title: Komisjoni direktiiv, 23. oktoober 1981, millega kohandatakse kolmandat korda tehnika arenguga nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31981L0957

Euroopa Liidu Teataja L 351 , 07/12/1981 Lk 0005 - 0044 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 3 Lk 0164  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 12 Lk 0040  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 3 Lk 0164  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 12 Lk 0040

		Komisjoni direktiiv,23. oktoober 1981,millega kohandatakse kolmandat korda tehnika arenguga nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta(81/957/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud direktiiviga 79/831/EMÜ, [2] eriti selle artikleid 19, 20 ja 21,ning arvestades, et:direktiivi 67/548/EMÜ I lisa sisaldab ohtlike ainete loetelu koos iga aine liigitamise ja märgistamise korra üksikasjadega (ohutunnus, ohtude laad ja ohutusteave);ohtlike ainete loetelu analüüsimine on näidanud, et praeguseid teadus- ja tehnikaalaseid teadmisi silmas pidades on vaja kõnealust loetelu kohandada, või täpsemalt, et on vaja muuta teatud ainete liigitamist ja märgistamist, selgitada teatud nimetusi, lisada loetellu teisi aineid ja esitada kõnealuses loetelus selgitavaid lisamärkusi;käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas ohtlike ainete ja valmististe tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamist käsitlevaid direktiive tehnika arenguga kohandava komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevaga muudetakse direktiivi 67/548/EMÜ järgmiselt.1. I lisa (ohtlike ainete loetelu) muudetakse järgmiselt:+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++1) Nr 015-012-00-1 | Difosfortrisulfiid Sümbolid: asendatakse järgmistega: Märkused konkreetsete ohtude ja ohutusteabe kohta asendatakse järgmisega: R11-22S7-16-24/25 |2) Nr-ga 015-017-00-4 märgitud aine märgitakse nüüd nr-ga 015-018-00-4 || Prantsuse keeles asendatakse aine nimetus järgmisega: Phosphates de tritolyle (Phosphates de tricrésyle)(Mélanges contenant au maximum 1 % d’ortho-crésol estérifié). |3) Nr 024-001-00-0 | Kroomtrioksiid Pärast R: 8-35 lisada R: -43 |4) Nr 024-002-00-6 | Kaaliumdikromaat Pärast R: 36/37/38 lisada -43 |5) Nr 024-003-00-1 | Ammooniumdikromaat Pärast R: 1-8-36/37/38 lisada -43 |6) Nr 024-004-00-7 | Naatriumdikromaat Pärast R: 36/37/38 lisada -43 |7) Nr 024-006-00-8 | Kaaliumkromaat Pärast R: 36/37/38 lisada -43 |8) Nr 030-001-00-1 | Aine nimetus asendatakse järgmisega: Zinkpulver – Zinkstøv (ustabiliseret)Zinkpulver – Zinkstaub (nicht stabilisiert)Ψευδάργυρος σκόνη (πυροφόρος)Zinc powder – Zinc dust (pyrophoric)Zinc en poudre – Poussières de zinc (pyrophoriques)Zinco in polvere – (piroforica)Zinkpoeder – Zinkstof (pyrofoor) |9) Nr 030-002-00-7 | Aine nimetus asendatakse järgmisega: Zinkpulver – Zinkstøv (stabiliseret)Zinkpulver – Zinkstaub (stabilisiert)Ψευδάργυρος σκόνη (σταθεροποιημένος)Zinc powder – Zinc dustZinc en poudre – Poussières de zinc (stabilisées)Zinco in polvere – (stabilizzata)Zinkpoeder – Zinkstof (gestabiliseerd) |10) Nr 048-001-00-5 | Aine nimetus asendatakse järgmisega: Cadmiumforbindelser, med undtagelse af cadmiumsulfid (CdS), cadmiumsulfoselenid (xCdS · yCdSe), og blandinger af cadmiumsulfid med zinksulfid (xCdS · yZnS), blandinger af cadmiumsulfid med kiviksølvsulfid (xCdS · yHgS) såvel som cadmiumforbindelser opført andetsteds i dette bilagCadmiumverbindungen, mit Ausnahme von Cadmiumsulfid (CdS), Cadmiumselenosulfid (xCdS · yCdSe) und Mischungen von Cadmium und Zinksulfid (xCdS · yZnS), Mischungen von Cadmium und Quecksilbersulfid (xCdS · yHgS), sowie der in dieser Anlage gesondert aufgeführten Cadmiumverbindungen’Ενώσεις καδμίου εξαιρέσει τού θειούχου καδμίου (CdS), τού θειοσεληνιούχου καδμίου (xCdS · yCdSe), τών μειγμάτων θειούχου καδμίου μέ θειούχο ψευδάργυρο (xCdS · yZnS), τών μειγμάτων θειούχου καδμίου μέ θειούχο ύδράργυρο (xCdS · yHgS), καί τών ενώσεων πού ρητώς κατονομάζονται στό παρόν παράρτημαCadmium compounds, with the exception of cadmium sulphide (CdS), cadmium sulphoselenide (xCdS · yCdSe), mixture of cadmium sulphide with zinc sulphide (xCdS · yZnS), mixture of cadmium sulphide with mercury sulphide (xCdS · yHgS), and those specified elsewhere in this AnnexComposés de cadmium à l’exclusion du sulfure (CdS), du sulfoséléniure (xCdS · yCdSe), du sulfure mixte cadmium-zinc (xCdS · yZnS), du sulfure mixte cadmium-mercure (xCdS · yHgS) et de ceux nommément désignés dans cette annexeComposti di cadmio, esclusi il sulfuro (CdS), il solfoseleniuro (xCdS · yCdSe), i solfuri misti di cadmio e zinco (xCdS · yZnS), i solfuri misti di cadmio e mercurio (xCdS · yHgS) e quelli espressamente indicati in questo allegatoCadmiumverbindingen met uitzondering van cadmiumsulfide (CdS), cadmiumsulfoselenide (xCdS · yCdSe) en mengsels van cadmiumsulfide met zinksulfide (xCdS · yZnS), mengsels van cadmiumsulfide met kwiksulfide (xCdS · yHgS), alsmede van in deze bijlage met name genoemde Cd-verbindingen |11) Nr 080-002-00-6 | Aine nimetus asendatakse järgmisega: Uorganiske kviksølvforbindelser, undtagen kviksølv (II) sulfid (cinnober) samt sådanne naevnt andetsteds i dette bilagAnorganische Quecksilberverbindungen mit Ausnahme von Quecksilber (II)sulfid (Zinnober) und der namentlich in dieser Anlage bezeichneten’Ανόργανες ενώσεις ύδραργύρου έκτός άπό τό θειούχο ύδράργυρο και τίς ένώσεις πού ρητώς κατονομάζονται στό παρόν παράρτημαInorgamic compounds of mercury with the exception of mercuric sulphide and those specified elsewhere in this AnnexComposés minéraux du mercure à l’exception du sulfure mercurique (cinabre) et de ceux nommément désignés dans cette annexeComposti inorganici del mercurio, escluso il solfuro di mercurio (cinabro) e quelli espressamente indicati in questo allegatoAnorganische kwikverbindingen, met uitzondering van kwiksulfide en van de in deze bijlage met name genoemde |12) Nr 080-004-0-7 | Aine nimetus asendatakse järgmisega: Organiske kviksølvforbindelser undtagen sådanne naevnt andetsteds i dette bilagOrganische Quecksilberverbindungen mit Ausnahme der namentlich in dieser Anlage bezeichneten’Οργανικές ενώσεις ύδραργύρου έκτός àπό αύτές πού ρητώς κατονομάζονται στό παρόν παράρτημαOrganic compounds of mercury with the exception of those specified elsewhere in this AnnexComposés organiques du mercure à l’exception de ceux nommément désignés dans cette annexeComposti organici del mercurio, esclusi quelli espressamente indicati in questo allegatoOrganische kwikverbindingen met uitzondering van de in deze bijlage met name genoemde |13) Nr 082-001-00-6 | Aine nimetus asendatakse järgmisega: Blyforbindelser, undtagen sådanne naevnt andetsteds i dette bilagBleiverbindungen mit Ausnahme der namentlich in dieser Anlage bezeichneten’Ενώσεις μολύβδου έκτός άπό αύτές πού ρητώς κατονομάζονται στό παρόν παράρτημαLead compounds with the exception of those specified elsewhere in this AnnexComposés du plomb à l’exception de ceux nommément désignés dans cette annexeComposti del piombo, esclusi quelli espressamente indicati in questo allegatoLoodverbindingen met uitzondering van de in deze bijlage met name genoemde |14) Nr 601-007-00-7 | Aine nimetus asendatakse järgmisega: HexanBlanding af isomere der indeholder mindre end 5 % n-HexanHexanIsomerengemisch mit höchstens 5 % n-Hexan’ΕξάνιοΜείγμα ίσομερών πού περιέχει λιγότερο άπό 5 % n-’ΕξάνιοHexaneMixture of isomers containing a maximum of 5 % n-HexaneHexaneMélange d’isomères contenant un maximum de 5 % n-HexaneEsanoMiscela di isomeri contenente un massimo di 5 % n-EsanoHexaanMengsel van isomeren bevattende een maximum van 5 % n-Hexaan |15) Nr 603-026-00-6 | 1-kloro-2,3 epoksüpropaan || Märkused konkreetsete ohtude ja ohutusteabe kohta asendatakse järgmisega: R:10-26/27/28-40S:9-36/37/39-45 |16) Nr 603-038-00-1 | Allüül-2,3-epoksüpropüüleeter Pärast R: 20 lisada -43 |17) Nr 603-039-00-7 | Butüül-2,3-epoksüpropüüleeter Pärast R: 20 lisada -43 |18) Nr 605-001-00-5 | Formaldehüüd…% Pärast R: 36/37 lisada -43 |19) Nr 605-001-01-2 | Formaldehüüd…% Pärast R: 23/24/25 lisada -43 Pärast S: 2-28 lisada -26 |20) Nr 607-032-00-X | Etüülakrülaat Pärast R: 11-20/22-36/37/38 lisada -43 |21) Nr 607-033-00-5 | n-butüülmetakrülaat Pärast R: 10-36/37/38 lisada -43 |22) Nr 607-035-00-6 | Metüülmetakrülaat Pärast R: 11-36/37/38 lisada -43 |23) Nr 607-062-00-3 | n-butüülakrülaat Pärast R: 10-36/37/38 lisada -43 |24) Nr 607-106-00-1 | 8,9-dinorborn-5-een-2,3-dikarboksüülanhüdriid Pärast R: 22-36/37/38 lisada -43 |25) Nr 607-113-00-X | Isobutüülmetakrülaat Pärast R: 10-36/37/38 lisada -43 |26) Nr 607-115-00-0 | Isobutüülakrülaat Pärast R: 10-20/21-38 lisada -43 |27) Nr 607-117-00-1 | 2,3-epoksüpropüülakrülaat Pärast R: 23/24/25-34 lisada -43 |28) Nr 607-120-00-8 | 2,2’-oksüdietüüldiakrülaat Pärast R: 24-36/38 lisada -43 |29) Nr 607-121-00-3 | 8,9,10-trinorborn-2-üülakrülaat Pärast R: 21-38 lisada -43 |30) Nr 607-123-00-4 | 2,3-epoksüpropüülmetakrülaat Pärast R: 20/21/22-36/38 lisada -43 |31) Nr 607-124-00-X | 2-hüdroksüetüülmetakrülaat Pärast R: 36/38 lisada -43 |32) Nr 607-126-00-0 | Trietüleenglükooldiakrülaat Pärast R: 36/38 lisada -43 |33) Nr 607-127-00-6 | 2-dietüülaminoetüülmetakrülaat Pärast R: 20-36/38 lisada -43 |34) Nr 607-128-00-1 | 2-tert-butüülaminoetüülmetakrülaat Pärast R: 36/38 lisada -43 |35) Nr 607-132-00-3 | 2-dimetüülaminoetüülmetakrülaat Pärast R: 21/22-36/38 lisada -43 |36) Nr 608-010-00-2 | Metakrüülnitriil Pärast R: 11-23/24/25 lisada -43 |+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++37) Nr 612-006-00-6 | 1,2-diaminoetaan Sümbol asendatakse järgmisega: || Märkused konkreetsete ohtude ja ohutusteabe kohta asendatakse järgmisega: R10-21/22-34-43S9-26-36/37/39 |38) Nr 612-028-00-6 | Fenüleendiamiin Pärast R: 23/24/25 lisada -43 |+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++39) Nr 612-050-00-6 | Tsükloheksülamiin Sümbol asendatakse järgmisega: Märkused konkreetsete ohtude ja ohutusteabe kohta asendatakse järgmisega: R10-21/22-34S:36/37/39 |+++++ TIFF +++++40) Nr 615-005-00-9 | Aine nimetus ja liigitus asendatakse järgmisega: |+++++ TIFF +++++| Diphenylmethan-4,4’-diisocyanat (1)Diphenylmethan-2,4’-diisocyanat (2)Diplenylmethan-2,2’-diisocyanat (3)Blanding af (1), (2) og (3)Diphenylmethan-4,4’-diisocyanat (1)Diphenylmethan-2,4’-diisocyanat (2)Diphenylmethan-2,2’-diisocyanat (3)Mischungen von (1), (2) und (3)4,4’-Διισοκυανικό-διφαινυλομεθάνιο (1)2,4’-Διισοκυανικό-διφαινυλομεθάνιο (2)2,2’-Διισοκυανικό-διφαινυλομεθάνιο (3)Μείγμα τών (1), (2) καί (3)Diphenylmethane-4,4’-di-isocyanate (1)Diphenylmethane-2,4’-di-isocyanate (2)Diphenylmethane-2,2’-di-isocyanate (3)Mixture of (1), (2) and (3)4,4’-Diisocyanate de diphénylméthane (1)2,4’-Diisocyanate de diphénylméthane (2)2,2’-Diisocyanate de diphénylméthane (3)Mélange de (1), (2) et (3)Difenilmetan-4,4’-diisocianato (MDI) (1)Difenilmetan-2,4’-diisocianato (MDI) (2)Difenilmetan-2,2’-diisocianato (MDI) (3)Miscele di (1), (2) e (3)Difenylmethaan-4,4’-diisocyanaat (MDI) (1)Difenylmethaan-2,4’-diisocyanaat (MDI) (2)Difenylmethaan-2,2’-diisocyanaat (MDI) (3)Mengsel van (1), (2) en (3) |+++++ TIFF +++++41) Nr 615-006-00-4 | Aine nimetus ja liigitus asendatakse järgmisega: |+++++ TIFF +++++| 2,4-Diisocyanatotoluen (1)2,6-Diisocyanatotuluen (2)Blanding af (1) og (2)2,4-Diisocyanat-toluol (1)2,6-Diisocyanat-toluol (2)Mischungen von (1) und (2)2,4 Διισοκυανοτολουόλιο (1)2,6 Διισοκυανοτολουόλιο (2)Μείγμα τών (1) καί (2)Toluene-2,4-di-isocyanate (1)Toluene-2,6-di-isocyanate (2)Mixtures of (1) and (2)2,4-Diisocyanate de totuylène (1)2,6-Diisocyanate de totuylène (2)Mélanges de (1) et (2)2,4-Toluen-diisocianato (1)2,6-Toluen-diisocianato (2)Miscele di (1) e (2)Tolueen-2,4-diisocyanaat (1)Tolueen-2,6-diisocyanaat (2)Mengsel van (1) en (2) |42) Nr 051-003-00-9 | Taani keeles asendatakse aine nimetus järgmisega: Antimonforbindelser med undtagelse af antimontrisulfid (Sb2S3),antimonpentasulfid (Sb2S5), antimontrioxid (Sb2O3), antimontetraoxid (Sb2O4), antimonpentoxid (Sb2O5), samt sådanne nævnt andetsteds i dette bilag |43) Nr 603-037-00-6 | Aine nimetus asendatakse järgmisega: Cellulose nitrat (nitrocellulose) indeholdende mere end 12,6 % NitrogenNitrozellulose mit mehr als 12,6 % StickstoffΝιτροκυτταρίνη περιέχουσα άζωτο άνω τού 12,6 %Cellulose nitrate (Nitrocellulose) containing more than 12,6 % nitrogenNitrate de cellulose (Nitrocellulose) contenant plus de 12,6 % d’azoteNitrocellulosa contenente piu del 12,6 % d’azotoNitrocellulosen met meer dan 12,6 % stikstof |+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++44) Nr 603-014-00-0 | 2-butoksüetanool (etüleenglükoolmonobutüüleeter) Sümbol asendatakse järgmisega: Märkused konkreetsete ohtude ja ohutusteabe kohta asendatakse järgmisega: R20/21/22-37S24/25 |+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++45) Nr 603-013-005 | 2-isopropoksüetanool (etüleenglükoolmonoisopropüüleeter Sümbol asendatakse järgmisega: Märkused konkreetsete ohtude ja ohutusteabe kohta asendatakse järgmisega: R:20/21-36S:24/25 |+++++ TIFF +++++46) Nr 603-011-00-4 | 2-metoksüetanool (etüleenglükooleeter) Sümbol |+++++ TIFF +++++| asendatakse järgmisega: Märkused konkreetsete ohtude ja ohutusteabe kohta asendatakse järgmisega: R:10-20/21/22-37S:24/25 |47) Nr 607-071-00-2 | Etüülmetakrülaat pärast R: 11-36/37/38 lisada -43 |2) Käesoleva direktiivi lisas nimetatud ained lisatakse I lisale (ohtlike ainete loetelu).Artikkel 2Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud sätted enne 31. detsembrit 1982 ning teatavad sellest viivitamatult komisjonile. Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid hiljemalt 1. juulist 1983.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 23. oktoober 1981Komisjoni nimelkomisjoni liigeKarl-Heinz Narjes[1] EÜT 196, 16.8.1967, lk 1.[2] EÜT L 259, 15.10.1979, lk 10.--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/35/EÜ, 30. juuni 1994, toiduainetes kasutatavate magusainete kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31994L0035

Euroopa Liidu Teataja L 237 , 10/09/1994 Lk 0003 - 0012 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 27 Lk 0005  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 27 Lk 0005

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/35/EÜ,30. juuni 1994,toiduainetes kasutatavate magusainete kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a,võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivi 89/107/EMÜ toiduainetes lubatud lisaaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] eelkõige selle artikli 3 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [3]olles nõu pidanud toidu teaduskomiteega,toimides asutamislepingu artiklis 189b sätestatud korras [4]ning arvestades, et:magusaineid ja nende kasutustingimusi käsitlevate siseriiklike õigusaktide erinevused takistavad toiduainete vaba liikumist; see olukord võib tekitada ebaausat konkurentsi;magusaineid ja nende kasutustingimusi käsitlevate eeskirjade väljatöötamise alus peaks olema vajadus tarbijat kaitsta ja teavitada;viimast teadus- ja tehnoloogiainfot arvesse võttes võib neid aineid lubada ainult teatavates toiduainetes ja teatavate kasutustingimuste puhul;käesolev direktiiv ei mõjuta neid eeskirju, mis on seotud käsitletavate ainete muude funktsioonidega peale magustamise;magusainete kasutamine suhkru asemel on õigustatud vähendatud energiasisaldusega ja kaariest mittetekitavate toiduainete ning dieettoodete tootmisel ning selliste toiduainete valmistamisel, millele säilimisaja pikendamiseks ei ole lisatud suhkrut,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Käesolev direktiiv on eridirektiiv, mis moodustab ühe osa ülddirektiivist direktiivi 89/107/EMÜ artikli 3 tähenduses.2. Käesolevat direktiivi kohaldatakse lisaainete (edaspidi "magusained") suhtes, mida kasutatakse:- toiduainetele magusa maitse andmiseks,- lauamagusainetena.3. Käesolevas direktiivis kasutatakse lisa III veerus mõisteid "suhkrulisandita" ja "vähendatud energiasisaldusega" järgmises tähenduses:- "suhkrulisandita": ei sisalda mono- või disahhariide ega muid magustamisomaduste tõttu kasutatavaid toiduaineid,- "vähendatud energiasisaldusega": algupärase toiduaine või samalaadse tootega võrreldes vähemalt 30 % võrra vähendatud energiasisaldusega.4. Käesolevat direktiivi ei kohaldata magustamisomadustega toiduainete suhtes.Artikkel 21. Ainult lisas loetletud magusaineid võib viia turule, et neid:- müüa lõpptarbijale,või- kasutada toiduainete tootmisel.2. Lõike 1 teises taandes nimetatud magusaineid võib kasutada ainult lisas loetletud toiduainete tootmisel kõnealuses lisas täpsustatud tingimuste kohaselt.3. Kui ei ole sätestatud teisiti, ei tohi magusaineid kasutada toiduainetes, mis direktiivi 89/398/EMÜ [5] kohaselt on ette nähtud imiku-või väikelapsetoiduks.4. Lisas näidatud piirnormid osutavad kasutusjuhendite kohaselt valmistatud valmistoiduainetele.Artikkel 31. Käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira eridirektiive, millega lubatakse lisas loetletud lisaaineid kasutada muuks otstarbeks kui magustamiseks.2. Käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira toiduainete koostist ja kirjeldust reguleerivaid ühenduse sätteid.Artikkel 4Kui tekivad eriarvamused, kas magusaineid on lubatud käesolevas direktiivis ettenähtud tingimustel teatavas toiduaines kasutada, võidakse artiklis 7 ettenähtud korras otsustada selle toiduaine kuulumine mõnda lisa III veerus loetletud kategooriasse.Artikkel 51. Lauamagusaine müüginimetus peab sisaldama mõistet "…põhinev lauamagusaine" ning tema koostisse kuuluva(te) magustava(te) aine(te) nimetuse(d).2. Polüoole ja/või aspartaami sisaldava lauamagusaine märgistusel peavad olema järgmised hoiatused:- polüoolid: "ülemäärane tarbimine võib tekitada kõhulahtisust",- aspartaam: "sisaldab fenüülalaniini allikat".Artikkel 6Sätted, mis käsitlevad- üksikasju, mis magusainete olemasolule osutamiseks peavad olema magusaineid sisaldavate toiduainete märgistusel,- hoiatusi seoses teatavate magusainete olemasoluga toiduainetes,võetakse vastu artiklis 7 ettenähtud korras enne artikli 9 lõike 1 esimeses taandes sätestatud tähtaja lõppu.Artikkel 71. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis ettenähtud korda, suunab eesistuja küsimuse kas oma algatusel või liikmesriigi esindaja taotluse korral alalisele toiduainekomiteele (edaspidi "komitee").2. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.3. a) Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu.b) Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jooksul alates nõukogu poole pöördumisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu.Artikkel 81. Kolme aasta jooksul alates käesoleva direktiivi vastuvõtmisest kehtestavad liikmesriigid vastavalt direktiivi 89/107/EMÜ II lisa punkti 4 üldkriteeriumidele magusainete tarbimise kontrolli süsteemi.Selle kontrollisüsteemi üksikasjad kooskõlastatakse artiklis 7 ettenähtud korras.2. Komisjon esitab viie aasta jooksul alates käesoleva direktiivi vastuvõtmisest Euroopa Parlamendile ja nõukogule lõikes 1 nimetatud kontrollisüsteemi kaudu saadud teabel põhineva aruande magusaineturu muutuste, kasutusmäärade ning võimaliku kasutustingimuste piiramise edasise vajaduse kohta, kaasa arvatud ka tarbijale antavad asjakohased hoiatused, et nad ei ületaks aktsepteeritavat päevast kogust. Vajaduse korral lisatakse nimetatud aruandele ettepanekud käesoleva direktiivi muutmiseks.Artikkel 91. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembril 1995. Nende meetmetega:- lubatakse hiljemalt 31. detsembril 1995 käesolevale direktiivile vastavate toodetega kauplemine ja nende kasutamine,- keelatakse hiljemalt 30. juunil 1996 käesolevale direktiivile mittevastavate toodetega kauplemine ja nende kasutamine; enne nimetatud tähtaega turule viidud või märgistatud tooteid, mis ei vasta käesolevale direktiivile, võib siiski turustada kuni varude ammendumiseni.Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 10Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 11Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 30. juuni 1994Euroopa Parlamendi nimelpresidentE. KlepschNõukogu nimeleesistujaA. Baltas[1] EÜT L 40, 11.2.1989, lk 27. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 94/34/EÜ (vt EÜT L 237, 10.9.1994, lk 1).[2] EÜT C 206, 13.8.1992, lk 3.[3] EÜT C 332, 16.12.1992, lk 10.[4] Euroopa Parlamendi 29. oktoobri 1993. aasta arvamus (EÜT C 305, 23.11.1993), kinnitatud 2. detsembril 1993 (EÜT C 342, 20. 12. 1993), nõukogu 11. novembri 1993. aasta ühine seisukoht (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata) ja Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsus (EÜT C 91, 28.3.1994, lk 81).[5] EÜT L 186, 30.6.1989, lk 27.--------------------------------------------------LISAEÜ nr | Nimetus | Toiduained | Piirnorm |E 420 E 421 E 953 E 965 E 965 E 967 | Sorbitool i)Sorbitoolii)SorbitoolisiirupMannitool Isomalt Maltitool i)Maltitoolii)MaltitoolisiirupLaktitool Ksülitool | Desserdid ja samalaadsed tooted | quantum satis || | —Veel põhinevad maitsestatud desserdid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | || | —Piimal ja piimast pärinevatel koostisosadel põhinevad valmistised, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | || | —Puu- ja köögiviljal põhinevad desserdid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | || | —Munal põhinevad desserdid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | || | —Teraviljal põhinevad desserdid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | || | —Hommikuhelbed või teraviljal põhinevad tooted, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | || | —Rasval põhinevad desserdid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | || | —Jäätised, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | || | —Keedised, želeed, marmelaadid ja suhkrustatud puuvili, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | || | —Puuviljavalmistised, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita, välja arvatud need valmistised, mis on ette nähtud puuviljamahlal põhinevate jookide tootmiseks | || | Kondiitritooted | || | —Suhkrulisandita kondiitritooted | || | —Kuivatatud puuviljal põhinevad kondiitritooted, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | || | —Tärklisel põhinevad kondiitritooted, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | || | —Kakaol põhinevad tooted, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | || | —Kakaol, piimal, kuivatatud puuviljal või rasval põhinevad võided, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | || | —Suhkrulisandita närimiskumm | || | —Kastmed | || | —Sinep | || | —Valikpagaritooted, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | || | —Eritoiduks ettenähtud tooted | || | —Tahked toidulisandid | |E 950 | Atsesulfaam | Alkoholivabad joogid | || | —Veel põhinevad maitsestatud joogid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 350 mg/l || | —Piimal ja piimast pärinevatel koostisosadel või puuviljamahlal põhinevad joogid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 350 mg/l || | Desserdid ja samalaadsed tooted | || | —Veel põhinevad maitsestatud desserdid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 350 mg/kg || | —Piimal ja piimast pärinevatel koostisosadel põhinevad valmistised, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 350 mg/kg || | —Puu- ja köögiviljal põhinevad desserdid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 350 mg/kg || | —Munal põhinevad desserdid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 350 mg/kg || | —Teraviljal põhinevad desserdid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 350 mg/kg || | —Rasval põhinevad desserdid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 350 mg/kg || | —Valmissuupisted: kinnispakis maitseainelisandiga kuivad soolatud tärklisetooted ja kaetud pähklid | 350 mg/kg || | Kondiitritooted | || | —Suhkrulisandita kondiitritooted | 500 mg/kg || | —Kakaol või kuivatatud puuviljal põhinevad kondiitritooted, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 500 mg/kg || | —Tärklisel põhinevad kondiitritooted, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 1000 mg/kg || | —Kakaol, piimal, kuivatatud puuviljal või rasval põhinevad võided, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 1000 mg/kg || | —Suhkrulisandita närimiskumm | 2000 mg/kg || | —Siider ja pirnisiider | 350 mg/l || | —Alkoholivaba õlu või õlu alkoholisisaldusega kuni 1,2 mahuprotsenti | 350 mg/l || | —Bière de table/Tafelbier/Table beer (sisaldab kuni 6 % algupärast virret), välja arvatud Obergäriges Einfachbier | 350 mg/l || | —Õlu, mille väikseim happesus on 30 milliekvivalenti (väljendatud kui NaOH) | 350 mg/l || | —Tume oud bruin-tüüpi õlu | 350 mg/l || | —Jäätised, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 800 mg/kg || | —Konserveeritud puuvili, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 350 mg/kg || | —Vähendatud energiasisaldusega keedised, želeed ja marmelaadid | 1000 mg/kg || | —Vähendatud energiasisaldusega puu- ja köögiviljavalmistised | 350 mg/kg || | —Hapukasmagusad puu- ja köögiviljakonservid | 200 mg/kg || | —Hapukasmagusad kalakonservid ja kalapreservid ning kala, vähilaadsed ja molluskid marinaadis | 200 mg/kg || | —Kastmed | 350 mg/kg || | —Sinep | 350 mg/kg || | —Eritoiduks ettenähtud valikpagaritooted | 1000 mg/kg || | —Kehakaalu kontrollimiseks ettenähtud eritoidud, mis asendavad kogu päevase toiduratsiooni või üksiku toidukorra | 450 mg/kg || | —Eritoidud ja toidulisandid, mis on ette nähtud tarvitamiseks meditsiinilise järelevalve all | 450 mg/kg || | —Vedelad toidulisandid | 350 mg/l || | —Tahked toidulisandid | 500 mg/kg || | Vitamiini- ja dieettooted | 2000 mg/kg |E 951 | Aspartaam | Alkoholivabad joogid | || | —Veel põhinevad maitsestatud joogid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 600 mg/l || | —Piimal ja piimast pärinevatel koostisosadel või puuviljamahlal põhinevad joogid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 600 mg/l || | Desserdid ja samalaadsed tooted | || | —Veel põhinevad maitsestatud desserdid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 1000 mg/kg || | —Piimal ja piimast pärinevatel koostisosadel põhinevad valmistised, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 1000 mg/kg || | —Puu- ja köögiviljal põhinevad desserdid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 1000 mg/kg || | —Munal põhinevad desserdid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 1000 mg/kg || | —Teraviljal põhinevad desserdid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 1000 mg/kg || | —Rasval põhinevad desserdid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 1000 mg/kg || | —Valmissuupisted: kinnispakis maitseainelisandiga kuivad soolatud tärklisetooted ja kaetud pähklid | 500 mg/kg || | Kondiitritooted | || | —Suhkrulisandita kondiitritooted | 1000 mg/kg || | —Kakaol või kuivatatud puuviljal põhinevad kondiitritooted, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 2000 mg/kg || | —Tärklisel põhinevad kondiitritooted, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 2000 mg/kg || | —Kakaol, piimal, kuivatatud puuviljal või rasval põhinevad võided, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 1000 mg/kg || | —Suhkrulisandita närimiskumm | 5500 mg/kg || | —Siider ja pirnisiider | 600 mg/l || | —Alkoholivaba õlu või õlu alkoholisisaldusega kuni 1,2 mahuprotsenti | 600 mg/l || | —Bière de table/Tafelbier/Table beer (sisaldab kuni 6 % algupärast virret), välja arvatud Obergäriges Einfachbier | 600 mg/l || | —Õlu, mille väikseim happesus on 30 milliekvivalenti (väljendatud kui NaOH) | 600 mg/l || | —Tume oud bruin-tüüpi õlu | 600 mg/l || | —Jäätised, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 800 mg/kg || | —Konserveeritud puuvili, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 1000 mg/kg || | —Vähendatud energiasisaldusega keedised, želeed ja marmelaadid | 1000 mg/kg || | —Vähendatud energiasisaldusega puu- ja köögiviljavalmistised | 1000 mg/kg || | —Hapukasmagusad puu- ja köögiviljakonservid | 300 mg/kg || | —Hapukasmagusad kalakonservid ja kalapreservid ning kala, vähilaadsed ja molluskid marinaadis | 300 mg/kg || | —Kastmed | 350 mg/kg || | —Sinep | 350 mg/kg || | —Eritoiduks ettenähtud valikpagaritooted | 1700 mg/kg || | —Kehakaalu kontrollimiseks ettenähtud eritoidud, mis asendavad kogu päevase toiduratsiooni või üksiku toidukorra | 800 mg/kg || | —Eritoidud ja toidulisandid, mis on ette nähtud tarvitamiseks meditsiinilise järelevalve all | 1000 mg/kg || | —Vedelad toidulisandid | 600 mg/kg || | —Tahked toidulisandid | 2000 mg/kg || | Vitamiini- ja dieettooted | 5500 mg/kg |E 952 | Tsüklamiinhape ja tema naatriumi- ning kaltsiumisoolad | Alkoholivabad joogid | || | —Veel põhinevad maitsestatud joogid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 400 mg/l || | —Piimal ja piimast pärinevatel koostisosadel või puuviljamahlal põhinevad joogid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 400 mg/l || | Desserdid ja samalaadsed tooted | || | —Veel põhinevad maitsestatud desserdid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 250 mg/kg || | —Piimal ja piimast pärinevatel koostisosadel põhinevad valmistised, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 250 mg/kg || | —Puu- ja köögiviljal põhinevad desserdid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 250 mg/kg || | —Munal põhinevad desserdid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 250 mg/kg || | —Teraviljal põhinevad desserdid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 250 mg/kg || | —Rasval põhinevad desserdid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 250 mg/kg || | Kondiitritooted | || | —Suhkrulisandita kondiitritooted | 500 mg/kg || | —Kakaol või kuivatatud puuviljal põhinevad kondiitritooted, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 500 mg/kg || | —Tärklisel põhinevad kondiitritooted, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 500 mg/kg || | —Kakaol, piimal, kuivatatud puuviljal või rasval põhinevad võided, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 500 mg/kg || | —Suhkrulisandita närimiskumm | 1500 mg/kg || | —Jäätised, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 250 mg/kg || | —Konserveeritud puuvili, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 1000 mg/kg || | —Vähendatud energiasisaldusega keedised, želeed ja marmelaadid | 1000 mg/kg || | —Vähendatud energiasisaldusega puu- ja köögiviljavalmistised | 250 mg/kg || | —Eritoiduks ettenähtud valikpagaritooted | 1600 mg/kg || | —Kehakaalu kontrollimiseks ettenähtud eritoidud, mis asendavad kogu päevase toiduratsiooni või üksiku toidukorra | 400 mg/kg || | —Eritoidud ja toidulisandid, mis on ette nähtud tarvitamiseks meditsiinilise järelevalve all | 400 mg/kg || | —Vedelad toidulisandid | 400 mg/kg || | —Tahked toidulisandid | 500 mg/kg |E 954 | Sahhariin ja tema naatriumi-, kaaliumi- ning kaltsiumisoolad | Alkoholivabad joogid | || | —Veel põhinevad maitsestatud joogid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 80 mg/l || | —Piimal ja piimast pärinevatel koostisosadel või puuviljamahlal põhinevad joogid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 80 mg/l || | —Gaseosa: alkoholivaba veel põhinev jook, millele on lisatud süsinikdioksiidi, magusaineid ning lõhna- ja maitseaineid | 100 mg/kg || | Desserdid ja samalaadsed tooted | || | —Veel põhinevad maitsestatud desserdid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 100 mg/l || | —Piimal ja piimast pärinevatel koostisosadel põhinevad valmistised, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 100 mg/kg || | —Puu- ja köögiviljal põhinevad desserdid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 100 mg/kg || | —Munal põhinevad desserdid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 100 mg/kg || | —Teraviljal põhinevad desserdid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 100 mg/kg || | —Rasval põhinevad desserdid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 100 mg/kg || | —Valmissuupisted: kinnispakis maitseainelisandiga kuivad soolatud tärklisetooted ja kaetud pähklid | 100 mg/kg || | Kondiitritooted | || | —Suhkrulisandita kondiitritooted | 500 mg/kg || | —Kakaol või kuivatatud puuviljal põhinevad kondiitritooted, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 500 mg/kg || | —Tärklisel põhinevad kondiitritooted, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 300 mg/kg || | —Essoblaten | 800 mg/kg || | —Kakaol, piimal, kuivatatud puuviljal või rasval põhinevad võided, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 200 mg/kg || | —Suhkrulisandita närimiskumm | 1200 mg/kg || | —Siider ja pirnisiider | 80 mg/l || | —Alkoholivaba õlu või õlu alkoholisisaldusega kuni 1,2 mahuprotsenti | 80 mg/l || | —Bière de table/Tafelbier/Table beer (sisaldab kuni 6 % algupärast virret), välja arvatud Obergäriges Einfachbier | 80 mg/l || | —Õlu, mille väikseim happesus on 30 milliekvivalenti (väljendatud kui NaOH) | 80 mg/l || | —Tume oud bruin-tüüpi õlu | 80 mg/l || | —Jäätised, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 100 mg/kg || | —Konserveeritud puuvili, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 200 mg/kg || | —Vähendatud energiasisaldusega keedised, želeed ja marmelaadid | 200 mg/kg || | —Vähendatud energiasisaldusega puu- ja köögiviljavalmistised | 200 mg/kg || | —Hapukasmagusad puu- ja köögiviljakonservid | 160 mg/kg || | —Hapukasmagusad kalakonservid ja kalapreservid ning kala, vähilaadsed ja molluskid marinaadis | 160 mg/kg || | —Kastmed | 160 mg/kg || | —Sinep | 320 mg/kg || | —Eritoiduks ettenähtud valikpagaritooted | 170 mg/kg || | —Kehakaalu kontrollimiseks ettenähtud eritoidud, mis asendavad kogu päevase toiduratsiooni või üksiku toidukorra | 240 mg/kg || | —Eritoidud ja toidulisandid, mis on ette nähtud tarvitamiseks meditsiinilise järelevalve all | 200 mg/kg || | —Vedelad toidulisandid | 80 mg/kg || | —Tahked toidulisandid | 500 mg/kg || | Vitamiini- ja dieettooted | 1200 mg/kg |E 957 | Taumatiin | Kondiitritooted | || | —Suhkrulisandita kondiitritooted | 50 mg/kg || | —Kakaol või kuivatatud puuviljal põhinevad kondiitritooted, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 50 mg/kg || | —Suhkrulisandita närimiskumm | 50 mg/kg || | Vitamiini- ja dieettooted | 400 mg/kg |E 959 | Neohesperidiin DC | Alkoholivabad joogid | || | —Veel põhinevad maitsestatud joogid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 30 mg/l || | —Piimal ja piimast pärinevatel koostisosadel põhinevad joogid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 50 mg/l || | —Puuviljamahlal põhinevad joogid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 30 mg/l || | Desserdid ja samalaadsed tooted | || | —Veel põhinevad maitsestatud desserdid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 50 mg/kg || | —Piimal ja piimast pärinevatel koostisosadel põhinevad valmistised, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 50 mg/kg || | —Puu- ja köögiviljal põhinevad desserdid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 50 mg/kg || | —Munal põhinevad desserdid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 50 mg/kg || | —Teraviljal põhinevad desserdid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 50 mg/kg || | —Rasval põhinevad desserdid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 50 mg/kg || | Kondiitritooted | || | —Suhkrulisandita kondiitritooted | 100 mg/kg || | —Kakaol või kuivatatud puuviljal põhinevad kondiitritooted, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 100 mg/kg || | —Tärklisel põhinevad kondiitritooted, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 150 mg/kg || | —Kakaol, piimal, kuivatatud puuviljal või rasval põhinevad võided, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 50 mg/kg || | —Suhkrulisandita närimiskumm | 400 mg/kg || | —Siider ja pirnisiider | 20 mg/l || | —Alkoholivaba õlu või õlu alkoholisisaldusega kuni 1,2 mahuprotsenti | 10 mg/l || | —Bière de table/Tafelbier/Table beer (sisaldab kuni 6 % algupärast virret), välja arvatud Obergäriges Einfachbier | 10 mg/l || | —Õlu, mille väikseim happesus on 30 milliekvivalenti (väljendatud kui NaOH) | 10 mg/l || | —Tume oud bruin-tüüpi õlu | 10 mg/l || | —Jäätised, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 50 mg/kg || | —Konserveeritud puuvili, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita | 50 mg/kg || | —Vähendatud energiasisaldusega keedised, želeed ja marmelaadid | 50 mg/kg || | —Hapukasmagusad puu- ja köögiviljakonservid | 100 mg/kg || | —Vähendatud energiasisaldusega puu- ja köögiviljavalmistised | 50 mg/kg || | —Hapukasmagusad kalakonservid ja kalapreservid ning kala, vähilaadsed ja molluskid marinaadis | 30 mg/kg || | —Kastmed | 50 mg/kg || | —Sinep | 50 mg/kg || | —Eritoiduks ettenähtud valikpagaritooted | 150 mg/kg || | —Kehakaalu kontrollimiseks ettenähtud eritoidud, mis asendavad kogu päevase toiduratsiooni või üksiku toidukorra | 100 mg/kg || | —Vedelad toidulisandid | 50 mg/kg || | —Tahked toidulisandid | 100 mg/kg |--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 2004/113/EÜ, 13. detsember 2004, meest ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega

text:
               21.12.2004

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 373/37

      NÕUKOGU DIREKTIIV 2004/113/EÜ,
   13. detsember 2004,
   meest ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 13 lõiget 1,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (2)

   võttes arvesse regioonide komitee arvamust, (3)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 6 on liit rajatud vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamise ning õigusriigi põhimõtetele, mis on ühised kõikidele liikmesriikidele, ning ta austab põhiõigusi kui ühenduse õiguse üldpõhimõtteid, nagu need on tagatud inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooniga ning nagu need tulenevad liikmesriikide ühesugustest riigiõiguslikest tavadest.

               (2)

               Kõikide isikute võrdsus seaduse ees ja kaitse diskrimineerimise eest on inimõigus, mida tunnustatakse inimõiguste ülddeklaratsioonis, ÜRO konventsioonis naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, rahvusvahelises konventsioonis rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja ÜRO paktides kodaniku- ja poliitiliste õiguste ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste kohta ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsioonis, millele kõik liikmesriigid on alla kirjutanud.

               (3)

               Diskrimineerimise keelamisel on oluline austada teisi põhiõigusi ja -vabadusi, sealhulgas kaitsta era- ja perekonnaelu ja nendega seotud toiminguid ning usuvabadust.

               (4)

               Meeste ja naiste võrdõiguslikkus on Euroopa Liidu oluline põhimõte. Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklid 21 ja 23 keelavad mis tahes soolise diskrimineerimise ning nõuavad meeste ja naiste võrdõiguslikkuse tagamist kõikides valdkondades.

               (5)

               Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 2 on sätestatud, et sellise võrdõiguslikkuse edendamine on üheks ühenduse oluliseks ülesandeks. Samuti on asutamislepingu artikli 3 lõikes 2 nõutud, et ühenduse eesmärgiks kogu tema tegevuses oleks meeste ja naiste ebavõrdsuse kaotamine ja võrdõiguslikkuse edendamine.

               (6)

               Komisjon teatas sotsiaalpoliitika kava käsitlevas teatises oma kavatsusest esitada ettepanek direktiivi kohta, mis käsitleb soolist diskrimineerimist väljaspool tööturgu. See ettepanek on täielikult kooskõlas nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsusega 2001/51/EÜ, millega kehtestatakse meeste ja naiste võrdõiguslikkust käsitleva ühenduse raamstrateegiaga seotud tegevusprogramm (2001–2005), (4) mis hõlmab kõiki ühenduse poliitika valdkondi ja mille eesmärgiks on meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamine kohandades neid poliitikaid ning rakendades praktilisi meetmeid meeste ja naiste olukorra parandamiseks ühiskonnas.

               (7)

               Oma 7. ja 9. detsembri istungil 2000. aastal Nice'is pöördus Euroopa Ülemkogu komisjoni poole, et see võtaks võrdõiguslikkuse alaste õiguste kindlustamiseks vastu ettepaneku direktiivi kohta, mis käsitleb soolise võrdõiguslikkuse edendamist väljaspool tööhõive ja tööelu valdkondi.

               (8)

               Ühendus on vastu võtnud mitmeid õigusakte soolise diskrimineerimise tõkestamiseks ja sellega võitlemiseks tööturul. Nimetatud õigusaktid on näidanud õigusaktide tähtsust diskrimineerimisvastases võitluses.

               (9)

               Sooline diskrimineerimine, sealhugas ahistamine ja seksuaalne ahistamine toimub ka tööturust väljapoole jäävates valdkondades. Selline diskrimineerimine võib olla sama kahjulik takistades meeste ja naiste täielikku ja edukat integreerumist majandus- ja ühiskondlikku ellu.

               (10)

               Probleemid on eriti ilmsed kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumise valdkonnas. Seetõttu tuleks antud valdkonnas soolist diskrimineerimist vältida ja see kõrvaldada. Nagu nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ puhul, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata rassilisest või etnilisest päritolust, (5) saab nimetatud eesmärki paremini saavutada ühenduse õigusaktide abil.

               (11)

               Need õigusaktid peaksid keelama soolise diskrimineerimise seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega. Kaupadena tuleks käsitleda kaupu Euroopa Ühenduse asutamislepingu kaupade vaba liikumist käsitlevate sätete tähenduses. Teenustena tuleks käsitleda teenuseid asutamislepingu artikli 50 tähenduses.

               (12)

               Soolise diskrimineerimise vältimiseks peaks käesolev direktiiv kohalduma nii otsese kui ka kaudse diskrimineerimise suhtes. Otsene diskrimineerimine leiab aset üksnes siis, kui ühte isikut koheldakse tema soo tõttu ebasoodsamalt kui teist isikut samalaadses olukorras. Vastavalt sellele ei ole näiteks meeste ja naiste füüsilistest erinevustest tulenevate meeste ja naiste tervishoiuteenuste erinevuste puhul tegemist samalaadsete olukordadega ja seetõttu ei kujuta need endast diskrimineerimist.

               (13)

               Diskrimineerimise keeldu tuleks kohaldada isikute suhtes, kes pakuvad kaupu ja teenuseid, mis on üldsusele kättesaadavad ja mida pakutakse väljaspool era- ja perekonnaelu valdkondi ning nendega seotud toimingute suhtes. Seda ei tuleks kohaldada meedia või reklaami sisu ega avaliku või erahariduse suhtes.

               (14)

               Kõikidel isikutel on vabadus lepinguid sõlmida, sealhulgas vabadus valida lepingupartnerit. Kaupu või teenuseid pakkuval isikul võib oma lepingupartneri valikul olla mitmeid subjektiivseid põhjuseid. Kui partneri valik ei põhine antud isiku sool, ei peaks käesolev direktiiv piirama isiku vabadust lepingupartneri valimisel.

               (15)

               On juba olemas mitmeid õigusakte meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamiseks tööhõive ja elukutsega seotud küsimustes. Seetõttu ei kohaldata käesolevat direktiivi selles valdkonnas. Sama kehtib ka füüsilisest isikust ettevõtjatega seotud küsimuste suhtes, niivõrd kui need on hõlmatud kehtivate õigusaktidega. Direktiiv peaks kohalduma ainult era-, vabatahtlike ja töösuhetega mitteseotud kindlustuste ja pensionite suhtes.

               (16)

               Erinevust kohtlemisel võib lubada ainult siis, kui sel on õigustatud eesmärk. Õigustatud eesmärk võib näiteks olla soolise vägivalla all kannatanute kaitsmine (näiteks ühele sugupoolele mõeldud varjupaikade rajamine), privaatsus- ja kõlblus (näiteks isiku poolt elusaseme pakkumisel tema kodus), soolise võrdõiguslikkuse või meeste või naiste huvide edendamine (näiteks ühele sugupoolele mõeldud vabatahtlikud organisatsioonid), ühinemisvabadus (ühele sugupoolele mõeldud eraklubide liikmeks olemine) ning sporditegevuse korraldamine (näiteks ühele sugupoolele mõeldud spordiüritused). Mis tahes piirang peab sellegipoolest olema asjakohane ja vajalik vastavalt Euroopa Ühenduste Kohtu pretsedendiõigusest tulenevatele kriteeriumidele.

               (17)

               Võrdse kohtlemise põhimõte seoses kaupade ja teenuste kättesaadavusega ei nõua, et need peaksid alati olema meestele ja naistele kättesaadavad ühtemoodi, niikaua kui neid ei pakuta ühele sugupoolele soodsamalt.

               (18)

               Kindlustuse ja muude sellega seotud finantsteenuste pakkumisel on laialdaselt levinud sooga seotud kindlustusmatemaatiliste (aktuaarsete) tegurite kasutamine. Meeste ja naiste võrdse kohtlemise tagamiseks ei peaks soo kasutamine kindlustusmatemaatilise (aktuaarse) tegurina põhjustama erinevusi isikute kindlustusmaksetes ja -hüvitistes. Turu ootamatu ümberkorraldamise vältimiseks peaks seda reeglit kohaldama ainult uute lepingute suhtes, mis on sõlmitud pärast käesoleva direktiivi ülevõtmise kuupäeva.

               (19)

               Teatud riskikategooriad võivad erinevate sugupoolte puhul olla erinevad. Mõningatel juhtudel on sugu üks, kuid mitte tingimata ainuke määrav tegur kindlustusriskide hindamisel. Sellist tüüpi riske katvate kindlustuslepingute puhul võivad liikmesriigid otsustada lubada erandeid meeste ja naiste ühtsete kindlustusmaksete ja hüvitiste reeglile, kui nad saavad tagada, et arvestuste aluseks olevad kindlustusmatemaatilised (aktuaarsed) ja statistilised andmed on usaldusväärsed, korrapäraselt ajakohastatavad ja üldsusele kättesaadavad. Erandid on lubatud ainult juhul, kui siseriiklike õigusaktidega ei ole eespool nimetatud meeste ja naiste ühtse kohtlemise reeglit juba kohaldatud. Viis aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmist peaksid liikmesriigid selliste erandite õigustatuse läbi vaatama, võttes arvesse viimaseid kindlustusmatemaatilisi (aktuaarseid) ja statistilisi andmeid ning komisjoni poolt kolm aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmist koostatud aruannet.

               (20)

               Naiste ebasoodsamat kohtlemist seoses raseduse ja emadusega tuleks käsitleda otsese soolise diskrimineerimise vormina ja seetõttu see kindlustusteenuste ja seotud finantsteenuste valdkonnas keelata. Raseduse ja emaduse riskidega seotud kulusid ei peaks seega kandma ainult ühe sugupoole esindajad.

               (21)

               Isikutele, keda on soo tõttu diskrimineeritud, tuleks tagada piisavad õiguskaitsevahendid. Tõhusama kaitse pakkumiseks tuleks ühendustele, organisatsioonidele ja muudele juriidilistele isikutele anda õigus, kui liikmesriigid nii määravad, esineda menetlustes kannatanu nimel või toetuseks, ilma et see piiraks siseriiklike kohtus esindamise ja kohtuliku kaitse menetlusnormide kohaldamist.

               (22)

               Tõendamiskohustuse eeskirju tuleks kohandada ilmse diskrimineerimise korral ja võrdse kohtlemise põhimõtte tõhusaks kohaldamiseks; tõendamiskohustus tuleks tagasi panna vastustajale, kui sellise diskrimineerimise kohta on esitatud tõendid.

               (23)

               Võrdse kohtlemise põhimõtte tõhus rakendamine nõuab kannatanutele piisava õiguskaitse tagamist tagakiusamise vastu.

               (24)

               Võrdse kohtlemise põhimõtte edendamise eesmärgil peaksid liikemesriigid toetama dialoogi asjakohaste huvirühmadega, kellel on kooskõlas siseriikliku õiguse või tavaga õigustatud huvi kaasa aidata võitlusele soolise diskrimineerimise vastu seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega.

               (25)

               Kaitse soolise diskrimineerimise eest peaks tugevnema, kui igas liikmesriigis oleks organ või organid, mille pädevuses on asjaomaste probleemide analüüsimine, võimalike lahenduste uurimine ja kannatanutele konkreetse abi andmine. See organ või need organid võivad olla samad, kes siseriiklikul tasandil vastutavad inimõiguste kaitse, üksikisiku õiguste kaitse või võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise eest.

               (26)

               Käesoleva direktiiviga kehtestatakse miinimumnõuded, võimaldades liikmesriikidel kehtestada või säilitada soodsamaid sätteid. Käesoleva direktiivi rakendamisega ei või põhjendada liikmesriigis valitseva olukorra halvenemist.

               (27)

               Liikmesriigid peaksid ette nägema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad sanktsioonid juhtudeks, kui käesolevas direktiivis sätestatud kohustusi ei täideta.

               (28)

               Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, milleks on ühtlaselt kõrge diskrimineerimisevastase kaitstuse taseme tagamine kõikides liikmesriikides, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seepärast on nimetatud eesmärki meetme ulatuse ja mõju tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               (29)

               Vastavalt institutsioonidevahelise paremat õigusloomet käsitleva kokkuleppe (6) punktile 34 soovitatakse liikmesriikidel enda tarbeks ja ühenduse huvides koostada tabelid, mis näitavad võimalikult suures ulatuses käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete omavahelist vastavust, ning need avalikustada,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   I PEATÜKK
   ÜLDSÄTTED
   Artikkel 1
   Eesmärk
   Käesoleva direktiivi eesmärk on kehtestada raamistik soolise diskrimineerimise vastu võitlemiseks seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega, et tagada meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamine liikmesriikides.
   Artikkel 2
   Mõisted
   1.   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:
   a)   otsene diskrimineerimine– ühte isikut koheldakse soo tõttu ebasoodsamalt, kui koheldakse, on koheldud või koheldaks teist isikut samalaadses olukorras;
   b)   kaudne diskrimineerimine– väliselt neutraalne säte, kriteerium või tava seab ühest soost isikud võrreldes teisest soost isikutega ebasoodsamasse olukorda, välja arvatud juhul, kui kõnealusel sättel, kriteeriumil või taval on objektiivselt põhjendatav õigustatud eesmärk ning selle eesmärgi saavutamise vahendid on asjakohased ja vajalikud;
   c)   ahistamine– isiku sooga seotud soovimatu käitumine, mille eesmärk või tegelik toime on isiku väärikuse alandamine ja ähvardava, vaenuliku, halvustava, alandava või solvava õhkkonna loomine;
   d)   seksuaalne ahistamine– seksuaalse olemusega soovimatu sõnaline mittesõnaline võifüüsiline käitumine, mille eesmärk või tegelik toime on isiku väärikuse alandamine, eelkõige luues ähvardava, vaenuliku, halvustava, alandava või solvava õhkkonna.
   Artikkel 3
   Reguleerimisala
   1.   Ühendusele antud volituste piires kohaldatakse käesolevat direktiivi kõikide isikute suhtes, kes pakuvad avalikkusele kättesaadavaid kaupu ja teenuseid, olenemata sellest, kas asjaomased isikud tegutsevad avalikus või erasektoris, sealhulgas avalik-õiguslikes organites; ning mida pakutakse väljaspool era- ja perekonnaelu valdkondi ja nendega seotud toimingute suhtes.
   2.   Käesolev direktiiv ei piira isiku vabadust lepingupartneri valimisel, kui partneri valik ei põhine antud isiku sool.
   3.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata meedia ja reklaami sisu suhtes ega hariduse suhtes.
   4.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata tööhõive ja elukutsega seotud küsimuste korral. Käesolevat direktiivi ei kohaldata füüsilisest isikust ettevõtjate suhtes, kui nendega seotud küsimused on hõlmatud muude ühenduse õigusaktidega.
   Artikkel 4
   Võrdse kohtlemise põhimõte
   1.   Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõte, et

               a)

               ei esine otsest soolist diskrimineerimist, sealhulgas naiste ebasoodsamat kohtlemist seoses raseduse ja emadusega;

               b)

               ei esine kaudset soolist diskrimineerimist.

         2.   Käesolev direktiiv ei piira naiste kaitset käsitlevate soodsamate sätete kohaldamist seoses raseduse ja emadusega.
   3.   Käesoleva direktiivi tähenduses peetakse ahistamist ja seksuaalset ahistamist sooliseks diskrimineerimiseks ja seega keelatuks. Seda, kas isik tõrjub sellist käitumist või alistub sellele, ei tohi kasutada alusena kõnealust isikut mõjutava otsuse tegemisel.
   4.   Korraldust otseseks või kaudseks sooliseks diskrimineerimiseks peetakse diskrimineerimiseks käesoleva direktiivi tähenduses.
   5.   Käesolev direktiiv ei välista erinevat kohtlemist, kui kaupade ja teenuste pakkumisel ainult või peamiselt ühe sugupoole esindajatele on õigustatud eesmärk ning selle eesmärgi saavutamise vahendid on asjakohased ja vajalikud.
   Artikkel 5
   Kindlustusmatemaatilised tegurid
   1.   Liikmesriigid tagavad, et üheski hiljemalt pärast 21. detsembrit 2007 sõlmitud uues lepingus ei põhjusta soo kasutamine tegurina kindlustusmaksete ja hüvitiste arvutamisel kindlustuse ja sellega seotud finantsteenuste valdkonnas erinevusi üksikisikute kindlustusmaksetes ja hüvitistes.
   2.   Olenemata lõikest 1 võivad liikmesriigid otsustada enne 21. detsembrit 2007 lubada üksikisikute kindlustusmaksetes ja hüvitistes proportsionaalseid erinevusi, kui soo kasutamine on riski hindamisel määravaks teguriks asjakohaste ja täpsete kindlustusmatemaatiliste ja statistiliste andmete alusel. Asjaomased liikmesriigid teavitad komisjoni ja tagavad, et soo määrava kindlustusmatemaatilise tegurina kasutamisega seotud täpsed andmed kogutakse, avaldatakse ja neid ajakohastatakse korrapäraselt. Liikmesriigid vaatavad oma otsuse läbi viis aastat pärast 21. detsembrit 2007 võttes arvesse artiklis 16 osutatud komisjoni aruannet ja edastavad nimetatud läbivaatamise tulemused komisjonile.
   3.   Raseduse ja emadusega seotud kulud ei või mingil juhul põhjustada erinevusi üksikisikute kindlustusmaksetes ja hüvitistes.
   Liikmesriigid võivad käesoleva lõike järgimiseks vajalike meetmete rakendamist edasi lükata kõige rohkem kuni kaks aastat pärast 21. detsembrit 2007. Sellisel juhul teavitab asjaomane liikmesriik viivitamata komisjoni.
   Artikkel 6
   Positiivne erikohtlemine
   Meeste ja naiste täieliku võrdõiguslikkuse tegelikkuses tagamiseks ei takista võrdse kohtlemise põhimõte ühtki liikmesriiki säilitamast või kehtestamast meetmeid, et ära hoida või heastada sooga seotud halvemusi.
   Artikkel 7
   Miinimumnõuded
   1.   Liikmesriigid võivad kehtestada või säilitada käesoleva direktiivi sätetest soodsamaid meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtet kaitsvad sätted.
   2.   Käesoleva direktiivi rakendamine ei loo mingil juhul alust liikmesriikide poolt eelnevalt tagatud diskrimineerimisvastase kaitstuse taseme alandamiseks käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas.
   II PEATÜKK
   ÕIGUSKAITSEVAHENDID JA TÄITMINE
   Artikkel 8
   Õiguste kaitse
   1.   Liikmesriigid tagavad, et kõikidel isikutel, kes leiavad, et neid on võrdse kohtlemise põhimõtte eiramise tõttu õigusvastaselt koheldud, oleks võimalik kasutada kohtu- ja/või haldusmenetlust, kaasa arvatud liikmesriikide poolt asjakohaseks peetatavatel juhtudel lepitusmenetlust, käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmise küsimuses isegi juhul, kui see suhe, millega väidetav diskrimineerimine kaasnes, on lõppenud.
   2.   Liikmesriigid võtavad oma siseriiklikes õigussüsteemides meetmed, mis on vajalikud kannatanule käesoleva direktiivi tähenduses aset leidnud diskrimineerimise tulemusel tekitatud kahju tegelikuks ja tõhusaks hüvitamiseks või, kui liikmesriigid nii määravad, heastamiseks viisil, mis on hoiatav ja kantud kahjuga proportsionaalne. Eelnevalt kokkulepitud ülemmäär ei piira sellist hüvitamist või heastamist.
   3.   Liikmesriigid tagavad, et ühingud, organisatsioonid või muud juriidilised isikud, kellel on kooskõlas siseriiklikus õiguses sätestatud kriteeriumidega õigustatud huvi käesoleva direktiivi sätete järgimise tagamiseks, võiksid kaebuse esitaja nõusolekul esineda tema nimel või tema toetuseks kohtu- ja/või haldusmenetluses, mis toimub käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmise küsimuses.
   4.   Lõiked 1 ja 3 ei piira siseriiklike eeskirjade kohaldamist, mis on seotud võrdse kohtlemise põhimõtte küsimuses menetluse algatamise tähtaegadega.
   Artikkel 9
   Tõendamiskohustus
   1.   Liikmesriigid võtavad kooskõlas oma siseriikliku kohtusüsteemiga vajalikud meetmed tagamaks, et kui isik, kes leiab, et ta on võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamata jätmise tõttu kannatanu, esitab kohtule või muule pädevale asutusele asjaolud, mille põhjal võib eeldada, et on toimunud otsene või kaudne diskrimineerimine, peab vastustaja tõendama, et võrdse kohtlemise põhimõtet ei ole rikutud.
   2.   Lõige 1 ei takista liikmesriikidel kehtestamast hagejale soodsamaid tõendamisreegleid.
   3.   Lõiget 1 ei kohaldata kriminaalmenetluste suhtes.
   4.   Lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse ka menetluste suhtes, mis on ette nähtud artikli 8 lõikega 3.
   5.   Liikmesriigid ei pea kohaldama lõiget 1 menetluste suhtes, mille korral juhtumi asjaolude uurimine on kohtu või muu pädeva asutuse ülesanne.
   Artikkel 10
   Tagakiusamine
   Liikmesriigid võtavad oma siseriiklikus õigussüsteemis meetmed, mis on vajalikud, et kaitsta isikuid mis tahes pahatahtliku kohtlemise või negatiivsete tagajärgede eest, mis on seotud kaebuse või kohtumenetlusega, mille eesmärk on tagada võrdse kohtlemise põhimõtte järgimine.
   Artikkel 11
   Dialoog asjakohaste huvirühmadega
   Võrdse kohtlemise põhimõtte edendamise eesmärgil toetavad liikmesriigid dialoogi asjakohaste huvirühmadega, kellel on kooskõlas siseriikliku õiguse või tavaga õigustatud huvi kaasa aidata võitlusele soolise diskrimineerimise vastu seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega.
   III PEATÜKK
   VÕRDSET KOHTLEMIST TOETAVAD ORGANID
   Artikkel 12
   1.   Liikmesriigid määravad organi või organid, kelle ülesanne on edendada, analüüsida, jälgida ja toetada kõikide isikute võrdset, soolise diskrimineerimiseta kohtlemist, ja teevad nende asutuste jaoks vajalikud korraldused. Nimetatud organid võivad moodustada osa asutustest, mis siseriiklikul tasandil vastutavad inimõiguste kaitse, üksikisiku õiguste kaitse või võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise eest.
   2.   Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 osutatud organite pädevusse kuulub:

               a)

               diskrimineerimise pärast kannatanutele sõltumatu abi osutamine diskrimineerimist käsitlevate kaebuste esitamisel, piiramata seejuures kannatanute ja artikli 8 lõikes 3 sätestatud ühingute, organisatsioonide või muude juriidiliste isikute õigusi;

               b)

               diskrimineerimist käsitleva sõltumatu uurimise korraldamine;

               c)

               sõltumatute aruannete avaldamine ja soovituste esitamine seoses kõnealuse diskrimineerimise asjaoludega.

         IV PEATÜKK
   LÕPPSÄTTED
   Artikkel 13
   Vastavus
   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada võrdse kohtlemise põhimõtte austamine seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega käesoleva direktiivi reguleerimisalas, ning eelkõige:

               a)

               kõigi võrdse kohtlemise põhimõttega vastuolus olevate õigus- ja haldusnormide kehtetuks tunnistamine;

               b)

               mis tahes võrdse kohtlemise põhimõttega vastuolus olevate lepinguliste sätete, ettevõtete sisekorraeeskirjade ning tulundus- või mittetulundusühingute tegevust reguleerivate eeskirjade tühisus, tühiseks tunnistamine või nende muutmine.

         Artikkel 14
   Sanktsioonid
   Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida rakendatakse vastavalt käesolevale direktiivile vastuvõetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende kohaldamise tagamiseks. Ettenähtud sanktsioonid, mis võivad sisaldada kannatanule hüvitise maksmist peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad neist sätetest komisjonile hiljemalt 21. detsembril 2007 ja annavad viivitamata teada nende edaspidistest muudatustest.
   Artikkel 15
   Teabelevi
   Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud sätted ja juba kehtivad asjakohased sätted tehakse liikmesriikide territooriumil asjaomastele isikutele sobival viisil teatavaks.
   Artikkel 16
   Aruanded
   1.   Liikmesriigid edastavad komisjonile kogu olemasoleva teabe käesoleva direktiivi kohaldamise kohta hiljemalt 21. detsembril 2009 ja seejärel iga viie aasta tagant.
   Komisjon koostab kokkuvõtva aruande, mis sisaldab ülevaadet hetkeseisust liikmesriikides seoses artikliga 5, mis käsitleb soo kasutamist tegurina kindlustusmaksete ja hüvitiste arvutamisel. Komisjon edastab nimetatud aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 21. detsembril 2010 Vajadusel esitab komisjon koos aruandega ettepanekud direktiivi muutmiseks.
   2.   Komisjoni aruandes võetakse arvesse asjakohaste huvirühmade seisukohti.
   Artikkel 17
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 21. detsembril 2007. Nad edastavad kõnealuste õigusnormide teksti viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid võtavad need meetmed, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Avaldamise ja viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavates valdkondades nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.
   Artikkel 18
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
   Artikkel 19
   Adressaadid
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 13. detsember 2004

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         B. R. BOT

      (1)  Arvamus on esitatud 30. märtsil 2004. aastal (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (2)  ELT C 241, 28.9.2004, lk 44.

      (3)  ELT C 121, 30.4.2004, lk 27.

      (4)  EÜT L 17, 19.1.2001, lk 22.

      (5)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

      (6)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.


title: Komisjoni direktiiv 2004/61/EÜ, 26. aprill 2004, millega muudetakse nõukogu direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisasid seoses teatavate Euroopa Ühenduses keelatud pestitsiidide jääkide piirnormidega.EMPs kohaldatav tekst

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32004L0061

Euroopa Liidu Teataja L 127 , 29/04/2004 Lk 0081 - 0091

		Komisjoni direktiiv 2004/61/EÜ,26. aprill 2004,millega muudetakse nõukogu direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisasid seoses teatavate Euroopa Ühenduses keelatud pestitsiidide jääkide piirnormidega.(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/362/EMÜ teraviljades sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta, [1] eriti selle artiklit 10,võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/363/EMÜ loomsetes toitudes ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta, [2] eriti selle artiklit 10,võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiivi 90/642/EMÜ taimset päritolu saadustes, kaasa arvatud puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormid kehtestamise kohta, [3] eriti selle artiklit 7,ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu direktiivi 79/117/EMÜ4 alusel, mida on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2003/807,5 on elavhõbeoksiid, elavhõbekloriid (kalomel), muud anorgaanilised elavhõbedaühendid, elavhõbeda alküülühendid, elavhõbeda alkoksüalküül- ja arüülühendid, aldriin, klordaan, dieldriin, HCH, heksaklorobenseen, kamfekloor (toksafeen), etüleenoksiid, nitrofeen, 1,2-dibromoetaan, 1,2-dikloroetaan, dinoseb ja binapakrüül pestitsiidid, mille kasutamine ja turuleviimine ELis on keelatud. Pidades silmas, et mõned nendest pestitsiididest on maailmaturul saadaval, on kohane kehtestada jääkide piirnormiks kõikide toodete puhul analüütiliselt määratud alammäär. Mõnesid elavhõbedaühendeid ei ole võimalik eristada keskkonna saastamise tagajärjel tekkinud elavhõbedaühenditest.(2) Juhul, kui teatava pestitsiidi puhul puuduvad seadusega lubatud kasutusviisid ja jääkide esinemine ei ole lubatav, on asjakohane, et jääkide piirnorme, mis on kehtestatud asjakohasele analüütiliselt määratud alamäärale värskete toodete puhul, kohaldatakse ka kombineeritud ja töödeldud toodete puhul.(3) Taimede teaduskomitee arvamusi, eriti nõuandeid ja soovitusi pestitsiididega töödeldud põllumajandussaaduste tarbijate kaitseks kasutatava metodoloogia osas, on arvesse võetud.(4) Seepärast tuleks muuta direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisasid.(5) Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 86/362/EMÜ II lisa A osasse lisatakse järgmised read:"Pestitsiidi jääk | Piirnorm |—Elavhõbedaühendid | 0,01 teraviljades |—Kamfekloor (klooritud kamfeen, mis sisaldab 67–69 % kloriini) | 0,1 teraviljades |—1,2-dibromoetaan | 0,01 teraviljades |—1,2-dikloroetaan | 0,01 teraviljades |—Dinoseb | 0,01 teraviljades |—Binapakrüül | 0,01 teraviljades |—Nitrofeen | 0,01 teraviljades |—Etüleenoksiid (etüleenoksiidi ja 2-kloroetanooli summa, väljendatud etüleenoksiidina) | 0,02 teraviljades |Artikkel 2Direktiivi 86/363/EMÜ II lisa A osasse lisatakse järgmised read:"Pestitsiidi jääk | Piirnorm (mg/kg) |Lihas, lihavalmististes, tapajäätmetes ja loomsetes rasvades sisalduv rasv, mis on loetletud I lisas CN-koodide 0201, 0202, 0203, 0204, 02050000, 0206, 0207, ex0208, 020900, 0210, 160100 ja 1602 alli,iv | Lehmapiim ja täislehmapiim, mis on loetletud I lisas CN-koodi 0401 all; muud toiduained, mis on loetletud CN-koodide 0401, 0402, 040500 ja 0406 all vastavuses märkustega ii ja iv | Värsked koorega munad, linnumunad ja munarebud, mis on loetletud I lisas CN-koodide 040700 ja 0408 alliii,iv |—Nitrofeen | 0,01 | 0,01 | 0,01 |—Elavhõbedaühendite summa | 0,01 | 0,01 | 0,01 |—Kamfekloor (kolme indikaatorühendi, Parlar nr 26, 50 ja 62, summa) | 0,05 välja arvatud kodulinnud | 0,01 | |—1,2-dikloroetaan | 0,1 | 0,1 | 0,01 |—Binapakrüül | 0,01 | 0,01 | 0,02 |—Etüleenoksiid (etüleenoksiidi ja 2-kloroetanooli summa, väljendatud etüleenoksiidina) | 0,02 | 0,02 | 0,01 |—Kaptafool | 0,01 | 0,01 | 0,01 |Artikkel 3Direktiivi 86/363/EMÜ II lisa B osasse lisatakse järgmised read:"Pestitsiidi jääk | Piirnorm (mg/kg) |Liha, sealhulgas rasv, lihavalmistised, tapajäätmed ja loomsed rasvad, mis on loetletud I lisas CN-koodide 0201, 0202, 0203, 0204, 02050000, 0206, 0207, ex0208, 020900, 0210, 160100 ja 1602 all | Piim ja piimatooted, mis on loetletud I lisas CN-koodide 0401, 0402, 040500 ja 0406 all | Värsked koorega munad, linnumunad ja munarebud, mis on loetletud I lisas CN-koodide 040700 ja 0408 all |Dinoseb | 0,01 | 0,01 | 0,01 |Artikkel 4Käesoleva direktiivi lisas loetletud jääkide piirnormid lisatakse direktiivi 90/642/EMÜ II lisas loetletud jääkide piirnormidele asjaomaste pestitsiidide puhul.Artikkel 51. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt kaheksa kuud pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.Kõnealuseid norme hakatakse kohaldama üheksa kuud pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga korraldatavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 6Käesolev direktiiv jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Artikkel 7Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 26. aprill 2004Komisjoni nimelkomisjoni liigeDavid Byrne[1] EÜT L 221, 7.8.1986, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/2/EÜ (ELT L 14, 21.1.2004, lk 10).[2] EÜT L 221, 7.8.1986, lk 43. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/2/EÜ.[3] EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/2/EÜ.--------------------------------------------------LISA"Grupid ja näited üksikute saaduste kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme |Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg) | Elavhõbedaühendite summa, väljendatud elavhõbedana | Aldriin ja dieldriin koos, väljendatud dieldriinina | Klordaan (cis- ja trans-isomeeride summa) | HCH, isomeeride summa, gamma-isomeer välja arvatud | Heksaklorobenseen | Etüleenok- siid (etüleenok- siidi ja 2-kloroetanooli summa, väljendatud etüleenoksiidina) | Nitrofeen | 1,2-dikloroetaan |1.Värsked, kuivatatud või külmutamise teel säilitatud kuumtöötlemata suhkrulisandita puuviljad; pähklid | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,1 | 0,01 | 0,01 |i)TSITRUSVILJADGreibid | | | | | | | | |Sidrunid | | | | | | | | |Laimid | | | | | | | | |Mandariinid (sealhulgas klementiinid ja muud hübriidid) | | | | | | | | |Apelsinid | | | | | | | | |Pomelid | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | |ii)PÄHKLIPUU VILJAD (koorega või ilma)Mandlid | | | | | | | | |Parapähklid | | | | | | | | |Kašuupähklid | | | | | | | | |Kastanid | | | | | | | | |Kookospähklid | | | | | | | | |Sarapuupähklid | | | | | | | | |Makadaamiapähklid | | | | | | | | |Pekaanipähklid | | | | | | | | |Piiniapähklid | | | | | | | | |Pistaatsiapähklid | | | | | | | | |Kreeka pähklid | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | |iii)ÕUNVILJADÕunad | | | | | | | | |Pirnid | | | | | | | | |Küdooniad | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | |iv)LUUVILJADAprikoosid | | | | | | | | |Kirsid | | | | | | | | |Virsikud (sealhulgas nektariinid ja sarnased hübriidid) | | | | | | | | |Ploomid | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | |v)MARJAD JA VÄIKESED PUUVILJADa)Laua- ja veiniviinamarjadLauaviinamarjad | | | | | | | | |Veiniviinamarjad | | | | | | | | |b)Maasikad (v.a metsmaasikad) | | | | | | | | |c)Koguviljad (v.a metsamarjad)Murakad | | | | | | | | |Põldmurakad | | | | | | | | |Logani murakad | | | | | | | | |Vaarikad | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | |d)Teised väikesed puuviljad ja marjad (v.a metsas kasvavad)Mustikad | | | | | | | | |Jõhvikad | | | | | | | | |Sõstrad (punased, mustad ja valged) | | | | | | | | |Karusmarjad | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | |e)Metsas kasvavad marjad ja puuviljad | | | | | | | | |vi)MUUDAvokaadod | | | | | | | | |Banaanid | | | | | | | | |Datlid | | | | | | | | |Viigimarjad | | | | | | | | |Kiivid | | | | | | | | |Kääbusapelsinid | | | | | | | | |Hiina ploomid | | | | | | | | |Mangod | | | | | | | | |Oliivid | | | | | | | | |Kannatuslille viljad | | | | | | | | |Ananassid | | | | | | | | |Granaatõunad | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | |2.Värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatud köögiviljad | 0,01 | | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,1 | 0,01 | 0,01 |i)JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILJADSöögipeet | | | | | | | | |Porgand | | | | | | | | |Juurseller | | | | | | | | |Mädarõigas | | | | | | | | |Maapirn | | | | | | | | |Pastinaak | | 0,02 | | | | | | |Juurpetersell | | | | | | | | |Redis | | | | | | | | |Aed-piimjuur | | | | | | | | |Maguskartul | | | | | | | | |Kaalikas | | | | | | | | |Naeris | | | | | | | | |Jamss | | | | | | | | |Muud | | 0,01 | | | | | | |ii)SIBULKÖÖGIVILJADKüüslauk | | | | | | | | |Sibul | | | | | | | | |Šalott | | | | | | | | |Talisibul | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | |iii)VILIKÖÖGIVILJADa)Maavitsalised | | 0,01 | | | | | | |Tomat | | | | | | | | |Paprika | | | | | | | | |Baklažaan | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | |b)Kõrvitsalised — söödava koorega | | 0,02 | | | | | | |Kurk | | | | | | | | |Kornišon | | | | | | | | |Kabatšokk | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | |c)Kõrvitsalised — mittesöödava koorega | | 0,03 | | | | | | |Melon | | | | | | | | |Patisson | | | | | | | | |Arbuus | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | |d)Suhkrumais | | 0,01 | | | | | | |iv)KAPSASKÖÖGIVILJAD | | 0,01 | | | | | | |a)ÕisikkapsadSpargelkapsas (sealhulgas roheline spargelkapsas) | | | | | | | | |Lillkapsas | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | |b)PeakapsadRooskapsas | | | | | | | | |Peakapsas | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | |c)LehtkapsadHiina kapsas | | | | | | | | |Lehtkapsas | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | |d)Nuikapsas | | | | | | | | |v)LEHTKÖÖGIVILJAD JA VÄRSKED ÜRDID | | 0,01 | | | | | | |a)Salat ja sellelaadsedSalatkress | | | | | | | | |Põldsalat | | | | | | | | |Salat | | | | | | | | |Eskariool | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | |b)Spinat ja sellelaadsedSpinat | | | | | | | | |Lehtpeet | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | |c)Ürt-allikkress | | | | | | | | |d)Salatsigur | | | | | | | | |e)ÜrdidAed-harakputk | | | | | | | | |Murulauk | | | | | | | | |Petersell | | | | | | | | |Lehtseller | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | |vi)KAUNKÖÖGI-VILJAD (värsked) | | 0,01 | | | | | | |Aedoad (lüdimata) | | | | | | | | |Aedoad (lüditud) | | | | | | | | |Herned (lüdimata) | | | | | | | | |Herned (lüditud) | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | |vii)VARSKÖÖGI-VILJAD (värsked) | | 0,01 | | | | | | |Spargel | | | | | | | | |Hispaania artišokk | | | | | | | | |Seller | | | | | | | | |Apteegitill | | | | | | | | |Artišokk | | | | | | | | |Porrulauk | | | | | | | | |Rabarber | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | |viii)SEENED | | 0,01 | | | | | | |a)Kultuurseened | | | | | | | | |b)Metsaseened | | | | | | | | |3.Kaunviljad | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,1 | 0,01 | 0,01 |Oad | | | | | | | | |Läätsed | | | | | | | | |Herned | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | |4.Õliseemned | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,2 | 0,02 | 0,02 |Linaseemned | | | | | | | | |Maapähklid | | | | | | | | |Unimagunaseemned | | | | | | | | |Seesamiseemned | | | | | | | | |Päevalilleseemned | | | | | | | | |Rapsiseemned | | | | | | | | |Sojaoad | | | | | | | | |Sinepiseemned | | | | | | | | |Puuvillaseemned | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | |5.Kartulid | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,01 | 0,1 | 0,01 | 0,01 |Varajased kartulid | | | | | | | | |Söögikartulid | | | | | | | | |6.Tee (Camellia sinensis'e kääritatud või kääritamata kuivatatud lehed ja varred) | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,2 | 0,02 | 0,02 |7.Humalad (kuivatatud), sealhulgas humalakäbi graanulid ja kontsentreerimata pulber | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,2 | 0,02 | 0,02 |--------------------------------------------------