title: Komisjoni direktiiv 93/11/EMÜ, 15. märts 1993, mis käsitleb N-nitrosamiinide ja N-nitrosamiinideks muutuvate ainete eraldumist elastomeerist või kummist pudeli- ja rõngasluttidest

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31993L0011

Euroopa Liidu Teataja L 093 , 17/04/1993 Lk 0037 - 0038 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 12 Lk 0167  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 12 Lk 0167

		Komisjoni direktiiv 93/11/EMÜ,15. märts 1993,mis käsitleb N-nitrosamiinide ja N-nitrosamiinideks muutuvate ainete eraldumist elastomeerist või kummist pudeli- ja rõngasluttidestEUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivi 89/109/EMÜ toiduainetega kokkupuutumiseks ettenähtud materjale ja tooteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] eriti selle artiklit 3,ning arvestades, et:käesoleva direktiiviga ettenähtud ühenduse abinõud ei ole üksnes vajalikud, vaid ka möödapääsmatud, et saavutada siseturu eesmärke; üksinda ei suuda liikmesriigid kõnesolevaid eesmärke saavutada; peale selle on nende saavutamine ühenduse tasandil sätestatud juba direktiivis 89/109/EMÜ;on tõestatud, et elastomeerist või kummist valmistatud pudeli- ja rõngaslutid võivad eraldada N-nitrosamiine ja aineid, mis võivad muutuda N-nitrosamiinideks (N-nitrosamiinideks muutuvad ained);toidu teaduskomitee on avaldanud arvamust, et N-nitrosamiinid ja N-nitrosamiinideks muutuvad ained võivad oma toksilisuse tõttu ohustada inimeste tervist ja on seepärast soovitanud, et nende ainete kandumine eespool nimetatud toodetest peaks olema asjakohase tundliku meetodiga mõõdetud avastamispiirist madalam;direktiivi 89/109/EMÜ artikliga 2 nähakse ette, et materjalid ja tooted ei tohi valmiskujul eraldada koostisosi toiduainetesse koguses, mis võivad ohustada inimeste tervist;selle eesmärgi saavutamiseks on pudeliluttide puhul sobivaks vahendiks eridirektiiv 89/109/EMÜ artikli 3 tähenduses;rõngasluttide kasutamisega võivad kaasneda samasugused ohud ja seega tuleks samu sätteid rakendada ka nende toodete puhul;on vajalik tegutseda viivitamatult ja seepärast piirdutakse käesoleva direktiivi puhul erieeskirjade kehtestamisega, mis käsitlevad N-nitrosamiinide ja N-nitrosamiinideks muutuvate ainete eraldumist elastomeerist või kummist pudeli- ja rõngasluttidest, lükates pudeli- ja rõngasluttidega seotud teiste probleemide lahendamise edasi üldisema elastomeere ja kummi käsitleva direktiivi vastuvõtmiseni;käesoleva direktiiviga kehtestatakse põhieeskirjad ja üldkriteeriumid N-nitrosamiinide ja N-nitrosamiinideks muutuvate ainete eraldumise kindlaksmääramiseks ja lükkab edasi üksikasjaliku analüüsimeetodi määratlemise;lisades esitatud analüüsimeetod võetakse vastu ajutise meetmena kuni saadakse rohkem tulemusi käesoleva meetodi toimimise ja võimalike alternatiivmeetodite kohta;komisjon on kohustunud soodustama analüüsimeetodite edasist uurimist, kontrollima pakutud metoodikat ja kaaluma vastavalt käesolevale uurimisele analüüsihälvete kehtestamist;käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduainekomitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolev direktiiv on eridirektiiv direktiivi 89/109/EMÜ artikli 3 tähenduses.See käsitleb N-nitrosamiinide ja ainete, mis võivad muutuda N-nitrosamiinideks (edaspidi "N-nitrosamiinideks muutuvad ained") eraldumist elastomeerist või kummist valmistatud pudeli- ja rõngasluttidest.Artikkel 2Artiklis 1 osutatud pudeli- ja rõngaslutid ei tohi I lisas täpsustatud tingimustel anda eraldumiskatse lahusesse (sülje toimet imiteeriv katselahus) N-nitrosamiine ja N-nitrosamiinideks muutuvaid aineid, mis on avastatavad II lisas sätestatud kriteeriumidele vastava kinnitatud meetodi abil, millega saab kindlaks teha järgmised kogused:- 0,01 mg kõikidest eraldunud N-nitrosamiinidest/kg (elastomeerist või kummist pudeli- või rõngasluti osadest),- 0,1 mg kõikidest N-nitrosamiinideks muutuvatest ainetest/kg (elastomeerist või kummist tehtud pudeli- või rõngasluti osadest).Artikkel 31. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid alates 1. aprillist 1994. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Liikmesriigid:- lubavad alates 1. aprillist 1994 käesolevale direktiivile vastavate pudeli- ja rõngasluttidega kauplemise ning kasutamise,- keelavad alates 1. aprillist 1995 käesolevale direktiivile mittevastavate pudeli- ja rõngasluttidega kauplemise ning kasutamise.2. Kui liikmesriigid lõikes 1 nimetatud meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 15. märts 1993Komisjoni nimelkomisjoni liigeMartin bangemann[1] EÜT L 40, 11.2.1989, lk 38.--------------------------------------------------I LISAN-NITROSAMIINIDE JA N-NITROSAMIINIDEKS MUUTUVATE AINETE ERALDUMISE KINDLAKSMÄÄRAMISE PÕHIEESKIRJAD1. Eraldumiskatse lahus (sülje katselahus)Eraldumiskatse lahuse saamiseks lahustada 4,2 g naatriumvesinikkarbonaati (NaHCO3), 0,5 g naatriumkloriidi (NaCl), 0,2 g kaaliumkarbonaati (K2CO3) ja 30,0 mg naatriumnitrit (NaNO2) ühes liitris destilleeritud vees või samaväärse kvaliteediga vees. Lahuse pH peab olema 9.2. KatsetingimusedAsjakohasest arvust pudeli- või rõngasluttidest saadud materjaliproovid kastetakse 24 tunniks eraldumiskatse lahusesse temperatuuril 40 ± 2°C.--------------------------------------------------II LISAN-NITROSAMIINIDE JA N-NITROSAMIINIDEKS MUUTUVATE AINETE ERALDUMISE KINDLAKSMÄÄRAMISE MEETODI SUHTES KOHALDATAVAD KRITEERIUMID1. N-nitrosamiinide eraldumine määratakse kindlaks vastavalt I lisale saadud iga lahuse ühes alikvoodis. N-nitrosamiinid ekstraheeritakse alikvoodist nitrosamiinivaba diklorometaaniga (DCM) ja määratakse kindlaks gaasikromatograafia abil.2. N-nitrosamiinideks muutuvate ainete eraldumine määratakse kindlaks vastavalt I lisale saadud iga lahuse teises alikvoodis. N-nitrosamiinideks muutuvad ained muudetakse nitrosamiinideks alikvoodi hapestamisega soolhappe abil. Seejärel ekstraheeritakse nitrosamiinid lahusest diklorometaaniga (DCM) ja määratakse kindlaks gaasikromatograafia abil.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2006/81/EÜ, 23. oktoober 2006 , millega kohandatakse direktiivi 95/17/EÜ seoses ühe või mitme koostisaine kandmatajätmisega kosmeetikatoodete märgistamisel kasutatavasse loetelusse ja direktiivi 2005/78/EÜ seoses meetmetega, mida võetakse sõidukite eralduvate gaasiliste ja tahkete osakeste heidete vastu, seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega

text:
               20.12.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 362/92

         KOMISJONI DIREKTIIV 2006/81/EÜ,
   23. oktoober 2006,
   millega kohandatakse direktiivi 95/17/EÜ seoses ühe või mitme koostisaine kandmatajätmisega kosmeetikatoodete märgistamisel kasutatavasse loetelusse ja direktiivi 2005/78/EÜ seoses meetmetega, mida võetakse sõidukite eralduvate gaasiliste ja tahkete osakeste heidete vastu, seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemislepingut, eriti selle artikli 4 lõiget 3,
   võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti, eriti selle artiklit 56,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Ühinemisakti artiklis 56 on sätestatud, et kui akte, mis jäävad kehtima pärast 1. jaanuari 2007, on vaja seoses ühinemisega kohandada ning kui neid vajalikke kohandusi ei ole ühinemisakti ega selle lisadega ette nähtud, võtab nõukogu vastu vajalikud kohandused, välja arvatud juhul, kui esialgse akti on vastu võtnud komisjon.

               (2)

               Ühinemislepingu koostamise konverentsi lõppaktis on kirjas, et kõrged lepinguosalised jõudsid poliitilisele kokkuleppele institutsioonide vastu võetud aktide kohandustes, mis on vajalikud seoses ühinemisega, ning nad kutsuvad nõukogu ja komisjoni nimetatud kohandusi vastu võtma enne ühinemist ning neid vajadusel täiendama ja ajakohastama, et võtta arvesse ühenduse õiguse arengut.

               (3)

               Seetõttu tuleks komisjoni 19. juuni 1995. aasta direktiivi 95/17/EÜ, millega nähakse ette nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses ühe või mitme koostisaine kandmata jätmisega kosmeetikatoodete märgistamisel kasutatavasse loetelusse, (1) ja komisjoni 14. novembri 2005. aasta direktiivi 2005/78/EÜ, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/55/EÜ (liikmesriikide seaduste ühtlustamise kohta, mis käsitlevad meetmeid, mida võetakse sõidukite diiselmootoritest eralduvate gaasiliste ja tahkete osakeste heidete vastu ning sõidukites kasutatavatest maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavatest ottomootoritest eralduvate gaasiliste osakeste heidete vastu) ja muudetakse selle lisasid I, II, III, IV ja VI, (2) vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiive 95/17/EÜ ja 2005/78/EÜ muudetakse vastavalt lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise kuupäevaks. Nad edastavad õigusnormide tekstid ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise kuupäevast.
   Kui liikmesriigid võtavad need õigusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile nende poolt käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste riiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub Bulgaaria ja Rumeenia ühinemislepingu jõustumise korral ning lepingu jõustumise kuupäeval.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 23. oktoober 2006

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Olli REHN

      (1)  EÜT L 140, 23.6.1995, lk 26.

      (2)  ELT L 313, 29.11.2005, lk 1.
   LISA
   KAUPADE VABA LIIKUMINE
   A.   MOOTORSÕIDUKID
   32005 L 0078: komisjoni direktiiv 2005/78/EÜ, 14. november 2005, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/55/EÜ (liikmesriikide seaduste ühtlustamise kohta, mis käsitlevad meetmeid, mida võetakse sõidukite diiselmootoritest eralduvate gaasiliste ja tahkete osakeste heidete vastu ning sõidukites kasutatavatest maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavatest ottomootoritest eralduvate gaasiliste osakeste heidete vastu) ja muudetakse selle lisasid I, II, III, IV ja VI (ELT L 313, 29.11.2005, lk 1); muudetud järgmise aktiga:

               —

               32006 L 0051: komisjoni direktiiv 2006/51/EÜ, 6.6.2006 (ELT L 152, 7.6.2006, lk 11).

         V lisa punkti 1.1 täiendatakse järgmiselt:
   “34 Bulgaaria”, “19 Rumeenia”.
   B.   KOSMEETIKATOOTED
   31995 L 0017: komisjoni direktiiv 95/17/EÜ, 19. juuni 1995, millega nähakse ette nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses ühe või mitme koostisaine kandmata jätmisega kosmeetikatoodete märgistamisel kasutatavasse loetelusse (EÜT L 140, 23.6.1995, lk 26); muudetud järgmise aktiga:

               —

               12003 T: ühinemistingimusi ja aluslepingute muudatusi käsitlev akt – Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemine (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33).

         Lisa punkti 2 lisatakse pärast sõnu “25 Slovakkia” järgmised read:

               “26 Bulgaaria

               27 Rumeenia”.


title: Komisjoni direktiiv, 15. detsember 1988, millega muudetakse nõukogu direktiivi 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31989L0002

Euroopa Liidu Teataja L 005 , 07/01/1989 Lk 0031 - 0031 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 28 Lk 0099  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 28 Lk 0099

		Komisjoni direktiiv,15. detsember 1988,millega muudetakse nõukogu direktiivi 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta(89/2/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta [1], viimati muudetud komisjoni direktiiviga 88/506/EMÜ [2], eriti selle artikli 2 lõiget 1b,ning arvestades, et:nõukogu direktiiviga 88/380/EMÜ [3] kehtestatakse sätted rukkihübriidide võtmise kohta direktiivi 66/402/EMÜ reguleerimisalasse ja volitatakse komisjoni vastu võtma kõnealuse direktiivi artikli 2 lõike 1 mõistete muutmiseks vajalikud muudatused; samuti volitatakse direktiiviga 88/380/EMÜ komisjoni tegema muudatusi direktiivi 66/402/EMÜ lisades, et kehtestada tingimused, millele rukkihübriidide põllukultuur ja seeme peavad vastama;rukki hübriidsortide kasvanud tähtsuse tõttu ühenduses tuleks mõistete muudatused praegu vastu võtta;lisade muudatused sõltuvad vastavalt direktiivi 66/402/EMÜ artiklile 13a läbiviidud ajutise katse tulemustest ning neid ei ole veel võimalik teha;käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas alalise põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevaga muudetakse direktiivi 66/402/EMÜ järgmiselt.1. Artikli 2 lõike 1 punkti Ca sissejuhatavas osas lisatakse pärast sõna "riisi," sõna "rukki".2. Artikli 2 lõike 1 punkti E sissejuhatavas osas asendatakse tekst "kanaari paelrohi ja rukis, v.a hübriidid, sorgo," tekstiga "kanaari paelrohi, v.a hübriidid, rukis, sorgo,".Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. juulil 1990.Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 15. detsember 1988Komisjoni nimelasepresidentFrans Andriessen[1] EÜT 125, 11.7.1966, lk 2309/66.[2] EÜT L 274, 6.10.1988, lk 44.[3] EÜT L 187, 16.7.1988, lk 31.--------------------------------------------------


Tähtis õiguslik teade

|

32002L0031

Komisjoni direktiiv 2002/31/EÜ, 22. märts 2002, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 92/75/EMÜ kodumajapidamises kasutatavate kliimaseadmete energiamärgistuse alased sättedEMPs kohaldatav tekst.

Euroopa Liidu Teataja L 086 , 03/04/2002 Lk 0026 - 0041 CS.ES Peatükk 13 Köide 29 Lk 286  - 301 ET.ES Peatükk 13 Köide 29 Lk 286  - 301 HU.ES Peatükk 13 Köide 29 Lk 286  - 301 LT.ES Peatükk 13 Köide 29 Lk 286  - 301 LV.ES Peatükk 13 Köide 29 Lk 286  - 301 MT.ES Peatükk 13 Köide 29 Lk 286  - 301 PL.ES Peatükk 13 Köide 29 Lk 286  - 301 SK.ES Peatükk 13 Köide 29 Lk 286  - 301 SL.ES Peatükk 13 Köide 29 Lk 286  - 301

		Komisjoni direktiiv 2002/31/EÜ,22. märts 2002,millega rakendatakse nõukogu direktiivi 92/75/EMÜ kodumajapidamises kasutatavate kliimaseadmete energiamärgistuse alased sätted(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. septembri 1992. aasta direktiivi 92/75/EMÜ kodumasinate energia ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses, [1] eriti selle artikleid 9 ja 12,ning arvestades järgmist:(1) Direktiivi 92/75/EMÜ kohaselt peab komisjon vastu võtma erinevaid kodumasinaid, sealhulgas kliimaseadmeid käsitleva rakendusdirektiivi.(2) Elekter, mida kasutavad kliimaseadmed, moodustab ühenduses olulise osa kodumajapidamise kogu energiavajadusest. Kõnealuste seadmete energiatarbimist on võimalik oluliselt vähendada.(3) Ühtlustatud standardid on Euroopa standardiasutuste vastuvõetud tehnospetsifikaadid, millele on viidatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivis 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehniliste standardite ja normide kohta käiva teabe ning infoühiskonna teenuste eeskirjade esitamise kord [2] (direktiivi on muudetud direktiiviga 98/48/EÜ) [3] ning mis on kooskõlas komisjoni ja nende asutuste vahelist koostööd käsitlevate 13. novembril 1984 allakirjutatud üldsuunistega (muudetud redaktsioonis).(4) Kui liikmesriik nõuab, tuleb esitada teave müra kohta nõukogu 1. detsembri 1986. aasta direktiivi 86/594/EMÜ (majapidamisseadmete poolt tekitatava ja õhu kaudu leviva müra kohta) [4] alusel.(5) Käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 92/75/EMÜ artikli 10 kohaselt asutatud komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevat direktiivi kohaldatakse elektri jõul töötavate kodumajapidamistes kasutatavate kliimaseadmete suhtes, mis on määratletud Euroopa standardites EN 255-1, EN 814-1 või artiklis 2 osutatud ühtlustatud standardites.Seda ei kohaldata järgmiste seadmete suhtes:- seadmed, mis võivad kasutada ka muid energiaallikaid,- õhk-vesi ja vesi-vesi seadmed,- seadmed, mille jahutusvõimsus on üle 12 kW.Artikkel 21. Käesoleva direktiivi kohaselt nõutavat teavet saadakse mõõtmistest, mis on tehtud vastavalt ühtlustatud standarditele, mis Euroopa Standardikomitee (CEN) on vastu võtnud komisjoni volitusel kooskõlas direktiiviga 98/34/EÜ ning mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Ühenduste Teatajas ja mille ülevõtnud siseriiklike standardite viitenumbrid liikmesriigid on avaldanud.Käesoleva direktiivi I, II ja III lisa sätteid, millega nähakse ette müraga seotud teabe esitamist, kohaldatakse ainult siis, kui liikmesriigid nõuavad kõnealuseid andmeid nõukogu direktiivi 86/594/EMÜ artikli 3 kohaselt. Seda teavet hinnatakse kõnealuse direktiivi kohaselt.2. Käesolevas direktiivis kasutatakse mõisteid direktiivi 92/75/EMÜ tähenduses.Artikkel 31. Direktiivi 92/75/EMÜ artikli 2 lõikes 3 osutatud tehniline dokumentatsioon sisaldab järgmisi andmeid:a) tarnija nimi ja aadress;b) mudeli üheseks ja lihtsaks identifitseerimiseks piisav üldkirjeldus;c) mudeli väliskujunduse põhilisi iseärasusi ja eelkõige energiatarbimist oluliselt mõjutavaid osi käsitlevad andmed, sh asjakohased joonised;d) käesoleva direktiivi artikli 2 lõikes 1 osutatud ühtlustatud standardite katsemeetodite kohaselt tehtud asjakohaste mõõtmiskatsete protokollid;e) olemasolu korral kasutusjuhendid.Kui teatava mudelikombinatsiooniga seotud teave on saadud teiste kombinatsioonide konstruktsiooni alusel tehtud arvutuste ja/või ekstrapolatsiooni teel, peaks dokumentides olema kajastatud need arvutused ja/või ekstrapolatsioonid ning tehtud arvutuste täpsuse tõendamiseks sooritatud katsed (üksikasjad split — süsteemide toime arvutamise matemaatilise mudeli ja selle mudeli täpsuse tõendamiseks tehtud mõõtmiste kohta).2. Direktiivi 92/75/EMÜ artikli 2 lõikes 1 osutatud märgistus on määratletud käesoleva direktiivi I lisas.Märgistus asetatakse väljapoole seadme esiküljele või seadme peale nii, et see oleks selgelt nähtav ega oleks varjatud.3. Direktiivi 92/75/EMÜ artikli 2 lõikes 1 osutatud tootekirjelduse sisu ja vorm on määratletud käesoleva direktiivi II lisas.4. Kui seadmeid pakutakse müügiks, rentimiseks või järelmaksuga müügiks trükitud või kirjaliku teatise või mõne muu vahendi abil ning kui võimalikul kliendil ei ole eeldatavasti võimalik esitletavat seadet näha, näiteks kirjaliku pakkumise, postimüügikataloogi, Internetis või muudel elektroonilistel andmekandjatel kuulutuste puhul, peab see teatis sisaldama käesoleva direktiivi III lisas piiritletud kogu teavet.5. Seadme energiatõhususe klass määratakse kindlaks kooskõlas IV lisaga.Artikkel 4Üleminekumeetmena lubavad liikmesriigid 30. juunini 2003 käesolevale direktiivile mitte vastavaid tooteid viia turule, kaubelda nendega ja/või panna neid välja ning levitada artikli 3 lõikes 4 osutatud teatisi.Artikkel 51. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud normid enne 1. jaanuari 2003. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 1. jaanuarist 2003.2. Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.3. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 6Käesolev määrus jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 7Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. märts 2002Komisjoni nimelasepresidentLoyola De Palacio[1] EÜT L 297, 13.10.1992, lk 16.[2] EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.[3] EÜT L 217, 5.8.1998, lk 18.[4] EÜT L 344, 6.12.1986, lk 24.--------------------------------------------------I LISAMÄRGISTUSMärgistuse väliskujundus1. Märgistuse sobivas keeles variant valitakse järgmiste illustratsioonide hulgast:Ainult jahutusseadmete märgistus — Märgistus 1+++++ TIFF +++++Jahutus/soojendusseadmete märgistus — Märgistus 2+++++ TIFF +++++2. Märgistusel esitatavad andmed määratletakse järgmiste märkustega:MärkusI. Tarnija nimi või kaubamärk.II. Tarnija mudelitähis.Split — ja multisplit — seadmete puhul kombinatsiooni nende sise- ja väliselementide mudeliidentifikaatorid, mille suhtes allpool esitatud arvud kehtivad.III. Seadme või kombinatsiooni energiatõhususe klass, mis määratakse kindlaks kooskõlas IV lisaga. Tunnustähte sisaldav noolepea paigutatakse asjakohase noolepeaga samale kõrgusele.Tunnustähte sisaldava noole kõrgus on vähemalt sama suur ja kuni kaks korda suurem kui klassinooltel.IV. Kui mudelile on antud ühenduse ökomärgis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuli 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 1980/2000 ühenduse muudetud ökomärgise andmise süsteemi kohta, [1] võib ökomärgise koopia lisada käesolevale märgistusele, ilma et see piiraks ühenduse ökomärgise süsteemiga ettenähtud nõuete kohaldamist.V. Suunav elektritarbimine aastas, mis arvutatakse artiklis 2 osutatud ühtlustatud standardites määratletud kogu sisendvõimsuse korrutamisel aastas keskmiselt 500 tunnise jahutusrežiimi täiskoormusega, määratud kindlaks vastavalt artiklis 2 osutatud ühtlustatud standardite katsetamismenetlustele (T1 "mõõdukad" tingimused).VI. Jahutusvõimsus, mis on määratletud seadme jahutusvõimsusena kilovattides jahutusrežiimi täiskoormusel, määratud kindlaks vastavalt artiklis 2 osutatud ühtlustatud standardite katsetamismenetlustele (T1 "mõõdukad" tingimused).VII. Seadme energiatõhususe tegur jahutusrežiimi täiskoormusel, määratud kindlaks vastavalt artiklis 2 osutatud ühtlustatud standardite katsetamismenetlustele (T1 "mõõdukad" tingimused).VIII. Seadme tüüp: ainult jahutus, jahutus/soojendus. Tunnusnool paigutatakse asjakohase tüübiga samale kõrgusele.IX. Jahutusrežiim: õhkjahutus, vesijahutus.Tunnusnool paigutatakse asjakohase tüübiga samale kõrgusele.X. Ainult soojendusfunktsiooniga seadmete puhul (märgistus 2) soojendusvõimsus, mis on määratletud seadme soojendusvõimsusena kilovattides soojendusrežiimi täiskoormusel, määratud kindlaks vastavalt artiklis 2 osutatud ühtlustatud standardite katsetamismenetlustele (T1 tingimused + 7C).XI. Ainult soojendusfunktsiooniga seadmete puhul (märgistus 2) soojendusrežiimi energiatõhususe klass kooskõlas IV lisaga, väljendatuna skaalas A (suurem) — G (väiksem), määratud kindlaks vastavalt artiklis 2 osutatud ühtlustatud standardite katsetamismenetlustele (T1 tingimused + 7C). Kui seadme soojendusfunktsioon põhineb resistiivsel elemendil, on kasutustegur (COP) 1.XII. Vajaduse korral standardfunktsioonis tekkiv müratase, mis määratakse kindlaks kooskõlas nõukogu direktiiviga 86/594/EMÜ.NB:Eespool nimetatud mõistete muukeelsed vasted on esitatud V lisas.Trükkimine3. Järgmisena on määratletud märgistuse mõned konkreetsed iseärasused:Kasutatavad värvid:CMYK — sinine (cyan), punane (magenta), kollane, must.Näiteks 07X0: 0 % sinist, 70 % punast, 100 % kollast, 0 % musta.A  X0 X 0B  70X0C  30X0D  00X0E  03X0F  07X0G  0XX0Raami värv: värv X070.Energiatõhususe klassi tunnusnoole taust on must.Kogu tekst on must. Taust on valge.+++++ TIFF +++++[1] EÜT L 237, 21.9.2000, lk 1.--------------------------------------------------II LISATOOTEKIRJELDUSTootekirjeldus sisaldab järgmist teavet. Need andmed võib esitada tabelina, mis hõlmab mitut sama tarnija tarnitavat mudelit ja mille puhul nimetatud andmed antakse kindlaksmääratud järjekorras või seadme tootekirjelduse lähedal.1. Tarnija kaubamärk.2. Tarnija mudelitähis.Split — ja multisplit — seadmete puhul kombinatsiooni nende sise- ja väliselementide mudeliidentifikaatorid, mille suhtes allpool esitatud arvud kehtivad.3. Seadme energiatõhususe klass, mis määratakse kindlaks kooskõlas IV lisaga. Väljendatakse kujul "Energiatõhususe klass astmestikus A-st (tõhusam) kuni G-ni (vähemtõhus)". Sellise teabe võib esitada tabelis muul viisil, kui on selge, et tegemist on skaalaga A (suurima energiatõhususega) — G (väikseima energiatõhususega).4. Kui teave on esitatud tabelis ja kui mõnele tabelis loetletud seadmele on vastavalt määrusele (EMÜ) nr 1980/2000 antud ühenduse ökomärgis, võib sellise teabe sinna juurde lisada. Sel juhul on rea pealkiri "Euroopa Liidu ökomärgis" ja kanne on ökomärgise koopia. Käesolev säte ei piira ühenduse ökomärgise süsteemi nõuete kohaldamist.5. Suunav energiatarbimine aastas, mis põhineb keskmisel kasutusel 500 tundi aastas, määratud kindlaks vastavalt artiklis 2 osutatud ühtlustatud standardite katsetamismenetlustele (T1 "mõõdukad" tingimused) vastavalt I lisa V märkuse määratlusele.6. Jahutusvõimsus, mis on määratletud seadme jahutusvõimsusena kilovattides jahutusrežiimi täiskoormusel, määratud kindlaks vastavalt artiklis 2 osutatud ühtlustatud standardite katsetamismenetlustele (T1 "mõõdukad" tingimused) vastavalt I lisa VI märkuse määratlusele.7. Seadme energiatõhususe tegur jahutusrežiimi täiskoormusel, määratud kindlaks vastavalt artiklis 2 osutatud ühtlustatud standardite katsetamismenetlustele (T1 "mõõdukad" tingimused).8. Seadme tüüp: ainult jahutus, jahutus/soojendus.9. Jahutusrežiim: õhkjahutus, vesijahutus.10. Ainult soojendusfunktsiooniga seadmete puhul soojendusvõimsus, mis on määratletud seadme soojendusvõimsusena kilovattides soojendusrežiimi täiskoormusel, määratud kindlaks vastavalt artiklis 2 osutatud ühtlustatud standardite katsetamismenetlustele (T1 tingimused + 7C) vastavalt I lisa X märkuse määratlusele.11. Ainult soojendusfunktsiooniga seadmete puhul soojendusrežiimi energiatõhususe klass kooskõlas IV lisaga, väljendatuna skaalas A (suurem) — G (väiksem), määratud kindlaks vastavalt artiklis 2 osutatud ühtlustatud standardite katsetamismenetlustele (T1 tingimused + 7C) vastavalt I lisa XI märkuse määratlusele. Kui seadme soojendusfunktsioon põhineb resistiivsel elemendil, on kasutustegur (COP) 1.12. Vajaduse korral standardfunktsioonis tekkiv müratase, mis määratakse kindlaks kooskõlas nõukogu direktiiviga 86/594/EMÜ.13. Tarnijad võivad lisaks esitada punktide 5 kuni 8 teabe seoses muude katsetustingimustega, mis on määratud kindlaks vastavalt artiklis 2 osutatud ühtlustatud standardite katsetamismenetlustele.Kui tootekirjelduse juurde lisatakse märgistuse värviline või mustvalge koopia, tuleb tootekirjeldusse märkida ainult märgistuselt puuduvad andmed.NB:Eespool nimetatud mõistete muukeelsed vasted on esitatud V lisas.--------------------------------------------------III LISAPOSTIMÜÜK JA MUU KAUGMÜÜKArtikli 3 lõikes 4 osutatud postimüügikataloogides, teatistes, kirjalikes pakkumistes, Internetis või muudel elektroonilistel andmekandjatel olevates kuulutustes peab olema järgmine teave allpool kindlaksmääratud järjekorras:[nagu II lisas]NB:Eespool nimetatud mõistete muukeelsed vasted on esitatud V lisas.--------------------------------------------------IV LISAKLASSIFIKATSIOON1. Seejärel määratakse energiatõhususe klass vastavalt järgmistele tabelitele: energiatõhususe tegur (EER) määratakse kindlaks vastavalt artiklis 2 osutatud ühtlustatud standardite katsetamismenetlusele T1 "mõõdukatel" tingimustel.Tabel 1 — Õhkjahutusega kliimaseadmedTabel 1.1Energiatõhususe klass | Split- ja multisplit-seadmed |A | 3,20 < EER |B | 3,20 ≥ EER > 3,00 |C | 3,00 ≥ EER > 2,80 |D | 2,80 ≥ EER > 2,60 |E | 2,60 ≥ EER > 2,40 |F | 2,40 ≥ EER > 2,20 |G | 2,20 ≥ EER |Tabel 1.2Energiatõhususe klass | Teisaldatavad [1] |A | 3,00 < EER |B | 3,00 ≥ EER > 2,80 |C | 2,80 ≥ EER > 2,60 |D | 2,60 ≥ EER > 2,40 |E | 2,40 ≥ EER > 2,20 |F | 2,20 ≥ EER > 2,00 |G | 2,00 ≥ EER |Tabel 1.3Energiatõhususe klass | Ühe kanaliga mudel |A | 2,60 < EER |B | 2,60 ≥ EER > 2,40 |C | 2,40 ≥ EER > 2,20 |D | 2,20 ≥ EER > 2,00 |E | 2,00 ≥ EER > 1,80 |F | 1,80 ≥ EER > 1,60 |G | 1,60 ≥ EER |Tabel 2 — Vesijahutusega kliimaseadmedTabel 2.1Energiatõhususe klass | Split- ja multisplit-seadmed |A | 3,60 < EER |B | 3,60 ≥ EER > 3,30 |C | 3,30 ≥ EER > 3,10 |D | 3,10 ≥ EER > 2,80 |E | 2,80 ≥ EER > 2,50 |F | 2,50 ≥ EER > 2,20 |G | 2,20 ≥ EER |Tabel 2.2Energiatõhususe klass | Teisaldatavad |A | 4,40 < EER |B | 4,40 ≥ EER > 4,10 |C | 4,10 ≥ EER > 3,80 |D | 3,80 ≥ EER > 3,50 |E | 3,50 ≥ EER > 3,20 |F | 3,20 ≥ EER > 2,90 |G | 2,90 ≥ EER |2. Seejärel määratakse energiatõhususe klass soojendusrežiimil vastavalt järgmistele tabelitele:kasutustegur (COP) määratakse kindlaks vastavalt artiklis 2 osutatud ühtlustatud standardite katsetamismenetlustele T1 tingimustel + 7C.Tabel 3 — Õhkjahutusega kliimaseadmed — soojendusrežiimTabel 3.1Energiatõhususe klass | Split- ja multisplit-seadmed |A | 3,60 < COP |B | 3,60 ≥ COP > 3,40 |C | 3,40 ≥ COP > 3,20 |D | 3,20 ≥ COP > 2,80 |E | 2,80 ≥ COP > 2,60 |F | 2,60 ≥ COP > 2,40 |G | 2,40 ≥ COP |Tabel 3.2Energiatõhususe klass | Teisaldatavad [2] |A | 3,40 < COP |B | 3,40 ≥ COP > 3,20 |C | 3,20 ≥ COP > 3,00 |D | 3,00 ≥ COP > 2,60 |E | 2,60 ≥ COP > 2,40 |F | 2,40 ≥ COP > 2,20 |G | 2,20 ≥ COP |Tabel 3.3Energiatõhususe klass | Ühe kanaliga mudel |A | 3,00 < COP |B | 3,00 ≥ COP > 2,80 |C | 2,80 ≥ COP > 2,60 |D | 2,60 ≥ COP > 2,40 |E | 2,40 ≥ COP > 2,10 |F | 2,10 ≥ COP > 1,80 |G | 1,80 ≥ COP |Tabel 4 — Vesijahutusega kliimaseadmed — soojendusrežiimTabel 4.1Energiatõhususe klass | Split- ja multisplit-seadmed |A | 4,00 < COP |B | 4,00 ≥ COP > 3,70 |C | 3,70 ≥ COP > 3,40 |D | 3,40 ≥ COP > 3,10 |E | 3,10 ≥ COP > 2,80 |F | 2,80 ≥ COP > 2,50 |G | 2,50 ≥ COP |Tabel 4.2Energiatõhususe klass | Teisaldatavad |A | 4,70 < COP |B | 4,70 ≥ COP > 4,40 |C | 4,40 ≥ COP > 4,10 |D | 4,10 ≥ COP > 3,80 |E | 3,80 ≥ COP > 3,50 |F | 3,50 ≥ COP > 3,20 |G | 3,20 ≥ COP |[1] Teisaldatavad kahe kanaliga mudelid (kaubanduses kasutatakse "kahe kanaliga mudelid") on määratletud kliimaseadmena, mis asub täielikult konditsioneeritavas ruumis, kliimaseadme õhu sisselaskeava ja väljalaskeava on ühendatud välja kahe kanaliga, need klassifitseeritakse vastavalt tabelile 1.2 parandusteguriga –0,4.[2] Teisaldatavad kahe kanaliga mudelid (kaubanduses kasutatakse "kahe kanaliga mudelid") on määratletud kliimaseadmena, mis asub täielikult konditsioneeritavas ruumis, kliimaseadme õhu sisselaskeava ja väljalaskeava on ühendatud välja kahe kanaliga, need klassifitseeritakse vastavalt tabelile 3.2 parandusteguriga –0,4.--------------------------------------------------V LISAMÄRGISTUSEL JA TOOTEKIRJELDUSES KASUTATAVATE MÕISTETE TÕLGEEespool nimetatud eestikeelsete mõistete vasted ühenduse teistes keeltes on järgmised:Märkus märgistus I lisa | Tootekirjeldus ja postimüük II ja III lisa | ES | DA | DE | EL | EN | FR | IT | NL | PT | FI | SV |+++++ TIFF +++++| | Energía | Energi | Energie | Ενέργεια | Energy | Énergie | Energia | Energie | Energia | Energia | Energi |I | 1 | Fabricante | Mærke | Hersteller | Προμηθευτής | Manufacturer | Fabricant | Costruttore | Fabrikant | Fabricante | Tavarantoimittaja | Leverantör |II | 2 | Modelo | Model | Modell | Μοντέλο | Model | Modèle | Modello | Model | Modelo | Malli | Modell |II | 2 | Unidad exterior | Udendørsenhed | Außengerät | Εξωτερική μονάδα | Outside unit | Unité extérieure | Unità esterna | Buitenapparaat | Unidade exterior | Ulkoyksikkö | Utomhusenhet |II | 2 | Unidad interior | Indendørsenhed | Innengerät | Εσωτερική μονάδα | Inside unit | Unité intérieure | Unità interna | Binnenapparaat | Unidade interior | Sisäyksikkö | Inomhusenhet |+++++ TIFF +++++| | Más eficiente | Lavt forbrug | Niedriger Verbrauch | Πιο αποδοτικό | More efficient | Économe | Bassi consumi | Efficiënt | Mais eficiente | Vähän kuluttava | Låg forbrukning |+++++ TIFF +++++| | Menos eficiente | Højt forbrug | Hoher Verbrauch | Λιγότερο αποδοτικό | Less efficient | Peu économe | Alti consumi | Inefficiënt | Menos eficiente | Paljon kuluttava | Hög forbrukning |3 | Clase de eficiencia energética… en una escala que abarca de A (más eficiente) a G (menos eficiente) | Relativt energiforbrug… på skalaen A (lavt forbrug) til G (højt forbrug) | Energieeffizienzklasse… auf einer Skala von A (niedriger Verbrauch) bis G (hoher Verbrauch) | Τάξη ενεργειακής απόδοσης… σε μια κλίμακα από το Α (πιο αποδοτικό) έως το G (λιγότερο αποδοτικό) | Energy efficiency class… on a scale of A (more efficient) to G (less efficient) | Classement selon son efficacité énergétique… sur une échelle allant de A (économe) à G (peu économe) | Classe di efficienza energetica… su una scala da A (bassi consumi) a G (alti consumi) | Energieefficiëntieklasse… op een schaal van A (efficiënt) tot G (inefficiënt) | Classe de eficiência energética… numa escala de A (mais eficiente) a G (menos eficiente) | Energiatehokkuusluokka asteikolla A:sta (vähän kuluttava) G:hen (paljon kuluttava) | Energieffektivitetsklass på en skala från A (låg forbrukning) till G (hög forbrukning) |V | 5 | Consumo de energía anual kWh en modo refrigeración | Energiforbrug/år kWh ved køling | Jährlicher Energieverbrauch kWh im Kühlbetrieb | Ετήσια κατανάλωση ενέργειας kWh για λειτουργία ψύξης | Annual energy consumption kWh in cooling mode | Consommation annuelle d'énergie kWh en mode refroidissement | Consumo annuo di energia kWh in modalità raffreddamento | Jaarlijks energieverbruik KWh in koelstand | Consumo anual de energia kWh no modo de arrefecimento | Vuotuinen energiankulutus kWh jäähdytystoiminnolla | Årlig energiförbrukning i kylläge kWh |V | 5 | El consumo efectivo dependerá del clima y del uso del aparato | Det faktiske energiforbrug vil bero på brugen af anlægget og vejrforhold | Der tatsächliche Energieverbrauch hängt von der Verwendung des Geräts sowie von den Klimabedingungen ab | Η πραγματική κατανάλωση εξαρτάται από τον τρόπο χρήσης της συσκευής και τις κλιματικές συνθήκες | Actual consumption will depend on how the appliance is used and climate | La consommation réelle dépend de la manière dont l'appareil est utilisé et du climat | Il consumo effettivo dipende dal clima e dalle modalità d'uso dell'apparecchio | Feitelijk verbruik afhankelijk van de wijze van gebruik van het apparaat en het klimaat | O consumo real de energia dependerá das condições de utilização do aparelho e do clima | Todellinen kulutus riippuu laitteen käyttötavoista ja ilmastosta | Den faktiska förbrukningen beor på hur maskinen används och på klimatet |VI | 6 | Potencia de refrigeración | Køleeffekt | Kühlleistung | Ισχύς ψύξης | Cooling output | Puissance frigorifique | Potenza refrigerante | Koelvermogen | Potęncia de arrefecimento | Jäähdytysteho | Kyleffekt |VII | 7 | Índice de eficiencia energética con carga completa | Energieffektivitetskvotient ved fuld belastning | Energieeffizienzgröße bei Volllast | Βαθμός ενεργειακής απόδοσης υπό πλήρες φορτίο | Energy efficiency ratio (EER) at full load | Niveau de rendement énergétique à pleine charge | Indice di efficienza elettrica a pieno regime | Energieefficiëntieverhouding volle belasting | Indice de eficiência energética (EER) a plena carga | Energiatehokkuuskerroin täydellä kuormituksella | Energieffektivitetskvot på högsta kylläge |VII | 7 | Cuanto mayor, mejor | Høj værdi betyder bedre effektivitet | Je höher, desto besser | Όσο υψηλότερο τόσο καλύτερο | The higher the better | Doit être le plus élevé possible | La più elevata possibile | Hoe hoger hoe beter | Deve ser o mais elevado possível | Mitä korkeampi, sen parempi | Ju högre desto bättre |VIII | 8 | Tipo | Type | Typ | Τύπος | Size | Type | Tipo | Type | Tipo | Tyyppi | Typ |VIII | 8 | Sólo refrigeración | Køling | Nur Kühlfunktion | Μόνο ψύξη | Cooling only | Refroidissement seulement | Solo raffredamento | Alleen koeling | Só arrefecimento | Pelkkä jäähdytys | Endast ylning |VIII | 8 | Refrigeración/calefacción | Køling/opvarmning | Kühlfunktion/Heizfunktion | Ψύξη/θέρμανση | Cooling/heating | Refroidissement/chauffage | Raffreddamento/riscaldamento | Koeling/verwarming | Arrefecimento/aquecimento | Jäähdytys/lämmitys | Kylning och uppvärmning |IX | 9 | Refrigerado por aire | Luftkølet | Luftkühlung | Αερόψυκτο | Air cooled | Refroidissement par air | Raffreddamento ad aria | Luchtgekoeld | Arrefecimento a ar | Ilmajäähdytteinen | Luftkyld |IX | 9 | Refrigerado por agua | Vandkølet | Wasserkühlung | Υδρόψυκτο | Water cooled | Refroidissement par eau | Raffreddamento ad acqua | Watergekoeld | Arrefecimento a água | Vesijäähdytteinen | Vattenkyld |X | 10 | Potencia térmica | Opvarmningseffekt | Heizleistung | Ισχύς θέρμανσης | Heat output | Puissance de chauffage | Potenza di riscaldamento | Verwarmingsvermogen | Potência calorífica | Lämmitysteho | Värmeeffekt |XI | 11 | Clase de eficiencia energética en modo calefacción: A (más eficiente)G (menos eficiente) | Relativt energiforbrug til opvarmning: A (lavt forbrug)G (højt forbrug) | Energieeffizienzklasse der Heizfunktion: A (niedriger Verbrauch)G (hoher Verbrauch) | Ενεργειακή απόδοση της λειτουργίας θέρμανσης A: υψηλήG: χαμηλή | Heating performance: A (more efficient)G (less efficient) | Performance énergétique en mode de chauffage: A (économe)G (peu économe) | Efficienza energetica in modalità riscaldamento: A (bassi consumi)G (alti consumi) | Energieefficiëntieklasse in de verwarming sstand: A (efficiënt)G (inefficiënt) | Eficiência energética no modo de aquecimento: A (mais eficiente)G (menos eficiente) | Energiatehokkuusluokka asteikolla: A (vähän kuluttava)G (paljon kuluttava) | Energieffektivitetsklass för uppvärming låget: A (låg forbrukning)G (hög forbrukning) |XII | 12 | Ruido [dB(A) re 1 pW] | Lydeffektniveau dB(A) (Støj) | Geräusch (dB(A) re 1 pW) | Θόρυβος [dB(A) ανά 1 pW] | Noise (dB(A) re 1 pW) | Bruit [dB(A) re 1 pW] | Rumore [dB(A) re 1 pW] | Geluidsniveau dB(A) re 1 pW | Nivel de ruído dB(A) re 1 pW | Ääni (dB(A) re 1 pW) | Buller dB(A) |+++++ TIFF +++++| | Ficha de información detallada en los folletos del producto | Brochurerne om produkter indeholder yderligere oplysninger | Ein Datenblatt mit weiteren Geräteangaben ist in den Prospekten enthalten | Περισσότερες πληροφορίες στο ενημερωτικό φυλάδιο | Further information is contained in product brochures | Une fiche d'information détaillée figure dans la brochure | Gli opuscoli illustrativi contengono una scheda particolareggiata | Een kaart met nadere gegevens is opgenomen in de brochures over het apparaat | Ficha pormenorizada no folheto do produto | Tuote-esitteissä on lisätietoja | Produktbroschyrerna innehåller ytterligare information |+++++ TIFF +++++| | Norma EN XYZ | Standard: EN XYZ | Norm EN XYZ | Πρότυπο ΕΝ XYZ | Norm EN XYZ | Norme EN XYZ | Norma EN XYZ | Norm EN XYZ | Norma EN XYZ | Standardi EN XYZ | Standard EN XYZ |+++++ TIFF +++++| | Acondicionador de aire | Klimaanlæg | Raumklimagerät | Κληματιστικό | Airconditioner | Climatiseur | Condizionatore d'aria | Airconditioner | Aparelho de ar condicionado | Ilmastointilaite | Luftkonditioneringsapparat |+++++ TIFF +++++| | Directiva 2002/31/CE sobre etiquetado energético | Direktiv 2002/31/EF om energimærkning | Richtlinie Energieetikettierung 2002/31/EG | Οδηγία 2002/31/ΕΚ για την επισήμανση της ενεργειακής απόδοσης | Energy label Directive 2002/31/EC | Directive relative à l'étiquetage énergétique 2002/31/CE | Direttiva 2002/31/CE Etichettatura energetica | Richtlijn 2002/31/EG (Energie-etikettering) | Directiva 2002/31/CE relativa à etiquetagem energética | Energiamerkintädirektiivi 2002/31/EY | Direktiv 2002/31/EG om energimärkning |11 | Clase de eficiencia energética modo calefacción | Relativt energiforbrug til opvarmning | Energieeffizienzklasse der Heizfunktion | Τάξη ενεργειακής απόδοσης λειτουργίας θέρμανσης | Heating mode energy efficiency class | Classe d'efficacité énergétique en mode chauffage | Classe di efficienza energetica in modalità riscaldamento | Verwarmingsstand energieefficiëntieklasse | Classe de eficiência energética no modo de aquecimento | Lämmitystoiminnon energiatehokkuusluokka | Energieffektivitetsklass för uppvärmningslåget |--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2007/18/EÜ, 27. märts 2007 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/48/EÜ seoses teatavate krediidiasutuste selle reguleerimisalast väljaarvamise või selle reguleerimisalasse lisamisega ning mitmepoolsete arengupankadega seotud nõuete käsitlemisega (EMPs kohaldatav tekst )

text:
               28.3.2007

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 87/9

      KOMISJONI DIREKTIIV 2007/18/EÜ,
   27. märts 2007,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/48/EÜ seoses teatavate krediidiasutuste selle reguleerimisalast väljaarvamise või selle reguleerimisalasse lisamisega ning mitmepoolsete arengupankadega seotud nõuete käsitlemisega
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (uuestisõnastamine), (1) eriti selle artikli 150 lõike 1 punkte d ja l,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiivi 2006/48/EÜ artiklis 2 on loetletud krediidiasutused, mis on kõnealuse direktiivi reguleerimisalast selgesõnaliselt välja arvatud.

               (2)

               Taani majandus- ja ettevõtlusministeerium on taotlenud krediidiasutuse Dansk Landbrugs Realkreditfond väljaarvamist direktiivi 2006/48/EÜ artiklis 2 esitatud loetelust. Krediidiasutuse Dansk Landbrugs Realkreditfond õigusliku seisundi ja erilise struktuuri läbivaatamise tulemused õigustavad selle väljaarvamist direktiivi 2006/48/EÜ artiklist 2. Samuti on Taani majandus- ja ettevõtlusministeerium taotlenud krediidiasutuse Danmarks Skibskreditfond nime muutmist Danmarks Skibskredit A/S-iks muudatuse tõttu asjaomase asutuse nimes.

               (3)

               Direktiivi 2006/48/EÜ VI lisa 1. osa punktis 20 loetletud mitmepoolsetele arengupankadele esitatavatele nõuetele määratakse 0-protsendiline riskikaal.

               (4)

               Maailmapank, kes tegutseb immuniseerimise rahvusvahelise rahastamisvahendi nimel, on taotlenud viimase lisamist direktiivi 2006/48/EÜ VI lisa 1. osa punktis 20 esitatud loetellu.

               (5)

               Immuniseerimise rahvusvaheline rahastamisvahend on uut liiki rahvusvaheline arengu rahastamise asutus. Kõnealuse asutuse finantsaluse moodustavad keskvalitsuse rahastajate õiguslikult siduvad maksekohustused (“toetused”). Rahaliste vahenditega, mille immuniseerimise rahvusvaheline rahastamisvahend on laenanud rahvusvahelistelt kapitaliturgudelt, rahastatakse immuniseerimisprogramme 70s maailma kõige vaesemas riigis. Immuniseerimise rahvusvaheline rahastamisvahend tegutseb vaktsiinide ja immuniseerimise ülemaailmse liidu pangana, et pakkuda rahalisi vahendeid, mida jaotatakse toetustena abikõlblike arengumaade immuniseerimisprogrammide jaoks. Immuniseerimise rahvusvaheline rahastamisvahend tellib oma kaks peamist tegevust väljastpoolt, riikidevahelistelt üksustelt: rahastamise, finants- ja riskijuhtimise Maailmapangalt ning programmijuhtimise ning sekretariaaditeenused vaktsiinide ja immuniseerimise ülemaailmselt liidult.

               (6)

               Immuniseerimise rahvusvahelise rahastamisvahendi riskiprofiil on samaväärne muude direktiivi 2006/48/EÜ VI lisa 1. osa punktis 20 loetletud mitmepoolsete arengupankade omadega ja seepärast on ta kõlblik VI lisa 1. osa punkti 20 lisamiseks ning selle tulemusena kohaldatakse tema suhtes kõnealuse sättega kehtestatud 0 % riskikaalu.

               (7)

               Islami Arengupank on taotlenud enda lisamist direktiivi 2006/48/EÜ VI lisa 1. osa punktis 20 esitatud loetellu.

               (8)

               Islami Arengupanga on loonud 29 valdavalt islamiusulise elanikkonnaga riigi valitsused, et soodustada majandusarengut ning sotsiaalset arenguprotsessi nii liikmesriikides ja moslemikogukondades individuaalselt kui ka ühiselt ning kooskõlas islami seaduse šariaadiga. Islami Arengupank võib teha kõik vajaliku, et kõnealune eesmärk saavutada. Kokkuleppes on eraldi ära märgitud näiteks omakapitaliinvesteeringud, laenud, kaubanduse rahastamine ja tehniline abi.

               (9)

               Islami Arengupanga riskiprofiil on samaväärne muude direktiivi 2006/48/EÜ VI lisa 1. osa punktis 20 loetletud mitmepoolsete arengupankade omaga ja seepärast on ta kõlblik VI lisa 1. osa punkti 20 lisamiseks ning selle tulemusena kohaldatakse tema suhtes kõnealuse sättega kehtestatud 0 % riskikaalu.

               (10)

               Seetõttu tuleks direktiivi 2006/48/EÜ vastavalt muuta.

               (11)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa panganduskomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2006/48/EÜ muudetakse järgmiselt.

               1.

               Artikli 2 neljas taane asendatakse järgmisega:

                           “—

                           Taanis “Dansk Eksportfinansieringsfond”, “Danmarks Skibskredit A/S” ja “KommuneKredit”;”;

               2.

               VI lisa 1. osa punkt 20 asendatakse järgmisega:

                           “20.

                           Järgmistele mitmepoolsetele arengupankadele esitatavatele nõuetele määratakse 0 % riskikaal:

                                       a)

                                       Rahvusvaheline Rekonstruktsiooni- ja Arengupank;

                                       b)

                                       Rahvusvaheline Finantskorporatsioon;

                                       c)

                                       Ameerika Arengupank;

                                       d)

                                       Aasia Arengupank;

                                       e)

                                       Aafrika Arengupank;

                                       f)

                                       Euroopa Nõukogu Arengupank;

                                       g)

                                       Põhjamaade Investeerimispank;

                                       h)

                                       Kariibi Arengupank;

                                       i)

                                       Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank;

                                       j)

                                       Euroopa Investeerimispank;

                                       k)

                                       Euroopa Investeerimisfond;

                                       l)

                                       Mitmepoolne Investeeringute Tagamise Agentuur;

                                       m)

                                       immuniseerimise rahvusvaheline rahastamisvahend ning

                                       n)

                                       Islami Arengupank.”

         Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. septembriks 2007. Nad edastavad kõnealuste sätete teksti ning kõnealuste sätete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Nad kohaldavad kõnealuseid sätteid alates 1. oktoobrist 2007.
   Kui liikmesriigid võtavad need normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste riiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 27. märts 2007

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Charlie McCREEVY

      (1)  ELT L 177, 30.6.2006, lk 1.