title: Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/109/EÜ, 19. detsember 2001, mis käsitleb liikmesriikide statistilisi vaatlusi teatavate viljapuuliikide istandike tootmispotentsiaali kindlaksmääramiseks

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32001L0109

Euroopa Liidu Teataja L 013 , 16/01/2002 Lk 0021 - 0024

		Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/109/EÜ,19. detsember 2001,mis käsitleb liikmesriikide statistilisi vaatlusi teatavate viljapuuliikide istandike tootmispotentsiaali kindlaksmääramiseksEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 285,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 ettenähtud menetluse kohaselt [2]ning arvestades järgmist:(1) Komisjon vajab talle asutamislepinguga ning ühenduse puu- ja köögiviljaturu ühist korraldust reguleerivate sätetega antud ülesande täitmiseks täpset teavet teatavate viljapuuliikide istandike tootmispotentsiaali kohta ühenduses ja keskmise tähtajaga hinnanguid tootmise ja turupakkumise kohta. Selle teabe kogumine on praegu ette nähtud nõukogu 20. juuli 1976. aasta direktiiviga 76/625/EMÜ, liikmesriikide statistiliste vaatluste kohta teatavate viljapuuliikide istandike tootmispotentsiaali kindlaksmääramiseks. [3] Nüüd, kui tehakse muudatusi, on selguse mõttes asjakohane tunnistada nimetatud direktiiv kehtetuks ja asendada see käesoleva direktiiviga.(2) Kõik liikmesriigid peaksid ühte liiki kuuluvate viljapuude istandikes läbi viima rööbitisi vaatlusi, rakendades ühtesid ja samu kriteeriume ning võrreldavaid täpsusnõudeid. Uutes istandikes saadakse täissaak alles teatava arvu aastate möödudes. Et saada usaldatavaid statistilisi andmeid tootmispotentsiaali kohta ja arvesse võtta viljapuid, mis veel saaki ei anna, tuleks kõnealuseid vaatlusi seetõttu korrata viieaastaste ajavahemike järel.(3) Kõikides liikmesriikides tuleks teha ühesuguseid vaatlusi iga viljapuuliigi tähtsamate sortide kohta, püüdes samal ajal sorte eristada nii täielikult kui vajalik.(4) Viljapuuistandike seniste vaatlustega omandatud kogemused näitavad, et liikmesriikide vaatlusmeetodid peavad olema paindlikud, kuid samal ajal tuleb säilitada andmete võrreldavus liikmesriikide vahel.(5) Kuna kavandatud tegevuse eesmärke, nimelt täielike ja usaldusväärsete statistiliste andmete saamist teatavate viljapuuliikide istandike tootmispotentsiaali kohta ühenduses ja keskmise tähtajaga hinnangute kujundamist ühenduse toodangu ja pakkumise kohta, pole võimalik saavutada igas liikmesriigis üksikult ja seetõttu tuleks tõhususe huvides tegutseda ühenduse tasemel, võib ühendus võtta vastavaid meetmeid kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, nagu sõnastatud asutamislepingu artiklis 5. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks.(6) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivile 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise kord, [4]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. 2002. aasta jooksul ja edaspidi iga viie aasta järel viivad liikmesriigid läbi vaatlusi teatavate viljapuuliikide oma territooriumil asuvates istandikes.2. Vaadeldakse järgmisi liike:a) dessertõunadb) dessertpirnidc) virsikudd) aprikooside) apelsinidf) sidrunidg) väikeseviljalised tsitrused.Eri liikmesriikides vaadeldavad liigid on esitatud lisas, sellekohases tabelis.Nimetatud liikide loetelu ja nimetatud tabelit võib muuta artikli 8 lõikes 2 osutatud korra kohaselt.Muude õuna- ja pirnisortide puhul kui dessertõunad ja pirnid pole viljapuude istandike vaatlused kohustuslikud.3. Vaatlusi tehakse kõigis majandites, kus on istutatud viljapuudega alasid, kui seal toodetavad puuviljad on täielikult või peamiselt ette nähtud turustamiseks.Vaatlus hõlmab ühe liigi või segaistandikke, st viljapuuistandikke, kus kasvatatakse mitut lõike 2 esimeses lõigus nimetatud liiki või ühte või mitut eespool nimetatud liiki koos muude liikidega.4. Vaatlus võib olla üldine või rajaneda juhusliku valimi vaatlusel vastavalt artiklis 3 sätestatud kriteeriumidele.Artikkel 21. Artiklis 1 osutatud vaatlused korraldatakse nii, et tulemusi saab esitada järgmiste näitajate mitmesuguste kombinatsioonide näol:A. Puuviljasort:Selleks et oleks võimalik viljeldavate sortide järgi liikmesriike eraldi hinnata, tuleb iga liigi puhul esitada andmed vähemalt 80 % selle liigi istandike pindalast kasvatatavate sortide kohta tähtsuse järjekorras, kusjuures kindlasti esitatakse andmed iga sordi kohta, mis võtab enda alla 3 % või rohkem kõnesoleva viljapuuliigi istandike kogupindalast.B. Puude vanus:Puude vanus tuleb arvutada nende viljapuuaeda istutamise ajast alates. Istutusaega sügisest kevadeni loetakse üheks istutusperioodiks.C. Istandiku pindala, puude arv ja istutustihedus:Istutustihedust võib vaadelda ja määrata vahetult või arvutada istandiku pindalast lähtudes.2. Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 8 lõikes 2 osutatud korras.Artikkel 31. Juhusliku valimi vaatluse korral peab valim esindama kogu istutusala vähemalt 95 % ulatuses. Alade kohta, mis pole valimis esindatud, antakse hinnangulised andmed.2. Neil juhtudel, kui on tegemist juhusliku valimi vaatluse tulemustega, võtavad liikmesriigid kõik vajalikud meetmed tagamaks, et 68 %lisel usaldusnivool valimiviga ei ületaks 3 % iga viljapuuliigi istandike kogupindala kohta liikmesriigis.3. Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid vaatlusvigade vähendamiseks ja vajaduse korral hindavad nende mõju igale esitatavale kogupindalale viljapuuliikide kaupa.4. Käesoleva artikli rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 8 lõikes 2 osutatud korras.Artikkel 41. Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõnealuste vaatluste tulemustest nii kiiresti kui võimalik ja igal juhul enne vaatlusele järgneva aasta 1. oktoobrit.2. Lõikes 1 nimetatud tulemused tuleb esitada iga tootmispiirkonna kohta. Liikmesriikidele ettenähtud tootmispiirkondade piirid määratakse kindlaks artikli 8 lõikes 2 sätestatud korras.3. Artiklis 3 nimetatud andmete esitamisel leitud valimivead koos muude vigadega tuleb teatada vaatlusele järgneva aasta 1. oktoobriks.4. Liikmesriigid saadavad komisjonile metodoloogilise aruande selle kohta, kuidas vaatlus läbi viidi, mitte hiljem kui vaatlusele järgneva aasta 1. oktoobriks.Artikkel 5Liikmesriigid, kes saavad aastaandmeid:a) likvideeritud viljapuuistandike kohta oma territooriumil võib) uutest istandikest oma territooriumil,edastavad komisjonile vastava teabe hiljemalt muutuste aastale järgneva aasta 31. oktoobriks.Artikkel 6Komisjon uurib liikmesriikidega nõu pidades ja nendega pidevat koostööd tehes:a) esitatud tulemusi,b) tehnilisi raskusi, mis on ilmnenud vaatluste ja aruannete ettevalmistamisel ning tegemisel,c) vaatlustulemuste olulisust.Artikkel 7Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aasta jooksul pärast liikmesriikide edastatud tulemuste kättesaamist aruande vaatluse käigus omandatud kogemuste kohta.Artikkel 81. Komisjoni abistab alaline põllumajandusstatistika komitee, mis on moodustatud otsusega 72/279/EMÜ. [5]2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 kohaseks tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.3. Komitee võtab vastu oma töökorra.Artikkel 9Direktiiv 76/625/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates 16. aprillist 2002.Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile 76/625/EMÜ käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile.Artikkel 10Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 16. aprilliks 2002. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näeb ette liikmesriik.Artikkel 11Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 12Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 19. detsember 2002Euroopa Parlamendi nimeleesistujaN. FontaineNõukogu nimeleesistujaA. Neyts-uyttebroeck[1] EÜT C 96 E, 27.3.2001, lk 212.[2] Euroopa Parlamendi 13. juuni 2001. aasta arvamus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata), nõukogu 8. novembri 2001. aasta ühine seisukoht (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata) ja Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2001. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[3] EÜT L 218, 11.8.1976, lk 10. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 1999/87/EÜ (EÜT L 16, 21.1.2000, lk 72).[4] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[5] EÜT L 179, 7.8.1972, lk 1.--------------------------------------------------LISAERI LIIKMESRIIKIDES VAADELDAVAD LIIGID| Õunad | Pirnid | Virsikud | Aprikoosid | Apelsinid | Sidrunid | Väikese- viljalised tsitrused |Belgia | X | X | | | | | |Taani | X | X | | | | | |Saksamaa | X | X | | | | | |Kreeka | X | X | X | X | X | X | X |Hispaania | X | X | X | X | X | X | X |Prantsusmaa | X | X | X | X | X | X | X |Iirimaa | X | | | | | | |Itaalia | X | X | X | X | X | X | X |Luksemburg | X | X | | | | | |Madalmaad | X | X | | | | | |Austria | X | X | X | X | | | |Portugal | X | X | X | X | X | x | X |Soome | X | | | | | | |Rootsi | X | X | | | | | |Ühendkuningriik | X | X | | | | | |--------------------------------------------------


title: Nõukogu Kolmas direktiiv, 9. oktoober 1978, mis käsitleb aktsiaseltside ühinemist lähtuvalt asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktist g

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31978L0855

Euroopa Liidu Teataja L 295 , 20/10/1978 Lk 0036 - 0043 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 17 Köide 1 Lk 0034  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 06 Köide 2 Lk 0038  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 17 Köide 1 Lk 0034  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 17 Köide 1 Lk 0076  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 17 Köide 1 Lk 0076

		Nõukogu kolmas direktiiv,9. oktoober 1978,mis käsitleb aktsiaseltside ühinemist lähtuvalt asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktist g(78/855/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 54 lõike 3 punkti g,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:artikli 54 lõike 3 punktis g sätestatud kooskõlastamist ja asutamispiirangute kaotamise üldprogrammi [4] alustati direktiiviga 68/151/EMÜ [5];kooskõlastamist jätkati aktsiaseltside asutamise ja aktsiakapitali säilitamise ja suuruse muutmise suhtes direktiiviga 77/91/EMÜ [6] ning teatud äriühinguliikide raamatupidamise aastaaruannete suhtes direktiiviga 78/660/EMÜ [7];äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitse nõuab aktsiaseltside ühinemist reguleerivate liikmesriikide seaduste kooskõlastatust ja ühinemissätete viimist kõigi liikmesriikide seadustesse;kõnealuse kooskõlastamise seisukohalt on eriti tähtis ühinevate äriühingute aktsionäride täpne ja võimalikult objektiivne informeeritus ning nende õiguste asjakohane kaitse;töötajate õiguste kaitset äriühingute, ettevõtete ja ettevõtte osade võõrandamise korral reguleeritakse käesoleval ajal direktiiviga 77/187/EMÜ [8];võlausaldajad, sealhulgas võlakirjade omanikud, ja isikud, kellel on muid nõudeid ühinevate äriühingute vastu, vajavad äriühingute ühinemise korral kaitset oma huvide kahjustamise vastu;kolmandate isikute piisava informeerituse huvides peavad direktiivi 68/151/EMÜ andmete avalikustamise nõuded laienema ka äriühingute ühinemisele;äriühingu liikmetele ja kolmandatele isikutele äriühingute ühinemise korral antavad tagatised peavad laienema ka mõningatele tehingutele, mis olulises osas sarnanevad äriühingute ühinemisega, nii et kõnesoleva kaitse tagamise kohustusest ei oleks võimalik kõrvale hoida;tagamaks õiguskindlust äriühingute suhetes, nende ja kolmandate isikute suhetes ning äriühingu liikmete suhetes tuleb piirata olukordi, millest võib tuleneda tehingu kehtetus, sätestades puuduste kõrvaldamise igal võimalikul juhul ning piiritledes tähtaja, mille kestel võib nõuda tehingu kehtetuks tunnistamist,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Reguleerimisala1. Käesolevas direktiivis sätestatud kooskõlastusmeetmeid kohaldatakse liikmesriikide õigus- ja haldusnormide suhtes, mis on seotud järgmiste äriühinguliikidega:- Saksamaa:die Aktiengesellschaft,- Belgia:la société anonyme/ de naamloze vennootschap,- Taani:aktieselskaber,- Prantsusmaa:la société anonyme,- Iirimaa:public companies limited by shares, and public companies limited by guarantee having a share capital,- Itaalia:la società per azioni,- Luksemburg:la société anonyme,- Holland:de naamloze vennootschap,- Ühendkuningriik:public companies limited by shares, and public companies limited by guarantee having a share capital.2. Liikmesriikides ei pea käesolevat direktiivi kohaldama ühistutele, mis on asutatud mõne lõikes 1 loetletud äriühinguna. Kui liikmesriikide seadustes kasutatakse niisugust võimalust, peab nendes olema nõue, et niisugused äriühingud kasutaksid sõna "ühistu" kõigis dokumentides, mida nimetatakse direktiivi 68/151/EMÜ artiklis 4.3. Liikmesriikides ei pea käesolevat direktiivi kohaldama neil juhtudel, kui ühe või mitme ühinemise tulemusena lõpetatava äriühingu suhtes on algatatud pankrotimenetlus, maksejõuetu äriühingu lõpetamisega seotud menetlus, kohtuasi, kompromissi tegemine või muud analoogilised menetlused.I PEATÜKKÜhe või mitme äriühingu teisega ühendamise või uue äriühingu asutamise teel toimuva ühinemise reguleerimineArtikkel 2Liikmesriikides tuleb riigi seadustele alluvate äriühingute suhtes kehtestada reeglid, mis sätestavad ühinemist ühe või mitme äriühingu teisega ühendamise või uue äriühingu asutamise teel.Artikkel 31. "Ühinemine ühendamise teel" tähendab käesolevas direktiivis tehingut, mille puhul üks või mitu äriühingut lõpetatakse likvideerimismenetluseta kogu nende vara ja kohustuste üleminekuga teisele äriühingule, mille vastu ühe või mitme ühendatava äriühingu aktsionäridele emiteeritakse ühendava äriühingu aktsiaid ja tehakse mõnel juhul juurdemakseid, mis ei ületa 10 % sel puhul emiteeritud aktsiate nimiväärtusest, või kui neil nimiväärtust ei ole, nende arvestusväärtusest.2. Liikmesriigi seadused võivad sätestada ka niisuguse ühendamise teel ühinemise, mille puhul üks või mitu ühendatavat äriühingut on likvideerimisel, juhul kui see piirdub äriühingutega, mis ei ole veel alustanud oma vara jaotamist aktsionäridele.Artikkel 41. "Ühinemine uue äriühingu asutamise teel" tähendab käesoleva direktiivis tehingut, mille puhul mitu äriühingut lõpetatakse likvideerimismenetluseta ja kogu nende vara ja kohustused antakse üle asutatavale äriühingule, mille eest lõpetatavate äriühingute aktsionäridele emiteeritakse uue äriühingu aktsiaid ja tehakse mõnel juhul juurdemakseid, mis ei ületa 10 % sel puhul emiteeritud aktsiate nimiväärtusest või, kui neil nimiväärtust ei ole, nende arvestusväärtusest.2. Liikmesriigi seadused võivad sätestada ka niisuguse ühinemise uue äriühingu asutamise teel, mille puhul üks või mitu lõpetatavat äriühingut on likvideerimisel, juhul kui see piirdub äriühingutega, mis ei ole veel alustanud oma vara jaotamist aktsionäridele.II PEATÜKKÜhinemine ühendamise teelArtikkel 51. Ühinevate äriühingute haldus- või juhtorganid sõlmivad kirjaliku ühinemislepingu.2. Ühinemislepingus tuleb märkida vähemalt järgmist:a) iga ühineva äriühingu liik, ärinimi ja registrisse kantud asukoht;b) aktsiate asendussuhe ja kõigi juurdemaksete suurus;c) ühendava äriühingu aktsiate üleandmise tingimused;d) kuupäev, millest alates üleantud aktsiad annavad õiguse kasumiosale ning seda õigust mõjutavad eritingimused;e) kuupäev, millest alates ühendatava äriühingu tehingud käsitatakse raamatupidamises ühendava äriühingu tehingutena;f) õigused, mis ühendavas äriühingus antakse eriõigustega aktsiate omanikele ja peale aktsiate ka muude väärpaberite omanikele, või nende suhtes kavandatavad meetmed;g) artikli 10 lõikes 1 nimetatud ekspertidele ning ühinevate äriühingute haldus-, juht-, järelevalve- ja kontrollorganite liikmetele antavad erisoodustused.Artikkel 6Ühinemisleping tuleb avaldada liikmesriikide seadustes ettenähtud viisil kooskõlas direktiivi 68/151/EMÜ artikliga 3 iga ühineva äriühingu kohta eraldi vähemalt üks kuu enne ühinemislepingu heakskiitmist otsustava üldkoosoleku kindlaksmääratud kuupäeva.Artikkel 71. Ühinemiseks on nõutav vähemalt iga ühineva äriühingu üldkoosoleku heakskiit (ühinemisotsus). Liikmesriikide seadustes tuleb sätestada, et ühinemisotsus võetakse vastu vähemalt kahekolmandikulise enamusega aktsiatega esindatud häältest või koosolekul esindatud aktsiakapitalist.Liikmesriikide seadustes võib ette näha ka olukorra, mille puhul piisab esimeses lõigus nimetatud häälte lihtenamusest, juhul kui esindatud on vähemalt pool aktsiakapitalist. Peale selle võidakse kohaldada asutamislepingu ja põhikirja muutmise kohta kehtivaid reegleid.2. Kui äriühingul on eri liiki aktsiaid, hääletavad ühinemisotsust eraldi vähemalt iga liiki aktsiate omanikud, kelle õigusi tehing mõjutab.3. Ühinemisotsus peab sisaldama nii ühinemislepingu heakskiitu kui ka ühinemisest tingitud muudatuste asutamislepingu ja põhikirjamuudatuste heakskiitu.Artikkel 8Liikmesriikide seadustes ei pea olema nõuet ühinemise heakskiidu kohta ühendava äriühingu üldkoosolekul, kui täidetud on järgmised tingimused:a) artiklis 6 ettenähtud teabe trükis avaldamine peab ühendava äriühingu kohta aset leidma vähemalt üks kuu enne ühe või mitme ühendatava äriühingu ühinemislepingu heakskiitmist otsustava üldkoosoleku kindlaksmääratud kuupäeva;b) vähemalt üks kuu enne punktis a nimetatud kuupäeva peab kõigil ühendava äriühingu aktsionäridel olema õigus tutvuda artikli 11 lõikes 1 nimetatud dokumentidega ühendava äriühingu registrisse kantud asukohas;c) ühendava äriühingu ühel või mitmel aktsionäril, kelle aktsiatega on esindatud kehtestatud miinimumprotsent aktsiakapitalist, peab olema õigus nõuda ühendava äriühingu üldkoosoleku kokkukutsumist ühinemise heakskiitmise otsustamiseks. Miinimumprotsent ei või ületada 5 %. Liikmesriikides võib sätestada hääleõiguseta aktsiate väljajätmise sellest arvestusest.Artikkel 9Iga ühineva äriühingu haldus- või juhtorgan koostab üksikasjalise kirjaliku aruande (ühinemisaruande), milles selgitatakse ühinemislepingut ja esitatakse tingimuste, eriti aktsiate asendussuhte õiguslik ja majanduslik põhjendus.Ühinemisaruandes tuleb kirjeldada ka kõiki erilisi hindamisel tekkinud raskusi.Artikkel 101. Iga ühineva äriühingu huvides tegutseb üks või mitu neist sõltumatut eksperti, keda on ametisse määranud või kelle määramise on heaks kiitnud kohus või ametiasutus ning kes tutvuvad põhjalikult ühinemislepinguga ja koostavad aktsionäridele aruande. Liikmesriikide seadustes võib sätestada ka ühe või mitme sõltumatu eksperdi määramise kõigi ühinevate äriühingute jaoks ühiselt, kui kohus või ametiasutus määrab nad ühinevate äriühingute ühisel nõudel. Eksperdid võivad liikmesriikide seadustest olenevalt olla kas füüsilised või juriidilised isikud või äriühingud.2. Lõikes 1 nimetatud aruandes peavad eksperdid igal juhul osutama, kas aktsiate asendussuhe on nende arvates õiglane ja põhjendatud. Aruanne peab:a) märkima, millist meetodit või meetodeid kasutati kavandatava aktsiate asendussuhte arvutamisel;b) sedastama, kas see meetod või meetodid on kohased kasutamiseks kõnealusel juhul, iga sellise meetodi kasutamisel saadud väärtused ja arvamus, milline on valitud meetodite suhteline tähtsus väärtuse saamisel.Aruandes tuleb kirjeldada ka kõiki erilisi hindamisel tekkinud raskusi.3. Igal eksperdil on õigus saada ühinevalt äriühingult kogu asjassepuutuvat informatsiooni ja kasutada kõiki dokumente ning korraldada mis tahes vajalikku uurimist.Artikkel 111. Kõigil aktsionäridel on õigus tutvuda vähemalt järgmiste dokumentidega äriühingu registrisse kantud asukohas vähemalt üks kuu enne ühinemislepingu heakskiitmist otsustava üldkoosoleku kindlaksmääratud kuupäeva:a) ühinemisleping;b) ühinevate äriühingute kolme eelmise majandusaasta raamatupidamise aastaaruanded ja tegevusaruanded;c) raamatupidamise vahearuanne, mis ei ole koostatud varem kui ühinemislepingus näidatud kuupäevale eelneva kolmanda kuu esimese päeva seisuga, juhul kui viimane raamatupidamise aastaaruanne on koostatud majandusaasta kohta, mis lõppes enam kui kuus kuud enne nimetatud kuupäeva;d) ühinevate äriühingute haldus- või juhtorganite artiklis 9 ettenähtud ühinemisaruanded;e) artiklis 10 ettenähtud aruanded.2. Lõike 1 punktis c nimetatud raamatupidamise vahearuanne peab olema koostatud samu meetodeid kasutades ja sama skeemi järgi nagu viimane aastabilanss.Liikmesriikide seadustes võib sätestada, et:a) uus inventuur ei ole vajalik;b) viimases bilansis näidatud hindamist tuleb muuta vaid raamatupidamisregistrite kandeid kajastaval määral, arvestades seejuures siiski järgmist:- vahepealne amortisatsioon ja soetused,- tegeliku väärtuse olulised muutused, mis ei kajastu registrites.3. Igal aktsionäril on õigus soovi korral tasuta saada täielikke või vastavalt soovile ka osalisi ärakirju lõikes 1 loetletud dokumentidest.Artikkel 12Iga ühineva äriühingu töötajate õiguste kaitset reguleeritakse kooskõlas direktiiviga 77/187/EMÜ.Artikkel 131. Liikmesriikide seadustes tuleb ette näha ühinevate äriühingu võlausaldajate huvide piisav kaitsesüsteem, juhul kui võlausaldajate nõuded pärinevad varasemast ajast kui avaldatud ühinemisleping ja nende tähtpäev pole saabunud ühinemislepingu avaldamise kuupäevaks.2. Selle saavutamiseks tuleb liikmesriikide seadustes sätestada vähemalt, et nimetatud võlausaldajatel oleks õigus saada piisavaid tagatisi, juhul kui ühinevate äriühingute majanduslik seisund tingib niisugust kaitset ja kui võlausaldajatel neid tagatisi veel ei ole.3. Ühendava ja ühendatava äriühingu võlausaldajate kaitse võib olla erinev.Artikkel 14Ilma et see piiraks nende reeglite kohaldamist, millega reguleeritakse võlakirjade omanike kollektiivsete õiguste teostamist, kohaldatakse ühinevate äriühingute võlakirjade omanike suhtes artiklit 13, välja arvatud juhud, kui võlakirjade omanike koosolekul on ühinemine heaks kiidetud või kui niisugune koosolek on riigi seadustes ette nähtud või kui ühinemise on heaks kiitnud iga võlakirjade omanik eraldi.Artikkel 15Eriõigustega väärtpaberite (v.a aktsiad) omanikele tuleb ühendavas äriühingus anda vähemalt samasugused õigused, nagu neil olid ühendatavas äriühingus, välja arvatud juhul, kui nende õiguste muutumine on heaks kiidetud väärtpaberite omanike koosolekul ja kui niisugune koosolek on riigi seadustes ette nähtud või kui ühinemise on heaks kiitnud iga väärtpaberite omanik eraldi või kui väärtpaberite omanike õigusena ei ole ette nähtud väärpaberite tagasiostmine ühendava äriühingu poolt.Artikkel 161. Juhul kui liikmesriigi seadustes ei ole ette nähtud kohtu- või haldusvõimu tõkestavat järelevalvet ühinemise seaduslikkuse üle või kui niisugune järelevalve ei laiene kõigile õigustoimingutele, mida ühinemine nõuab, tuleb juriidiliselt nõuetekohases vormis koostada ja tõendada ühinemisotsuseid tegevate üldkoosolekute protokollid ja vajaduse korral ka koosolekutel heakskiidetud ühinemislepingud. Juhul kui ühinemist ei pea heaks kiitma kõigi ühinevate äriühingute üldkoosolekud, tuleb juriidiliselt nõuetekohases vormis koostada ja tõendada heakskiitmata ühinemisleping.2. Notar või ametiasutus, kes on pädev neid dokumente juriidiliselt nõuetekohases vormis koostama ja tõendama, peab kontrollima ja tõendama nende õigustoimingute ja vorminõuete olemasolu ja kehtivust, mille täitmist nõutakse äriühingult, kelle huvides ta tegutseb, ning ühinemislepingu olemasolu ja kehtivust.Artikkel 17Liikmesriikide seadustes määratakse kindlaks ühinemise jõustumise kuupäev.Artikkel 181. Ühinemine tuleb iga ühineva äriühingu suhtes avalikustada teatada liikmesriikide seadustes ettenähtud viisil kooskõlas direktiivi 68/151/EMÜ artikliga 3.2. Ühendav äriühingu võib ise korraldada avalikustamise ühendatava äriühingu või äriühingute kohta.Artikkel 191. Ühinemine toob ipso jure ja samaaegselt kaasa järgmised tagajärjed:a) ühendatava äriühingu vara ja kohustuste üleminek ühendavale äriühingule nii ühendatava ja ühendava äriühingu vaheliselt kui ka kolmandaid isikuid puudutavalt;b) ühendatava äriühingu aktsionäridest saavad ühendava äriühingu aktsionärid;c) ühendatav äriühing loetakse lõppenuks.2. Ühtegi ühendava äriühingu aktsiat ei vahetata ühendatava äriühingu aktsiate vastu, mille omanik on kas:a) ühendav äriühing ise või mõni enda nime all, kuid äriühingu huvides tegutsev isik;b) ühendatav äriühing ise või mõni enda nime all, kuid äriühingu huvides tegutsev isik.3. Ülalöeldu ei tohi piirata liikmesriikide seaduste kohaldamist, mille kohaselt ühendatavalt äriühingult nõutakse eriliste vorminõuete täitmist, et teatud vara, õiguste ja kohustuste üleminek hakkaks kehtima kolmandate isikute suhtes. Ühendav äriühing võib täita need vorminõuded ise; liikmesriikide seadustega võib siiski lubada ühendataval äriühingul jätkata nende täitmist piiratud aja jooksul, mis võib ainult erandjuhtudel olla pikem kui kuus kuud, arvates ühinemise jõustumiskuupäevast.Artikkel 20Liikmesriikide seadustes tuleb ette näha reeglid, mis reguleerivad ühendatava äriühingu haldus- või juhtorganite liikmete tsiviilvastutuse selle äriühingu aktsionäride ees nende organite liikmete väära asjaajamise korral ühinemise ettevalmistamisel ja rakendamisel.Artikkel 21Liikmesriikide seadustes tuleb sätestada reeglid, mis reguleerivad artikli 10 lõikes 1 nimetatud aruande koostanud ekspertide tsiviilvastutuse ühendatava äriühingu aktsionäride ees nende ekspertide väära asjaajamise korral oma kohustuste täitmisel.Artikkel 221. Liikmesriikide seadustes tohib ette näha ühinemise kehtetuks tunnistamise reegleid üksnes järgmisi tingimusi arvestades:a) ühinemist saab kehtetuks tunnistada ainult kohtuotsusega;b) ühinemist, mis on jõustunud vastavalt artiklile 17, võib kuulutada kehtetuks ainult sel juhul, kui selle seaduslikkuse üle ei ole olnud kohtu- või haldusvõimu tõkestav järelevalvet või kui selle dokumendid ei ole juriidiliselt nõuetekohases vormis koostatud ega tõendatud või kui on näidatud, et üldkoosoleku otsus on riigi seaduse järgi kehtetu või kehtetuks tunnistatav;c) ühinemise kehtetuks tunnistamise menetlust ei või alustada kuus kuud pärast ühinemise jõustumiskuupäeva selle isiku suhtes, kes väidab ühinemise olevat õigusvastase, ega siis, kui olukord on lahendatud;d) kui on võimalik kõrvaldada puudust, mille tõttu ühinemine võib osutuda kehtetuks, peab kohus, kelle pädevusse asi kuulub, määrama ühinevatele äriühingutele tähtaja olukorra lahendamiseks;e) ühinemist kehtetuks tunnistav kohtuotsus avaldatakse liikmesriikide seadustes ettenähtud viisil kooskõlas direktiivi 68/151/EMÜ artikliga 3;f) kui liikmesriigi seadustes on kolmandal isikul lubatud niisugust kohtuotsust vaidlustada, võib ta teha seda kuue kuu jooksul arvates kohtuotsuse avaldamisest direktiivis 68/151/EMÜ ettenähtud viisil;g) ühinemist kehtetuks tunnistav kohtuotsus ei mõjuta iseenesest ei ühendava äriühingu kohustuste kehtivust ega nende kohustuste kehtivust, mis on teistel selle äriühingu vastu, kui need kohustused on tekkinud enne kohtuotsuse avaldamist ja pärast artiklis 17 nimetatud kuupäeva;h) ühinemisel osalenud äriühingud vastutavad solidaarselt ühendava äriühingu punktis g nimetatud kohustuste eest.2. Kõrvale kaldudes lõike 1 punktist a võib liikmesriikide seadustes sätestada ka ühinemise kehtetuks tunnistamise ametiasutuse poolt, kui seda otsust on võimalik vaidlustada kohtus. Analoogia põhjal kohaldatakse nende ametiasutuste suhtes punkte b, d, e, f, g ja h. Niisugust kehtetuks tunnistamise menetlust ei või algatada hiljem kui kuus kuud pärast artiklis 17 nimetatud kuupäeva.3. Ülalöeldu ei mõjuta liikmesriikide selliste seaduste kohaldamist, mille alusel võidakse ühinemine tunnistada kehtetuks muu järelevalve tulemusel, mis ei ole kohtu- või täidesaatva võimu teostatav tõkestav järelevalve seaduslikkuse üle.III PEATÜKKÜhinemine uue äriühingu asutamise teelArtikkel 231. Ilma et see piiraks direktiivi 68/151/EMÜ artiklite 11 ja 12 kehtivust, kohaldatakse artikleid 5, 6, 7 ja 9-22 uue äriühingu asutamise teel ühinemise suhtes. Selles kontekstis tähendavad "ühinevad äriühingud" ja "ühendatavad äriühingud" lõpetatavaid äriühinguid ning "ühendav äriühing" tähendab asutatavat äriühingut.2. Uue äriühingu suhtes kohaldatakse artikli 5 lõike 2 punkti a.3. Ühinemisleping, ja kui need on eraldi dokumendid, siis uue äriühingu asutamisleping või asutamislepingu projekt ning põhikiri või põhikirja projekt tuleb heaks kiita kõikide lõpetatavate äriühingute üldkoosolekutel.4. Liikmesriikides ei pea uue äriühingu asutamisel kohaldama direktiivi 77/91/EMÜ artiklis 10 sätestatud reegleid, millega reguleeritakse mitterahalise hüvituse kontrolli.IV PEATÜKKÜhinemine äriühinguga, millele kuulub 90 % või enam ühendatava äriühingu aktsiatestArtikkel 24Liikmesriikides tuleb riigi seadustele alluvate äriühingute suhtes sätestada tehingud, mille puhul üks või mitu äriühingut lõpetatakse likvideerimismenetluseta ja kogu nende vara ja kohustused lähevad üle teisele äriühingule, millele kuuluvad kõik nende aktsiad ja teised väärtpaberid, mis annavad hääleõiguse üldkoosolekutel. Niisuguseid tehinguid reguleeritakse II peatüki sätetega, välja arvatud artikli 5 lõike 2 punktid b, c ja d, artiklid 9 ja 10, artikli 11 lõike 1 punktid d ja e, artikli 19 lõike 1 punkt b ning artiklid 20 ja 21.Artikkel 25Liikmesriikides ei pea kohaldama artiklit 7 artiklis 24 kirjeldatud tehingute suhtes, kui täidetud on vähemalt järgmised tingimused:a) artiklis 6 ettenähtud teabe trükis avaldamine peab aset leidma iga tehingus osaleva äriühingu kohta vähemalt üks kuu enne tehingu jõustumist;b) vähemalt üks kuu enne tehingu jõustumist peab kõigil ühendava äriühingu aktsionäridel olema õigus tutvuda artikli 11 lõike 1 punktides a, b ja c nimetatud dokumentidega äriühingu registrisse kantud asukohas. Tuleb kohaldada artikli 11 lõikeid 2 ja 3;c) tuleb kohaldada artikli 8 punkti c.Artikkel 26Liikmesriikides võib kohaldada artikleid 24 ja 25 tehingute suhtes, millega üks või mitu äriühingut lõpetatakse likvideerimismenetluseta ning kogu vara ja kohustuste üleminekuga teisele äriühingule, kui kõik ühendatavate äriühingute artiklis 24 nimetatud aktsiad ja teised väärtpaberid kuuluvad kas ühendavale äriühingule ja/või isikute käes, kes on nende omanikud oma nime all, kuid selle äriühingu huvides.Artikkel 27Kui üks või mitu äriühingut ühendatakse äriühinguga, millele kuulub 90 % või enam ühendatavate äriühingute üldkoosolekul hääleõigust andvatest aktsiatest ja väärtpaberitest, kuid mitte kõik, ei pea liikmesriikides nõudma, et ühinemine kiidetaks heaks ühendava äriühingu üldkoosolekul, juhul kui on täidetud vähemalt järgmised tingimused:a) artiklis 6 sätestatud teabe trükis avaldamine peab ühendava äriühingu kohta aset leidma vähemalt üks kuu enne ühe või mitme ühendatava äriühingu ühinemislepingu heakskiitmist otsustava üldkoosoleku kindlaksmääratud kuupäeva;b) vähemalt üks kuu enne punktis a nimetatud kuupäeva peab kõigil ühendava äriühingu aktsionäridel olema õigus tutvuda artikli 11 lõike 1 punktides a, b ja c nimetatud dokumentidega äriühingu registrisse kantud asukohas. Tuleb kohaldada artikli 11 lõikeid 2 ja 3;c) tuleb kohaldada artikli 8 punkti c.Artikkel 28Liikmesriikides ei pea kohaldama artikleid 9-11 artiklis 27 kirjeldatud juhul, kui täidetud on vähemalt järgmised tingimused:a) ühendatava äriühingu vähemusaktsionäridel peab olema õigus nõuda ühendavalt äriühingult tagasimakset;b) kui nad seda õigust kasutavad, peab neil olema õigus saada oma aktsiate väärtusele vastavat tasu;c) kui tasu suhtes ei jõuta kokkuleppele, peab tasu suurust olema võimalik määrata kohtul.Artikkel 29Liikmesriikides võib artikleid 27 ja 28 kohaldada tehingute suhtes, mille puhul üks või mitu äriühingut lõpetatakse likvideerimismenetluseta kogu nende vara ja kohustuste üleminekuga teisele äriühingule, juhul kui vähemalt 90 % ühendatava äriühingu või äriühingute artiklis 27 nimetatud aktsiatest ja teistest väärtpaberitest, kuid mitte kõik, kuulub kas ühendavale äriühingule ja/või isikutele, kes on nende omanikud oma nime all, kuid selle äriühingu huvides.V PEATÜKKMuud ühinemisena käsitatavad tehingudArtikkel 30Kui mõne artiklis 2 nimetatud tehingu puhul lubatakse liikmesriigi seadustes 10 % ületavaid juurdemakseid, kohaldatakse II ja III peatükki ning artikleid 27, 28 ja 29.Artikkel 31Kui liikmesriigi seadustes lubatakse mõne artiklites 2, 24 või 30 nimetatud tehingu käigus vara ja kohustusi üleandva äriühingu lõpetamata jätmist, kohaldatakse vastavalt kas II peatükki, välja arvatud artikli 19 lõike 1 punkt c, III peatükki või IV peatükki.VI PEATÜKKLõppsättedArtikkel 321. Liikmesriikides tuleb jõustada käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid kolme aasta jooksul pärast selle teatavakstegemist. Seejärel teatavad liikmesriigid sellest komisjonile.2. Lõikes 1 nimetatud õigusnormide kohaldamisel Ühendkuningriigi ja Iirimaa registreerimata äriühingutele võib siiski ette näha viieaastase ajapikenduse arvates nende jõustumisest.3. Liikmesriikides ei pea artikleid 13, 14 ja 15 kohaldama vahetusvõlakirjade ja muude aktsiateks vahetatavate väärtpaberite omanike suhtes, kui nende staatus on väljalasketingimustes kindlaks määratud äriühingute ühinemist arvestavalt enne lõikes 1 nimetatud õigus- ja haldusnormide jõustumist.4. Liikmesriikides ei pea käesolevat direktiivi kohaldama ühinemise suhtes ja ühinemisena käsitatavatele tehingute suhtes, mille ettevalmistamiseks või rakendamiseks riigi seadusega nõutav toiming on tehtud või vorminõue täidetud, kui jõustuvad lõikes 1 nimetatud õigusnormid.Artikkel 33Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg 9. oktoober 1978Nõukogu nimeleesistujaH.-J. Vogel[1] EÜT C 89, 14.7.1970, lk 20.[2] EÜT C 129, 11.12.1972, lk 50; EÜT C 95, 28.4.1975, lk 12.[3] EÜT C 88, 6.9.1971, lk 18.[4] EÜT 2, 15.1.1962, lk 36/62.[5] EÜT L 65, 14.3.1968, lk 8.[6] EÜT L 26, 31.1.1977, lk 1.[7] EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11.[8] EÜT L 61, 5.3.1977, lk 26.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 15. oktoober 1984, toiduainetega kokkupuutumiseks ettenähtud keraamikatooteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Avis juridique important

|

31984L0500

Official Journal L 277 , 20/10/1984 P. 0012 - 0016 Finnish special edition: Chapter 13 Volume 13 P. 0207  Spanish special edition: Chapter 13 Volume 18 P. 0006  Swedish special edition: Chapter 13 Volume 13 P. 0207  Portuguese special edition Chapter 13 Volume 18 P. 0006

NÕUKOGU DIREKTIIV,15. oktoober 1984,toiduainetega kokkupuutumiseks ettenähtud keraamikatooteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(84/500/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1976. aasta direktiivi 76/893/EMÜ toiduainetega kokkupuutumiseks ettenähtud materjale ja tooteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta,1 eriti selle artiklit 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,2võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust3ning arvestades, et:direktiivi 76/893/EMÜ artikkel 2 sätestab, et materjalide ja esemete koostisosad ei tohi eralduda toiduainetesse koguses, mis võiks ohustada inimese tervist;nimetatud direktiivi artikkel 3 näeb ette, et nõukogu kehtestab asutamislepingu artiklis 100 sätestatud korras direktiividega erisätted, mida tuleb kohaldada teatavate materjali- ja esemerühmade suhtes (eridirektiivid);enamikus liikmesriikides rakendatakse toiduainetega kokkupuutumiseks mõeldud keraamikaesemete suhtes inimese tervise kaitseks kohustuslikke eeskirju, millega sätestatakse plii ja kaadmiumi migratsiooni piirnormid;need eeskirjad on liikmesriigiti erinevad, luues takistusi ühisturu loomisele ja funktsioneerimisele;mainitud takistusi on võimalik kõrvaldada, kui keraamikaesemete ühenduse turule toomise suhtes kehtestatakse ühtsed eeskirjad; seetõttu on vaja ühtlustada niisuguste esemete migratsiooni piirnormid ning katse- ja analüüsimeetodid;sobiv vahend selle eesmärgi saavutamiseks on eridirektiiv direktiivi 76/893/EMÜ artikli 3 tähenduses, mille üldsätteid rakendatakse ka käesoleval juhul;direktiivis ettenähtud kontrolli- ja analüüsimeetodite kohandamine tehnika arenguga on rakendusmeede, mille vastuvõtmine tuleks menetluse lihtsuse ja kiiruse huvides usaldada komisjonile;kõigil juhtudel, mil nõukogu annab toiduainetega kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete kohta käivate seadusesätete rakendamise komisjoni pädevusse, tuleks kehtestada kord, mis tagaks tiheda koostöö liikmesriikide ja komisjoni vahel nõukogu 13. novembri 1969. aasta otsusega loodud alalises toidukomitees,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Käesolev direktiiv on eridirektiiv direktiivi 76/893/EMÜ artikli 3 tähenduses.2. Käesolev direktiiv käsitleb plii ja kaadmiumi võimalikku eraldumist keraamilistest esemetest, mis valmiskujul on mõeldud toiduainetega kokku puutuma või mis puutuvad toiduainetega kokku ja on mõeldud selleks otstarbeks.3. "Keraamiliste esemete" all mõeldakse esemeid, mis üldjuhul on valmistatud kõrge savi- või silikaadisisaldusega anorgaaniliste ainete segust, millele võib olla lisatud väheses koguses orgaanilisi aineid. Mainitud esemed esmalt vormitakse ning siis põletatakse saadud kuju jäädvustamiseks. Esemed võivad olla glasuuritud, emailitud ja/või dekoreeritud.Artikkel 21. Keraamilistest esemetest eralduvad plii- ja kaadmiumikogused ei tohi ületada alljärgnevalt sätestatud piirnorme.2. Keraamilistest esemetest eralduvad plii- ja kaadmiumikogused määratakse kindlaks katsega, mille tingimused on esitatud I lisas, kasutades analüüsimeetodit, mida on kirjeldatud II lisas.3. Kui keraamiline ese kujutab endast anumat koos selle juurde kuuluva keraamilise kaanega, on plii ja/või kaadmiumi migratsiooni piirnorm, mida ei tohi ületada (mg/dm2 või mg/l) sama, mis on kehtestatud ainult anuma suhtes.Anumat ja kaane sisepinda katsetatakse eraldi ühesugustes tingimustes.Sel viisil saadud plii ja/või kaadmiumi ekstraheeritud kogused liidetakse ja väljendatakse üksnes anuma pindala või mahuühiku kohta.4. Keraamiline ese loetakse käesoleva direktiivi nõuetele vastavaks, kui I ja II lisas näidatud tingimustel sooritatud katse käigus ei ületanud ekstraheerunud plii ja/või kaadmiumi kogused järgmisi piirnorme:Pb Cd- 1. kategooria:Esemed, mida ei täideta, ja esemed, mida täidetakse ning mille sisemine sügavus mõõdetuna eseme madalaimast punktist ülemist serva läbiva horisontaalse tasapinnani ei ületa 25 mm 0,8 mg/dm2 0,07 mg/dm2- 2. kategooria:Kõik muud täidetavad esemed 4,0 mg/l 0,3 mg/l- 3. kategooria:Toidunõud; pakke- ja hoiuanumad, mille maht ületab kolm liitrit 1,5 mg/l 0,1 mg/l5. Kui keraamiline ese ületab eespool mainitud koguseid kuni 50 %, loetakse see ese siiski käesoleva direktiivi nõuetele vastavaks, kui I ja II lisas toodud tingimustes katsetatakse vähemalt kolme teist sama kuju, mõõtmete, dekoori ja glasuuriga eset ning nendest esemetest ekstraheeruvad keskmised plii- ja/või kaadmiumikogused ei ületa lubatud piirnorme, kusjuures ükski ese ei ületa lubatud piirnormi rohkem kui 50 %.Artikkel 3Teaduse ja tehnika arengust tulenevad muudatused, mis tehakse lisadesse, välja arvatud I lisa punktidesse 1 ja 2, võetakse vastu direktiivi 76/893/EMÜ artiklis 10 sätestatud korras.Artikkel 41. Kolme aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist4 määrab nõukogu asutamislepingu artiklis 100 ettenähtud korras kindlaks:a) piirangud, mis kehtestatakse keraamiliste esemete suuga kokkupuutuvatele pindadele;b) meetodid punktis a ettenähtud piirangutest kinnipidamise kontrollimiseks.2. Sama perioodi jooksul vaatab komisjon toksikoloogiliste ja tehnoloogiliste andmete põhjal uuesti läbi artiklis 2 esitatud piirnormid, eesmärgiga neid vähendada, ja I lisas toodud katsel nõutavad valgustustingimused ning esitab nõukogule vajaduse korral ettepanekud direktiivi muutmiseks.Artikkel 51. Liikmesriigid viivad vajaduse korral oma siseriiklikud seadused vastavusse käesoleva direktiiviga, nii et:- kolm aastat peale käesoleva direktiivi teatavakstegemist lubatakse kaubelda keraamiliste esemetega, mis vastavad käesoleva direktiivi sätetele,- viis aastat peale käesoleva direktiivi teatavakstegemist keelatakse selliste keraamiliste esemete turule toomine, mis ei vasta käesoleva direktiivi sätetele.Liikmesriigid informeerivad komisjoni viivitamatult kõigist niisugustest muudatustest.2. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võivad liikmesriigid ära keelata või jätkuvalt keelustada selliste keraamiliste esemete tootmise, mis ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 15. oktoober 1984Nõukogu nimeleesistujaJ. BRUTONI LISAPLII JA KAADMIUMI MIGRATSIOONI KINDLAKSTEGEMISE PÕHIREEGLID1. Mudellahus4mahuprotsendiline äädikhappe värske vesilahus.2. Katsetingimused2.1 Katse viiakse läbi temperatuuril 22  2 °C kestvusega 24  0,5 tundi.2.2 Plii migratsiooni kindlakstegemisel kaetakse katseese sobiva kaitsevahendiga ning hoitakse laboris tavalistes valgustingimustes.Kaadmiumi või plii ja kaadmiumi migratsiooni kindlakstegemisel tuleb katseese katta nii, et katsealune pind oleks täielikus pimeduses.3. Täitmine3.1 Täidetavad katseesemed - anumadKatseese täidetakse 4mahuprotsendilise äädikhappe lahusega tasemeni, mis jääb mitte rohkem kui 1 mm allapoole ülevoolamispunkti; vahemaad mõõdetakse anuma ülemisest servast.Katseesemed, millel on lame või kergelt kaldus serv, täidetakse nii, et vahemaa vedeliku pinna ja ülevoolamispunkti vahel ei oleks rohkem kui 6 mm mõõdetuna piki kaldus serva.3.2 Katseesemed, mida ei saa täitaKatseeseme see pind, mis ei ole mõeldud toiduainetega kokkupuutumiseks, kaetakse kõigepealt sobiva kaitsekihiga, mis on resistentne 4mahuprotsendilise äädikhappe lahuse toime suhtes. Seejärel lastakse katseese äädikhappe lahusesse, nii et pind, mis on mõeldud toiduainetega kokkupuutumiseks, oleks mudellahusega täielikult kaetud.4. Pindala määramine1. kategooria esemete pindala võrdub meniski pindalaga, mis moodustub vabast vedeliku pinnast, kui anum täidetakse vastavalt punktis 3 toodud nõuetele.II LISAANALÜÜSIMEETODID PLII JA KAADMIUMI MIGRATSIOONI KINDLAKSTEGEMISEKS1. Eesmärk ja rakendusalaMeetod võimaldab määrata plii ja kaadmiumi erimigratsiooni.2. PõhimõtePlii ja/või kaadmiumi erimigratsiooni määramine viiakse läbi aatomabsorptsioonspektrofotomeetria abil.3. Reaktiivid- Kõik reaktiivid peavad olema analüütiliselt puhtad, juhul kui pole teisiti määratud.- Kui viidatakse veele, tähendab see alati destilleeritud vett või sellega võrdväärse kvaliteediga vett.3.1 4mahuprotsendiline äädikhappe vesilahusLisada veele 40 ml jää-äädikhapet ja täiendada maht veega 1 000 ml-ni.3.2 PõhilahusedValmistada põhilahused, mis sisaldavad 4 %lises äädikhappe lahuses (3.1) vastavalt 1 000 mg/l pliid ja vähemalt 500 mg/l kaadmiumi.4. Aparatuur4.1 AatomabsorptsioonspektrofotomeeterPlii ja kaadmiumi avastamispiir peab võrduma või olema madalam kui:- 0,1 mg/l plii puhul.- 0,01 mg/l kaadmiumi puhulAvastamispiiri defineeritakse kui elemendi kontsentratsiooni 4 %lises äädikhappes (3.1), mis tekitab signaali, mis on kaks korda tugevam kui instrumendi taustmüra.5. Meetod5.1 Proovi ettevalmistamineKatseese peab olema puhas ja vaba rasvast ning muudest ainetest, mis võiksid katset mõjutada.Katseese pestakse umbes 40 °C juures lahuses, mis sisaldab vedelat majapidamispesuvahendit. Katseese loputatakse esmalt kraanivees ja seejärel destilleeritud vees või sellega võrdväärse kvaliteediga vees ning kuivatatakse, nii et ühtegi plekki ei jääks. Testitavat pinda ei tohi peale puhastamist enam katsuda.5.2 Plii ja/või kaadmiumi kindlaksmääramine:- Sel viisil ettevalmistatud katseeset katsetatakse lisas I ettenähtud tingimustes.- Enne mudellahuse võtmist plii ja/või kaadmiumi määramiseks homogeniseeritakse katseesemes olev lahus sobival viisil, vältides lahuse kadu ja testitava pinna hõõrdumist.- Igas määramisseerias tehakse reaktiiviga pimekatse.- Plii ja/või kaadmiumi esinemine tehakse kindlaks selleks ettenähtud tingimustes aatomabsorptsioonspektrofotomeetria abil.1 EÜT L 340, 9.12.1976, lk 19.2 EÜT C 95, 28.4.1975, lk 41.3 EÜT C 263, 17.11.1975, lk 66.4 Käesolev direktiiv tehti liikmesriikidele teatavaks 17. oktoobril 1984.


title: Euroopa Parlamendi Ja Nõukogu direktiiv 98/78/EÜ, 27. oktoober 1998, kindlustusandjate gruppi kuuluvate kindlustusseltside täiendava järelevalve kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31998L0078

Euroopa Liidu Teataja L 330 , 05/12/1998 Lk 0001 - 0012

		Euroopa Parlamendi Ja Nõukogu direktiiv 98/78/EÜ,27. oktoober 1998,kindlustusandjate gruppi kuuluvate kindlustusseltside täiendava järelevalve kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 57 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]tegutsedes asutamislepingu artiklis 189b ettenähtud korras [3]ning arvestades, et:(1) vastavalt nõukogu 24. juuli 1973. aasta esimesele direktiivile 73/239/EMÜ otsekindlustustegevuse, välja arvatud elukindlustustegevuse alustamise ja jätkamisega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta [4] ja 5. märtsi 1979. aasta esimesele nõukogu direktiivile 79/267/EMÜ otsese elukindlustustegevuse alustamise ja jätkamisega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta [5] peavad kindlustusseltsidel olema solventsusmarginaalid;(2) vastavalt nõukogu 18. juuni 1992. aasta direktiivile 92/49/EMÜ otsekindlustustegevusega, välja arvatud elukindlustustegevusega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta, millega muudetakse direktiive 73/239/EMÜ ja 88/357/EMÜ, [6] ja nõukogu 10. novembri 1992. aasta direktiivile 92/96/EMÜ otsese elukindlustustegevusega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta, millega muudetakse direktiive 79/267/EMÜ ja 90/619/EMÜ, [7] on kindlustustegevuse alustamiseks ja jätkamiseks vaja ühte ametlikku tegevusluba, mille annavad välja asutused liikmesriigis, kus on kindlustusseltsi registrijärgne asukoht (päritoluliikmesriik); see tegevusluba võimaldab kindlustusseltsil tegutseda kogu ühenduses asutamisõiguse või teenuste osutamise vabaduse alusel; päritoluliikmesriigi pädevad asutused vastutavad kindlustusseltside finantsseisundi, sealhulgas nende maksejõulisuse järelevalve eest;(3) kindlustusandjate gruppi kuuluvate kindlustusseltside täiendava järelevalve meetmed peaksid võimaldama kindlustusseltside üle järelevalvet teostavatel asutustel teha kindlama otsuse nimetatud kindlustusseltside finantsseisundi kohta; täiendava järelevalve puhul tuleb arvesse võtta ka teatavad ettevõtjad, kelle üle praegu ühenduse direktiivide kohast järelevalvet ei teostata; käesolevas direktiivis ei eeldata mitte mingil juhul, et liikmesriigid peaksid teostama järelevalvet kõnealuste ettevõtjate üle eraldi;(4) kindlustusseltsid tegutsevad ühisel kindlustusturul üksteisega otseselt konkureerides ja seetõttu peavad kapitalinõudeid käsitlevad eeskirjad olema samaväärsed; seepärast ei saa täiendava järelevalve määratlemisel kasutatavate kriteeriumide üle lasta otsustada ainult liikmesriikidel; ühiste põhinõuete vastuvõtmine on igati ühenduse huvides, sest see aitab vältida konkurentsi moonutamist; kõrvaldada tuleb teatavad lahknevused liikmesriikide õigusaktide vahel, mis käsitlevad kindlustusandjate gruppi kuuluvate kindlustusseltside suhtes kohaldatavaid usaldatavusnormatiive;(5) vastuvõetud lähenemisviisi kohaselt peab kooskõlastamine toimuma sellises ulatuses, mis on oluline, vajalik ja piisav, et saavutada kõnealuses valdkonnas usaldatavusnormatiivide täitmise kontrolli süsteemide vastastikune tunnustamine; käesoleva direktiivi eesmärk on eelkõige kaitsta kindlustatud isikute huve;(6) teatavad käesoleva direktiivi sätted määratlevad miinimumnõuded; päritoluliikmesriik võib oma pädevatelt asutustelt tegevusloa saanud kindlustusseltside suhtes kehtestada rangemad eeskirjad;(7) käesolevas direktiivis sätestatakse kõigi selliste kindlustusseltside täiendav järelevalve, kes osalevad vähemalt ühes kindlustusseltsis, edasikindlustusseltsis või kolmanda riigi kindlustusseltsis, ja teistsuguste eeskirjade kohaselt selliste kindlustusseltside järelevalve, kelle emaettevõtja on kindlustusvaldusettevõtja, edasikindlustusselts, kolmanda riigi kindlustusselts või segakindlustusvaldusettevõtja; kindlustusjärelevalve juhtpõhimõtteks jääb pädevate asutuste poolt üksikkindlustusseltside üle teostatav järelevalve;(8) kindlustusandjate gruppi kuuluvate kindlustusseltside jaoks on vaja arvutada korrigeeritud maksejõulisus; ühenduse pädevad asutused kasutavad erinevaid meetodeid, et võtta arvesse kindlustusandjate gruppi kuulumise mõju kindlustusseltsi finantsseisundile; käesolevas direktiivis sätestatakse sellise mõju arvutamiseks kolm meetodit; tunnustatakse põhimõtet, et usaldatavusnormatiivide seisukohast on need meetodid samaväärsed;(9) kindlustusvaldusettevõtja, edasikindlustusseltsi, kolmanda riigi kindlustusseltsi sidustütarettevõtjast kindlustusseltsi maksejõulisust võivad mõjutada selle grupi rahalised vahendid, millesse ta kuulub, ja rahaliste vahendite jaotamine kõnealuses grupis; pädevatel asutustel peaks olema võimalik teostada täiendavat järelevalvet ja võtta vajalikke meetmeid selle kindlustusseltsi suhtes, kelle maksejõulisus on ohus või võib ohtu sattuda;(10) pädevatel asutustel peaks olema juurdepääs kogu teabele, mis on täiendava järelevalve teostamiseks vajalik; kindlustusseltside järelevalve eest vastutavate asutuste ning nimetatud asutuste ja muude finantssektorite järelevalve eest vastutavate asutuste vahel peaks toimuma koostöö;(11) grupisisesed tehingud võivad mõjutada kindlustusseltsi finantsseisundit; pädevatel asutustel peaks olema võimalik teostada üldist järelevalvet selliste grupisiseste tehingute teatavate liikide üle ja võtta vajalikke meetmeid selle kindlustusseltsi suhtes, kelle maksejõulisus on ohus või võib ohtu sattuda,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1MõistedKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:a) kindlustusselts — ettevõtja, kes on saanud ametliku tegevusloa vastavalt direktiivi 73/239/EMÜ artiklile 6 või direktiivi 79/267/EMÜ artiklile 6;b) kolmanda riigi kindlustusselts — ettevõtja, kellel peaks olema direktiivi 73/239/EMÜ artiklile 6 või direktiivi 79/267/EMÜ artiklile 6 vastav tegevusluba, kui tema registrijärgne asukoht oleks ühenduses;c) edasikindlustusselts — ettevõtja, kes ei ole kindlustusselts ega kolmanda riigi kindlustusselts ja kelle põhitegevus on võtta vastu kindlustusseltside, kolmandate riikide kindlustusseltside või teiste edasikindlustusseltside loovutatud riske;d) emaettevõtja — emaettevõtja direktiivi 83/349/EMÜ [8] artikli 1 tähenduses ja iga ettevõtja, kellel on pädevate asutuste arvates valitsev mõju mõne teise ettevõtja üle;e) tütarettevõtja — tütarettevõtja direktiivi 83/349/EMÜ artikli 1 tähenduses ja iga ettevõtja, kelle üle emaettevõtjal on pädevate asutuste arvates ülekaalukas mõju. Kõiki tütarettevõtjate tütarettevõtjaid käsitletakse samuti esialgse emaettevõtja tütarettevõtjatena;f) osalus — osalus direktiivi 78/660/EMÜ [9] artikli 17 esimese lause tähenduses või teatavas ettevõttes vähemalt 20 % hääleõiguse või kapitali otsene või kaudne omamine;g) osalev ettevõtja — ettevõtja, kes on kas emaettevõtja või mõni muu ettevõtja, kellel on osalus;h) sidusettevõtja — tütarettevõtja või muu ettevõtja, kus on osalus;i) kindlustusvaldusettevõtja — emaettevõtja, kelle peamine tegevus on osaluse soetamine ja valdamine tütarettevõtjates, kes on ainult või peamiselt kindlustusseltsid, edasikindlustusseltsid või kolmandate riikide kindlustusseltsid ja kellest vähemalt üks tütarettevõtja on kindlustusselts;j) segakindlustusvaldusettevõtja — emaettevõtja, kes ei ole kindlustusselts, kolmanda riigi kindlustusselts, edasikindlustusselts ega kindlustusvaldusettevõtja ja kelle tütarettevõtjate hulka kuulub vähemalt üks kindlustusselts;k) pädevad asutused — liikmesriigi asutused, kelle pädevusse on seaduse või määrusega antud kindlustusseltside järelevalve.Artikkel 2Kindlustusseltside täiendava järelevalve kohaldamise juhud1. Lisaks direktiivide 73/239/EMÜ ja 79/267/EMÜ sätetele, millega on ette nähtud kindlustusseltside järelevalve eeskirjad, sätestavad liikmesriigid, et järelevalvet kõigi selliste kindlustusseltside üle, kes on osalev ettevõtja vähemalt ühes kindlustusseltsis, edasikindlustusseltsis või kolmanda riigi kindlustusseltsis, täiendatakse nii, nagu on kirjeldatud artiklites 5, 6, 8 ja 9.2. Kõigi kindlustusseltside suhtes, kelle emaettevõtja on kindlustusvaldusettevõtja, edasikindlustusselts või kolmanda riigi kindlustusselts, kohaldatakse täiendavat järelevalvet nii, nagu on sätestatud artikli 5 lõikes 2 ning artiklites 6, 8 ja 10.3. Kõigi kindlustusseltside suhtes, kelle emaettevõtja on segakindlustusvaldusettevõtja, kohaldatakse täiendavat järelevalvet nii, nagu on sätestatud artikli 5 lõikes 2 ning artiklites 6 ja 8.Artikkel 3Täiendava järelevalve ulatus1. Täiendav järelevalve artikli 2 tähenduses ei tähenda mingil juhul, et pädevad asutused peavad teostama järelevalvet kolmandate riikide kindlustusseltside, kindlustusvaldusettevõtjate, segakindlustusvaldusettevõtjate või edasikindlustusseltside üle eraldi.2. Täiendava järelevalve alla kuuluvad:- kindlustusseltsi sidusettevõtjad,- kindlustusseltsis osalevad ettevõtjad,- kindlustusseltsis osalevate ettevõtjate sidusettevõtjad,keda on nimetatud artiklites 5, 6, 8, 9 ja 10.3. Ilma et see piiraks I lisa punkti 2.5 ja II lisa punkti 4 kohaldamist, võivad liikmesriigid otsustada, et artiklis 2 nimetatud täiendava järelevalve puhul ei võeta arvesse ettevõtjaid, kelle registrijärgne asukoht on kolmandas riigis, kus vajaliku teabe edastamise suhtes kehtivad õiguslikud takistused.Lisaks sellele võivad täiendava järelevalve teostamise eest vastutavad pädevad asutused allpool loetletud juhtudel otsustada igal üksikjuhul eraldi, et artiklis 2 nimetatud täiendava järelevalve puhul ei võeta teatavat ettevõtjat arvesse:- kui ettevõtja, kelle üle tuleks teostada järelevalvet, ei ole kindlustusseltside täiendava järelevalve eesmärkide seisukohast märkimisväärselt oluline,- kui ettevõtja finantsseisundi järelevalve kaasamine oleks kindlustusseltside täiendava järelevalve eesmärkide seisukohast ebaotstarbekas või eksitav.Artikkel 4Täiendava järelevalve teostamiseks pädevad asutused1. Täiendavat järelevalvet teostavad selle liikmesriigi pädevad asutused, kus kindlustusseltsile on antud ametlik tegevusluba vastavalt direktiivi 73/239/EMÜ artiklile 6 või direktiivi 79/267/EMÜ artiklile 6.2. Kui kahes või enamas liikmesriigis tegevusluba omavate kindlustusseltside emaettevõtja on üks ja seesama kindlustusvaldusettevõtja, edasikindlustusselts, kolmanda riigi kindlustusselts või segakindlustusvaldusettevõtja, võivad liikmesriikide pädevad asutused kokku leppida, kes neist vastutab täiendava järelevalve eest.3. Kui liikmesriigis on kindlustusseltside ja edasikindlustusseltside usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalveks rohkem kui üks pädev asutus, võtab see liikmesriik kõnealuste asutuste töö kooskõlastamiseks vajalikud meetmed.Artikkel 5Teabe kättesaadavus ja kvaliteet1. Liikmesriigid näevad ette, et pädevad asutused nõuavad kõigilt täiendava järelevalve alla kuuluvatelt kindlustusseltsidelt piisavate sisekontrolli mehhanismide olemasolu, mis võimaldaks esitada täiendava järelevalve jaoks olulised andmed ja teabe.2. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et nende õigusruumis ei ole õiguslikke takistusi, mis muudaksid võimatuks täiendava järelevalve seisukohast olulise teabe vahetamise täiendava järelevalve alla kuuluvate ettevõtjate, nende sidusettevõtjate ja neis osalevate ettevõtjate vahel.Artikkel 6Juurdepääs teabele1. Liikmesriigid näevad ette, et nende täiendava järelevalve teostamise eest vastutavatel pädevatel asutustel on juurdepääs igasugusele teabele, mis võib täiendava järelevalve alla kuuluva kindlustusseltsi järelevalve seisukohast oluline olla. Pädevad asutused võivad vajaliku teabe saamiseks pöörduda artikli 3 lõikes 2 nimetatud asjaomaste ettevõtjate poole otse ainult juhul, kui sellist teavet on palutud kindlustusseltsilt ja seda ei ole saadud.2. Liikmesriigid näevad ette, et nende pädevad asutused võivad nende territooriumil ise või selleks ametisse määratud isikute vahendusel kohapeal kontrollida lõikes 1 nimetatud teavet järgmistes kohtades:- täiendava järelevalve alla kuuluv kindlustusselts,- nimetatud kindlustusseltsi tütarettevõtjad,- nimetatud kindlustusseltsi emaettevõtjad,- nimetatud kindlustusseltsi emaettevõtja tütarettevõtjad.3. Kui ühe liikmesriigi pädevad asutused soovivad käesoleva artikli kohaldamisel kontrollida konkreetsetel juhtudel olulist teavet teises liikmesriigis asuva ettevõtja kohta, kes on täiendava järelevalve alla kuuluva kindlustusseltsi siduskindlustusselts, tema tütarettevõtja, emaettevõtja või emaettevõtja tütarettevõtja, peavad nad kontrollimist taotlema kõnealuse teise liikmesriigi pädevatelt asutustelt. Asutused, kes on sellise taotluse saanud, peavad oma pädevuse piires teabe vastavust ise kontrollima või lubama seda teha kas taotluse esitanud asutustel, audiitoril või eksperdil.Artikkel 7Koostöö pädevate asutuste vahel1. Kui eri liikmesriikides asutatud kindlustusseltsid on omavahel otseselt või kaudselt seotud või kui neil on sama osalev ettevõtja, edastavad iga liikmesriigi pädevad asutused vastava taotluse korral üksteisele kogu vajaliku teabe, mis võimaldab käesoleva direktiivi kohast täiendavat järelevalvet või aitab sellele kaasa, ja edastavad omal algatusel kogu teabe, mis on nende arvates teise pädeva asutuse jaoks vajalik.2. Kui kindlustusselts on otseselt või kaudselt seotud direktiivis 77/780/EMÜ [10] määratletud krediidiasutuse, direktiivis 93/22/EMÜ [11] määratletud investeerimisühingu või mõlemaga või kui neil on sama osalev ettevõtja, teevad pädevad asutused ja muude nimetatud ettevõtjate riikliku järelevalve eest vastutavad asutused tihedat koostööd. Nimetatud asutused edastavad üksteisele teabe, mis võiks nende tööd lihtsustada eelkõige käesoleva direktiivi raames, ilma et see piiraks nende vastavaid kohustusi.3. Vastavalt käesolevale direktiivile saadud teabe ja eriti käesolevas direktiivis sätestatud pädevate asutuste vahelise teabevahetuse puhul kehtib direktiivi 92/49/EMÜ artiklis 16 ja direktiivi 92/96/EMÜ artiklis 15 määratletud ametisaladuse hoidmise kohustus.Artikkel 8Grupisisesed tehingud1. Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused teostavad üldist järelevalvet tehingute üle, mis toimuvad:a) kindlustusseltsi ja:i) kindlustusseltsi sidusettevõtja vahel;ii) kindlustusseltsis osaleva ettevõtja vahel;iii) kindlustusseltsis osaleva ettevõtja sidusettevõtja vahel;b) kindlustusseltsi ja osalusega füüsilise isiku vahel:i) kindlustusseltsis või ükskõik millises tema sidusettevõtjas;ii) kindlustusseltsis osalevas ettevõtjas;iii) kindlustusseltsis osaleva ettevõtja sidusettevõtjas.Kõnealused tehingud on seotud eelkõige järgmisega:- laenud,- tagatised ja bilansivälised tehingud,- solventsusmarginaali jaoks sobivad elemendid,- investeeringud,- edasikindlustustoimingud,- kulude jaotamise kokkulepped.2. Selleks nõuavad liikmesriigid, et kindlustusseltsid esitaksid vähemalt kord aastas pädevatele asutustele aruande lõikes 1 nimetatud oluliste tehingute kohta.Kui nimetatud teabe põhjal tundub, et kindlustusseltsi maksejõulisus on ohus või võib ohtu sattuda, võtab pädev asutus nimetatud kindlustusseltsi suhtes vajalikud meetmed.Artikkel 9Korrigeeritud maksejõulisuse nõue1. Artikli 2 lõikes 1 nimetatud juhul nõuab liikmesriik korrigeeritud maksejõulisuse arvutamist vastavalt I lisale.2. Lõikes 1 nimetatud arvutus hõlmab kõiki sidusettevõtjaid, osalevaid ettevõtjaid ja osalevate ettevõtjate sidusettevõtjaid.3. Kui lõikes 1 nimetatud arvutusest ilmneb, et korrigeeritud maksejõulisus on negatiivne, võtavad pädevad asutused kõnealuse kindlustusseltsi suhtes vajalikud meetmed.Artikkel 10Edasikindlustusseltsid, kindlustusvaldusettevõtjad ja kolmandate riikide kindlustusseltsid1. Artikli 2 lõikes 2 nimetatud juhul nõuavad liikmesriigid täiendava järelevalve meetodi kohaldamist vastavalt II lisale.2. Artikli 2 lõikes 2 nimetatud juhul hõlmab arvutus kõiki kindlustusvaldusettevõtja, edasikindlustusseltsi või kolmanda riigi kindlustusseltsi sidusettevõtjaid nii, nagu on sätestatud II lisas.3. Kui kõnealuse arvutuse põhjal ilmneb, et kindlustusvaldusettevõtja, edasikindlustusseltsi või kolmanda riigi kindlustusseltsi tütarettevõtjast kindlustusseltsi maksejõulisus on ohus või võib ohtu sattuda, võtavad nad kõnealuse kindlustusseltsi suhtes vajalikke meetmeid.Artikkel 11Rakendamine1. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusaktid vastu hiljemalt 5. juunil 2000. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid näevad ette, et lõikes 1 osutatud sätteid kohaldatakse esmakordselt 1. jaanuaril 2001 või kõnealuse kalendriaasta jooksul algava majandusaasta raamatupidamise järelevalve suhtes.3. Kui liikmesriigid lõikes 1 nimetatud meetmed võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.4. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.5. Komisjon esitab hiljemalt 1. jaanuaril 2006 kindlustuskomiteele aruande käesoleva direktiivi kohaldamise ja vajaduse korral täiendava kooskõlastamise vajaduse kohta.Artikkel 12JõustumineKäesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 13AdressaadidKäesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 27. oktoober 1998Euroopa Parlamendi nimelpresidentJ. M. Gil-roblesNõukogu nimeleesistujaE. Hostasch[1] EÜT C 341, 19.12.1995, lk 16 ja EÜT C 108, 7.4.1998, lk 48.[2] EÜT C 174, 17.6.1996, lk 16.[3] Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 1997. aasta arvamus (EÜT C 339, 10.11.1997, lk 136), nõukogu 30. märtsi 1998. aasta ühine seisukoht (EÜT C 204, 30.6.1998, lk 1), Euroopa Parlamendi 16. septembri 1998. aasta otsus (EÜT C 313, 12.10.1998) ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta otsus.[4] EÜT L 228, 16.8.1973, lk 3. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 95/26/EÜ (EÜT L 168, 18.7.1995, lk 7).[5] EÜT L 63, 13.3.1979, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 95/26/EÜ.[6] EÜT L 228, 11.8.1992, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 95/26/EÜ.[7] EÜT L 360, 9.12.1992, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 95/26/EÜ.[8] Nõukogu 13. juuni 1993. aasta seitsmes direktiiv 83/349/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb konsolideeritud aastaaruandeid (EÜT L 193, 18.7.1983, lk 1). Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.[9] Nõukogu 25. juuli 1978. aasta neljas direktiiv 78/660/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid (EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11). Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.[10] Nõukogu 12. detsembri 1977. aasta esimene direktiiv 77/780/EMÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevusega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 322, 17.12.1977, lk 30). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 96/13/EÜ (EÜT L 66, 16.3.1996, lk 15).[11] Nõukogu 10. mai 1993. aasta direktiiv 93/22/EMÜ väärtpaberiturul pakutavate investeerimisteenuste kohta (EÜT L 141, 11.6.1993, lk 27). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 97/9/EÜ (EÜT L 84, 26.3.1997, lk 22).--------------------------------------------------I LISAKINDLUSTUSSELTSIDE KORRIGEERITUD MAKSEJÕULISUSE ARVUTAMINE1. ARVUTUSMEETODI VALIK JA ÜLDPÕHIMÕTTEDA. Liikmesriigid näevad ette, et artikli 2 lõikes 1 nimetatud kindlustusseltside korrigeeritud maksejõulisuse arvutamine toimub ühe punktis 3 kirjeldatud meetodi kohaselt. Liikmesriik võib siiski ette näha, et pädevad asutused annavad loa kasutada või kohustavad kasutama muud punktis 3 sätestatud meetodit kui seda, mille valis liikmesriik.B. ProportsionaalsusKindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisuse arvutamisel võetakse arvesse osaleva ettevõtja suhtelist osa tema sidusettevõtjates."Suhteline osa" tähendab punktis 3 kirjeldatud meetodite 1 ja 2 kasutamise puhul otseselt või kaudselt osalevale ettevõtjale kuuluva märgitud kapitali osa suurust ja punktis 3 kirjeldatud meetodi 3 kasutamise puhul konsolideeritud aastaaruannete koostamisel kasutatud protsendimäärasid.Kui sidusettevõtja on tütarettevõtja ja tema maksejõulisus on puudulik, tuleb olenemata kasutatud meetodist siiski arvesse võtta tütarettevõtja kogu maksejõulisuse puudujääk.Kui pädevate asutuste arvates piirdub kapitali osa omava emaettevõtja vastutus kindlalt ja üheselt ainult nimetatud kapitali osaga, võivad need pädevad asutused anda loa, mille kohaselt tütarettevõtja maksejõulisuse puudujäägi võib arvesse võtta proportsionaalsel alusel.C. Solventsusmarginaali elementide topeltkasutamise välistamineC.1 Solventsusmarginaali elementide üldine käsitlemineOlenemata kindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisuse arvutamisel kasutatud meetodist, tuleb välistada solventsusmarginaali jaoks sobivate elementide topeltkasutamine arvutamisel arvessevõetud eri kindlustusseltside seas.Selleks tuleb kindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisuse arvutamisel ja juhul, kui seda ei ole ette nähtud punktis 3 kirjeldatud meetoditega, välja jätta järgmised summad:- kõnealuse kindlustusseltsi kõigi selliste varade väärtus, mida kasutatakse ühe temaga seotud kindlustusseltsi solventsusmarginaali jaoks sobivate elementide finantseerimiseks,- kõnealuse kindlustusseltsiga seotud kindlustusseltsi kõigi selliste varade väärtus, mida kasutatakse kõnealuse kindlustusseltsi solventsusmarginaali jaoks sobivate elementide finantseerimiseks,- kõnealuse kindlustusseltsiga seotud kindlustusseltsi kõigi selliste varade väärtus, mida kasutatakse mõne muu kõnealuse kindlustusseltsiga seotud kindlustusseltsi solventsusmarginaali jaoks sobivate elementide finantseerimiseks.C.2 Teatavate elementide käsitlemineIlma et see piiraks punkti C.1 sätete kohaldamist:- kindlustusseltsiga, mille korrigeeritud maksejõulisust arvutatakse, seotud elukindlustusseltsi kasumireserve ja edaspidist kasumit ja- kindlustusseltsiga, mille korrigeeritud maksejõulisust arvutatakse, seotud kindlustusseltsi märgitud, kuid sissemaksmata kapitali,võib arvutamisel arvesse võtta, kui nad sobivad kõnealuse sidusettevõtja nõutava solventsusmarginaali katmiseks. Arvutusest jäetakse täiesti välja igasugune märgitud, kuid sissemaksmata kapital, mille puhul on tegemist osaleva ettevõtja võimaliku kohustusega.Arvutusest jäetakse täiesti välja ka igasugune osaleva kindlustusseltsi märgitud, kuid sissemaksmata kapital, mille puhul on tegemist seotud kindlustusseltsi võimaliku kohustusega.Arvutusest jäetakse täiesti välja igasugune seotud kindlustusseltsi märgitud, kuid sissemaksmata kapital, mille puhul on tegemist sama osaleva kindlustusseltsiga seotud mõne teise kindlustusseltsi võimaliku kohustusega.C.3 ÜlekandmineKui pädevad asutused leiavad, et teatavad seotud kindlustusseltsi solventsusmarginaali jaoks sobivad elemendid, mida ei nimetatud punktis C.2, ei ole selle osaleva kindlustusseltsi, mille korrigeeritud maksejõulisust arvutatakse, nõutava solventsusmarginaali katmiseks tegelikult kasutatavad, võib kõnealuseid elemente arvutamisel arvesse võtta ainult niivõrd, kuivõrd nad sobivad sidusettevõtja nõutava solventsusmarginaali katmiseks.C.4 Punktides C.2 ja C.3 nimetatud elementide summa ei või olla suurem kui seotud kindlustusseltsi nõutav solventsusmarginaal.D. Grupisisese kapitali välistamineKorrigeeritud maksejõulisuse arvutamisel ei võeta arvesse solventsusmarginaali jaoks sobivaid elemente, mis pärinevad vastastikusest finantseerimisest kindlustusseltsi ja:- sidusettevõtja,- osaleva ettevõtja,- mõne selles osaleva ettevõtja teise sidusettevõtja vahel.Lisaks sellele ei võeta arvesse ühtegi sellise kindlustusseltsiga, mille korrigeeritud maksejõulisust arvutatakse, seotud kindlustusseltsi solventsusmarginaali jaoks sobivat elementi, kui kõnealune element on pärit vastastikusest finantseerimisest kõnealuse kindlustusseltsi mõne muu sidusettevõtjaga.Vastastikuse finantseerimisega on tegu eelkõige siis, kui kindlustusseltsile või mõnele tema sidusettevõtjatest kuuluvad teise ettevõtja aktsiad või kui ta annab sellele laenu ja kõnealusele ettevõtjale kuulub otseselt või kaudselt esimese ettevõtja solventsusmarginaali jaoks sobiv element.E. Pädevad asutused tagavad, et korrigeeritud maksejõulisus arvutatakse sama sageli, nagu direktiividega 73/239/EMÜ ja 79/267/EMÜ on ette nähtud kindlustusseltside solventsusmarginaali arvutamiseks. Varade ja kohustuste väärtust hinnatakse vastavalt direktiivide 73/239/EMÜ, 79/267/EMÜ ja 91/674/EMÜ [1] asjaomastele sätetele.2. ARVUTUSMEETODITE KOHALDAMINE2.1 Seotud kindlustusseltsidKorrigeeritud maksejõulisus arvutatakse käesolevas lisas sätestatud üldpõhimõtete ja meetodite kohaselt.Kui kindlustusseltsil on rohkem kui üks sidusettevõtja, arvutatakse korrigeeritud maksejõulisus kõigi meetodite puhul selliselt, et arvesse võetakse kõik kõnealused seotud kindlustusseltsid.Järjestikuste osaluste puhul (näiteks siis, kui kindlustusselts on osalev ettevõtja teises kindlustusseltsis, kes on omakorda osalev ettevõtja mõnes kindlustusseltsis) arvutatakse korrigeeritud maksejõulisus iga osaleva kindlustusseltsi puhul, kellel on vähemalt üks seotud kindlustusselts.Liikmesriigid võivad loobuda kindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisuse arvutamisest, kui:- ettevõtja on teise samas liikmesriigis tegevusloa saanud kindlustusseltsi sidusettevõtja ja nimetatud sidusettevõtjat on arvestatud osaleva kindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisuse arvutamisel või- kindlustusselts on kas kindlustusseltsiga samas liikmesriigis registrijärgse asukohaga kindlustusvaldusettevõtja või edasikindlustusseltsi sidusettevõtja ning nii kindlustusvaldusettevõtjat või edasikindlustusseltsi kui ka seotud kindlustusseltsi võetakse arvutamisel arvesse.Liikmesriigid võivad kindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisuse arvutamisest loobuda ka siis, kui kindlustusselts on mõnes muus liikmesriigis registrijärgse asukohaga teise kindlustusseltsi, edasikindlustusseltsi või kindlustusvaldusettevõtja sidusettevõtja ja kui asjaomase liikmesriigi pädevad asutused on andnud nõusoleku loovutada täiendav järelevalve asukohariigi pädevale asutusele.Arvutamisest võib igal juhul loobuda üksnes juhul, kui arvutamisel arvessevõetavate kindlustusseltside solventsusmarginaali jaoks sobivad elemendid on pädevate asutuste arvates kõnealuste ettevõtjate vahel nõuetekohaselt jaotatud.Liikmesriigid võivad ette näha, et juhul, kui seotud kindlustusseltsi registrijärgne asukoht ei ole samas liikmesriigis, kus asub kindlustusselts, mille korrigeeritud maksejõulisust arvutatakse, võetakse sidusettevõtja maksejõu puhul arvutamisel arvesse kõnealuse teise liikmesriigi pädevate asutuste hinnangut maksejõu kohta.2.2 Seotud edasikindlustusseltsidKui arvutatakse edasikindlustusseltsis osalevast ettevõtjast kindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisust, käsitletakse kõnealust seotud edasikindlustusseltsi ainult arvutamisel analoogiliselt seotud kindlustusseltsiga, kohaldades käesolevas lisas kirjeldatud üldpõhimõtteid ja meetodeid.Selleks kehtestatakse iga seotud edasikindlustusseltsi jaoks teoreetilise maksejõulisuse nõue vastavalt samadele eeskirjadele, mis on sätestatud direktiivi 73/239/EMÜ artikli 16 lõigetes 2-5 või direktiivi 79/267/EMÜ artiklis 19. Kui nimetatud eeskirjade kohaldamisega peaksid kaasnema märkimisväärsed raskused, võivad pädevad asutused lubada, et elukindlustuse teoreetiline maksejõulisus arvutatakse esimese tulemuse põhjal, nagu on sätestatud direktiivi 73/239/EMÜ artikli 16 lõikes 3. Teoreetilise solventsusmarginaali jaoks sobivana käsitletakse samu elemente, mis on sätestatud direktiivi 73/239/EMÜ artikli 16 lõikes 1 ja direktiivi 79/267/EMÜ artiklis 18. Varade ja kohustuste väärtust hinnatakse samade eeskirjade kohaselt, mis on sätestatud nimetatud direktiivides ja direktiivis 91/674/EMÜ.2.3 Vahendavad kindlustusvaldusettevõtjadKui arvutatakse sellise kindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisust, kellele kuulub kindlustusvaldusettevõtja vahendusel osalus edasikindlustusseltsis, seotud kindlustusseltsis või kolmanda riigi kindlustusseltsis, võetakse vahendava kindlustusvaldusettevõtja seisundit arvesse. Ainult käesolevas lisas kirjeldatud üldpõhimõtete ja meetodite kohase arvutamise eesmärgil käsitletakse kõnealust kindlustusvaldusettevõtjat nii, nagu oleks tema näol tegemist kindlustusseltsiga, kelle puhul kehtib maksejõulisuse nullnõue ja kelle suhtes kohaldatakse samu tingimusi, nagu on direktiivi 73/239/EMÜ artikli 16 lõikes 1 või direktiivi 79/267/EMÜ artiklis 18 sätestatud seoses solventsusmarginaali jaoks sobivate elementidega.2.4 Seotud kindlustusseltsid või edasikindlustusseltsid, kelle registrijärgne asukoht on kolmandas riigisA. Kolmandate riikide seotud kindlustusseltsidKui arvutatakse kolmanda riigi kindlustusseltsis osalevast ettevõtjast kindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisust, käsitletakse kõnealust kolmanda riigi kindlustusseltsi ainult arvutamisega seotud eesmärkidel analoogiliselt seotud kindlustusseltsiga, kohaldades käesolevas lisas kirjeldatud üldisi põhimõtteid ja meetodeid.Kui kolmas riik, kus on kõnealuse kindlustusseltsi registrijärgne asukoht, nõuab sellise tegevuse puhul tegevusluba ja kehtestab maksejõulisuse nõude, mis on vähemalt võrreldav direktiivides 73/239/EMÜ või 79/267/EMÜ sätestatuga, võttes arvesse nimetatud nõude katteelemente, võivad liikmesriigid sätestada, et arvutamisel võetakse kõnealuse ettevõtja puhul arvesse maksejõulisuse nõuet ja nimetatud nõude jaoks sobivaid elemente, nii nagu kõnealune kolmas riik on sätestanud.B. Kolmandate riikide seotud edasikindlustusseltsidKui arvutatakse kolmandas riigis paikneva registrijärgse asukohaga edasikindlustusseltsis osalevast ettevõtjast kindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisust, tehes seda samadel tingimustel, mis on sätestatud punktis A, võivad liikmesriigid olenemata punktist 2.2 sätestada, et arvutamisel võetakse kõnealuse edasikindlustusseltsi puhul arvesse omavahendite nõuet ja nimetatud nõude jaoks sobivaid elemente nii, nagu kõnealune kolmas riik on sätestanud. Kui selliseid sätteid kohaldatakse ainult kõnealuse kolmanda riigi kindlustusseltside suhtes, võib seotud kindlustusseltsi teoreetilise omavahendite nõude ja nimetatud teoreetilise nõude jaoks sobivad elemendid arvutada nii, nagu oleks kõnealune ettevõtja kõnealuse kolmanda riigi seotud kindlustusselts.2.5 Vajaliku teabe puudumineKui kindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisuse arvutamiseks vajalik teave liikmesriigis või kolmandas riigis oleva registrijärgse asukohaga sidusettevõtja kohta ei ole mingil põhjusel pädevatele asutustele kättesaadav, arvatakse kõnealuse ettevõtja bilansiline väärtus osalevas kindlustusseltsis maha korrigeeritud solventsusmarginaali jaoks sobivatest elementidest. Sellisel juhul ei peeta sellise osalusega seotud realiseerimata kasumit korrigeeritud solventsusmarginaali sobivaks elemendiks.3. ARVUTUSMEETODID1. meetod: mahaarvamise ja liitmise meetodOsaleva kindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisus on järgmiste elementide summade vahe:i) a) osaleva kindlustusseltsi solventsusmarginaali jaoks sobivad elemendid jab) osaleva kindlustusseltsi suhteline osa seotud kindlustusseltsi solventsusmarginaali jaoks sobivates elementides.ningii) a) seotud kindlustusseltsis arvestuslik väärtus osalevas kindlustusseltsis jab) osaleva kindlustusseltsi maksejõulisuse nõue jac) seotud kindlustusseltsi maksejõulisuse suhtemine osa.Kui osalus seisneb täielikult või osaliselt kaudses omandis, hõlmab punkti ii alapunktis a nimetatud element sellise kaudse omandi väärtust, võttes arvesse asjaomaseid järjestikuseid huve, ning punkti i alapunktis b ja punkti ii alapunktis c nimetatud elemendid hõlmavad vastavalt seotud kindlustusseltsi solventsusmarginaali jaoks sobivate elementide ja seotud kindlustusseltsi maksejõulisuse nõude vastavaid suhtelisi osi.2. meetod: nõuete mahaarvamise meetodOsaleva kindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisus on järgmiste elementide vahe:i) osaleva kindlustusseltsi solventsusmarginaali jaoks sobivate elementide summajaii) järgmiste elementide summa:a) osaleva kindlustusseltsi maksejõulisuse nõue jab) seotud kindlustusseltsi maksejõulisuse suhteline osa.Hinnates solventsusmarginaali jaoks sobivaid elemente, hinnatakse osalusi käesoleva direktiivi tähenduses kapitaliosaluse meetodi kohaselt vastavalt direktiivi 78/660/EMÜ artikli 59 lõike 2 punktis b sätestatud võimalusele.3. meetod: raamatupidamise konsolideerimisel põhinev meetodOsaleva kindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisus arvutatakse konsolideeritud aastaaruannete põhjal. Osaleva kindlustusseltsi korrigeeritud maksejõulisus on järgmiste elementide vahe:konsolideeritud andmete põhjal arvutatud solventsusmarginaali jaoks sobivad elemendid jaa) kas osaleva kindlustusseltsi maksejõulisuse nõude ja konsolideeritud aastaaruannete koostamiseks kasutatud protsendimääradel põhinevate seotud kindlustusseltside maksejõulisuse nõuete suhteliste osade summab) või konsolideeritud andmete põhjal arvutatud maksejõulisuse nõue.Solventsusmarginaali ja konsolideeritud andmetel põhineva maksejõulisuse nõude jaoks sobivate elementide arvutamise suhtes kohaldatakse direktiivide 73/239/EMÜ, 79/267/EMÜ ja 91/674/EMÜ sätteid.[1] Nõukogu 19. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/674/EMÜ kindlustusseltside raamatupidamise aasta ja ühendaruannete kohta (EÜT L 374, 31.12.1991, lk 7).--------------------------------------------------II LISANENDE KINDLUSTUSSELTSIDE TÄIENDAV JÄRELEVALVE, MIS ON KINDLUSTUSVALDUSETTEVÕTJATE, EDASIKINDLUSTUSSELTSIDE VÕI KOLMANDA RIIGI KINDLUSTUSSELTSIDE TÜTARETTEVÕTJAD1. Kui tegemist on kahe või enama artikli 2 lõikes 2 nimetatud kindlustusseltsiga, mis on kindlustusvaldusettevõtja, edasikindlustusseltsi või kolmanda riigi kindlustusseltsi tütarettevõtjad ja mis on asutatud eri liikmesriikides, tagavad pädevad asutused käesolevas lisas kirjeldatud meetodi järjekindla kohaldamise.Pädevad asutused teostavad täiendavat järelevalvet sama sageli, nagu direktiividega 73/239/EMÜ ja 79/267/EMÜ on ette nähtud kindlustusseltside solventsusmarginaali arvutamiseks.2. Liikmesriigid võivad käesolevas lisas sätestatud arvutusest teatava kindlustusseltsi puhul loobuda juhul:- kui kõnealune kindlustusselts on teise kindlustusseltsi sidusettevõtja ja kui seda võetakse arvesse kõnealuse teise seltsi käesolevas lisas sätestatud arvutuse puhul,- kui kõnealuse kindlustusseltsi ja veel ühe või mitme samas liikmesriigis tegevusloa saanud kindlustusseltsi emaettevõtja on üks ja sama kindlustusvaldusettevõtja, edasikindlustusselts või kolmanda riigi kindlustusselts ja seda kindlustusseltsi võetakse arvesse ühe nimetatud seltsi käesolevas lisas sätestatud arvutuste puhul,- kui kõnealuse kindlustusseltsi ja veel ühe või mitme samas liikmesriigis tegevusloa saanud kindlustusseltsi emaettevõtja on üks ja sama kindlustusvaldusettevõtja, edasikindlustusselts või kolmanda riigi kindlustusselts ja artikli 4 lõike 2 kohaselt on sõlmitud kokkulepe, millega loovutatakse käesoleva lisa kohane täiendava järelevalve teostamine teise liikmesriigi järelevalveasutusele.Järjestikuste osaluste puhul (näiteks kindlustusvaldusettevõtja või edasikindlustusselts, mis kuulub mõnele teisele kindlustusvaldusettevõtjale, edasikindlustusseltsile või kolmanda riigi kindlustusseltsile) võivad liikmesriigid kohaldada käesolevas lisas sätestatud arvutamist ainult kindlustusseltsi kõige kõrgema taseme emaettevõtja puhul, kelleks on kindlustusvaldusettevõtja, edasikindlustusselts või kolmanda riigi kindlustusselts.3. Pädevad asutused tagavad, et I lisas kirjeldatud arvutustega analoogilised arvutused tehakse kindlustusvaldusettevõtja, edasikindlustusseltsi või kolmanda riigi kindlustusseltsi tasemel.Analoogia seisneb I lisas kirjeldatud üldpõhimõtete ja meetodite kohaldamises kindlustusvaldusettevõtja, edasikindlustusseltsi või kolmanda riigi kindlustusseltsi tasemel.Ainult kõnealuse arvutuse eesmärgil käsitletakse emaettevõtjat nii, nagu oleks tegemist kindlustusseltsiga, kelle suhtes kohaldatakse:- maksejõulisuse nullnõuet, kui tegemist on kindlustusvaldusettevõtjaga,- nominaalset maksejõulisuse nõuet nii, nagu see on sätestatud I lisa punktis 2.2, kui tegemist on edasikindlustusseltsiga, või nii, nagu see on sätestatud I lisa punkti 2.4 B osas, kui tegemist on edasikindlustusseltsiga, kelle registrijärgne asukoht on kolmandas riigis,- I lisa punkti 2.4 A osas sätestatud põhimõtete kohaselt kindlaks määratud maksejõulisuse nõuet, kui tegemist on kolmanda riigi kindlustusseltsiga,ja kelle suhtes kohaldatakse samu tingimusi, kui on sätestatud direktiivi 73/239/EMÜ artikli 16 lõikes 1 ja direktiivi 79/267/EMÜ artiklis 18 seoses solventsusmarginaali jaoks sobivate elementidega.4. Vajaliku teabe puudumineKui käesolevas lisas sätestatud arvutamiseks vajalik teave liikmesriigis või kolmandas riigis oleva registrijärgse asukohaga sidusettevõtja kohta ei ole mingil põhjusel pädevatele asutustele kättesaadav, arvatakse kõnealuse ettevõtja bilansiline väärtus osalevas ettevõttes maha käesolevas lisas sätestatud arvutamise jaoks sobivatest elementidest. Sellisel juhul ei peeta sellise osalusega seotud realiseerimata kasumit arvutamise jaoks sobivaks elemendiks.--------------------------------------------------