt:a) punktides 2 ja 3 lisatakse pärast sõnu "Secale cereale" sõnad "välja arvatud hübriidid";b) lisatakse järgmine punkt 3a:"3a. Rukkihübriidida) Põllukultuur peab vastama järgmistele standarditele, mis on kehtestatud kaugusele naabruses asuvatest õietolmuallikatest, mis võivad põhjustada soovimatut võõrtolmlemist.Põllukultuur | Minimaalne kaugus |1 | 2 |— eliitseemne tootmise puhul— kui kasutatakse isassteriilsust | 1000 m |— kui ei kasutata isassteriilsust | 600 m |— sertifitseeritud seemne tootmise puhul | 500 m |b) Põllukultuuri sordiehtsus ja -puhtus peavad olema piisavad ristamisel kasutatud sortide omaduste, kaasa arvatud isassteriilsuse osas.Eelkõige vastab põllukultuur järgmistele standarditele või muudele tingimustele:i) põllukultuuriliigi taimede arv, mis selgelt ei vasta ristamisel kasutatud sordi nõuetele, ei ole suurem kui:- üks 30 m2 kohta eliitseemne tootmise puhul;- üks 10 m2 kohta sertifitseeritud seemne tootmise puhul; käesolev standard kehtib ametlikel põldtunnustamistel ainult emataime kohta;ii) eliitseemne puhul, kui kasutatakse isassteriilsust, on isassteriilse taime steriilsuse tase vähemalt 98 %;c) kui see on asjakohane, viljeldakse sertifitseeritud seemne tootmisel koos isassteriilset emataime ja isasfertiilsust taastavat isataime."2. II lisa muudetakse järgmiselt:a) punktis 1 asendatakse sõnad "Sorghum spp. ja Zea mays' i hübriidsordid" sõnadega "Secale cereale, Sorghum spp. ja Zea mays' i hübriidsordid";b) punktile 1 lisatakse järgmine:"C RukkihübriididSeeme sertifitseeritakse sertifitseeritud seemnena ainult siis, kui on kohaselt arvesse võetud ametliku järelkontrolli tulemusi, mis on läbi viidud eliitseemne ametlikult võetud proovidega ja sertifitseeritud seemnena sertifitseerimiseks esitatud seemne kasvuperioodi jooksul, et teha kindlaks, kas eliitseeme vastas ristamisel kasutatud sortide omaduste, kaasa arvatud isassteriilsuse sordiehtsuse ja -puhtuse osas käesolevas otsuses eliitseemne suhtes sätestatud nõuetele."c) punkt 3 asendatakse järgmisega:"3. Seemne kasulikkust vähendavate kahjulike organismide tase on võimalikult madal.Eelkõige vastab seeme järgmistele Claviceps purpurea suhtes kehtestatud standarditele (sklerootsiumide või sklerootsiumi osade maksimumarv III lisa veerus 3 täpsustatud massiga proovis).Kategooria | Claviceps purpurea |1 | 2 |Teraviljad, välja arvatud hübriidrukis: | |— eliitseeme | 1 |— sertifitseeritud seeme | 3 |Rukkihübriidid: | |— eliitseeme | 1 |— sertifitseeritud seeme | 4 |--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 2005/19/EÜ, 17. veebruar 2005, millega muudetakse direktiivi 90/434/EMÜ eri liikmesriikide äriühingute ühinemise, jagunemise, varade üleandmise ja osade või aktsiate vahetamise puhul rakendatava ühise maksustamissüsteemi kohta

text:
               4.3.2005

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 58/19

      NÕUKOGU DIREKTIIV 2005/19/EÜ,
   17. veebruar 2005,
   millega muudetakse direktiivi 90/434/EMÜ eri liikmesriikide äriühingute ühinemise, jagunemise, varade üleandmise ja osade või aktsiate vahetamise puhul rakendatava ühise maksustamissüsteemi kohta
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 94,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

   võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiiviga 90/434/EMÜ (3) kehtestati konkurentsi seisukohalt neutraalsed ühiseeskirjad, mida kohaldatakse äriühingute tegevuse ümberkorraldamise suhtes.

               (2)

               Direktiivi 90/434/EMÜ eesmärgiks on edasi lükata majandustegevuse reorganiseerimisest saadud tulu, kasumi või kapitali kasvutulu maksustamine ja kaitsta liikmesriigi maksustamisõigust.

               (3)

               Direktiivi 90/434/EMÜ üheks eesmärgiks on kõrvaldada siseturu toimimise takistused, näiteks topeltmaksustamine. Kui nimetatud eesmärki ei saavutata täiel määral nimetatud direktiivi sätete kohaldamisega, peaksid liikmesriigid võtma vajalikud meetmed selle eesmärgi saavutamiseks.

               (4)

               Kogemused, mis saadi pärast direktiivi 90/434/EMÜ rakendamist 1992. aasta jaanuaris, on osutanud erinevatele võimalustele, kuidas direktiivi saaks paremaks muuta ja kuidas 1990. aastal vastu võetud ühiseeskirjade kasulikku mõju saaks laiendada.

               (5)

               Nõukogu võttis 8. oktoobril 2001 vastu määruse (EÜ) nr 2157/2001 Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta (4) ja direktiivi 2001/86/EÜ, millega täiendatakse Euroopa äriühingu põhikirja töötajate kaasamise suhtes. (5) Samuti võttis nõukogu 22. juulil 2003 vastu määruse (EÜ) nr 1435/2003 Euroopa ühistu (SCE) põhikirja kohta (6) ja direktiivi 2003/72/EÜ, millega täiendatakse Euroopa ühistu põhikirja töötajate kaasamise osas. (7) Nimetatud õigusaktide üheks kõige olulisemaks omaduseks on see, et nii SE kui ka SCE võivad oma registrijärgse asukoha tegevuse lõpetamiseta ja likvideerimismenetluseta teise liikmesriiki üle viia.

               (6)

               Registrijärgse asukoha üleviimine kujutab endast asutamislepingu artiklites 43 ja 48 sätestatud asutamisvabaduse kasutamist. Vara üleandmist ei toimu ning äriühing ja selle osanikud või aktsionärid ei saa sellest tulu, kasumit ega kapitali kasvutulu. Äriühingu otsust reorganiseerida oma tegevus registrijärgse asukoha üleviimise teel ei tohiks takistada diskrimineerivad maksustamiseeskirjad või siseriiklikest maksualastest õigusaktidest tulenevad piirangud, halvemus ega moonutused, mis on vastuolus ühenduse õigusega. SE või SCE registrijärgse asukoha ühest liikmesriigist teise üleviimise tulemusel ei pruugi alati lõppeda SE või SCE residentsus esimeses liikmesriigis. SE või SCE maksuresidentsust määratakse jätkuvalt siseriiklike õigusaktide ja maksulepingute alusel.

               (7)

               Äriühingu registrijärgse asukoha üleviimine või sellise üleviimisega seotud sündmus, mille tulemusena muutub maksuresidentsus, võib kaasa tuua mõnda liiki maksustamise liikmesriigis, millest asukoht üle viidi. Maksustamine võib toimuda ka juhul, kui registrijärgse asukoha üleviimise või sellise üleviimisega seotud sündmuse tulemusena maksuresidentsus ei muutu. Selliste võimalike juhtumite käsitlemiseks seoses SE või SCEga on direktiivi 90/434/EMÜ lisatud mitmeid uusi eeskirju. Juhul kui pärast registrijärgse asukoha üleviimist jääb SE või SCE vara seotuks SE-le või SCE-le kuuluva püsiva tegevuskohaga, mis asub liikmesriigis, millest registrijärgne asukoht üle viidi, peaks nimetatud püsiv tegevuskoht saama sarnaseid soodustusi, nagu on sätestatud direktiivi 90/434/EMÜ artiklites 4, 5 ja 6. Nimetatud artiklid käsitlevad maksuvabasid varusid ja reserve ning kahjumi ülevõtmist. Lisaks tuleks kooskõlas asutamislepingu põhimõtetega välistada osanike või aktsionäride maksustamine registrijärgse asukoha üleviimise korral. Võttes arvesse, et liikmesriigid on asutamislepingu alusel kohustatud võtma kõik vajalikud meetmed topeltmaksustamise kaotamiseks, ei ole käesoleval etapil vajalik kehtestada ühiseid eeskirju SE või SCE maksuresidentsuse kohta.

               (8)

               Direktiivis 90/434/EMÜ ei käsitleta SE või SCE püsiva tegevuskoha poolt teises liikmesriigis saadud kahjumit, mida võtab arvesse liikmesriik, mille resident SE või SCE on. Eelkõige juhul, kui SE või SCE registrijärgne asukoht viiakse üle teise liikmesriiki, ei takista selline üleviimine liikmesriiki, mille resident SE või SCE eelnevalt oli, õigeaegselt arvesse võtmast püsiva tegevuskoha kahjumit.

               (9)

               Direktiiv 90/434/EMÜ ei hõlma sellist liiki jagunemist, mille puhul ettevõtteid üleandva äriühingu tegevust ei lõpetata. Kõnealuse direktiivi artikli 4 sätteid tuleks seetõttu laiendada ka sellistele juhtumitele.

               (10)

               Direktiivi 90/434/EMÜ artiklis 3 määratletakse äriühingud, mis kuuluvad selle reguleerimisalasse, ning direktiivi lisas on loetletud äriühingute vormid, mille suhtes direktiivi kohaldatakse. Teatavad äriühingute vormid ei ole siiski selles lisas loetletud, kuigi nad on liikmesriigi maksuresidendid ning neid maksustatakse seal äriühingu tulumaksuga. Kogemustest lähtudes on tegemist ilmselt õigustamatu lüngaga ja direktiivi reguleerimisala tuleks seetõttu laiendada, et see hõlmaks ka üksuseid, kes saavad tegeleda ühenduses piiriülese tegevusega ning vastavad kõikidele asjakohastele nõuetele.

               (11)

               Kuna SE on aktsiaselts ning SCE on ühistu, mis mõlemad on oma olemuselt sarnased direktiivi 90/434/EMÜ reguleerimisalasse juba kuuluvate äriühingute vormidega, tuleks SE ja SCE seega lisada direktiivi 90/434/EMÜ lisas sätestatud loetellu.

               (12)

               Teisi uusi käesoleva direktiivi lisa loetellu lisatud äriühinguid maksustatakse äriühingu tulumaksuga liikmesriigis, mille residendid nad on, kuid osad nendest loetakse teistes liikmesriikides maksustamise mõttes läbipaistvateks. Direktiivi 90/434/EMÜ soodustuste tõhususe tagamiseks peaksid liikmesriigid, mis käsitlevad mitteresidentidest äriühingu tulumaksu maksjaid maksustamise mõttes läbipaistvatena, kohaldama nende suhtes direktiivi soodustusi. Ent arvestades nimetatud eriliste äriühingu tulumaksu maksjate maksustamise erinevust liikmesriikides, peaks liikmesriikidele jääma võimalus mitte kohaldada direktiivi vastavasisulisi sätteid nendes maksumaksjates otseste või kaudset osalust omava isiku maksustamisel.

               (13)

               Juhul kui direktiivi 90/434/EMÜ reguleerimisalasse kuuluvaid tehinguid tegevate äriühingute osanikke või aktsionäre käsitletakse maksustamise mõttes läbipaistvatena, ei tohiks osanikus või aktsionäris osalust omavaid isikuid tegevuse ümberkorraldamisega seotud tehingute puhul maksustada.

               (14)

               Direktiivi 90/434/EMÜ kohaldamise kohta püsivate tegevuskohtade tütarettevõtjateks ümberkujundamise suhtes esineb mõningaid kahtlusi. Kõnealuste tehingute puhul antakse püsiva tegevuskohaga seotud ja direktiivi 90/434/EMÜ artikli 2 punkti i kohaselt “ettevõttena” määratletud vara üle uuele äriühingule, millest saab üleandva äriühingu tütarettevõtja, ning tuleks selgelt näidata, et kuna selle tehingu näol on tegemist ühe liikmesriigi äriühingult teises liikmesriigis asuva püsiva tegevuskoha vara üleandmisega viimatinimetatud liikmesriigi äriühingule, reguleerib seda kõnealune direktiiv.

               (15)

               Praegune “osade või aktsiate vahetamise” määratlus direktiivi 90/434/EMÜ artikli 2 punktis d ei ütle, kas see mõiste hõlmab täiendavaid omandamisi lisaks lihthäälteenamuse omandamisele. Äriühingute põhikirjad ja hääletamiskorrad on tihti koostatud selliselt, et enne kui omandav äriühing saab täieliku kontrolli omandatava äriühingu üle, on vajalikud täiendavad omandamised. Seetõttu tuleks “osade või aktsiate vahetamise” määratlust muuta selliselt, et see mõiste hõlmaks ka kõiki selliseid täiendavaid omandamisi.

               (16)

               Ühinemise ja jagunemise puhul võib ülevõttev äriühing saada kasu ülevõetud vara ja kohustuste väärtuse ning osade või aktsiate, mida ta võis üleandvas äriühingus omada ning mis pärast nimetatud tehinguid tühistatakse, väärtuse vahest. Direktiivi 90/434/EMÜ artikkel 7 näeb ette sellise kapitali kasvutulu maksudest vabastamise, kuna nimetatud kasu võib saada sama lihtsalt üleandva äriühingu kasumijaotisena, mis vastavalt nõukogu 23. juuli 1990. aasta direktiivile 90/435/EMÜ (eri liikmesriikide emaettevõtjate ja tütarettevõtjate suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta) (8) oleks maksuvaba. Nii direktiivi 90/434/EMÜ kui ka direktiivi 90/435/EMÜ eesmärgid kattuvad selles konkreetses küsimuses, kuid nõutavad tingimused ei ole samad. Direktiivi 90/434/EMÜ tuleks seetõttu muuta, et ühtlustada selle nõuded direktiivi 90/435/EMÜ nõuetega ning võtta arvesse selles direktiivis sätestatud madalamat osaluse alampiiri.

               (17)

               Tulenevalt direktiivi 90/434/EMÜ laiendamisest, nii et see hõlmaks eraldumist ja SE või SCE registrijärgse asukoha üleviimist, tuleks vastavalt muuta maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemist käsitleva sätte reguleerimisala.

               (18)

               Seetõttu tuleks direktiivi 90/434/EMÜ vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 90/434/EMÜ muudetakse järgmiselt.

               1)

               Pealkiri asendatakse järgmisega:

               2)

               Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
               “Artikkel 1
               Iga liikmesriik kohaldab käesolevat direktiivi:

                           a)

                           ühinemise, jaotumise, eraldumise, varade üleandmise ja osade või aktsiate vahetamise puhul, milles osalevad kahe või enama liikmesriigi äriühingud,

                           b)

                           nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta määruses (EÜ) nr 2157/2001 (Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta) (9) sätestatud Euroopa äriühingute (Societas Europaea ehk SE) ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta määruses (EÜ) nr 1435/2003 (Euroopa ühistu (SCE) põhikirja kohta) (10) sätestatud Euroopa ühistute (SCE) registrijärgse asukoha ühest liikmesriigist teise üleviimise puhul.”

               3)

               Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

                           a)

                           Lisatakse järgmine punkt:

                                       “b a)

                                       “eraldumine” tehingut, mille käigus äriühing annab tegevuse lõpetamiseta ühe või mitu ettevõtet üle ühele või mitmele olemasolevale või uuele äriühingule, jättes vähemalt ühe ettevõtte üleandvasse äriühingusse, kusjuures tema osanikele või aktsionäridele väljastatakse proportsionaalselt vara ja kohustusi ülevõtvate äriühingute kapitali esindavaid osasid või aktsiaid ja, kui see on kohaldatav, tehakse rahaline juurdemakse, mille summa ei ületa 10 % nende osade või aktsiate nimiväärtusest või viimase puudumisel nende raamatupidamislikust väärtusest;”.

                           b)

                           Punkt d asendatakse järgmisega:

                                       “d)

                                       “osade või aktsiate vahetamine” tehingut, mille käigus äriühing omandab teises äriühingus sellise osaluse, mis annab talle selles äriühingus häälteenamuse, või kui ta nimetatud häälteenamust omades omandab täiendava osaluse, väljastades viimasena nimetatud äriühingu osanikele või aktsionäridele omandava äriühingu kapitali esindavaid osasid või aktsiaid ja, kui see on kohaldatav, teeb ka rahalise juurdemakse, mille summa ei ületa 10 % vahetuseks väljastatavate osade või aktsiate nimiväärtusest või viimase puudumisel nende raamatupidamislikust väärtusest;”.

                           c)

                           Lisatakse järgmine punkt:

                                       “j)

                                       “registrijärgse asukoha üleviimine” tehingut, mille puhul SE või SCE viib oma registrijärgse asukoha üle ühest liikmesriigist teise tegevuse lõpetamiseta või uut juriidilist isikut asutamata.”

               4)

               Artikli 3 punkti c kaheksas taane Itaalia kohta asendatakse järgmisega:

                           “—

                           imposta sul reddito delle società Itaalias,”.

               5)

               II jao pealkiri asendatakse järgmisega:

               6)

               Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
               “Artikkel 4
               1.   Ühinemine, jaotumine ja eraldumine ei põhjusta üleantud vara ja kohustuste tegeliku väärtuse ja maksustatava väärtuse vahe alusel arvutatud kapitali kasvutulu maksustamist.
               Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid:

                           a)

                           “maksustatav väärtus” – väärtus, mille alusel oleks arvutatud üleandva äriühingu poolt saadav kasu või kahju tema tulu, kasumi või kapitali kasvutulu maksustamisel, kui nimetatud vara või kohustused oleksid müüdud ühinemise, jaotumise või eraldumise ajal, kuid sellest sõltumatult,

                           b)

                           “üleantud vara ja kohustused” – üleandva äriühingu vara ja kohustused, mis ühinemise, jaotumise või eraldumise tagajärjel seotakse ülevõtva äriühingu püsiva tegevuskohaga, mis asub üleandva äriühingu liikmesriigis, ja mis osalevad maksustamisel arvesse võetava kasumi või kahjumi tekkimises.

                     2.   Lõike 1 kohaldamisel ja juhul, kui liikmesriik käsitleb mitteresidendist üleandvat äriühingut maksustamise mõttes läbipaistvana vastavalt selle liikmesriigi poolt antud hinnangule äriühingu õiguslikele omadustele, mis tulenevad äriühingu asutamise aluseks olnud õigusest, ning maksustab seega osanike või aktsionäride osa üleandva äriühingu kasumis nimetatud kasumi tekkimisel, ei maksusta see liikmesriik üleantud vara ja kohustuste tegeliku väärtuse ja maksustatava väärtuse vahe alusel arvutatud mis tahes tulu, kasumit või kapitali kasvutulu.
               3.   Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse ainult juhul, kui ülevõttev äriühing arvestab seoses üleantud vara ja kohustustega uut amortisatsiooni ning kasu ja kahju samade eeskirjade järgi, mida oleks kohaldatud üleandva äriühingu või äriühingute suhtes juhul, kui ühinemist, jaotumist või eraldumist poleks toimunud.
               4.   Kui üleandva äriühingu liikmesriigi õigusaktide kohaselt on ülevõtval äriühingul õigus arvestada seoses üleantavate vara ja kohustustega uut amortisatsiooni, kasu või kahju lõikes 3 sätestatust erineval alusel, ei kohaldata lõiget 1 varale ja kohustustele, mille suhtes seda võimalust kasutatakse.”

               7)

               Artikkel 6 asendatakse järgmisega:
               “Artikkel 6
               Juhul kui artikli 1 punktis a loetletud tehingute puhul, mis toimuvad üleandva äriühingu liikmesriigi äriühingute vahel, kohaldab see liikmesriik sätteid, mis lubavad ülevõtval äriühingul võtta üle üleandva äriühingu seda kahjumit, mida pole maksustamisel veel arvesse võetud, kohaldab nimetatud liikmesriik neid sätteid oma territooriumil asuvate ülevõtva äriühingu püsivate tegevuskohtade poolt ülevõetava kahjumi suhtes.”

               8)

               Artikli 7 lõige 2 asendatakse järgmisega:
               “2.   Liikmesriigid võivad lõike 1 kohaldamisest kõrvale kalduda juhul, kui ülevõtva äriühingu osalus üleandvas äriühingus on väiksem kui 20 %.
               Alates 1. jaanuarist 2007 on sellise osaluse miinimummäär 15 %. Alates 1. jaanuarist 2009 on sellise osaluse miinimummäär 10 %.”

               9)

               Artikkel 8 asendatakse järgmisega:
               “Artikkel 8
               1.   Seoses ühinemise, jagunemise või osade või aktsiate vahetamisega ei põhjusta ülevõtva või omandava äriühingu kapitali esindavate osade või aktsiate üleandmine üleandva või omandatava äriühingu osanikule või aktsionärile vahetuseks osade või aktsiate eest, mis esindavad viimasena nimetatud äriühingu kapitali, iseenesest nimetatud osaniku või aktsionäri tulu, kasumi või kapitali kasvutulu maksustamist.
               2.   Seoses eraldumisega ei põhjusta ülevõtva äriühingu kapitali esindavate osade või aktsiate üleandmine üleandva äriühingu osanikule või aktsionärile iseenesest nimetatud osaniku või aktsionäri tulu, kasumi või kapitali kasvutulu maksustamist.
               3.   Juhul kui liikmesriik käsitleb osanikku või aktsionäri maksustamise mõttes läbipaistvana vastavalt selle liikmesriigi poolt antud hinnangule osaniku või aktsionäri õiguslikele omadustele, mis tulenevad äriühingu asutamise aluseks olnud õigusest, ning maksustab seetõttu nende osanikes või aktsionärides osalust omavate isikute osa osaniku või aktsionäri kasumist nimetatud kasumi tekkimisel, ei maksusta see liikmesriik neid isikuid ülevõtva või omandava äriühingu kapitali esindavate osade või aktsiate osanikule või aktsionärile üleandmisest saadud tulu, kasumi või kapitali kasvutulu osas.
               4.   Lõikeid 1 ja 3 kohaldatakse ainult juhul, kui osanik või aktsionär ei omista saadud osadele või aktsiatele kõrgemat maksustatavat väärtust, kui oli vahetatud osadel või aktsiatel vahetult enne ühinemist, jaotumist või osade või aktsiate vahetamist.
               5.   Lõikeid 2 ja 3 kohaldatakse ainult juhul, kui osanik või aktsionär ei omista saadud osade või aktsiate ning nende osade või aktsiate summale, mida ta omab üleandvas äriühingus, kõrgemat maksustatavat väärtust, kui oli osadel või aktsiatel, mida ta omab üleandvas äriühingus, vahetult enne eraldumist.
               6.   Lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamine ei takista liikmesriike maksustamast saadud osade või aktsiate hilisemast üleandmisest tulenevat kasu samal viisil nagu enne omandamist olemas olnud osade või aktsiate üleandmisest tulenevat kasu.
               7.   “Maksustatav väärtus” tähendab käesolevas artiklis väärtust, mille alusel arvutatakse äriühingu osaniku või aktsionäri kasu või kahju tema tulu, kasumi või kapitali kasvutulu maksustamiseks.
               8.   Kui selle liikmesriigi õiguse kohaselt, mille resident äriühingu osanik või aktsionär on, võib ta valida lõigetes 4 ja 5 sätestatust erineva maksustamisviisi, ei kohaldata lõikeid 1, 2 ja 3 osadele või aktsiatele mille suhtes seda võimalust kasutatakse.
               9.   Lõiked 1, 2 ja 3 ei takista liikmesriiki võtmast osaniku või aktsionäri maksustamisel arvesse rahalisi juurdemakseid, mida võidakse teha ühinemisel, jaotumisel, eraldumisel või osade või aktsiate vahetamisel.”

               10)

               Artikkel 10 asendatakse järgmisega:
               “Artikkel 10
               1.   Kui ühinemisel, jaotumisel, eraldumisel või varade üleandmisel üleantud vara hulka kuulub üleandva äriühingu püsiv tegevuskoht, mis asub teises liikmesriigis kui üleandev äriühing, siis loobub üleandva äriühingu liikmesriik õigusest maksustada seda püsivat tegevuskohta.
               Üleandva äriühingu liikmesriik võib selle äriühingu maksustatava kasumi hulka tagasi arvata sellise püsiva tegevuskoha kahjumi, mida võidi varem kasutada selles riigis äriühingu maksustatava kasumi vähendamiseks ja mida pole arvesse võetud.
               Liikmesriik, kus asub püsiv tegevuskoht, ja ülevõtva äriühingu liikmesriik kohaldavad käesoleva direktiivi sätteid sellise varade üleandmise puhul nii, nagu liikmesriik, kus püsiv tegevuskoht asub, oleks üleandva äriühingu liikmesriik.
               Neid sätteid kohaldatakse ka juhul, kui püsiv tegevuskoht asub samas liikmesriigis, mille resident on ülevõttev äriühing.
               2.   Erandina lõikest 1 on üleandva äriühingu liikmesriigil, kui ta kohaldab ülemaailmselt teenitud kasumi maksustamise süsteemi, õigus maksustada püsiva tegevuskoha kasumit või kapitali kasvutulu, mis on tekkinud seoses ühinemise, jaotumisel, eraldumise või varade üleandmisega, tingimusel et nimetatud riik annab vabastuse sellest maksust, mis oleks käesoleva direktiivita kuulunud tasumisele sellelt kasumilt või kapitali kasvutulult püsiva tegevuskoha liikmesriigis, samal viisil ja samas ulatuses, nagu seda oleks tehtud juhul, kui see maks oleks tegelikult määratud ja makstud.”

               11)

               Lisatakse järgmine jagu:
               “IVa JAGU
               Maksustamise mõttes läbipaistvate üksuste erijuhtum
               Artikkel 10a
               1.   Kui liikmesriik käsitleb mitteresidendist üleandvat või omandatavat äriühingut maksustamise mõttes läbipaistvana vastavalt selle liikmesriigi poolt antud hinnangule äriühingu õiguslikele omadustele, mis tulenevad äriühingu asutamise aluseks olnud õigusest, on liikmesriigil õigus mitte kohaldada käesoleva direktiivi sätteid selles äriühingus otsest või kaudset osalust omava isiku maksustamisel selle äriühingu tulu, kasumi või kapitali kasvutulu osas.
               2.   Lõikes 1 sätestatud õigust kasutav liikmesriik annab vabastuse sellest maksust, mis oleks käesoleva direktiivita kuulunud tasumisele maksustamise mõttes läbipaistva äriühingu tulult, kasumilt või kapitali kasvutulult, samal viisil ja samas ulatuses, nagu seda oleks tehtud juhul, kui see maks oleks tegelikult määratud ja makstud.
               3.   Kui liikmesriik käsitleb mitteresidendist ülevõtvat või omandavat äriühingut maksustamise mõttes läbipaistvana vastavalt selle liikmesriigi poolt antud hinnangule äriühingu õiguslikele omadustele, mis tulenevad äriühingu asutamise aluseks olnud õigusest, on liikmesriigil õigus artikli 8 lõikeid 1, 2 ja 3 mitte kohaldada.
               4.   Kui liikmesriik käsitleb mitteresidendist ülevõtvat äriühingut maksustamise mõttes läbipaistvana vastavalt selle liikmesriigi poolt antud hinnangule äriühingu õiguslikele omadustele, mis tulenevad äriühingu asutamise aluseks olnud õigusest, võib see liikmesriik kohelda kõiki otsest või kaudset osalust omavaid isikuid maksustamisel samamoodi nagu juhul kui ülevõttev äriühing oleks selle liikmesriigi resident.”

               12)

               Lisatakse järgmine jagu:
               “IVb JAGU
               SE või SCE registrijärgse asukoha üleviimise eeskirjad
               Artikkel 10b
               1.   Kui

                           a)

                           SE või SCE viib oma registrijärgse asukoha üle ühest liikmesriigist teise, või

                           b)

                           seoses oma registrijärgse asukoha üleviimisega ühest liikmesriigist teise liikmesriiki lõppeb esimese liikmesriigi residendist SE või SCE residentsus selles liikmesriigis ning temast saab teise liikmesriigi resident,

                     ei too see registrijärgse asukoha üleviimine või residentsuse lõppemine kaasa vastavalt artikli 4 lõikele 1 arvutatud kapitali kasvutulu maksustamist liikmesriigis, millest registrijärgne asukoht on üle viidud, kui nimetatud kapitali kasvutulu on saadud SE või SCE varast ja kohustustest, mis üleviimise tagajärjel jäävad tegelikult seotuks SE või SCE püsiva tegevuskohaga liikmesriigis, millest registrijärgne asukoht on üle viidud, ja mis osalevad maksustamisel arvesse võetava kasumi või kahjumi tekkimises.
               2.   Lõiget 1 kohaldatakse ainult juhul, kui SE või SCE arvestab seoses kõnealuse püsiva tegevuskohaga seotuks jääva vara ja kohustustega uut amortisatsiooni ning kasu ja kahju, nagu registrijärgse asukoha üleviimist poleks toimunud või SE või SCE maksuresidentsus poleks lõppenud.
               3.   Kui kõnealuse liikmesriigi õigusaktide kohaselt on SE-l või SCE-l õigus arvestada seoses sellesse liikmesriiki jäävate vara ja kohustustega uut amortisatsiooni ning kasu ja kahju lõikes 2 sätestatust erineval alusel, ei kohaldata lõiget 1 varale ja kohustustele, mille suhtes seda võimalust kasutatakse.
               Artikkel 10c
               1.   Kui

                           a)

                           SE või SCE viib oma registrijärgse asukoha üle ühest liikmesriigist teise liikmesriiki, või

                           b)

                           seoses oma registrijärgse asukoha üleviimisega ühest liikmesriigist teise liikmesriiki lõppeb esimese liikmesriigi residendist SE või SCE residentsus selles liikmesriigis ning temast saab teise liikmesriigi resident, võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed tagamaks, et SE või SCE püsiv tegevuskoht, mis asub liikmesriigis,

                     millest registrijärgne asukoht üle viidi, võiks üle anda SE või SCE poolt enne registrijärgse asukoha üleviimist nõuetekohaselt moodustatud, osaliselt või täielikult maksuvabad varud ja reservid, mis ei pärine välismaal asuvatest püsivatest tegevuskohtadest, säilitades sama maksuvabastuse.
               2.   Ulatuses, milles lubataks maksustamisel veel arvesse võtmata kahjumit edasi või tagasi kanda äriühingul, mis viib oma registrijärgse asukoha teise kohta üle sama liikmesriigi territooriumil, lubab kõnealune liikmesriik oma territooriumil asuval oma registrijärgset asukohta üle viiva SE või SCE püsival tegevuskohal, üle võtta seda SE või SC kahjumit, mida pole maksustamisel veel arvesse võetud, eeldusel et kahjumi edasi- või tagasikandmist oleks saanud sarnastel tingimustel kasutada äriühing, mille registrijärgne asukoht oli jätkuvalt kõnealuses liikmesriigis või mis oli jätkuvalt selle liikmesriigi maksuresident.
               Artikkel 10d
               1.   SE või SCE registrijärgse asukoha üleviimine iseenesest ei too kaasa osanike või aktsionäride tulu, kasumi või kapitali kasvutulu maksustamist.
               2.   Lõike 1 kohaldamine ei takista liikmesriike maksustamast oma registrijärgset asukohta üle viiva SE või SCE kapitali esindavate osade või aktsiate hilisemast üleandmisest tulenevat kasu.”

               13)

               Artikli 11 lõige 1 asendatakse järgmisega:
               “1.   Liikmesriik võib täielikult või osaliselt keelduda II, III, IV ja IVb jaos sätestatud soodustuste kohaldamisest või need täielikult või osaliselt kehtetuks tunnistada, kui ilmneb, et ühinemise, jaotumise, eraldumise, varade üleandmise või osade või aktsiate vahetamise või SE või SCE registrijärgse asukoha üleviimise:

                           a)

                           peamiseks eesmärgiks või üheks peamiseks eesmärgiks on maksustamise vältimine või maksudest kõrvalehoidumine; asjaolu, et üks artiklis 1 nimetatud tehingutest ei põhine paikapidavatel majanduslikel põhjendustel, nagu näiteks tehingus osalevate äriühingute tegevuse ümberkorraldamine või ratsionaliseerimine, võib anda alust eeldada, et tehingu peamiseks või üheks peamiseks eesmärgiks on maksustamise vältimine või maksudest kõrvalehoidumine;

                           b)

                           tagajärjeks on see, et tehingus osalenud või mitteosalenud äriühing ei täida enam tingimusi, mis on seatud töötajate esindatusele selle äriühingu organites vastavalt korrale, mis oli jõus enne nimetatud tehingut.”

               14)

               Lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisas esitatud tekstiga.

         Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu käesolevas direktiivis sätestatud SE või SCE registrijärgse asukoha üleviimist käsitlevate sätete ja direktiivi lisa punkti a järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. jaanuariks 2006. Liikmesriigid edastavad viivitamata komisjonile nende normide tekstid ning nende normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli.
   Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile.
   2.   Liikmesriigid võtavad neile käesoleva direktiivi sätete, välja arvatud artiklis 1 osutatud sätete, järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu 1. jaanuariks 2007. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   3.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga korraldatavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 17. veebruar 2005

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         J.-C. JUNCKER

      (1)  Arvamus on esitatud 10. märtsil 2004 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (2)  ELT C 110, 30.4.2004, lk 30.

      (3)  EÜT L 225, 20.8.1990, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

      (4)  EÜT L 294, 10.11.2001, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 885/2004 (ELT L 168, 1.5.2004, lk 1).

      (5)  EÜT L 294, 10.11.2001, lk 22.

      (6)  ELT L 207, 18.8.2003, lk 1. Määrust on muudetud EMP Ühiskomitee otsusega nr 15/2004 (ELT L 116, 22.4.2004, lk 68).

      (7)  ELT L 207, 18.8.2003, lk 1.

      (8)  EÜT L 225, 20.8.1990, lk 6. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/123/EÜ (ELT L 7, 13.1.2004, lk 41).

      (9)  EÜT L 294, 10.11.2001, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 885/2004 (ELT L 168, 1.5.2004, lk 1).

      (10)  ELT L 207, 18.8.2003, lk 1. Määrust on muudetud EMP Ühiskomitee otsusega nr 15/2004 (ELT L 116, 22.4.2004, lk 68).

      LISA

            “LISA
            Artikli 3 punktis a osutatud äriühingute nimekiri

                        a)

                        Nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2157/2001 (Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta) ja nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta direktiivi 2001/86/EÜ (millega täiendatakse Euroopa äriühingu põhikirja töötajate kaasamise suhtes) alusel asutatud äriühingud ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1435/2003 (Euroopa ühistu (SCE) põhikirja kohta) ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta direktiivi 2003/72/EÜ (millega täiendatakse Euroopa ühistu põhikirja töötajate kaasamise osas) alusel asutatud ühistud.

                        b)

                        Belgia õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “société anonyme”/“naamloze vennootschap”, “société en commandite par actions”/“commanditaire vennootschap op aandelen”, “société privée à responsabilité limitée”/“besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid”“société coopérative à responsabilité limitée”/“coöperatieve vennootschap met beperkte aansprakelijkheid”, “société coopérative à responsabilité illimitée”/“coöperatieve vennootschap met onbeperkte aansprakelijkheid”, “société en nom collectif”/“vennootschap onder firma”, “société en commandite simple”/“gewone commanditaire vennootschap”, avalik-õiguslikud äriühingud, mille õiguslik vorm on üks eespool nimetatutest, ja teised Belgia õiguse alusel asutatud ning Belgia äriühingu tulumaksuga maksustatavad äriühingud;

                        c)

                        Tšehhi õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse: “akciová společnost”, “společnost s ručením omezeným”;

                        d)

                        Taani õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “aktieselskab” ja “anpartsselskab”. Teised äriühingu tulumaksu seaduse alusel maksustatavad äriühingud, tingimusel et nende maksustatavat tulu arvutatakse ja maksustatakse vastavalt maksuõiguse üldnormidele, mida kohaldatakse “aktieselskaber” suhtes;

                        e)

                        Saksa õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “Aktiengesellschaft”, “Kommanditgesellschaft auf Aktien”, “Gesellschaft mit beschränkter Haftung”, “Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit”, “Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaft”, “Betriebe gewerblicher Art von juristischen Personen des öffentlichen Rechts”, ja teised Saksa õiguse alusel asutatud ja Saksa äriühingu tulumaksuga maksustatavad äriühingud;

                        f)

                        Eesti õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse: “täisühing”, “usaldusühing”, “osaühing”, “aktsiaselts”, “tulundusühistu”;

                        g)

                        Kreeka õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “αvώvυμη εταιρεία”, “εταιρεία περιoρισμέvης ευθύvης (Ε.Π.Ε.)”;

                        h)

                        Hispaania õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “sociedad anónima”, “sociedad comanditaria por acciones”, “sociedad de responsabilidad limitada”, ja eraõiguse alusel tegutsevad avalik-õiguslikud äriühingud;

                        i)

                        Prantsuse õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “société anonyme”, “société en commandite par actions”, “société à responsabilité limitée”, “sociétés par actions simplifiées”, “sociétés d’assurances mutuelles”, “caisses d’épargne et de prévoyance”, “sociétés civiles”, mida maksustatakse automaatselt äriühingu tulumaksuga, “coopératives”, “unions de coopératives”, ning avalik-õiguslikud tööstus- ja kaubandusettevõtted ja -ühingud ja teised Prantsuse õiguse alusel asutatud ja Prantsuse äriühingu tulumaksuga maksustatavad äriühingud;

                        j)

                        Iiri õiguse alusel asutatud või tegutsevad äriühingud, “Industrial and Provident Societies Act’i” alusel registreeritud ühingud, “Building Societies Acts’i” alusel asutatud “building societies” ja “trustee savings banks” 1989. aasta “Trustee Savings Banks Act’i” tähenduses;

                        k)

                        Itaalia õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “società per azioni”, “società in accomandita per azioni”, “società a responsabilità limitata”, “società cooperative”, “società di mutua assicurazione”, ning täielikult või peamiselt äritegevusega tegelevad avalik-õiguslikud ja eraõiguslikud üksused;

                        l)

                        Küprose õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “εταιρείες”, nagu need on määratletud tulumaksu reguleerivates seadustes;

                        m)

                        Läti õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse: “akciju sabiedrība”, “sabiedrība ar ierobežotu atbildību”;

                        n)

                        Leedu õiguse alusel asutatud äriühingud;

                        o)

                        Luksemburgi õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “société anonyme”, “société en commandite par actions”, “société à responsabilité limitée”, “société coopérative”, “société coopérative organisée comme une société anonyme”, “association d’assurances mutuelles”, “association d’épargne-pension”, “entreprise de nature commerciale, industrielle ou minière de l’État, des communes, des syndicats de communes, des établissements publics et des autres personnes morales de droit public”, ja teised Luksemburgi õiguse alusel asutatud ja Luksemburgi äriühingu tulumaksuga maksustatavad äriühingud;

                        p)

                        Ungari õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse: “közkereseti társaság”, “betéti társaság”, “közös vállalat”, “korlátolt felelősségű társaság”, “részvénytársaság”, “egyesülés”, “közhasznú társaság”, “szövetkezet”;

                        q)

                        Malta õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse: “Kumpaniji ta’ Responsabilita Limitata”, “Soċjetajiet en commandite li l-kapital tagħhom maqsum f’azzjonijiet”;

                        (r)

                        Hollandi õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “naamloze vennootschap”, “besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid”, “Open commanditaire vennootschap”, “Coöperatie”, “onderlinge waarborgmaatschappij”, “Fonds voor gemene rekening”, “vereniging op coöperatieve grondslag” and “vereniging welke op onderlinge grondslag als verzekeraar of kredietinstelling optreedt”, ja teised Hollandi õiguse alusel asutatud ja Hollandi äriühingu tulumaksuga maksustatavad äriühingud;

                        s)

                        Austria õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “Aktiengesellschaft”, “Gesellschaft mit beschränkter Haftung”, “Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaften”;

                        t)

                        Poola õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse: “spółka akcyjna”, “spółka z ograniczoną odpowiedzialnością”;

                        u)

                        Portugali õiguse alusel asutatud äriühingud või äriõiguslikus vormis tegutsevad tsiviilõiguslikud ühingud ja muud kaubanduse või tööstusega tegelevad juriidilised isikud;

                        v)

                        Sloveenia õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse: “delniška družba”, “komanditna družba”, “družba z omejeno odgovornostjo”;

                        w)

                        Slovaki õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse: “akciová spoločnosť ”, “spoločnosť s ručením obmedzeným”, “komanditná spoločnosť ”.

                        x)

                        Soome õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “osakeyhtiö”/“aktiebolag”, “osuuskunta”/“andelslag”, “säästöpankki”/“sparbank” ja “vakuutusyhtiö”/“försäkringsbolag”;

                        y)

                        Rootsi õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “aktiebolag”, “försäkringsaktiebolag”, “ekonomiska föreningar”, “sparbanker”, “ömsesidiga försäkringsbolag”;

                        z)

                        Ühendkuningriigi õiguse alusel asutatud äriühingud.”


title: Komisjoni direktiiv 2006/74/EÜ, 21. august 2006 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka dikloropop-P, metkonasool, pürimetaniil ja triklopüür   (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               30.8.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 235/17

      KOMISJONI DIREKTIIV 2006/74/EÜ,
   21. august 2006,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka dikloropop-P, metkonasool, pürimetaniil ja triklopüür
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 703/2001 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi teise etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Nimetatud loetellu kuuluvad dikloropop-P, metkonasool, pürimetaniil ja triklopüür.

               (2)

               Nende toimeainete mõju inimese tervisele ja keskkonnale on hinnatud vastavalt määrustes (EÜ) nr 451/2000 ja (EÜ) nr 703/2001 sätestatud korrale mitmete teavitaja kavandatud kasutusalade puhul. Kõnealustes määrustes on määratud ka referentliikmesriigid, kes vastavalt määruse (EÜ) nr 451/2000 artikli 8 lõikele 1 esitavad asjaomased hindamisaruanded ja soovitused Euroopa Toiduohutusametile (EFSA). Dikloropop-P puhul oli referentliikmesriik Taani ja kogu asjaomane teave esitati 5. novembril 2003. Metkonasooli puhul oli referentliikmesriik Belgia ja kogu asjaomane teave esitati 27. jaanuaril 2004. Pürimetaniili puhul oli referentliikmesriik Austria ja kogu asjaomane teave esitati 15. aprillil 2004. Triklopüüri puhul oli referentliikmesriik Iirimaa ja kogu asjaomane teave esitati 21. novembril 2003.

               (3)

               Liikmesriikide ja Euroopa Toiduohutusameti eksperdid on hindamisaruanded läbi vaadanud ning esitanud komisjonile Euroopa Toiduohutusameti teaduslikud aruanded triklopüüri kohta (14. detsembril 2005) ning dikloropop-P, metkonasooli ja pürimetaniili kohta (13. jaanuaril 2006). (4) Liikmesriigid ja komisjon vaatasid kõnealused aruanded läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning need vormistati 23. mail 2006. aastal komisjoni läbivaatamisaruannetena dikloropop-P, metkonasooli, pürimetaniili ja triklopüüri kohta.

               (4)

               Mitmest senisest uuringust on ilmnenud, et dikloropop-P, metkonasooli, pürimetaniili ja triklopüüri sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavalt üldjoontes vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruannetes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside puhul. Seetõttu on asjakohane kanda kõnealused toimeained I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade väljaandmine vastavalt kõnealuse direktiivi sätetele.

               (5)

               Ilma et see piiraks seda järeldust, on dikloropop-P, pürimetaniili ja triklopüüri puhul vaja koguda edasist teavet mõnede üksikküsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmise suhtes I lisasse võib kehtestada tingimusi. Seetõttu on asjakohane nõuda, et ohu hindamise mõnede punktide kinnitamiseks jätkatakse dikloropop-P, pürimetaniili ja triklopüüri uurimist ning et teavitajad esitavad vastavad uuringud.

               (6)

               Tuleb ette näha mõistlik ajavahemik enne toimeaine I lisasse kandmist, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda sellest tulenevate uute tingimuste täitmiseks.

               (7)

               Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ määratletud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine lisamisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetelusse lisamist anda liikmesriikidele kuus kuud aega dikloropop-P, metkonasooli, pürimetaniili ja triklopüüri sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate lubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas esitatud asjakohaste tingimuste täitmine. Liikmesriigid peaksid kehtivaid lube direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt muutma, need asendama või tühistama. Eespool esitatud tähtaja erandina tuleks ette näha pikem ajavahemik täieliku III lisas ette nähtud toimiku esitamiseks iga taimekaitsevahendi iga kavandatud kasutusviisi kohta ja nende toimikute hindamiseks direktiivis 91/414/EMÜ sätestatud ühtsete põhimõtete alusel.

               (8)

               Kogemused komisjoni määruse (EMÜ) nr 3600/92 (5) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmisega näitavad, et võib tekkida raskusi kehtiva loa valdaja kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu võimaldamise suhtes. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustusi, eelkõige kohustust kontrollida, et loa valdaja võimaldab juurdepääsu toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Täpsustamine ei too siiski liikmesriikidele ega loa valdajatele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega.

               (9)

               Seepärast on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

               (10)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. novembril 2007. Nad edastavad õigusnormide tekstid ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. detsembrist 2007.
   Kui liikmesriigid võtavad need õigusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 3
   1.   Vajaduse korral muudavad liikmesriigid direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt toimeainetena dikloropop-P, metkonasooli, pürimetaniili ja triklopüüri sisaldavate taimekaitsevahendite praeguseid lube või tühistavad need 30. novembriks 2007.
   Eelkõige kontrollivad nad nimetatud kuupäevaks, et on täidetud kõnealuse direktiivi I lisas dikloropop-P, metkonasooli, pürimetaniili ja triklopüüri suhtes sätestatud tingimused, välja arvatud kõnealuseid toimeaineid käsitlevate kannete B osas nimetatud tingimused, ning et kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimuste kohaselt on loa valdajal olemas II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.
   2.   Erandina lõikest 1 viivad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab dikloropop-P, metkonasooli, pürimetaniili ja triklopüüri ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. maiks 2007 kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetelusse, läbi toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete alusel ja kõnealuse direktiivi III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal ning arvestades kõnealuse direktiivi I lisa dikloropop-P, metkonasooli, pürimetaniili ja triklopüüri käsitlevate kannete B osa. Kõnealuse hindamise põhjal teevad nad kindlaks, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.
   Kui liikmesriigid on selle kindlaks teinud, toimivad nad järgmiselt:

               a)

               vajaduse korral muudavad ainsa toimeainena dikloropop-P, metkonasooli, pürimetaniili ja triklopüüri sisaldava toote luba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2011; või

               b)

               kui toode sisaldab dikloropop-P, metkonasooli, pürimetaniili ja triklopüüri ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2011 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks direktiivis või direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained kanti direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

         Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub 1. juunil 2007.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 21. august 2006

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/64/EÜ (ELT L 206, 27.7.2006, lk 107).

      (2)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1044/2003 (ELT L 151, 19.6.2003, lk 32).

      (3)  EÜT L 98, 7.4.2001, lk 6.

      (4)  EFSA teaduslik aruanne (2006) 52, 1–67. Kokkuvõte pestitsiidse toimeaine diklorprop-P ohuanalüüsi hindamisest ekspertide poolt (valmimiskuupäev: 13. jaanuar 2006).
   EFSA teaduslik aruanne (2006) 64, 1–71. Kokkuvõte pestitsiidse toimeaine metkonasooli ohuanalüüsi hindamisest ekspertide poolt (valmimiskuupäev: 13. jaanuar 2006).
   EFSA teaduslik aruanne (2006) 61, 1–70. Kokkuvõte pestitsiidse toimeaine pürimentaniili ohuanalüüsi hindamisest ekspertide poolt (valmimiskuupäev: 13. jaanuar 2006).
   EFSA teaduslik aruanne (2005) 56, 1–103. Kokkuvõte pestitsiidse toimeaine triklopüüri ohuanalüüsi hindamisest ekspertide poolt (valmimiskuupäev: 14. detsember 2005).

      (5)  EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2266/2000 (EÜT L 259, 13.10.2000, lk 27).

      LISA
      Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa tabeli lõppu lisatakse järgmised kanded.

                     Nr

                     Tavanimetus, tunnuskoodid

                     Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus

                     Puhtusaste (1)

                     Jõustumine

                     Loetellu kuulumise lõpptähtaeg

                     Erisätted

                     “135

                     Dikloropop-P
                     CASi nr 15165-67-0
                     CIPACi nr 476

                     (R)-2-(2,4-dikloro-fenoksü)propaanhape

                     ≥ 900 g/kg

                     1. juuni 2007

                     31. mai 2017

                     A   OSA
                     Lubatakse kasutada ainult herbitsiidina.
                     B   OSA
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 23. mail 2006. aastal alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees dikloroprop-P kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
                     Kõnealuse üldhinnangu kohaselt peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

                                 —

                                 lindude, imetajate, veeorganismide ja muude kui sihtrühma taimede kaitsele. Loa tingimused peaksid vajaduse korral sisaldama riskide vähendamise meetmeid.

                           Asjaomased liikmesriigid nõuavad, et esitatakse andmed täiendavate uuringute kohta, mis kinnitavad tulemusi metabolismi kohta loomade organismis ning vahetu ja pikaajalise ohu hindamist lindudel ja vahetu ohu hindamist taimtoidulistel imetajatel
                     Nad tagavad, et teavitajad, kelle taotlusel lisati dikloroprop-P käesolevasse lisasse, esitavad selliseduuringud komisjonile kahe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

                     136

                     Metkonasool
                     CASi nr 125116-23-6 (määratlemata stereokeemia)
                     CIPACi nr 706

                     (1RS,5RS:1RS,5SR)-5-(4-klorobensüül)-2,2-dimetüül-1-(1H-1,2,4-triasool-1-üülmetüül)tsüklopentanool

                     ≥ 940 g/kg (tsis- ja trans-isomeeride summa)

                     1. juuni 2007

                     31. mai 2017

                     A   OSA
                     Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.
                     B   OSA
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 23. mail 2006. aastal alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees metkonasooli kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
                     Kõnealuse üldhinnangu kohaselt peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

                                 —

                                 veeorganismide, lindude ja imetajate kaitsele. Loa tingimused peaksid vajaduse korral sisaldama riski vähendamise meetmeid,

                                 —

                                 käsitsejate ohutusele. Vajaduse korral peaksid loa tingimused sisaldama kaitsemeetmeid.

                     137

                     Pürimetaniil
                     CASi nr 53112-28-0
                     CIPACi number ei ole määratud

                     N-(4,6-dimetüülpürimidiin-2-üül) aniliin

                     ≥ 975 g/kg
                     (valmistamisel sissejääv lisand tsüaanamiid loetakse toksiliseks ja tema sisaldus tehnilises materjalis ei tohi olla üle 0,5 g/kg kohta.

                     1. juuni 2007

                     31. mai 2017

                     A   OSA
                     Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.
                     B   OSA
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 23. mail 2006. aastal alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees pürimetaniili kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
                     Kõnealuse üldhinnangu kohaselt peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

                                 —

                                 veeorganismide kaitsele. Loa väljaandmise tingimused peaksid vajaduse korral sisaldama riskide vähendamise meetmeid, näiteks puhvervööndeid,

                                 —

                                 käsitsejate turvalisusele ja tagama, et kasutustingimustega nähakse ette piisavad isikukaitsevahendid.

                           Asjaomased liikmesriigid nõuavad, et esitatakse andmeid täiendavate uuringute kohta, mis kinnitavad, et riski kaladele on õigesti hinnatud. Nad tagavad, et teavitaja, kelle taotlusel lisati pürimetaniil käesolevasse lisasse, esitab komisjonile sellised uuringud kahe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

                     138

                     Triklopüür
                     CASi nr 055335-06-3
                     CIPACi nr 376

                     3,5,6-trikloro-2-püridüüloksüäädikhape

                     ≥ 960 g/kg
                     (triklopüürbutoksüetüülestrina)

                     1. juuni 2007

                     31. mai 2017

                     A   OSA
                     Lubatakse kasutada ainult herbitsiidina.
                     B   OSA
                     Hinnates taotlusi saada luba triklopüüri sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamiseks mujal kui kevadistel karja- ja heinamaadel, pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu artikli 4 lõike 1 punktis b nimetatud kriteeriumidele ja tagavad, et enne loa andmist on vajalikud andmed ja teave esitatud.
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 23. mail 2006. aastal toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees triklopüüri kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eriti selle I ja II lisa.
                     Kõnealuse üldhinnangu kohaselt peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

                                 —

                                 põhjavee kaitsele ohtu tekitada võivate tingimuste korral. Loa tingimused peaksid vajaduse korral sisaldama riskide vähendamise meetmeid ja ohustatud alade suhtes tuleb käivitada seireprogramme,

                                 —

                                 käsitsejate ohutusele ja tagama, et kasutustingimustega nähtaks ette piisavad isikukaitsevahendid,

                                 —

                                 lindude, imetajate, veeorganismide ja sihtrühma mittekuuluvate taimede kaitsele. Loa tingimused peaksid vajaduse korral sisaldama riskide vähendamise meetmeid.

                           Asjaomased liikmesriigid taotlevad täiendavate uuringute esitamist, mis kinnitaks lindude, imetajate ja veeorganismide metaboliit 6-kloro-2-püridinooliga kokkupuutest tulenevate vahetu ja pikaajalise ohu hindamist. Nad tagavad, et teavitaja, kelle taotlusel on triklopüür käesolevasse lisasse kantud, esitab sellised uuringud komisjonile kahe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist.”

         (1)  Täiendavad andmed toimeaine olemuse ja spetsifikatsiooni kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.