title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/26/EÜ, 19. mai 1998, arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31998L0026

Euroopa Liidu Teataja L 166 , 11/06/1998 Lk 0045 - 0050

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/26/EÜ,19. mai 1998,arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemidesEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Rahainstituudi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [3] toimides asutamislepingu artiklis 189b ettenähtud menetluse kohaselt [4]ning arvestades, et:(1) 1990. aasta Lamfalussy aruandes kümne grupi riikide keskpankade juhatajatele osutati tähtsale süsteemiriskile, mis on seotud maksete mitme õigusliku tasaarvelduse viisi, eelkõige mitmepoolse tasaarvelduse kasutamisel põhinevate maksesüsteemidega; reaalajalistes brutoarveldussüsteemides osalemisega seotud õiguslike riskide vähendamine on ülimalt tähtis, arvestades nende süsteemide jätkuvat arengut;(2) samuti on äärmiselt oluline vähendada väärtpaberiarveldussüsteemides osalemisega seotud riski, eelkõige juhul, kui sellised süsteemid ja maksesüsteemid on omavahel tihedalt seotud;(3) käesoleva direktiivi eesmärk on toetada rahvusvaheliste maksete ja väärtpaberiarvelduste korra tõhusat ja tasuvat toimimist ühenduses, mis tugevdab kapitali liikumise vabadust siseturul; seeläbi jätkab käesolev direktiiv edusamme, mis on tehtud siseturu väljakujundamise, eelkõige teenuste osutamise vabaduse ja kapitali liikumise piirangutest vabastamise suunas, et saavutada majandus- ja rahaliit;(4) on soovitav, et liikmesriikide õigusaktide eesmärk oleks võimalikult vähendada süsteemi häireid, mida põhjustavad kõnealuses süsteemis osaleja vastu algatatud maksejõuetusmenetlused;(5) 1985. aastal esitatud ja 8. veebruaril 1988 muudetud ettepaneku suhtes krediidiasutuste ümberkorraldamist ja lõpetamist käsitleva direktiivi vastuvõtmiseks ei ole nõukogu veel otsust teinud; nõukogus kohtunud liikmesriikide 23. novembril 1995 koostatud maksejõuetusmenetluse konventsiooni reguleerimisalast arvatakse sõnaselgelt välja kindlustusseltsid, krediidiasutused ja investeerimisühingud;(6) käesoleva direktiivi eesmärk on hõlmata nii siseriiklikke kui ka rahvusvahelisi makse- ja väärtpaberiarveldussüsteeme; käesolevat direktiivi kohaldatakse ühenduse süsteemide ja tagatiste suhtes, mida nendes osalejad, olgu siis ühendusest või kolmandatest riikidest, on andnud seoses nendes süsteemides osalemisega;(7) liikmesriigid võivad kohaldada käesoleva direktiivi sätteid oma siseriiklike asutuste suhtes, kes osalevad vahetult kolmandate riikide süsteemides, ja seoses osalemisega sellistes süsteemides antud tagatiste suhtes;(8) liikmesriikidel tuleks lubada määrata käesoleva direktiiviga reguleeritavaks selline süsteem, mille põhitegevus on väärtpaberiarveldused, isegi kui süsteemis tegeldakse piiratud ulatuses ka kaubapõhiste tuletisväärtpaberitega;(9) süsteemiriski vähendamine eeldab eelkõige arvelduse lõplikkust ja tagatise täitmisele pööratavust; tagatistena käsitletakse kõiki vahendeid, kaasa arvatud tagasiostulepingud, seadusjärgsed pandiõigused ja tagatisõiguste üleminek usaldusisikule, mida osaleja annab teistele makse- ja/või väärtpaberiarveldussüsteemides osalejatele, et tagada selle süsteemiga seotud õigusi ja kohustusi; tagatise määratlus käesolevas direktiivis ei tohiks mõjutada siseriiklikke eeskirju kasutatavate tagatiste liikide kohta;(10) hõlmates tagatisi, mis on antud seoses keskpankade ülesannet täitvate liikmesriikide keskpankade toimingutega, kaasa arvatud rahapoliitilised meetmed, abistab käesolev direktiiv Euroopa Rahainstituuti tema ülesandes tõhustada välismaksete sooritamist, et valmistada ette majandus- ja rahaliidu kolmandat etappi, ning toetab seeläbi vajaliku õigusliku raamistiku kujundamist, milles tulevane Euroopa Keskpank võib arendada oma rahapoliitikat;(11) maksejuhised ja nende tasaarveldused peaksid olema kõikides liikmesriikides õiguslikult täitmisele pööratavad ja kolmandatele isikutele siduvad;(12) tasaarvelduse lõplikkust käsitlevad eeskirjad ei tohiks takistada süsteeme enne tasaarvelduse toimumist kontrollimast, kas süsteemi sisestatud juhised vastavad kõnealuse süsteemi eeskirjadele ja võimaldavad teostada tasaarveldust selles süsteemis;(13) mitte miski käesolevas direktiivis ei tohiks takistada ühtki osalejat ega kolmandat isikut kasutamast võimalikke seadusjärgseid õigusi või esitamast nõudeid aluseks oleva tehingu tagajärjel süsteemi sisestatud maksejuhise tagasisaamiseks või tagastamiseks, näiteks pettuse või tehnilise vea korral, kui see ei põhjusta tasaarvelduse ega maksejuhise tühistamist süsteemis;(14) on vaja tagada, et maksejuhiseid ei saa tühistada pärast süsteemi eeskirjades määratletud ajahetke;(15) on vaja, et liikmesriik teataks teistele liikmesriikidele viivitamata maksejõuetusmenetluse algatamisest süsteemis osaleja vastu;(16) maksejõuetusmenetlustel ei tohiks olla tagasiulatuvat jõudu süsteemis osaleja õiguste ja kohustuste suhtes;(17) maksejõuetusmenetluse korral süsteemis osaleja vastu on käesoleva direktiivi eesmärk lisaks sellele määrata kindlaks, millist maksejõuetusõigust kohaldatakse osaleja õiguste ja kohustuste suhtes seoses tema osalemisega süsteemis;(18) maksejõuetu osaleja suhtes kohaldatav maksejõuetusõigus ei tohiks mõjutada tagatist;(19) artikli 9 lõike 2 sätteid tuleks kohaldada üksnes registri, konto või keskse depositooriumi suhtes, mis tõendab kõnealuste väärtpaberite suhtes varaliste õiguste või nende üleandmise või ülekandmise õiguste olemasolu;(20) artikli 9 lõike 2 sätted on mõeldud tagamaks, et juhul, kui osalejal, liikmesriigi keskpangal või tulevasel Euroopa Keskpangal on kehtiv tagatis selle liikmesriigi õiguse kohaselt, kus asjakohane register, konto või keskne depositoorium asub, tuleks selle tagatise kehtivust ja täitmisele pööratavust selle süsteemi (ja selle käitaja) ning kõikide muude otseselt või kaudselt läbi selle süsteemi nõudeid esitavate isikute suhtes määrata kindlaks üksnes kõnealuse liikmesriigi õiguse alusel;(21) artikli 9 lõike 2 sätete eesmärk ei ole piirata selle liikmesriigi õiguse kohaldamist ja mõju, kelle õiguse alusel on väärtpaberid välja lastud, ega selle liikmesriigi õiguse kohaldamist ja mõju, kus väärtpaberid muul juhul asuvad (sealhulgas piiramata selliste väärtpaberite või nendega seotud õiguste väljalaskmist, omamist või üleandmist käsitlevate õigusaktide kohaldamist), ning neid sätteid ei tohiks tõlgendada nii, et iga selline tagatis on vahetult täitmisele pööratav või tunnustatav mõnes sellises liikmesriigis ka muul viisil kui kooskõlas selle liikmesriigi õigusega;(22) on soovitav, et liikmesriigid üritavad luua piisavaid sidemeid kõikide käesoleva direktiiviga reguleeritavate väärtpaberiarveldussüsteemide vahel, et saavutada väärtpaberitega seotud tehingute osas võimalikult suur läbipaistvus ja õiguskindlus;(23) käesoleva direktiivi vastuvõtmine on kõige sobivam viis eespool nimetatud eesmärkide saavutamiseks, hõlmamata rohkem kui nende saavutamiseks hädavajalik,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I JAGUREGULEERIMISALA JA MÕISTEDArtikkel 1Käesoleva direktiivi sätteid kohaldatakse:a) iga artikli 2 punktis a määratletud süsteemi suhtes, mida reguleerib liikmesriigi õigus ja mis toimib mis tahes vääringus, eküüdes või erinevates vääringutes, mida arvestatakse süsteemis teineteise suhtes ümber;b) iga sellises süsteemis osaleja suhtes;c) tagatise suhtes, mis antakse seoses:- süsteemis osalemisega või- liikmesriikide keskpankade toimingutega nende täites keskpanga ülesannet.Artikkel 2Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) süsteem — vormiline struktuur:- kolme või enama osaleja vahel, arvestamata võimalikku arveldusagenti, võimalikku keskset osalejat, võimalikku arvelduskoda või võimalikku kaudset osalejat, kusjuures on olemas ühised eeskirjad ja ühtne kord maksejuhiste täitmiseks osalejate vahel,- mida reguleerib osalejate valitud liikmesriigi õigus; osalejad võivad siiski valida üksnes sellise liikmesriigi õiguse, kus asub vähemalt ühe osaleja peakontor, ja- mille on süsteemiks määranud ja sellest komisjonile teatanud pärast süsteemi eeskirjade asjakohasuses veendumist see liikmesriik, kelle õigust kohaldatakse, ilma et see piiraks muude, siseriiklikes õigusaktides sätestatud rangemate üldkohaldatavate tingimuste kohaldamist.Vastavalt esimese lõigu tingimustele võib liikmesriik süsteemiks määrata sellise vormilise struktuuri, kelle tegevus koosneb punkti i teises taandes määratletud maksejuhiste täitmisest ja kes täidab piiratud ulatuses muude finantsvahenditega seotud juhiseid, kui kõnealune liikmesriik leiab, et määramine on süsteemiriski tõttu õigustatud.Samuti võib liikmesriik iga üksikjuhu puhul eraldi määrata süsteemiks vormilise struktuuri kahe osaleja vahel, arvestamata võimalikku arveldusagenti, võimalikku keskset osalejat, võimalikku arvelduskoda või võimalikku kaudset osalejat, kui kõnealune liikmesriik leiab, et määramine on süsteemiriski tõttu õigustatud;b) asutus:- krediidiasutus direktiivi 77/780/EMÜ [5] artikli 1 esimeses taandes määratletud tähenduses, sealhulgas kõnealuse direktiivi artikli 2 lõike 2 loendis sätestatud asutused,- investeerimisühing direktiivi 93/22/EMÜ [6] artikli 1 punktis 2 määratletud tähenduses, välja arvatud kõnealuse direktiivi artikli 2 lõike 2 punktide a–k loendis sätestatud asutused,- ametiasutus ja avalik-õiguslik riigigarantiiga ettevõtja või- mis tahes ettevõtja, kelle peakontor asub väljaspool ühendust ja kelle tegevus vastab esimeses ja teises taandes määratletud ühenduse krediidiasutuse või investeerimisühingu omale,kes osalevad süsteemis ja vastutavad maksejuhistest tulenevate rahaliste kohustuste täitmise eest selles süsteemis.Kui süsteemi järele valvatakse kooskõlas siseriikliku õigusega ja see täidab üksnes punkti i teises taandes määratletud maksejuhiseid ning teostab sellistest juhistest tulenevaid makseid, võib liikmesriik otsustada, et sellises süsteemis osalevaid ettevõtjaid, kes vastutavad maksejuhistest tulenevate rahaliste kohustuste täitmise eest selles süsteemis, võib käsitleda asutustena, tingimusel et vähemalt kolm selles süsteemis osalejat kuulub esimeses lõigus nimetatud liikidesse ja kõnealune otsus on süsteemiriski tõttu õigustatud;c) keskne osaleja — üksus süsteemis osalevate asutuste vahel, kes toimib nende asutuste suhtes eraldiseisva osapoolena nende asutuste maksejuhiste osas;d) arveldusagent — üksus, kes pakub süsteemis osalevatele asutustele ja/või kesksele osalejale arvelduskontosid, mille kaudu maksejuhiseid sellistes süsteemides arveldatakse, ja annab vajaduse korral nendele asutustele ja/või kesksetele osalejatele arveldamise eesmärgil krediiti;e) arvelduskoda — üksus, kes vastutab asutuste, võimaliku keskse osaleja ja/või võimaliku arveldusagendi netopositsioonide arvutamise eest;f) osaleja — asutus, keskne osaleja, arveldusagent või arvelduskoda.Vastavalt süsteemi eeskirjadele võib üks ja seesama osaleja toimida keskse osaleja, arveldusagendi või arvelduskojana või täita kõiki neid ülesandeid või osa neist.Kui see on süsteemiriski tõttu õigustatud, võib liikmesriik otsustada, et käesoleva direktiivi kohaldamisel võib kaudset osalejat käsitleda osalejana, tingimusel et kaudset osalejat tuntakse süsteemis;g) kaudne osaleja — punkti b esimeses taandes määratletud krediidiasutus, kellel on lepinguline suhe sellises süsteemis osaleva asutusega, kus täidetakse punkti i esimeses taandes määratletud maksejuhiseid, võimaldades eespool nimetatud krediidiasutusel suunata maksejuhiseid läbi süsteemi;h) väärtpaberid — kõik direktiivi 93/22/EMÜ lisa B jaos nimetatud vahendid;i) maksejuhis:- osaleja mis tahes korraldus anda saaja käsutusse teatav hulk raha, tehes raamatupidamiskande krediidiasutuse, keskpanga või arveldusagendi kontodele, või mis tahes korraldus, millest tuleneb maksekohustuse võtmine või selle täitmine, nagu määratletud süsteemi eeskirjades, või- osaleja mis tahes korraldus anda üle väärtpaberi või väärtpaberite omandi- või muu õigus, tehes registrisse raamatupidamiskande või muul viisil;j) maksejõuetusmenetlus — liikmesriigi või kolmanda riigi õigusaktides sätestatud mis tahes ühismeetmed osaleja lõpetamiseks või ümberkorraldamiseks, kui selliste meetmetega kaasneb ülekannete või maksete peatamine või piiramine;k) tasaarveldus — osaleja või osalejate poolt ühele või mitmele teisele osalejale antud või neilt saadud maksejuhistest tulenevate nõuete ja kohustuste ümberarvestamine üheks netonõudeks või üheks netokohustuseks, mille tulemusena saab sisse nõuda üksnes netonõude või võlgneda netokohustuse;l) arvelduskonto — konto keskpangas, arveldusagendi või keskse osaleja juures, mida kasutatakse rahaliste vahendite ja väärtpaberite hoidmiseks ning süsteemis osalejate vaheliste tehingute arveldamiseks;m) tagatis — kõik likviidsed varad (sealhulgas panditud raha), mis on antud pandi-, tagasiostu- või samalaadse lepinguga või muul viisil seoses süsteemiga tekkida võivate õiguste ja kohustuste tagamiseks või mis on antud liikmesriikide keskpankadele või tulevasele Euroopa Keskpangale.II JAGUTASAARVELDUS JA MAKSEJUHISEDArtikkel 31. Maksejuhised ja tasaarveldused on õiguslikult täitmisele pööratavad ja isegi maksejõuetusmenetluse korral osaleja vastu kolmandatele isikutele siduvad, tingimusel et maksejuhised sisestati süsteemi enne artikli 6 lõikes 1 määratletud maksejõuetusmenetluse algatamise hetke.Kui maksejuhised on erandlikult süsteemi sisestatud pärast maksejõuetusmenetluse algatamise hetke ja need on täidetud sellise menetluse algatamise päeval, on need õiguslikult täitmisele pööratavad ja kolmandatele isikutele siduvad üksnes siis, kui pärast arveldushetke suudab arveldusagent, keskne osaleja või arvelduskoda tõestada, et nad ei olnud ega oleks pidanud olema sellisest menetlusest teadlikud.2. Ükski õigusnorm, eeskiri ega tava, mis käsitleb enne artikli 6 lõikes 1 määratletud maksejõuetusmenetluse algatamise hetke sõlmitud lepinguid või tehtud tehinguid, ei põhjusta tasaarvelduse tühistamist.3. Maksejuhise süsteemi sisestamise hetk määratletakse selle süsteemi eeskirjades. Kui süsteemi reguleerivates siseriiklikes õigusaktides on sisestamishetke käsitlevaid tingimusi, peavad kõnealuse süsteemi eeskirjad olema selliste tingimustega kooskõlas.Artikkel 4Liikmesriigid võivad ette näha, et maksejõuetusmenetluse algatamine osaleja vastu ei takista selle osaleja arvelduskontol olevate rahaliste vahendite või väärpaberite kasutamist selle osaleja kohustuste täitmiseks süsteemis maksejõuetusmenetluse algatamise päeval. Lisaks sellele võivad liikmesriigid ette näha, et sellise osaleja laenuvõimalusi, mis on seotud süsteemiga, kasutatakse kättesaadava, olemasoleva tagatise vastu, et täita selle osaleja kohustused süsteemis.Artikkel 5Alates kõnealuse süsteemi eeskirjades määratletud hetkest ei või süsteemis osaleja ega kolmas isik maksejuhist tühistada.III JAGUMAKSEJÕUETUSMENETLUST KÄSITLEVAD SÄTTEDArtikkel 61. Käesoleva direktiivi kohaldamisel on maksejõuetusmenetluse algatamise hetk see, mil asjaomane kohtuorgan või haldusasutus langetab oma otsuse.2. Kui otsus on tehtud lõike 1 kohaselt, teatab asjaomane kohtuorgan või haldusasutus sellest otsusest enda liikmesriigi valitud asjakohasele asutusele.3. Lõikes 2 nimetatud liikmesriik teatab sellest viivitamata teistele liikmesriikidele.Artikkel 7Maksejõuetusmenetlusel ei ole tagasiulatuvat jõudu osaleja osalemisest süsteemis või sellega seoses tulenevate selliste õiguste ja kohustuse suhtes, mis on tekkinud enne artikli 6 lõikes 1 määratletud maksejõuetusmenetluse algatamise hetke.Artikkel 8Maksejõuetusmenetluse algatamise korral süsteemis osaleja vastu määratakse kõnealuse osaleja osalemisest tulenevad või sellega seotud õigused ja kohustused seda süsteemi reguleeriva õigusega.IV JAGUTAGATISE VALDAJATE ÕIGUSTE KAITSMINE TAGATISE ANDJA MAKSEJÕUETUSE MÕJUDE EESTArtikkel 91. Tagatise andnud osaleja või liikmesriikide või tulevase Euroopa Keskpanga lepingupartneri vastu algatatud maksejõuetusmenetlus ei mõjuta:- osaleja õigusi seoses süsteemiga talle antud tagatisele ega- liikmesriikide keskpankade või tulevase Euroopa Keskpanga õigusi nendele antud tagatisele.Sellist tagatist võib nende õiguste tagamiseks müüa.2. Kui väärtpaberid (sealhulgas õigusi väärpaberitele) antakse väärtpaberitagatisena osalejatele ja/või liikmesriikide keskpankadele või tulevasele Euroopa Keskpangale, nagu kirjeldatud lõikes 1, ja nende (või kõikide nende nimel tegutsevate volitatud isikute, esindajate või kolmandate isikute) õigus väärtpaberitele on seaduslikult registreeritud liikmesriigis asuvas registris, kontol või keskses depositooriumis, määratakse selliste üksuste kui väärtpaberitagatise valdajate õigused nendele väärtpaberitele kõnealuse liikmesriigi õiguse kohaselt.V JAGULÕPPSÄTTEDArtikkel 10Liikmesriigid piiritlevad käesoleva direktiiviga hõlmatavad süsteemid ning teatavad neist ja nende kooskõlas artikli 6 lõikega 2 valitud ametiasutustest komisjonile.Süsteem teatab sellele liikmesriigile, kelle õigust kohaldatakse, süsteemis osalejatest, kaasa arvatud võimalikud kaudsed osalejad, ja nendega seotud muutustest.Lisaks teises lõigus sätestatud teatamisele võivad liikmesriigid nende jurisdiktsiooni all olevatele süsteemidele kehtestada järelevalve- või loanõudeid.Iga õigustatud huvi omav isik võib nõuda, et asutus teataks talle süsteemidest, milles see osaleb, ja annaks teavet nende süsteemide toimimist reguleerivate põhieeskirjade kohta.Artikkel 111. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 11. detsembrit 1999. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti. Selles teatises esitavad liikmesriigid vastavustabeli, mis osutab käesoleva direktiivi igale artiklile vastavatele olemasolevatele või kehtestatavatele siseriiklikele õigusnormidele.Artikkel 12Hiljemalt kolme aasta jooksul alates artikli 11 lõikes 1 nimetatud kuupäevast esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta, lisades vajaduse korral ettepanekud selle läbivaatamiseks.Artikkel 13Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 14Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 19. mai 1998Euroopa Parlamendi nimelpresidentJ. M. Gil-roblesNõukogu nimeleesistujaG. Brown[1] EÜT C 207, 18.7.1996, lk 13 ja EÜT C 259, 26.8.1997, lk 6.[2] Arvamus on esitatud 21. novembril 1996.[3] EÜT C 56, 24.2.1997, lk 1.[4] Euroopa Parlamendi 9. aprilli 1997. aasta arvamus (EÜT C 132, 28.4.1997, lk 74), nõukogu 13. oktoobri 1997. aasta ühine seisukoht (EÜT C 375, 10.12.1997, lk 34) ja Euroopa Parlamendi 29. jaanuari 1998. aasta otsus (EÜT C 56, 23.2.1998). Nõukogu 27. aprilli 1998. aasta otsus.[5] Esimene nõukogu 12. detsembri 1977. aasta direktiiv 77/780/EMÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevusega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 322, 17.12.1977, lk 30). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 96/13/EÜ (EÜT L 66, 16.3.1996, lk 15).[6] Nõukogu 10. mai 1993. aasta direktiiv 93/22/EMÜ väärtpaberiturul pakutavate investeerimisteenuste kohta (EÜT L 141, 11.6.1993, lk 27). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 97/9/EÜ (EÜT L 84, 26.3.1997, lk 22).--------------------------------------------------


title: Esimene komisjoni direktiiv, 18. aprill 1978, millega muudetakse direktiivi 66/401/EMÜ (söödakultuuride seemnete turustamise kohta) lisasid

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31978L0386

Euroopa Liidu Teataja L 113 , 25/04/1978 Lk 0001 - 0012 Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 20 Lk 0221  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 13 Lk 0292  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 03 Köide 13 Lk 0292  Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 9 Lk 0197  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 9 Lk 0197

		Esimene komisjoni direktiiv,18. aprill 1978,millega muudetakse direktiivi 66/401/EMÜ (söödakultuuride seemnete turustamise kohta) lisasid(78/386/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/401/EMÜ söödakultuuride seemnete turustamise kohta, [1] viimati muudetud direktiiviga 78/55/EMÜ, [2] eriti selle artiklit 21a,ning arvestades, et:teaduse ja tehnika arengut silmas pidades tuleks alljärgnevatel põhjustel muuta kõnealuse direktiivi I, II ja III lisa;seemnete aretusväärtuse parandamiseks tuleks ette näha sordipuhtuse standardid, millele peavad vastama teatavat liiki põllukultuurid;seepärast tuleks iseviljastuvate liikide ja Poa spp. apomiktiliste pisiliikide puhul näha ette sordipuhtuse standardid, millele seemned peavad vastama;tuleks sätestada tingimused, millele põllukultuurid peavad vastama ja mis käsitlevad seemne kasulikkust vähendavaid kahjulikke organisme;tuleks sätestada eristandardid muude ebasoovitavate seemnete ja väliste haigustunnustega seemnete maksimaalse sisalduse kohta, näiteks Agropyron repens, Avena ludoviciana, Avena sterilis, Melilotus spp., Sinapis arvensis, Raphanus raphanistrum või Rumex’i liigid, välja arvatud Rumex acetosella, Rumex crispus ja Rumex obtusifolius;minimaalse idanevuse ja minimaalse analüütilise puhtuse standardeid tuleks kohandada, pidades silmas tavapäraselt saavutatava seemnekvaliteedi arengut;kaasaegsete rahvusvaheliste meetodite abil tehtava seemnete ametliku katsetamise tingimuste täitmiseks on teatavad sätted vaja läbi vaadata;käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 66/401/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. I lisa asendatakse järgmisega:"I LISATINGIMUSED, MILLELE PÕLLUKULTUURID PEAVAD VASTAMA1. Põllu eelkultuur ei ole takistuseks asjaomase liigi ja sordi seemne tootmisel ja põld peab olema piisavalt puhas eelkultuurist sinna jäänud taimedest.2. Põllukultuur peab vastama järgmistele standarditele seoses kaugusega naabruses asuvatest õietolmuallikatest, mis võivad põhjustada soovimatut võõrtolmlemist:Põllukultuur | Minimaalne kaugus |1 | 2 |Brassica spp.:—eliitseemne tootmiseks | 400 m |—sertifitseeritud seemne tootmiseks | 200 m |Liigid või sordid, v.a Brassica spp., Pisum arvense, Poa spp. apomiktilised pisiliigid:—paljundamiseks ettenähtud seemne tootmiseks, põllud pindalaga kuni 2 ha | 200 m |—paljundamiseks ettenähtud seemne tootmiseks, põllud pindalaga üle 2 ha | 100 m |—söödakultuuride tootmiseks ettenähtud seemne tootmiseks, põllud pindalaga kuni 2 ha | 100 m |—söödakultuuride tootmiseks ettenähtud seemne tootmiseks, põllud pindalaga üle 2 ha | 50 m |Kõnealuseid kaugusi võib mitte arvesse võtta, kui on olemas piisav kaitse soovimatu võõrtolmlemise vastu.3. Muud liiki taimi, mille seemneid on laborikatse käigus raske asjaomase põllukultuuri seemnetest eristada, peab olema vähe.Eelkõige peavad Lolium liiki põllukultuurid vastama järgmistele tingimustele: asjaomase põllukultuuri liigist erineva Lolium liigi taimede arv ei tohi olla suurem kui:- üks 50 m2 kohta eliitseemne tootmise puhul,- üks 10 m2 kohta sertifitseeritud seemne tootmise puhul.4. Põllukultuur peab olema piisavalt sordiehtne ja -puhas. Eelkõige peavad muud liiki või sorti põllukultuurid kui Pisum arvense või Poa spp. apomiktilised pisiliigid vastama järgmistele standarditele: asjaomase põllukultuuriliigi nende taimede arv, mis selgelt ei ole sordiehtsad, ei tohi olla suurem kui:- üks 30 m2 kohta eliitseemne tootmise puhul,- üks 10 m2 kohta sertifitseeritud seemne tootmise puhul.5. Seemne kasulikkust vähendavate kahjulike organismide määr peab olema võimalikult madal.6. Eespool nimetatud standardite või muude tingimuste järgimist kontrollitakse ametliku põldtunnustamise käigus.Kõnealuse põldtunnustamise läbiviimisel võetakse arvesse järgmisi tingimusi.A. Põllukultuuri seisund ja arenguetapp võimaldavad adekvaatset kontrolli.B. Viiakse läbi vähemalt üks põldtunnustamine.C. Käesoleva lisa sätete järgimise kontrollimiseks vajalike põldtunnustatavate põlluosade suurus, arv ja jaotus määratakse kindlaks asjakohaste meetoditega."2. II lisa asendatakse järgmisega:"II LISATINGIMUSED, MILLELE SEEMNED PEAVAD VASTAMAI. SERTIFITSEERITUD SEEME1. Seeme peab olema piisavalt sordiehtne ja -puhas. Eelkõige peavad Pisum arvense seemned või Poa spp. apomiktiliste pisiliikide seemned vastama järgmistele standarditele või muudele tingimustele: sordipuhtus on vähemalt 98 %.Minimaalset sordipuhtust kontrollitakse peamiselt I lisas sätestatud tingimuste kohaselt läbiviidava põldtunnustamise käigus.2. Seeme peab idanevuse, analüütilise puhtuse ja teiste taimeliikide seemnete sisalduse, kaasa arvatud muu värvusega lupiini ja kibeda lupiini seemnete sisalduse osas vastama järgmistele standarditele või muudele tingimustele:A. Tabel:Liik | Idanevus | Analüütiline puhtus |Minimaalne idanevus (% puhtast seemnest) | Maksimaalne kõvade seemnete sisaldus (% puhtast seemnest) | Minimaalne analüütiline puhtus (massiprotsentides) | Muude taimeliikide seemnete maksimaalne sisaldus (massiprotsentides) |Kokku | Üksik liik | Agropyron repens |1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |GRAMINEAEAgrostis canina ssp. canina | 75 a | | 90 | 2,0 | 1,0 | 0,3 |Agrostis gigantea | 80 a | | 90 | 2,0 | 1,0 | 0,3 |Agrostis stolonifera | 75 a | | 90 | 2,0 | 1,0 | 0,3 |Agrostis tenuis | 75 a | | 90 | 2,0 | 1,0 | 0,3 |Alopecurus pratensis | 70 a | | 75 | 2,5 | 1,0 | 0,3 |Arrhenatherum elatius | 75 a | | 90 | 3,0 | 1,0 f | 0,5 |Dactylis glomerata | 80 a | | 90 | 1,5 | 1,0 | 0,3 |Festuca arundinacea | 80 a | | 95 | 1,5 | 1,0 | 0,5 |Festuca ovina | 75 a | | 85 | 2,0 | 1,0 | 0,5 |Festuca pratensis | 80 a | | 95 | 1,5 | 1,0 | 0,5 |Festuca rubra | 75 a | | 90 | 1,5 | 1,0 | 0,5 |Lolium multiflorum | 75 a | | 96 | 1,5 | 1,0 | 0,5 |Lolium perenne | 80 a | | 96 | 1,5 | 1,0 | 0,5 |Lolium X hybridum | 75 a | | 96 | 1,5 | 1,0 | 0,5 |Phleum bertolonii | 80 a | | 96 | 1,5 | 1,0 | 0,3 |Phleum pratense | 80 a | | 96 | 1,5 | 1,0 | 0,3 |Poa annua | 75 a | | 85 | 2,0 c | 1,0 c | 0,3 |Poa nemoralis | 75 a | | 85 | 2,0 c | 1,0 c | 0,3 |Poa palustris | 75 a | | 85 | 2,0 c | 1,0 c | 0,3 |Poa pratensis | 75 a | | 85 | 2,0 c | 1,0 c | 0,3 |Poa trivialis | 75 a | | 85 | 2,0 c | 1,0 c | 0,3 |Trisetum flavescens | 70 a | | 75 | 3,0 | 1,0 f | 0,3 |LEGUMINOSAEHedysarum coronarium | 75 a b | 30 | 95 | 2,5 | 1,0 | |Lotus corniculatus | 75 a b | 40 | 95 | 1,8 d | 1,0 d | |Lupinus albus | 80 a b | 20 | 98 | 0,5 e | 0,3 e | |Lupinus angustifolius | 75 a b | 20 | 98 | 0,5 e | 0,3 e | |Lupinus luteus | 80 a b | 20 | 98 | 0,5 e | 0,3 e | |Medicago lupulina | 80 a b | 20 | 97 | 1,5 | 1,0 | |Medicago sativa | 80 a b | 40 | 97 | 1,5 | 1,0 | |Medicago varia | 80 a b | 40 | 97 | 1,5 | 1,0 | |Onobrychis sativa | 75 a b | 20 | 95 | 2,5 | 1,0 | |Pisum arvense | 80 a | | 98 | 0,5 | 0,3 | |Trifolium alexandrium | 80 a b | 20 | 97 | 1,5 | 1,0 | |Trifolium hybridum | 80 a b | 20 | 97 | 1,5 | 1,0 | |Trifolium incarnatum | 75 a b | 20 | 97 | 1,5 | 1,0 | |Trifolium pratense | 80 a b | 20 | 97 | 1,5 | 1,0 | |Trifolium repens | 80 a b | 40 | 97 | 1,5 | 1,0 | |Trifolium resupinatum | 80 a b | 20 | 97 | 1,5 | 1,0 | |Trigonella foenumgraecum | 80 a | | 95 | 1,0 | 0,5 | |Vicia faba ssp. var. equina | 85 a b | 5 | 98 | 0,5 | 0,3 | |Vicia faba var. minor | 85 a b | 5 | 98 | 0,5 | 0,3 | |Vicia pannonica | 85 a b | 20 | 98 | 1,0 e | 0,5 e | |Vicia sativa | 85 a b | 20 | 98 | 1,0 e | 0,5 e | |Vicia villosa | 85 a b | 20 | 98 | 1,0 e | 0,5 e | |MUUD LIIGIDBrassica napus var. napobrassica | 80 a | | 98 | 1,0 | 0,5 | |Brassica oleracea convar. acephala | 75 a | | 98 | 1,0 | 0,5 | |Raphanus sativus ssp. oleifera | 80 a | | 97 | 1,0 | 0,5 | |Analüütiline puhtus | Muude taimeliikide seemnete maksimaalne sisaldus proovis, mille mass on täpsustatud III lisa 4. veerus (kokku veeru kohta) | Tingimused muu värvusega lupiini ja kibeda lupiini seemnete sisalduse osas |Muude taimeliikide seemnete maksimaalne sisaldus (massiprotsentides) | Avena fatua, Avena ludoviciana, Avena sterilis | Cuscuta spp. | Rumex spp., v.a Rumex acetosella |Alopecurus myosuroides | Melilotus spp. | Raphanus raphanistrum | Sinapis arvensis |8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |0,3 | | | | 0 | 0 j k | 2 |0,3 | | | | 0 | 0 j k | 2 | |0,3 | | | | 0 | 0 j k | 2 | |0,3 | | | | 0 | 0 j k | 2 | |0,3 | | | | 0 | 0 j k | 10 | |0,3 | | | | 0 g | 0 j k | 20 | |0,3 | | | | 0 | 0 j k | 10 | |0,3 | | | | 0 | 0 j k | 20 | |0,3 | | | | 0 | 0 j k | 10 | |0,3 | | | | 0 | 0 j k | 20 | |0,3 | | | | 0 | 0 j k | 10 | |0,3 | | | | 0 | 0 j k | 20 | |0,3 | | | | 0 | 0 j k | 20 | |0,3 | | | | 0 | 0 j k | 20 | |0,3 | | | | 0 | 0 k | 5 | |0,3 | | | | 0 | 0 k | 5 | |0,3 | | | | 0 | 0 j k | 5 | |0,3 | | | | 0 | 0 j k | 2 | |0,3 | | | | 0 | 0 j k | 2 | |0,3 | | | | 0 | 0 j k | 2 | |0,3 | | | | 0 | 0 j k | 2 | |0,3 | | | | 0 h | 0 j k | 2 | || 0,3 | | | 0 | 0 k | 20 | || 0,3 | | | 0 | 0 l m | 10 | || 0,3 | | | 0 i | 0 j | 20 n | o p || 0,3 | | | 0 i | 0 j | 20 n | o p || 0,3 | | | 0 i | 0 j | 20 n | o p || 0,3 | | | 0 | 0 l m | 20 | || 0,3 | | | 0 | 0 l m | 20 | || 0,3 | | | 0 | 0 l m | 20 | || 0,3 | | | 0 | 0 j | 20 | || 0,3 | | | 0 | 0 j | 20 n | || 0,3 | | | 0 | 0 l m | 20 | || 0,3 | | | 0 | 0 l m | 10 | || 0,3 | | | 0 | 0 l m | 20 | || 0,3 | | | 0 | 0 l m | 20 | || 0,3 | | | 0 | 0 l m | 10 | || 0,3 | | | 0 | 0 l m | 10 | || 0,3 | | | 0 | 0 j | 20 | || 0,3 | | | 0 | 0 j | 20 n | || 0,3 | | | 0 | 0 j | 20 n | || 0,3 | | | 0 i | 0 j | 20 n | || 0,3 | | | 0 i | 0 j | 20 n | || 0,3 | | | 0 i | 0 j | 20 n | || | 0,3 | 0,3 | 0 | 0 j k | 20 | || | 0,3 | 0,3 | 0 | 0 j k | 20 | || | 0,3 | 0,3 | 0 | 0 j | 20 | |B. Standardid või muud tingimused, mida kohaldatakse, kui neile viidatakse käesoleva lisa I jao punkti 2 alapunktis A.a) Kõiki värskeid ja terveid seemneid, mis ei idane pärast eeltöötlemist, käsitatakse idanenud seemnetena.b) Osutatud maksimumsisalduse ulatuses käsitatakse kõvasid seemneid idanemisvõimelistena.c) Muude Poa liiki seemnete kogusisaldust kuni 0,8 massiprotsenti ei käsitata ebapuhtusena.d) Trifolium pratense seemnete kogusisaldust kuni 1 massiprotsent ei käsitata ebapuhtusena.e) Liikide Lupinus albus, Lupinus angustifolius, Lupinus luteus, Pisum arvense, Vicia faba spp., Vicia pannonica, Vicia sativa ja Vicia villosa seemnete kogusisaldust kuni 0,5 massiprotsenti muus asjaomases liigis ei käsitata ebapuhtusena.f) Üksiku liigi seemnete suhtes ettenähtud maksimaalset massiprotsenti ei kohaldata Poa spp. seemnete puhul.g) Maksimaalselt kahe Avena fatua, Avena ludoviciana või Avena sterilis’e seemne esinemist ettenähtud massiga proovis ei käsitata ebapuhtusena, kui teises sama massiga proovis ei ole ühtegi kõnealuste liikide seemet.h) Ühe Avena fatua, Avena ludoviciana või Avena sterilis’e seemne esinemist ettenähtud massiga proovis ei käsitata ebapuhtusena, kui teises, kaks korda suurema massiga proovis ei ole ühtegi kõnealuste liikide seemet.i) Avena fatua, Avena ludoviciana ja Avena sterilis’e seemnete arvu ei ole vaja kindlaks määrata, välja arvatud juhul, kui tekib kahtlus, kas 12. veerus sätestatud tingimused on täidetud.j) Cuscuta spp. seemnete arvu ei ole vaja kindlaks määrata, välja arvatud juhul, kui tekib kahtlus, kas 13. veerus sätestatud tingimused on täidetud.k) Ühe Cuscuta spp. seemne esinemist ettenähtud massiga proovis ei käsitata ebapuhtusena, kui teises sama massiga proovis ei ole ühtegi Cuscuta spp. seemet.l) Cuscuta spp. seemnete arvu kindlaksmääramiseks peab proovi mass olema kaks korda suurem kui III lisa 4. veerus asjaomase liigi puhul täpsustatud mass.m) Ühe Cuscuta spp. seemne esinemist ettenähtud massiga proovis ei käsitata ebapuhtusena, kui teises, kaks korda suurema massiga proovis ei ole ühtegi Cuscuta spp. seemet.n) Rumex spp., v.a Rumex acetosella seemnete arvu ei ole vaja kindlaks määrata, välja arvatud juhul, kui tekib kahtlus, kas 14. veerus sätestatud tingimused on täidetud.o) Muu värvusega lupiini seemnete protsent ei ületa:- 2 % kibeda lupiini seemnetest,- 1 % muude lupiinide seemnetest.p) Kibeda lupiini seemnete protsent muude sortide kui kibeda lupiini seemnete hulgas ei tohi ületada:- 3 % esimese põlvkonna sertifitseeritud seemne puhul pärast eliitseemet,- 5 % järgmiste põlvkondade sertifitseeritud seemne puhul pärast eliitseemet.3. Seemne kasulikkust vähendavate kahjulike organismide määr peab olema võimalikult madal.II. ELIITSEEMEEliitseemne suhtes kohaldatakse käesoleva lisa I jaos sätestatud tingimusi, kui järgmiste sätetega ei ole ette nähtud teisiti.1. Pisum arvense ja Poa spp. apomiktiliste pisiliikide seemned peavad vastama järgmistele standarditele või muudele tingimustele: sordipuhtus on vähemalt 99,7 %.Minimaalset sordipuhtust kontrollitakse peamiselt I lisas sätestatud tingimuste kohaselt läbiviidava põldtunnustamise käigus.2. Seeme peab vastama järgmistele standarditele või muudele tingimustele:A. Tabel:Liik | Muude taimeliikide seemnete maksimaalne sisaldus | Muud standardid või tingimused |Kokku (massiprotsentides) | Arvuline sisaldus III lisa 4. veerus täpsustatud massiga proovis (kokku veeru kohta) |Üksik liik | Rumex spp., v.a Rumex acetosella | Agropyron repens | Alopecurus myosuroides | Melilotus spp. |1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |GRAMINEAEAgrostis canina ssp. canina | 0,3 | 20 | 1 | 1 | 1 | | j |Agrostis gigantea | 0,3 | 20 | 1 | 1 | 1 | | j |Agrostis stolonifera | 0,3 | 20 | 1 | 1 | 1 | | j |Agrostis tenuis | 0,3 | 20 | 1 | 1 | 1 | | j |Alopecurus pratensis | 0,3 | 20 a | 5 | 5 | 5 | | j |Arrhenatherum elatius | 0,3 | 20 a | 5 | 5 | 5 | | i j |Dactylis glomerata | 0,3 | 20 a | 5 | 5 | 5 | | j |Festuca arundinacea | 0,3 | 20 a | 5 | 5 | 5 | | j |Festuca ovina | 0,3 | 20 a | 5 | 5 | 5 | | j |Festuca pratensis | 0,3 | 20 a | 5 | 5 | 5 | | j |Festuca rubra | 0,3 | 20 a | 5 | 5 | 5 | | j |Lolium multiflorum | 0,3 | 20 a | 5 | 5 | 5 | | j |Lolium perenne | 0,3 | 20 a | 5 | 5 | 5 | | j |Lolium X hybridum | 0,3 | 20 a | 5 | 5 | 5 | | j |Phleum bertolonii | 0,3 | 20 | 2 | 1 | 1 | | j |Phleum pratense | 0,3 | 20 | 2 | 1 | 1 | | j |Poa annua | 0,3 | 20 b | 1 | 1 | 1 | | f j |Poa nemoralis | 0,3 | 20 b | 1 | 1 | 1 | | f j |Poa palustris | 0,3 | 20 b | 1 | 1 | 1 | | f j |Poa pratensis | 0,3 | 20 b | 1 | 1 | 1 | | f j |Poa trivialis | 0,3 | 20 b | 1 | 1 | 1 | | f j |Trisetum flavescens | 0,3 | 20 c | 1 | 1 | 1 | | i j |LEGUMINOSAEHedysarum coronarium | 0,3 | 20 | 5 | | | 0 e | j |Lotus corniculatus | 0,3 | 20 | 5 | | | 0 e | g j |Lupinus albus | 0,3 | 20 | 5 | | | 0 d | h k |Lupinus angustifolius | 0,3 | 20 | 5 | | | 0 d | h k |Lupinus luteus | 0,3 | 20 | 5 | | | 0 d | h k |Medicago lupulina | 0,3 | 20 | 5 | | | 0 e | j |Medicago sativa | 0,3 | 20 | 5 | | | 0 e | j |Medicago varia | 0,3 | 20 | 5 | | | 0 e | j |Onobrychis sativa | 0,3 | 20 | 5 | | | 0 d | |Pisum arvense | 0,3 | 20 | 5 | | | 0 d | |Trifolium alexandrium | 0,3 | 20 | 5 | | | 0 e | j |Trifolium hybridum | 0,3 | 20 | 5 | | | 0 e | j |Trifolium incarnatum | 0,3 | 20 | 5 | | | 0 e | j |Trifolium pratense | 0,3 | 20 | 5 | | | 0 e | j |Trifolium repens | 0,3 | 20 | 5 | | | 0 e | j |Trifolium resupinatum | 0,3 | 20 | 5 | | | 0 e | j |Trigonella foenumgraecum | 0,3 | 20 | 5 | | | 0 d | |Vicia faba ssp. var. equina | 0,3 | 20 | 5 | | | 0 d | |Vicia faba var. minor | 0,3 | 20 | 5 | | | 0 d | |Vicia pannonica | 0,3 | 20 | 5 | | | 0 d | h |Vicia sativa | 0,3 | 20 | 5 | | | 0 d | h |Vicia villosa | 0,3 | 20 | 5 | | | 0 d | h |MUUD LIIGIDBrassica napus var. napobrassica | 0,3 | 20 | 5 | | | | |Brassica oleracea convar. acephala | 0,3 | 20 | 5 | | | | j |Raphanus sativus ssp. oleifera | 0,3 | 20 | 5 | | | | j |B. Standardid või muud tingimused, mida kohaldatakse, kui neile viidatakse käesoleva lisa II jao punkti 2 alapunktis A.a) Kuni 80 Poa spp. seemne sisaldust ei käsitata ebapuhtusena.b) veerus sätestatud tingimust ei kohaldata Poa spp. seemnete suhtes. Kontrollitavasse liiki mittekuuluvate Poa spp. liikide seemnete sisaldus 500 seemnest koosnevas proovis ei tohi olla suurem kui üks.c) Kuni 20 Poa spp. seemne sisaldust ei käsitata ebapuhtusena.d) Melilotus spp. seemnete arvu ei ole vaja kindlaks määrata, välja arvatud juhul, kui tekib kahtlus, kas 7. veerus sätestatud tingimused on täidetud.e) Ühe Melilotus spp. seemne esinemist ettenähtud massiga proovis ei käsitata ebapuhtusena, kui teises, kaks korda suurema massiga proovis ei ole ühtegi Melilotus spp. seemet.f) Käesoleva lisa I jao punktis 2 sätestatud tingimust c ei kohaldata.g) Käesoleva lisa I jao punktis 2 sätestatud tingimust d ei kohaldata.h) Käesoleva lisa I jao punktis 2 sätestatud tingimust e ei kohaldata.i) Käesoleva lisa I jao punktis 2 sätestatud tingimust f ei kohaldata.j) Käesoleva lisa I jao punktis 2 sätestatud tingimusi k ja m ei kohaldata.k) Kibeda lupiini seemnete protsent muude sortide kui kibeda lupiini seemnete hulgas ei ületa 1 %.III. TARBESEEMETarbeseemne suhtes kohaldatakse käesoleva lisa I jao punktides 2 ja 3 sätestatud tingimusi, kui järgmiste sätetega ei ole ette nähtud teisiti.1. Käesoleva lisa I jao punkti 2 alapunktis A esitatud tabeli 5. ja 6. veerus sätestatud massiprotsente suurendatakse 1 % võrra.2. Poa annua puhul ei käsitata muude Poa liiki seemnete sisaldust kuni 10 massiprotsenti ebapuhtusena.3. Muude Poa spp. liikide kui Poa annua puhul ei käsitata ebapuhtusena muude Poa liiki seemnete kogusisaldust kuni 3 massiprotsenti.4. Hedisarum coronarium’i puhul ei käsitata ebapuhtusena Melilotus spp. seemnete kogusisaldust kuni 1 massiprotsent.5. Käesoleva lisa I jao punktis 2 Lotus corniculatus’e puhul sätestatud tingimust d ei kohaldata.6. Lupiini liikide puhul:a) on analüütiline puhtus vähemalt 97 massiprotsenti;b) ei ületa muu värvusega lupiini seemnete protsent:- 4 % kibeda lupiini seemnetest,- 2 % muude lupiinide seemnetest;c) 5 % ei ületa kibeda lupiini seemnete protsent muude sortide kui kibeda lupiini seemnete hulgas7. Vicia spp. puhul ei käsitata Vicia pannonica, Vicia villiosa või viljeldavate lähisugulasliikide seemnete kogusisaldust kuni 6 massiprotsenti muus asjaomases liigis ebapuhtusena.8. Vicia pannonica, Vicia sativa ja Vicia villosa analüütiline puhtus on vähemalt 97 massiprotsenti."3. III lisa asendatakse järgmisega:"III LISAPARTIIDE JA PROOVIDE MASSIDLiik | Partii maksimaalne mass | Partiist võetava proovi minimaalne mass (grammides) | Proovi mass seemnete arvu kindlaksmääramiseks II lisa I jao punkti 2 alapunkti A 12. ja 14. veerus ning II lisa II jao punkti 2 alapunkti A 3.–7. veerus (grammides) |1 | 2 | 3 | 4 |GRAMINEAEAgrostis canina ssp. canina | 10 | 50 | 5 |Agrostis gigantea | 10 | 50 | 5 |Agrostis stolonifera | 10 | 50 | 5 |Agrostis tenuis | 10 | 50 | 5 |Alopecurus pratensis | 10 | 100 | 30 |Arrhenatherum elatius | 10 | 200 | 80 |Dactylis glomerata | 10 | 100 | 30 |Festuca arundinacea | 10 | 100 | 50 |Festuca ovina | 10 | 100 | 30 |Festuca pratensis | 10 | 100 | 50 |Festuca rubra | 10 | 100 | 30 |Lolium multiflorum | 10 | 200 | 60 |Lolium perenne | 10 | 200 | 60 |Lolium X hybridum | 10 | 200 | 60 |Phleum bertolonii | 10 | 50 | 10 |Phleum pratense | 10 | 50 | 10 |Poa annua | 10 | 50 | 10 |Poa nemoralis | 10 | 50 | 5 |Poa palustris | 10 | 50 | 5 |Poa pratensis | 10 | 50 | 5 |Poa trivialis | 10 | 50 | 5 |Trisetum flavescens | 10 | 50 | 5 |LEGUMINOSAEHedysarum coronarium—vili | 10 | 1000 | 300 |—seeme | 10 | 400 | 120 |Lotus corniculatus | 10 | 200 | 30 |Lupinus albus | 20 | 1000 | 1000 |Lupinus angustifolius | 20 | 1000 | 1000 |Lupinus luteus | 20 | 1000 | 1000 |Medicago lupulina | 10 | 300 | 50 |Medicago sativa | 10 | 300 | 50 |Medicago varia | 10 | 300 | 50 |Onobrychis sativa—vili | 10 | 600 | 600 |—seeme | 10 | 400 | 400 |Pisum arvense | 20 | 1000 | 1000 |Trifolium alexandrium | 10 | 400 | 60 |Trifolium hybridum | 10 | 200 | 20 |Trifolium incarnatum | 10 | 500 | 80 |Trifolium pratense | 10 | 300 | 50 |Trifolium repens | 10 | 200 | 20 |Trifolium resupinatum | 10 | 200 | 20 |Trigonella foenumgraecum | 10 | 500 | 450 |Vicia faba ssp. var. equina | 20 | 1000 | 1000 |Vicia faba var. minor | 20 | 1000 | 1000 |Vicia pannonica | 20 | 1000 | 1000 |Vicia sativa | 20 | 1000 | 1000 |Vicia villosa | 20 | 1000 | 1000 |MUUD LIIGIDBrassica napus var. napobrassica | 10 | 200 | 100 |Brassica oleracea convar. acephala | 10 | 200 | 100 |Raphanus sativus ssp. oleifera | 10 | 300 | 300 |"Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad õigusnormid, mis on vajalikud:- artikli 1 lõike 1 sätete järgimiseks seoses I lisa punktidega 3 ja 4 ning artikli 1 lõike 2 sätete järgimiseks seoses II lisa I jao punktiga 1 ja II lisa II jao punktiga 1, 11. jaanuariks 1981,- käesoleva direktiivi muude sätete järgimiseks, hiljemalt 1. juuliks 1980.2. Liikmesriigid tagavad, et söödakultuuride seemnete suhtes ei kohaldata turustuskitsendusi, mis tulenevad käesoleva direktiivi eri rakenduskuupäevadest vastavalt lõike 1 teisele taandele.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 18. aprill 1978Komisjoni nimelasepresidentFinn Gundelach[1] EÜT 125, 11.7.1966, lk 2298/66.[2] EÜT L 16, 20.1.1978, lk 23.--------------------------------------------------