title: Nõukogu Direktiiv 2006/98/EÜ, 20. november 2006 , millega kohandatakse teatavaid direktiive maksustamise valdkonnas seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega

text:
               20.12.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 363/129

      NÕUKOGU DIREKTIIV 2006/98/EÜ,
   20. november 2006,
   millega kohandatakse teatavaid direktiive maksustamise valdkonnas seoses Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisega
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia (1) ühinemislepingut, eriti selle artikli 4 lõiget 3,
   võttes arvesse Bulgaaria ja Rumeenia ühinemisakti, eriti selle artiklit 56,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Ühinemisakti artiklis 56 on sätestatud, et kui institutsioonide akte, mis jäävad kehtima pärast 1. jaanuari 2007, on vaja seoses ühinemisega kohandada ning kui neid vajalikke kohandusi ei ole ühinemisakti ega selle lisadega ette nähtud, võtab nõukogu vastu vajalikud kohandused, välja arvatud juhul, kui esialgse akti on vastu võtnud komisjon;

               (2)

               Ühinemislepingu koostanud konverentsi lõppaktis on kirjas, et kõrged lepinguosalised jõudsid poliitilisele kokkuleppele institutsioonide vastu võetud aktide kohandustes, mis on vajalikud seoses ühinemisega, ning kutsusid nõukogu ja komisjoni nimetatud kohandusi vastu võtma enne ühinemist ning neid vajadusel täiendama ja ajakohastama, et võtta arvesse ühenduse õiguse arengut;

               (3)

               Seetõttu tuleks vastavalt muuta direktiive 69/335/EMÜ (2), 77/388/EMÜ (3), 77/799/EMÜ (4), 79/1072/EMÜ (5), 83/182/EMÜ (6), 90/434/EMÜ (7), 90/435/EMÜ (8), 2003/48/EÜ (9) ja 2003/49/EÜ (10),

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiive 69/335/EMÜ, 77/388/EMÜ, 77/799/EMÜ, 79/1072/EMÜ, 83/182/EMÜ, 90/434/EMÜ, 90/435/EMÜ, 2003/48/EÜ ja 2003/49/EÜ muudetakse vastavalt lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt Bulgaaria ja Rumeenia Euroopa Liiduga ühinemise kuupäevaks. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Liikmesriigid kehtestavad sellise viitamise meetodid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile nende poolt käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste riiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub Bulgaaria ja Rumeenia ühinemislepingu jõustumise korral ning lepingu jõustumise kuupäeval.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 20. november 2006

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         J. KORKEAOJA

      (1)  ELT L 157, 21.6.2005, lk 11.

      (2)  EÜT L 249, 3.10.1969, lk 25.

      (3)  EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1.

      (4)  EÜT L 336, 27.12.1977, lk 15.

      (5)  EÜT L 331, 27.12.1979, lk 11.

      (6)  EÜT L 105, 23.4.1983, lk 59.

      (7)  EÜT L 225, 20.8.1990, lk 1.

      (8)  EÜT L 225, 20.8.1990, lk 6.

      (9)  ELT L 157, 26.6.2003, lk 38.

      (10)  ELT L 157, 26.6.2003, lk 49.

      LISA
      MAKSUSTAMINE

                  1.

                  31969 L 0335: nõukogu direktiiv 69/335/EMÜ, 17. juuli 1969, kapitali suurendamise kaudse maksustamise kohta (EÜT L 249, 3.10.1969, lk 25); muudetud järgmiste aktidega:

                              —

                              11972 B: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt — Taani Kuningriigi, Iirimaa ja Ühendkuningriigi ühinemine (EÜT L 73, 27.3.1972, lk 14),

                              —

                              31973 L 0079: nõukogu direktiiv 73/79/EMÜ, 9.4.1973 (EÜT L 103, 18.4.1973, lk 13),

                              —

                              31974 L 0553: nõukogu direktiiv 74/553/EMÜ, 7.11.1974 (EÜT L 303, 13.11.1974, lk 9),

                              —

                              11979 H: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt — Kreeka Vabariigi ühinemine (EÜT L 291, 19.11.1979, lk 17),

                              —

                              31985 L 0303: nõukogu direktiiv 85/303/EMÜ, 10.6.1985 (EÜT L 156, 15.6.1985, lk 23),

                              —

                              11985 I: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt — Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi ühinemine (EÜT L 302, 15.11.1985, lk 23),

                              —

                              11994 N: ühinemistingimusi ja aluslepingute muudatusi käsitlev akt — Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemine (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 21),

                              —

                              12003 T: ühinemistingimusi ja aluslepingute muudatusi käsitlev akt — Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemine (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33).

                        Artikli 3 lõike 1 punkti a täiendatakse järgmiselt:
                  “Bulgaaria seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse:

                              —

                              “Акционерно дружество”

                              —

                              “Командитно дружество с акции”

                              —

                              “Дружество с ограничена отговорност”;

                        Rumeenia seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse:

                              —

                              “societăţi în nume colectiv”

                              —

                              “societăţi în comandită simplă”

                              —

                              “societăţi pe acţiuni”

                              —

                              “societăţi în comandită pe acţiuni”

                              —

                              “societăţi cu răspundere limitată”.”

                  2.

                  31977 L 0388: nõukogu kuues direktiiv 77/388/EMÜ, 17. mai 1977, kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1); muudetud järgmiste aktidega:

                              —

                              11979 H: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt — Kreeka Vabariigi ühinemine (EÜT L 291, 19.11.1979, lk 95),

                              —

                              31980 L 0368: nõukogu direktiiv 80/368/EMÜ, 26.3.1980 (EÜT L 90, 3.4.1980, lk 41),

                              —

                              31984 L 0386: nõukogu direktiiv 84/386/EMÜ, 31.7.1984 (EÜT L 208, 3.8.1984, lk 58),

                              —

                              11985 I: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt — Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi ühinemine (EÜT L 302, 15.11.1985, lk 167),

                              —

                              31989 L 0465: nõukogu direktiiv 89/465/EMÜ, 18.7.1989 (EÜT L 226, 3.8.1989, lk 21),

                              —

                              31991 L 0680: nõukogu direktiiv 91/680/EMÜ, 16.12.1991 (EÜT L 376, 31.12.1991, lk 1),

                              —

                              31992 L 0077: nõukogu direktiiv 92/77/EMÜ, 19.10.1992 (EÜT L 316, 31.10.1992, lk 1),

                              —

                              31992 L 0111: nõukogu direktiiv 92/111/EMÜ, 14.12.1992 (EÜT L 384, 30.12.1992, lk 47),

                              —

                              31994 L 0004: nõukogu direktiiv 94/4/EÜ, 14.2.1994 (EÜT L 60, 3.3.1994, lk 14),

                              —

                              31994 L 0005: nõukogu direktiiv 94/5/EÜ, 14.2.1994 (EÜT L 60, 3.3.1994, lk 16),

                              —

                              31994 L 0076: nõukogu direktiiv 94/76/EÜ, 22.12.1994 (EÜT L 365, 31.12.1994, lk 53),

                              —

                              31995 L 0007: nõukogu direktiiv 95/7/EÜ, 10.4.1995 (EÜT L 102, 5.5.1995, lk 18),

                              —

                              31996 L 0042: nõukogu direktiiv 96/42/EÜ, 25.6.1996 (EÜT L 170, 9.7.1996, lk 34),

                              —

                              31996 L 0095: nõukogu direktiiv 96/95/EÜ, 20.12.1996 (EÜT L 338, 28.12.1996, lk 89),

                              —

                              31998 L 0080: nõukogu direktiiv 98/80/EÜ, 12.10.1998 (EÜT L 281, 17.10.1998, lk 31),

                              —

                              31999 L 0049: nõukogu direktiiv 1999/49/EÜ, 25.5.1999 (EÜT L 139, 2.6.1999, lk 27),

                              —

                              31999 L 0059: nõukogu direktiiv 1999/59/EÜ, 17.6.1999 (EÜT L 162, 26.6.1999, lk 63),

                              —

                              31999 L 0085: nõukogu direktiiv 1999/85/EÜ, 22.10.1999 (EÜT L 277, 28.10.1999, lk 34),

                              —

                              32000 L 0017: nõukogu direktiiv 2000/17/EÜ, 30.3.2000 (EÜT L 84, 5.4.2000, lk 24),

                              —

                              32000 L 0065: nõukogu direktiiv 2000/65/EÜ, 17.10.2000 (EÜT L 269, 21.10.2000, lk 44),

                              —

                              32001 L 0004: nõukogu direktiiv 2001/4/EÜ, 19.1.2001 (EÜT L 22, 24.1.2001, lk 17),

                              —

                              32001 L 0115: nõukogu direktiiv 2001/115/EÜ, 20.12.2001 (EÜT L 15, 17.1.2002, lk 24),

                              —

                              32002 L 0038: nõukogu direktiiv 2002/38/EÜ, 7.5.2002 (EÜT L 128, 15.5.2002, lk 41),

                              —

                              32002 L 0093: nõukogu direktiiv 2002/93/EÜ, 3.12.2002 (EÜT L 331, 7.12.2002, lk 27),

                              —

                              12003 T: ühinemistingimusi ja aluslepingute muudatusi käsitlev akt — Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemine (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33),

                              —

                              32003 L 0092: nõukogu direktiiv 2003/92/EÜ, 7.10.2003 (ELT L 260, 11.10.2003, lk 8),

                              —

                              32004 L 0007: nõukogu direktiiv 2004/7/EÜ, 20.1.2004 (ELT L 27, 30.1.2004, lk 44),

                              —

                              32004 L 0015: nõukogu direktiiv 2004/15/EÜ, 10.2.2004 (ELT L 52, 21.2.2004, lk 61),

                              —

                              32004 L 0066: nõukogu direktiiv 2004/66/EÜ, 26.4.2004 (ELT L 168, 1.5.2004, lk 35),

                              —

                              32005 L 0092: nõukogu direktiiv 2005/92/EÜ, 12.12.2005 (ELT L 345, 28.12.2005, lk 19),

                              —

                              32006 L 0018: nõukogu direktiiv 2006/18/EÜ, 14.2.2006 (ELT L 51, 22.2.2006, lk 12).

                              a)

                              Artikkel 28m asendatakse järgmisega:
                              “Artikkel 28m
                              Vahetuskurss
                              Liikmesriigid kasutavad käesolevas jaotises esinevate eküüdes väljendatud summade omavääringus väljendamiseks vahetuskurssi, mis kehtib 16. detsembril 1991. Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Rumeenia, Sloveenia ja Slovakkia kasutavad nende ühinemise kuupäeval kehtivat vahetuskurssi.”;

                              b)

                              XVIc jaotise pealkiri asendatakse järgmisega:
                              Üleminekumeetmed, mida kohaldatakse Austria, Soome ja Rootsi ühinemise tõttu Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 1995, Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemise tõttu Euroopa Liiduga 1. mail 2004 ning Bulgaaria ja Rumeenia ühinemise tõttu Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 2007”;

                              c)

                              XVIc jaotise artikli 28p lõike 1 teine taane asendatakse järgmisega:

                                          “—

                                          “uued liikmesriigid” tähendab Euroopa Liiduga 1. jaanuaril 1995, 1. mail 2004 ja 1. jaanuaril 2007 ühinenud liikmesriikide territooriumi, nagu see on iga kõnealuse liikmesriigi suhtes kindlaks määratud käesoleva direktiivi artiklis 3,”;

                              d)

                              XVIc jaotise artikli 28p lõike 7 viimane lõik asendatakse järgmisega:
                              “See tingimus loetakse täidetuks järgmistel juhtudel:

                                          —

                                          kui Austria, Soome ja Rootsi puhul on transpordivahendite esmakordse kasutamise kuupäev varasem kui 1. jaanuar 1987;

                                          —

                                          kui Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia puhul on transpordivahendite esmakordse kasutamise kuupäev varasem kui 1. mai 1996;

                                          —

                                          kui Bulgaaria ja Rumeenia puhul on transpordivahendite esmakordse kasutamise kuupäev varasem kui 1. jaanuar 1999;

                                          —

                                          kui maksu suurus, mis tuleb maksta seoses importimisega, on tähtsusetu.”

                  3.

                  31977 L 0799: nõukogu direktiiv 77/799/EMÜ, 19. detsember 1977, liikmesriikide pädevate asutuste vastastikuse abi kohta otsese maksustamise ja kindlustusmaksete maksustamise valdkonnas (EÜT L 336, 27.12.1977, lk 15); muudetud järgmiste aktidega:

                              —

                              11979 H: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt — Kreeka Vabariigi ühinemine (EÜT L 291, 19.11.1979, lk 17),

                              —

                              31979 L 1070: nõukogu direktiiv 79/1070/EMÜ, 6.12.1979 (EÜT L 331, 27.12.1979, lk 8),

                              —

                              11985 I: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt — Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi ühinemine (EÜT L 302, 15.11.1985, lk 23),

                              —

                              31992 L 0012: nõukogu direktiiv 92/12/EMÜ, 25.2.1992 (EÜT L 76, 23.3.1992, lk 1),

                              —

                              11994 N: ühinemistingimusi ja aluslepingute muudatusi käsitlev akt — Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemine (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 21),

                              —

                              12003 T: ühinemistingimusi ja aluslepingute muudatusi käsitlev akt — Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemine (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33),

                              —

                              32003 L 0093: nõukogu direktiiv 2003/93/EÜ, 7.10.2003 (ELT L 264, 15.10.2003, lk 23),

                              —

                              32004 L 0056: nõukogu direktiiv 2004/56/EÜ, 21.4.2004 (ELT L 127, 29.4.2004, lk 70),

                              —

                              32004 L 0106: nõukogu direktiiv 2004/106/EÜ, 16.11.2004 (ELT L 359, 4.12.2004, lk 30).

                              a)

                              Artikli 1 lõiget 3 täiendatakse järgmiselt:
                              “Bulgaarias:
                              данък върху доходите на физическите лица
                              корпоративен данък
                              данъци, удържани при източника
                              алтернативни данъци на корпоративния данък
                              окончателен годишен (патентен) данък
                              Rumeenias:
                              impozitul pe venit
                              impozitul pe profit
                              impozitul pe veniturile obţinute din România de nerezidenţi
                              impozitul pe veniturile microîntreprinderilor
                              impozitul pe clădiri
                              impozitul pe teren”.

                              b)

                              artikli 1 lõiget 5 täiendatakse järgmiselt:
                              “Bulgaarias:
                              Изпълнителният директор на Националната агенция за приходите
                              Rumeenias:
                              Ministerul Finanţelor Publice or an authorised representative”.

                  4.

                  31979 L 1072: nõukogu kaheksas direktiiv 79/1072/EMÜ, 6. detsember 1979, kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — välismaal asuvatele maksukohustuslastele käibemaksu tagastamise kord (EÜT L 331, 27.12.1979, lk 11); muudetud järgmiste aktidega:

                              —

                              11985 I: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt — Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi ühinemine (EÜT L 302, 15.11.1985, lk 23),

                              —

                              31986 L 0560: nõukogu kolmeteistkümnes direktiiv 86/560/EMÜ, 17.11.1986 (EÜT L 326, 21.11.1986, lk 40),

                              —

                              11994 N: ühinemistingimusi ja aluslepingute muudatusi käsitlev akt — Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemine (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 21),

                              —

                              12003 T: ühinemistingimusi ja aluslepingute muudatusi käsitlev akt — Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemine (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33).

                              a)

                              C lisa punkti D täiendatakse järgmiselt:

                                          “—

                                          Bulgaarias: …………;

                                          —

                                          Rumeenias: …………”;

                              b)

                              C lisa punkti I esimest lõiku täiendatakse järgmiselt:
                              “BGN …
                              RON …”;

                              c)

                              C lisa punkti I teist lõiku täiendatakse järgmiselt:
                              “BGN …
                              RON …”.

                  5.

                  31983 L 0182: nõukogu direktiiv 83/182/EMÜ, 28. märts 1983, ühest liikmesriigist teise ajutiselt imporditud teatavate transpordivahendite maksuvabastuse kohta ühenduses (EÜT L 105, 23.4.1983, lk 59); muudetud järgmiste aktidega:

                              —

                              11985 I: ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitlev akt — Hispaania Kuningriigi ja Portugali Vabariigi ühinemine (EÜT L 302, 15.11.1985, lk 23),

                              —

                              31991 L 0680: nõukogu direktiiv 91/680/EMÜ, 16.12.1991 (EÜT L 376, 31.12.1991, lk 1),

                              —

                              11994 N: ühinemistingimusi ja aluslepingute muudatusi käsitlev akt — Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemine (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 21),

                              —

                              12003 T: ühinemistingimusi ja aluslepingute muudatusi käsitlev akt — Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemine (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33).

                        Lisa täiendatakse järgmiselt:
                  “BULGAARIA:

                              —

                              данък върху превозните средства

                        RUMEENIA:

                              —

                              taxa asupra mijloacelor de transport (Codul Fiscal — art. 261- 265)

                              —

                              accize pentru autoturisme şi autoturisme de teren inclusive rulate (Codul Fiscal — art. 208, alin. 5 şi art. 210, alin. 1(b))”.

                  6.

                  31990 L 0434: nõukogu direktiiv 90/434/EMÜ, 23. juuli 1990, eri liikmesriikide äriühingute ühinemise, jaotumise, eraldumise, varade üleandmise ja osade või aktsiate vahetamise ning Euroopa äriühingute (SE) või Euroopa ühistute (SCE) registrijärgse asukoha teise liikmesriiki üleviimise puhul rakendatava ühise maksustamissüsteemi kohta (EÜT L 225, 20.8.1990, lk 1); muudetud järgmiste aktidega:

                              —

                              11994 N: ühinemistingimusi ja aluslepingute muudatusi käsitlev akt — Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemine (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 21),

                              —

                              12003 T: ühinemistingimusi ja aluslepingute muudatusi käsitlev akt — Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemine (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33),

                              —

                              32005 L 0019: nõukogu direktiiv 2005/19/EÜ, 17.2.2005 (ELT L 58, 4.3.2005, lk 19).

                              a)

                              Artikli 3 punkti c täiendatakse järgmiselt:

                                          “—

                                          корпоративен данък Bulgaarias,

                                          —

                                          impozit pe profit Rumeenias,”;

                              b)

                              lisa täiendatakse järgmiselt:

                                          “aa)

                                          Bulgaaria seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse: “събирателното дружество”, “командитното дружество”, “дружеството с ограничена отговорност”, “акционерното дружество”, “командитното дружество с акции”, “кооперации”, “кооперативни съюзи”, “държавни предприятия”, mis on asutatud Bulgaaria seaduste alusel ja mis tegelevad kaubandustegevusega;

                                          (ab)

                                          Rumeenia seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse: “societăţi pe acţiuni”, “societăţi în comandită pe acţiuni”, “societăţi cu răspundere limitată”.”

                  7.

                  31990 L 0435: nõukogu direktiiv 90/435/EMÜ, 23. juuli 1990, eri liikmesriikide emaettevõtjate ja tütarettevõtjate suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta (EÜT L 225, 20.8.1990, lk 6); muudetud järgmiste aktidega:

                              —

                              11994 N: ühinemistingimusi ja aluslepingute muudatusi käsitlev akt — Austria Vabariigi, Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi ühinemine (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 21),

                              —

                              12003 T: ühinemistingimusi ja aluslepingute muudatusi käsitlev akt — Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemine (ELT L 236, 23.9.2003, lk 33),

                              —

                              32003 L 0123: nõukogu direktiiv 2003/123/EÜ, 22.12.2003 (ELT L 7, 13.1.2004, lk 41).

                              a)

                              Artikli 2 lõike 1 punkti a täiendatakse järgmiselt:

                                          “—

                                          корпоративен данък Bulgaarias,

                                          —

                                          impozit pe profit Rumeenias,”;

                              b)

                              lisa asendatakse järgmiselt:

                                 “LISA
                                 ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKTIS A VIIDATUD ÄRIÜHINGUTE LOETELU

                                             a)

                                             äriühingud, mis on asutatud järgmiste aktide alusel: nõukogu määrus (EÜ) nr 2157/2001, 8. oktoober 2001, Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta, ning nõukogu direktiiv 2001/86/EÜ, 8. oktoober 2001, millega täiendatakse Euroopa äriühingu põhikirja töötajate kaasamise suhtes; ning ühistud, mis on asutatud järgmiste aktide alusel: nõukogu määrus (EÜ) nr 1453/2003, 22. juuli 2003, Euroopa ühistu (SCE) põhikirja kohta, ning nõukogu direktiiv 2003/72/EÜ, 22. juuli 2003, millega täiendatakse Euroopa ühistu põhikirja töötajate kaasamise suhtes;

                                             b)

                                             Belgia seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “société anonyme”/“naamloze vennootschap”, “société en commandite par actions”/“commanditaire vennootschap op aandelen”, “société privée à responsabilité limitée”/“besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid”, “société coopérative à responsabilité limitée”/“coöperatieve vennootschap met beperkte aansprakelijkheid”, “société coopérative à responsabilité illimitée”/“coöperatieve vennootschap met onbeperkte aansprakelijkheid”, “société en nom collectif”/“vennootschap onder firma”, “société en commandite simple”/“gewone commanditaire vennootschap”, riigi osalusega ettevõtted, mis on võtnud ühe eespool nimetatud õigusliku vormi, ning muud Belgia seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mille suhtes kohaldatakse Belgia ettevõtte tulumaksu seadusi;

                                             c)

                                             Bulgaaria seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “събирателното дружество”, “командитното дружество”, “дружеството с ограничена отговорност”, “акционерното дружество”, “командитното дружество с акции”, “неперсонифицирано дружество”, “кооперации”, “кооперативни съюзи”“държавни предприятия”, mis on asutatud Bulgaaria seaduste alusel ja mis tegelevad kaubandustegevusega;

                                             d)

                                             Tšehhi seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “akciová společnost”, “společnost s ručením omezeným”;

                                             e)

                                             Taani seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “aktieselskab” ja “anpartsselskab”. Muud äriühingud, mida maksustatakse ettevõtte tulumaksuseaduse alusel, kui nende tulumaksuga maksustatav tulu arvutatakse ja see maksustatakse aktieselskaber'i suhtes kohaldatavate üldiste maksuseaduste alusel;

                                             f)

                                             Saksamaa seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “Aktiengesellschaft”, “Kommanditgesellschaft auf Aktien”, “Gesellschaft mit beschränkter Haftung”, “Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit”, “Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaft”, “Betriebe gewerblicher Art von juristischen Personen des öffentlichen Rechts” ning muud Saksamaa seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mille suhtes kohaldatakse Saksamaa ettevõtte tulumaksu seadusi;

                                             g)

                                             Eesti seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “täisühing”, “usaldusühing”, “osaühing”, “aktsiaselts”, “tulundusühistu”;

                                             h)

                                             Kreeka seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “ανώνυμη εταιρεία”,·“εταιρεία περιορισμένης ευθύνης (Ε.Π.Ε.)”·ning muud Kreeka seaduste alusel asutatud äriühingud, mille suhtes kohaldatakse Kreeka ettevõtte tulumaksu seadusi;

                                             i)

                                             Hispaania seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “sociedad anónima”, “sociedad comanditaria por acciones”, “sociedad de responsabilidad limitada” ja eraõiguse alusel tegutsevad avalik-õiguslikud organid. Muud Hispaania seaduste alusel asutatud äriühingud, mille suhtes kohaldatakse Hispaania ettevõtte tulumaksu seadusi (“Impuesto sobre Sociedades”);

                                             j)

                                             Prantsusmaa seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “société anonyme”, “société en commandite par actions”, “société à responsabilité limitée”, “sociétés par actions simplifiées”, “sociétés d'assurances mutuelles”, “caisses d'épargne et de prévoyance”, “sociétés civiles”, mille suhtes kohaldatakse automaatselt ettevõtte tulumaksu seadusi, “coopératives”, “unions de coopératives”, riiklikud tööstus- ja äriettevõtted ja -ühingud ning muud Prantsusmaa seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mille suhtes kohaldatakse Prantsusmaa ettevõtte tulumaksu seadusi;

                                             k)

                                             Iirimaa seaduste alusel asutatud või tegutsevad äriühingud, tööstusseltse ja vastastikuse abistamise seltse ning elamuühistuid reguleerivate seaduste alusel registreeritud ühingud ning usaldushoiupangad usaldushoiupanku käsitlevate seaduste (1989) tähenduses;

                                             l)

                                             Itaalia seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “società per azioni”, “società in accomandita per azioni”, “società a responsibilità limitata”, “società cooperative”, “società di mutua assicurazione” ning eraõiguslikud ja avalik-õiguslikud ühingud, kelle tegevus on tervenisti või peamiselt kaubanduslik;

                                             m)

                                             Küprose seaduste alusel “εταιρείες”, nagu need on määratletud tulumaksuseadustes;

                                             n)

                                             Läti seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “akciju sabiedrība”, “sabiedrība ar ierobežotu atbildību”;

                                             o)

                                             Leedu seaduste alusel asutatud äriühingud;

                                             p)

                                             Luksemburgi seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “société anonyme”, “société en commandite par actions”, “société à responsabilité limitée”, “société coopérative”, “société coopérative organisée comme une société anonyme”, “association d'assurances mutuelles”, “association d'épargne-pension”, “entreprise de nature commerciale, industrielle ou minière de l'Etat, des communes, des syndicats de communes, des établissements publics et des autres personnes morales de droit public” ja muud Luksemburgi seaduste alusel asutatud äriühingud, mille suhtes kohaldatakse Luksemburgi ettevõtte tulumaksu seadusi;

                                             q)

                                             Ungari seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “közkereseti társaság”, “betéti társaság”, “közös vállalat”, “korlátolt felelősségű társaság”, “részvénytársaság”, “egyesülés”, “szövetkezet”;

                                             r)

                                             Malta seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “Kumpaniji ta' Responsabilita' Limitata”, “Soċjetajiet en commandite li l-kapital tagħhom maqsum f'azzjonijiet”;

                                             s)

                                             Madalmaade seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “naamloze vennnootschap”, “besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid”, “Open commanditaire vennootschap”, “Coöperatie”, “onderlinge waarborgmaatschappij”, “Fonds voor gemene rekening”, “vereniging op coöperatieve grondslag”, “vereniging welke op onderlinge grondslag als verzekeraar of kredietinstelling optreedt” ja muud Madalmaade seaduste alusel asutatud äriühingud, mille suhtes kohaldatakse Madalmaade ettevõtte tulumaksu seadusi;

                                             t)

                                             Austria seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “Aktiengesellschaft”, “Gesellschaft mit beschränkter Haftung”, “Versicherungsvereine auf Gegenseitigkeit”, “Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaften”, “Betriebe gewerblicher Art von Körperschaften des öffentlichen Rechts”, “Sparkassen” ja muud Austria seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mille suhtes kohaldatakse Austria ettevõtte tulumaksu seadusi;

                                             u)

                                             Poola seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “spółka akcyjna”, “spółka z ograniczoną odpowiedzialnością”;

                                             v)

                                             Portugali seaduste alusel asutatud äriühingud või tsiviilõiguslikud ühingud, mis tegutsevad kooperatiivselt, ja riiklikud ühingud;

                                             w)

                                             Rumeenia seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “societăţi pe acþiuni”, “societăţi în comandită pe acţiuni”, “societăţi cu răspundere limitată”;

                                             x)

                                             Sloveenia seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “delniška družba”, “komanditna družba”, “družba z omejeno odgovornostjo”;

                                             y)

                                             Slovakkia seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “akciová spoločnosť”, “spoločnosť s ručením obmedzeným”, “komanditná spoločnosť”;

                                             z)

                                             Soome seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “osakeyhtiö/aktiebolag”, “osuuskunta/andelslag”, “säästöpankki/sparbank” ja “vakuutusyhtiö/försäkringsbolag”;

                                             aa)

                                             Rootsi seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse “aktiebolag”, “försäkringsaktiebolag”, “ekonomiska föreningar”, “sparbanker”, “ömsesidiga försäkringsbolag”;

                                             ab)

                                             Ühendkuningriigi seaduste alusel asutatud äriühingud.”

                  8.

                  32003 L 0048: nõukogu direktiiv 2003/48/EÜ, 3. juuni 2003, hoiuste intresside maksustamise kohta (ELT 157, 26.6.2003, lk 38), muudetud järgmiste aktidega:

                              —

                              32004 L 0066: nõukogu direktiiv 2004/66/EÜ, 26.4.2004 (ELT L 168, 1.5.2004, lk 35),

                              —

                              32004 D 0587: nõukogu otsus 2004/587/EÜ, 19.7.2004 (ELT L 257, 4.8.2004, lk 7).

                        Lisas lisatakse Belgiat ja Hispaaniat käsitlevate kannete vahele järgmine kanne:

                              “Bulgaaria

                              Общините (omavalitsusüksused)
                              Социалноосигурителни фондове (sotsiaalkindlustusfondid)”

                        ning Portugali ja Slovakkiat käsitlevate kannete vahele lisatakse:

                              “Rumeenia

                              autorităţile administraţiei publice locale (kohalikud riigiasutused)”.

                  9.

                  32003 L 0049: nõukogu direktiiv 2003/49/EÜ, 3. juuni 2003, eri liikmesriikide sidusühingute vaheliste intressimaksete ja litsentsitasude suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta (ELT L 157, 26.6.2003, lk 49); muudetud järgmiste aktidega:

                              —

                              32004 L 0066: nõukogu direktiiv 2004/66/EÜ, 26.4.2004 (ELT L 168, 1.5.2004, lk 35),

                              —

                              32004 L 0076: nõukogu direktiiv 2004/76/EÜ, 29.4.2004 (ELT L 157, 30.4.2004, lk 106).

                              a)

                              Artikli 3 punkti a alapunkti iii täiendatakse järgmiselt:

                                          “—

                                          корпоративен данък Bulgaarias,

                                          —

                                          impozit pe profit, impozitul pe veniturile obţinute din România de nerezidenţi Rumeenias,”;

                              b)

                              lisa täiendatakse järgmiselt:

                                          “aa)

                                          Bulgaaria seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse: “събирателното дружество”, “командитното дружество”, “дружеството с ограничена отговорност”, “акционерното дружество”, “командитното дружество с акции”, “кооперации”, “кооперативни съюзи”, “държавни предприятия”, mis on asutatud Bulgaaria seaduste alusel ja mis tegelevad kaubandustegevusega;

                                          ab)

                                          Rumeenia seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse: “societăţi pe acţiuni”, “societăţi în comandită pe acţiuni”, “societăţi cu răspundere limitată”.”


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/24/EÜ, 4. aprill 2001, krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32001L0024

Euroopa Liidu Teataja L 125 , 05/05/2001 Lk 0015 - 0023

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/24/EÜ,4. aprill 2001,krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 47 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut [1],võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]võttes arvesse Euroopa Rahainstituudi arvamust, [3]tegutsedes vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele [4]ning arvestades järgmist:(1) Asutamislepingu eesmärkide kohaselt tuleks kogu ühenduses soodustada majandustegevuse harmoonilist ja tasakaalustatud arengut, kõrvaldades selleks asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse võimalikud takistused ühenduses.(2) Lisaks takistuste kõrvaldamisele tuleks tähelepanu pöörata ka olukorrale, mis võib tekkida siis, kui krediidiasutus satub raskustesse, seda eriti juhul, kui sel asutusel on filiaalid teistes liikmesriikides.(3) Käesolev direktiiv on osa ühenduse õiguslikust raamistikust, mis on loodud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiiviga 2000/12/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta. [5] Sellest tulenevalt moodustavad krediidiasutus ja selle filiaalid tegutsemise ajal ühe terviku, kelle üle teostavad järelevalvet pädevad asutused selles riigis, kus on välja antud kogu ühenduses kehtiv tegevusluba.(4) Asutuse ja selle filiaalide ühtsusest loobumine oleks eriti ebasoovitav juhtudel, kui on vaja võtta saneerimismeetmeid või alustada likvideerimismenetlust.(5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiivis 94/19/EÜ hoiuste tagamise skeemide kohta, [6] millega kehtestati põhimõte, et iga krediidiasutus peab olema oma päritoluliikmesriigis tagamisskeemi liige, toodi eriti selgelt välja vajadus saneerimismeetmete ja likvideerimismenetluste vastastikuse tunnustamise järele.(6) Õigusaktidega ettenähtud saneerimismeetmete ja asjaomases liikmesriigis kehtivate menetluste üle otsustamise ja nende rakendamise ainupädevus peab kuuluma päritoluliikmesriigi haldus- ja kohtuasutustele. Liikmesriikide õigusnormide ja tavade ühtlustamine on keerukas ja seepärast on vaja sisse seada kord, mille kohaselt liikmesriigid tunnustavad vastastikku meetmeid, mida igaüks neist on võtnud tegevusloa saanud krediidiasutuste elujõulisuse taastamiseks.(7) Äärmiselt oluline on tagada, et päritoluliikmesriigi haldus- või kohtuasustuse võetud saneerimismeetmed ja nimetatud asutuste poolt kõnealuste meetmete haldamiseks ametisse nimetatud isikute või organite võetavad meetmed, sealhulgas meetmed, millega võib kaasneda maksete peatamine, täitemeetmete peatamine või nõuete vähendamine ja kõik muud kolmandate isikute õigusi mõjutada võivad meetmed, kehtiksid kõigis liikmesriikides.(8) Et teatavad meetmed, eelkõige krediidiasutuste sisemise struktuuri toimimist või juhtide või aktsionäride õigusi mõjutavad meetmed kehtiksid kõigis liikmesriikides, ei pea nad kuuluma käesoleva direktiivi reguleerimisalasse, kui vastavalt rahvusvahelise eraõiguse normidele kohaldatakse päritoluriigi õigust.(9) Vastavalt direktiivi 2000/12/EÜ sätetele kohaldatakse teatavate meetmete puhul, eelkõige tegevusloa tingimustele jätkuva vastamisega seotud meetmete puhul vastastikust tunnustamist, kui kõnelaused meetmed ei mõjuta kolmandate isikute õigusi, mis kehtisid enne nende meetmete võtmist.(10) Käesoleva direktiivi kohaldamisel ei käsitleta kolmandate isikutena krediidiasutuste sisestruktuuride töös osalevaid isikuid ega selliste asutuste juhte ja aktsionäre nimetatud rollides.(11) Kolmandatele isikutele tuleb teatada saneerimismeetmete rakendamisest liikmesriikides, kus asuvad filiaalid, kui sellised meetmed võivad takistada nende isikute mõningate õiguste kasutamist.(12) Võlausaldajate võrdse kohtlemise põhimõte seoses nende tegutsemisvõimalustega eeldab päritoluliikmesriigi haldus- ja kohtuasutustelt vajalike meetmete võtmist, et vastuvõtva liikmesriigi võlausaldajad saaksid kasutada oma õigust teha vajalikke toiminguid ettenähtud tähtaja jooksul.(13) Kui saneerimismeetmed ja likvideerimismenetlused on seotud krediidiasutuste filiaalidega, mille peakontor on väljaspool ühendust ja mis asuvad eri liikmesriikides, peavad haldus- ja kohtuasutuste ülesanded olema koordineeritud.(14) Kui saneerimismeetmeid ei ole või kui need ei anna tulemusi, tuleb raskustes krediidiasutused likvideerida. Sellistel juhtudel tuleb ette näha likvideerimismenetluse ja selle mõju vastastikune tunnustamine ühenduses.(15) Päritoluliikmesriigi pädevate asutuste keskne roll enne likvideerimismenetluse käivitamist võib edasi kesta ka likvideerimismenetluse jooksul, et kõnealune menetlus teostataks nõuetekohaselt.(16) Võlausaldajate võrdne kohtlemine eeldab, et krediidiasutus likvideeritakse vastavalt ühtsuse ja üldisuse põhimõtetele, mille kohaselt kuulub ainupädevus päritoluliikmesriigi haldus- ja kohtuasutustele ning nende otsuseid tuleb tunnustada ja nende otsustel peab ilma igasuguste formaalsusteta olema kõigis teistes liikmesriikides samasugune mõju nagu päritoluliikmesriigis, kui käesolevas direktiivis ei ole sätestatud teisiti.(17) Erand, mis käsitleb saneerimismeetmete ja likvideerimismenetluse mõju teatavatele lepingutele ja õigustele, piirdub nimetatud mõjuga ega hõlma muid saneerimismeetmete ja likvideerimismenetlusega seotud küsimusi, näiteks kõnealuste lepingute ja õigustega seotud nõuete esitamist, kontrollimist, vastuvõtmist või järjestamist või varade realiseerimisest saadud tulude jaotamist reguleerivaid eeskirju, mille suhtes kohaldatakse päritoluliikmesriigi õigust.(18) Vabatahtlik likvideerimine on võimalik, kui krediidiasutus on maksevõimeline. Hoolimata sellest võivad päritoluliikmesriigi haldus- või kohtuasutused vajaduse korral otsustada saneerimismeetmete või likvideerimismenetluse kasuks ka siis, kui vabatahtlikku likvideerimist on juba alustatud.(19) Krediidiasutuse likvideerimise üks vältimatu tagajärg on pangandusega tegelemiseks vajaliku tegevusloa tühistamine. Tegevusloa tühistamine ei tohiks siiski takistada teatavate toimingute jätkumist krediidiasutuses, kui need toimingud on likvideerimise seisukohast vajalikud või otstarbekad. Päritoluliikmesriik võib siiski sellise toimingute jätkamise tingimuseks seada oma pädevate asutuste nõusoleku ja järelevalve.(20) Igale teada olevale võlausaldajale eraldi teatamine on sama oluline kui teabe avaldamine, et võlausaldajad saaksid vajaduse korral esitada oma nõuded või edastada oma nõuetega seotud märkused ettenähtud tähtaja jooksul. See peaks toimuma ilma muus liikmesriigis kui päritoluliikmesriigis asuvaid võlausaldajaid nende asukoha või nõude laadi põhjal diskrimineerimata. Võlausaldajaid tuleb sobival moel regulaarselt teavitada kogu likvideerimismenetluse kestel.(21) Kui käesoleva direktiivi sätete kohaldamisel on saneerimismeetmed või likvideerimismenetlus seotud sellise krediidiasutuse ühenduses paiknevate filiaalidega, mille peakorter asub kolmandas riigis, kasutatakse mõisteid "päritoluliikmesriik", "pädevad asutused" ja "haldus- ja kohtuasutused" ainult sellises tähenduses, mis nimetatud mõistetel on filiaali asukoha liikmesriigis.(22) Kui väljaspool ühendust asuva peakorteriga krediidiasutusel on filiaalid mitmes liikmesriigis, tuleb käesoleva direktiivi kohaldamisel iga filiaali käsitleda eraldi. Sellisel juhul peaksid haldus- ja kohtuasutused, pädevad asutused ning haldurid ja likvideerijad püüdma oma tegevust koordineerida.(23) Kuigi on oluline järgida põhimõtet, et saneerimismeetmete või likvideerimismenetluse kogu mõju, nii korralduslik kui ka sisuline, tuleneb päritoluliikmesriigi õigusest, tuleb meeles pidada, et selline mõju võib olla vastuolus eeskirjadega, mida teistes liikmesriikides tavaliselt vaatlusaluse krediidiasutuse ja tema filiaalide majandus- ja finantstegevuse suhtes kohaldataks. Mõningatel juhtudel on teise liikmesriigi õigusnormidele viitamine päritoluliikmesriigi õiguse kohaldamise põhimõtte vältimatu lisatingimus.(24) Nimetatud lisatingimus on eriti vajalik selleks, et kaitsta krediidiasutusega töölepingu sõlminud töötajaid, tagada teatavat liiki varadega seotud tehingute turvalisus ja kaitsta liikmesriigi õiguse kohaselt toimivate reguleeritud finantsinstrumenditurgude terviklikkust.(25) Makse- ja arveldussüsteemi raames teostatud tehingud kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998. aasta direktiivi 98/26/EÜ (arvelduse lõplikkuse kohta makse- ja väärtpaberiarveldussüsteemides) [7] reguleerimisalasse.(26) Käesoleva direktiivi vastuvõtmine ei vaidlusta direktiivi 98/26/EÜ sätteid, mille kohaselt ei tohi maksejõuetusmenetlus mõjutada nõuetekohaselt süsteemi antud korralduste kehtivust ega süsteemi jaoks antud tagatisi.(27) Mõningate saneerimismeetmete või likvideerimismenetluste puhul määratakse ametisse nende haldamisega tegelev isik. Seepärast on sellise isiku ametissenimetamise ja tema volituste tunnustamine kõigis teistes liikmesriikides oluline tegur päritoluliikmesriigis tehtud otsuste rakendamisel. Täpsustada tuleks siiski, millises ulatuses võib selline isik oma volitusi kasutada väljaspool päritoluliikmesriiki.(28) Võlausaldajaid, kes on sõlminud krediidiasutusega lepinguid enne saneerimismeetmete võtmist või likvideerimismenetluse alustamist, tuleks kaitsta päritoluliikmesriigi õigusnormide eest, mis käsitlevad tehingu tühisuse tunnustamist, kui tehingust kasu saav isik esitab tõendusmaterjali, et kõnesoleva tehingu suhtes kohaldatava õiguse kohaselt pole vaatlusalusel juhul alust asjaomast toimingut vaidlustada.(29) Kolmandatest isikutest ostjate usaldus registrite või raamatupidamisdokumentide sisu vastu nimetatud registritesse või dokumentidesse kantud varade osas ja üldisemalt kinnisvara ostjate usaldus tuleb tagada ka pärast likvideerimismenetluse alustamist või saneerimismeetmete võtmist. Kõnealuse usalduse saab tagada ainult nii, et ostu-müügitehingu kehtivus seatakse sõltuvusse kinnisasja asukoha õigusest või selle riigi õigusest, kelle jurisdiktsiooni all registrit või raamatupidamisdokumente peetakse.(30) Erandina lex concursus põhimõttest reguleerib saneerimismeetmete või likvideerimismenetluse mõju pooleli olevale kohtuasjale selle liikmesriigi õigus, kus kohtuasi pooleli on. Kõnealuste meetmete ja menetluste mõju sellistest kohtuasjadest tulenevatele konkreetsetele täitemeetmetele reguleerivad päritoluliikmesriigi õigusnormid vastavalt käesoleva direktiiviga ettenähtud üldisele reeglile.(31) Ette tuleks näha sätted, mille kohaselt päritoluliikmesriigi haldus- või kohtuasutused peaksid viivitamatult teatama vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele kõigi saneerimismeetmete võtmisest või likvideerimismenetluste alustamisest võimaluse korral juba enne meetme võtmist või menetluse alustamist või, kui see ei ole võimalik, siis kohe pärast seda.(32) Direktiivi 2000/12/EÜ artiklis 30 määratletud ametisaladuse mõiste on kõigi teabe- ja konsulteerimismenetluste puhul oluline tegur. Seepärast peaksid kõik sellistes menetlustes osalevad haldusasutused austama ametisaladuse pidamise kohustust; kohtuasutuste suhtes kehtivad selles küsimuses siseriiklikud õigusnormid,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I JAOTISREGULEERIMISALA JA MÕISTEDArtikkel 1Reguleerimisala1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse krediidiasutuste ja nende selliste filiaalide suhtes, mis ei asu peakontoriga samas liikmesriigis, vastavalt direktiivi 2000/12/EÜ artikli 1 punktides 1 ja 3 esitatud määratlustele ning võttes arvesse nimetatud direktiivi artikli 2 lõikes 3 sätestatud tingimusi ja erandeid.2. Käesoleva direktiivi sätteid, mis käsitlevad väljaspool ühendust asuva peakontoriga krediidiasutuste filiaale, kohaldatakse ainult siis, kui asjaomasel asutusel on filiaalid vähemalt kahes ühenduse liikmesriigis.Artikkel 2MõistedKäesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:- päritoluliikmesriik — päritoluliikmesriik direktiivi 2000/12/EÜ artikli 1 punkti 6 tähenduses;- vastuvõttev liikmesriik — vastuvõttev liikmesriik direktiivi 2000/12/EÜ artikli 1 punkti 7 tähenduses;- filiaal — filiaal direktiivi 2000/12/EÜ artikli 1 punkti 3 tähenduses;- pädevad asutused — pädevad asutused direktiivi 2000/12/EMÜ artikli 1 punkti 4 tähenduses;- haldaja — haldus- või kohtuasutuse poolt ametisse määratud isik või organ, kes tegeleb saneerimismeetmete haldamisega;- haldus- ja kohtuasutused — liikmesriikide sellised haldus- või kohtuasutused, mis on saneerimismeetmete rakendamise või likvideerimismenetluse jaoks pädevad;- saneerimismeetmed — meetmed, mille eesmärk on säilitada või taastada krediidiasutuse rahaline seisund ja mis võivad mõjutada kolmandate isikute varasemaid õigusi, sealhulgas meetmed, millega võib kaasneda maksete peatamine, täitemeetmete peatamine või nõuete vähendamine;- likvideerija — haldus- või kohtuasutuse poolt ametisse määratud isik või organ, kes tegeleb likvideerimismenetluse haldamisega;- likvideerimismenetlus — kõiki võlausaldajaid puudutav menetlus, mille käivitab ja mida kontrollib liikmesriigi haldus- või kohtuasutus ning mille eesmärk on realiseerida varad nimetatud asutuste järelevalve all ka juhul, kui menetlus lõpetatakse kokkuleppe või muu samalaadse meetmega;- reguleeritud turg — reguleeritudturg direktiivi 93/22/EMÜ artikli 1 punkti 13 tähenduses;- instrumendid — kõik direktiivi 93/22/EMÜ lisa B jaos nimetatud instrumendid.II JAOTISSANEERIMISMEETMEDA. Krediidiasutused, mille peakontor asub ühendusesArtikkel 3Saneerimismeetmete võtmine. Kohaldatav õigus.1. Ainult päritoluliikmesriigi haldus- ja kohtuasutustel on õigus otsustada ühe või mitme saneerimismeetme rakendamise üle krediidiasutuses, sealhulgas selle teistes liikmesriikides asuvates filiaalides.2. Saneerimismeetmeid kohaldatakse vastavalt päritoluliikmesriigi õigusnormidele, kui käesolevas direktiivis ei ole sätestatud teisiti.Saneerimismeetmed jõustuvad kogu ühenduses täielikult kõnealuse liikmesriigi õigusnormide kohaselt ilma täiendavate formaalsusteta, seda ka teistes liikmesriikides asuvate kolmandate isikute suhtes isegi juhul, kui nende suhtes kohaldatavad vastuvõtva liikmesriigi eeskirjad ei näe selliseid meetmeid ette või kui nende eeskirjade kohaselt on meetmete rakendamise aluseks tingimused, mis ei ole täidetud.Saneerimismeetmed jõustuvad kogu ühenduses kohe, kui nad on jõustunud liikmesriigis, kus nad on võetud.Artikkel 4Vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele esitatav teavePäritoluliikmesriigi haldus- või kohtuasutused teatavad kõikide võimalike vahendite abil viivitamata vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele oma otsusest võtta saneerimismeetmeid ning kõigist selliste meetmete tegelikest tagajärgedest võimaluse korral juba enne meetmete võtmist või siis vahetult pärast seda. Teabe edastavad päritoluliikmesriigi pädevad asutused.Artikkel 5Päritoluliikmesriigi järelevalveasutustele esitatav teaveKui vastuvõtva liikmesriigi haldus- või kohtuasutused peavad vajalikuks ühe või mitme saneerimismeetme rakendamist oma riigi territooriumil, teatavad nad sellest päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele. Teabe edastavad vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused.Artikkel 6Avaldamine1. Kui on tõenäoline, et artikli 3 lõigete 1 ja 2 kohaselt otsustatud saneerimismeetmete rakendamine võiks mõjutada kolmandate isikute huve vastuvõtvas liikmesriigis ja kui päritoluliikmesriigis võib meetme võtmise otsuse edasi kaevata, avaldab päritoluliikmesriigi haldus- või kohtuasutus, haldaja või päritoluliikmesriigis selleks volitatud isik väljavõtte otsusest Euroopa Ühenduste Teatajas ja iga vastuvõtva liikmesriigi kahes üleriigilises ajalehes, et luua võimalused edasikaebeõiguse kasutamiseks määratud aja jooksul.2. Lõikes 1 sätestatud väljavõte otsusest edastatakse esimesel võimalusel ja kõige otstarbekamaid kanaleid kasutades Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitusse ja iga vastuvõtva liikmesriigi kahele üleriigilisele ajalehele.3. Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitus avaldab väljavõtte hiljemalt kaksteist päeva pärast nende lähetamist.4. Avaldatavas otsuse väljavõttes täpsustatakse ametlikes keeltes või asjaomaste liikmesriikide riigikeeltes eelkõige tehtud otsuse eesmärk ja õiguslik alus, edasikaebuste esitamise tähtajad, eriti selgelt mõistetaval viisil tähtaja lõppemise kuupäev ning selle asutuse või kohtu täielik aadress, kes on pädev edasikaebust läbi vaatama.5. Saneerimismeetmeid kohaldatakse olenemata lõigetes 1–3 kirjeldatud meetmetest ja need jõustuvad võlausaldajate suhtes täies ulatuses, kui päritoluliikmesriigi haldus- või kohtuasutused või nimetatud riigis selliseid meetmeid reguleerivad õigusnormid ei näe ette teisiti.Artikkel 7Võlausaldajatele teatamise kohustus ja nõuete esitamise õigus1. Kui päritoluliikmesriigi õigus eeldab, et nõude tunnustamiseks tuleb see esitada, või näeb ette kohustuse teatada meetmest võlausaldajatele, kelle alaline asukoht, peamine elukoht või peakontor on kõnealuses liikmesriigis, peab päritoluliikmesriigi haldus- või kohtuasutus või haldaja teatama ka teada olevatele võlausaldajatele, kelle alaline asukoht, peamine elukoht või peakontor asub mõnes teises liikmesriigis, artiklis 14 ja artikli 17 lõikes 1 ettenähtud korra kohaselt.2. Kui päritoluliikmesriigi õigusnormidega on ette nähtud, et võlausaldajatel, kelle alaline asukoht, peamine elukoht või peakontor on nimetatud riigis, on õigus esitada nõue või edastada tähelepanekud oma nõuete kohta, on ka võlausaldajatel, kelle asukoht, peamine elukoht või peakontor on teises liikmesriigis, samasugune õigus artiklis 16 ja artikli 17 lõikes 2 ettenähtud korras.B. Krediidiasutused, mille peakontor asub väljaspool ühendustArtikkel 8Kolmandate riikide krediidiasutuste filiaalid1. Väljaspool ühendust asuva peakontoriga krediidiasutuse filiaali korral teatavad vastuvõtva liikmesriigi haldus- või kohtuasutused kõikide võimalike vahendite abil viivitamata pädevatele asutustele teistes vastuvõtvates liikmesriikides, kus asutus on loonud filiaalid, mis on kantud direktiivi 2000/12/EÜ artiklis 11 osutatud ja igal aastal Euroopa Ühenduste Teatajas avaldatavasse nimestikku, oma otsusest võtta saneerimismeetmeid ning kõigist selliste meetmete tegelikest tagajärgedest võimaluse korral juba enne meetmete võtmist või siis vahetult pärast seda. Teabe edastavad selle vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused, kelle haldus- või kohtuasutused otsustavad meetmeid kohaldada.2. Lõikes 1 nimetatud haldus- ja kohtuasutused püüavad oma tegevust koordineerida.III JAOTISLIKVIDEERIMISMENETLUSA. Krediidiasutused, mille peakontor asub ühendusesArtikkel 9Likvideerimismenetluse käivitamine. Teistele pädevatele asutustele edastatav teave.1. Ainult päritoluliikmesriigi haldus- ja kohtuasutustel, kes vastutavad likvideerimise eest, on õigus otsustada krediidiasutuse, sealhulgas selle teistes liikmesriikides asuvate filiaalide likvideerimismenetluse alustamise üle.Päritoluliikmesriigi haldus- või kohtuasutuse otsust alustada likvideerimismenetlus tunnustatakse ilma täiendavate formaalsusteta kõigi teiste liikmesriikide territooriumidel ja nimetatud otsus jõustub mujal samal ajal kui liikmesriigis, kus menetlus alustatakse.2. Päritoluliikmesriigi haldus- või kohtuasutused teatavad kõikide võimalike vahendite abil viivitamata vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele oma otsusest alustada likvideerimismenetlus ning kõigist sellise menetluse tegelikest tagajärgedest võimaluse korral juba enne menetluse alustamist või siis vahetult pärast seda. Teabe edastavad päritoluliikmesriigi pädevad asutused.Artikkel 10Kohaldatav õigus1. Krediidiasutuse likvideerimine toimub tema päritoluliikmesriigi õigusnormide kohaselt, kui käesolevas direktiivis ei ole sätestatud teisiti.2. Päritoluliikmesriigi õiguse kohaselt määratakse kindlaks eelkõige:a) hallatavad kaubad ja nende kaupade käitlemine, mille krediidiasutus on omandanud pärast likvideerimismenetluse alustamist;b) krediidiasutuse ja likvideerija volitused;c) tingimused, mille puhul võib kasutada tasaarvestust;d) likvideerimismenetluse mõju kehtivatele lepingutele, mille osapool krediidiasutus on;e) likvideerimismenetluse mõju üksikute võlausaldajate algatatud menetlustele, välja arvatud pooleli olevatele kohtuasjadele, mida käsitletakse artiklis 32;f) krediidiasutuse vastu esitatavad nõuded ja pärast likvideerimismenetluse alustamist esitatud nõuete käsitlemine;g) nõuete esitamist, kontrollimist ja vastuvõtmist reguleerivad eeskirjad;h) eeskirjad, mis reguleerivad varade realiseerimisest saadavate tulude jaotamist, nõuete järjestamist ja selliste võlausaldajate õigusi, kelle nõuded on pärast maksejõuetusmenetluse alustamist osaliselt rahuldatud asjaõiguse tagatisel või tasaarvestusega;i) maksejõuetusmenetluse lõpetamise tingimused ja mõju, eelkõige kompromissi puhul;j) võlausaldajate õigused pärast likvideerimismenetluse lõpetamist;k) likvideerimismenetluse käigus tehtud kulutuste kandja;l) kõiki võlausaldajaid kahjustavate õigustoimingute tühisuse tunnustamist käsitlevad eeskirjad.Artikkel 11Pädevate asutustega konsulteerimine enne vabatahtlikku likvideerimist1. Enne, kui krediidiasutuse juhtorgan teeb otsuse vabatahtliku likvideerimise kohta, konsulteeritakse päritoluliikmesriigi pädevate asutustega kõige otstarbekamal moel.2. Krediidiasutuse vabatahtlik likvideerimine ei välista saneerimismeetmete võtmist ega likvideerimismenetluse alustamist.Artikkel 12Krediidiasutuste tegevusloa tühistamine1. Kui likvideerimismenetlus alustatakse krediidiasutuse suhtes, ilma et oleks võetud saneerimismeetmeid või kui sellised meetmed ei andnud tulemusi, tühistatakse asjaomase asutuse tegevusluba direktiivi 2000/12/EÜ artikli 22 lõikes 9 ettenähtud korras.2. Lõikes 1 sätestatud tegevusloa tühistamine ei takista likvideerimise eest vastutavat isikut või isikuid jätkamast mõningaid krediidiasutuse toiminguid, kui see on likvideerimist silmas pidades vajalik või otstarbekas.Päritoluliikmesriik võib ette näha, et selliseid toiminguid jätkatakse kõnealuse liikmesriigi pädevate asutuste nõusolekul ja järelevalve all.Artikkel 13AvaldamineLikvideerimismenetluse käivitamise otsusest teatades avaldab likvideerija või mõni muu haldus- või kohtuasutus väljavõtte likvideerimismenetluse alustamise otsusest Euroopa Ühenduste Teatajas ja iga vastuvõtva liikmesriigi vähemalt kahes üleriigilises ajalehes.Artikkel 14Teada olevatele võlausaldajatele teatamine1. Kui alustatakse likvideerimismenetlust, teavitab päritoluliikmesriigi haldus- või kohtuasutus või likvideerija viivitamata ükshaaval kõiki teada olevaid võlausaldajaid, kelle alaline asukoht, peamine elukoht või peakontor on mõnes teises liikmesriigis, välja arvatud juhtudel, kui päritoluliikmesriigi õiguse kohaselt ei ole nõude esitamine selle tunnustamine eelduseks.2. Lähetatavas teatises tuleb anda teavet eelkõige tähtaegade ja nende tähtaegadega seotud sanktsioonide kohta, organite või asutuste kohta, mis on volitatud vastu võtma esitatud nõudeid ja nõuetega seotud märkusi, ja muude ettenähtud meetmete kohta. Sellises teatises öeldakse ka seda, kas võlausaldaja peab esitama nõude, kui tema nõudel on eesõigus või kui tema nõue on tagatud asjaõigusega.Artikkel 15Kohustuste täitmineKui kohustus on täidetud sellise krediidiasutuse kasuks, mis ei ole juriidiline isik ja mille suhtes kohaldatakse teises liikmesriigis alustatud likvideerimismenetlust, kuid see oleks tulnud täita kõnealuse menetluse likvideerija kasuks, peetakse kohustuse täitnud inimene kohustuse kandnuks, kui ta ei olnud menetluse alustamisest teadlik. Kui selline kohustus on täidetud enne artiklis 13 ettenähtud avaldamist, eeldatakse, et kohustuse täitnud isik ei olnud likvideerimismenetlusest teadlik, kui ei ole tõendeid vastupidise kohta; kui selline kohustus on täidetud pärast artiklis 13 ettenähtud avaldamist, eeldatakse, et kohustuse täitnud isik oli menetluse alustamisest teadlik, kui ei ole tõendeid vastupidise kohta.Artikkel 16Nõuete esitamise õigus1. Kõigil võlausaldajatel, kelle alaline asukoht, peamine elukoht või peakontor on mõnes muus liikmesriigis peale päritoluliikmesriigi, sealhulgas liikmesriikide ametivõimudel, on õigus esitada nõudeid ja edastada nõuetega seotud tähelepanekuid.2. Kui nõudeid esitavad võlausaldajad, kelle alaline asukoht, peamine elukoht või peakontor on mõnes muus liikmesriigis peale päritoluliikmesriigi, vaadatakse need nõuded läbi ja järjestatakse samamoodi ja samade põhimõtete kohaselt nagu samalaadsed nõuded, mille võivad esitada võlausaldajad, kelle alaline asukoht, peamine elukoht või peakontor on päritoluliikmesriigis.3. Välja arvatud juhtudel, kui päritoluliikmesriigi õiguses on ette nähtud nõuetega seotud tähelepanekute esitamine, saadab võlausaldaja vajaduse korral koopiad täiendavast dokumentatsioonist, märkides ära nõude laadi, nõude tekkimise kuupäeva ja summa ning selle, kas ta taotleb oma nõudele eelisõigust, tagamist asjaõigusega või omandireservatsiooni ja milliseid varasid tema tagatis hõlmab.Artikkel 17Keeled1. Artiklites 13 ja 14 ettenähtud teave esitatakse päritoluliikmesriigi ametlikus keeles või ühes tema ametlikest keeltest. Selleks kasutatakse vormi, millel on kõigis Euroopa Liidu ametlikes keeltes pealkiri "Nõude esitamise kutse. Kehtestatud tähtajad", või juhul, kui päritoluliikmesriigi õiguses on sätestatud nõuetega seotud märkuste edastamine, pealkiri "Nõudega seotud märkuste edastamise kutse. Kehtestatud tähtajad".2. Kõik võlausaldajad, kelle alaline asukoht, peamine elukoht või peakontor on muus liikmesriigis peale päritoluliikmesriigi, võivad esitada oma nõuded või edastada oma nõudega seotud märkused kõnealuse muu liikmesriigi ametlikus keeles või ühes tema ametlikest keeltest. Sellisel juhul peab võlausaldaja poolt esitatud nõudel või nõudega seotud märkustel olema päritoluliikmesriigi ametlikus keeles või ühes tema ametlikest keeltest pealkiri "Nõude esitamine" või "Nõuetega seotud märkuste edastamine". Lisaks sellele võib nõuda, et võlausaldaja esitaks nõude esitamise teatise või nõudega seotud märkuste tõlke sellesse keelde.Artikkel 18Võlausaldajate regulaarne teavitamineLikvideerijad peavad võlausaldajaid regulaarselt ja asjakohaselt teavitama eelkõige likvideerimise käiguga seonduvast.B. Krediidiasutused, mille peakontor asub väljaspool ühendustArtikkel 19Kolmandate riikide krediidiasutuste filiaalid1. Väljaspool ühendust asuva peakontoriga krediidiasutuse filiaali korral teatavad vastuvõtva liikmesriigi haldus- või kohtuasutused kõikide võimalike vahendite abil viivitamata pädevatele asutustele teistes vastuvõtvates liikmesriikides, kus krediidiasutus on loonud direktiivi 2000/12/EÜ artiklis 11 osutatud ja igal aastal Euroopa Ühenduste Teatajas avaldatavas nimestikus sisalduvad filiaalid, oma otsusest alustada likvideerimismenetlust ning kõigist sellise menetluse tegelikest tagajärgedest võimaluse korral juba enne menetluse alustamist või siis vahetult pärast seda. Teabe edastavad esimese eespool nimetatud vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused.2. Haldus- või kohtuasutused, kes otsustavad alustada menetluse väljaspool ühendust asuva peakontoriga krediidiasutuse filiaali likvideerimiseks, teatavad teiste vastuvõtvate liikmesriikide pädevatele asutustele likvideerimismenetluse alustamisest ja tegevusloa tühistamisest.Teabe edastavad selle vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused, kus otsustati menetlus käivitada.3. Lõikes 1 nimetatud haldus- ja kohtuasutused püüavad oma tegevust koordineerida.Oma tegevust püüavad koordineerida ka kõik likvideerijad.IV JAOTISNII SANEERIMISMEETMEID KUI KA LIKVIDEERIMISMENETLUST KÄSITLEVAD SÄTTEDArtikkel 20Mõju teatavatele lepingutele ja õigusteleSaneerimismeetme võtmine või likvideerimismenetluse alustamise mõju:a) töölepingutele ja töösuhetele reguleerib ainult selle liikmesriigi õigus, mida töölepingute suhtes kohaldatakse;b) lepingule, mille põhjal tekib õigus kasutada või omandada kinnisasju, reguleerib selle liikmesriigi õigus, mille territooriumil kinnisasi asub. Nimetatud õiguse põhjal määratakse kindlaks, kas tegemist on kinnis- või vallasasjaga;c) sellise kinnisasjaga seotud õigusele, mille tingimuseks on avalikku registrisse kandmine (laev, õhusõiduk), reguleerib ainult selle liikmesriigi õigus, kellele allub asjaomane register.Artikkel 21Kolmandate isikute asjaõigusega tagatud õigused1. Saneerimismeetmete võtmine või likvideerimismenetluse alustamine ei mõjuta võlausaldajate või kolmandate isikute asjaõigusega tagatud õigusi krediidiasutusele kuuluvale materiaalsele või mittemateriaalsele põhivarale, vallas- või kinnisasjadele (olgu tegemist konkreetsete varadega või aeg-ajalt muutuvate määratlemata varadega tervikuna), mis asub selliste meetmete võtmise või sellise menetluse alustamise ajal teise liikmesriigi territooriumil.2. Lõikes 1 osutatud õigused tähendavad eelkõige järgmist:a) õigus käsutada varasid või lasta neid käsutada ja saada kahjutasu kõnelausest varast saadavatest tuludest või sissetulekutest eelkõige kinnipidamisõiguse või hüpoteegi näol;b) ainuõigus nõude rahuldamisele, eelkõige siis, kui nõue on tagatud kinnipidamisõigusega või kui nõue on loovutatud garantiikohustuse täitmise tulemusel;c) õigus nõuda varasid ja/või nende hüvitamist isikult, kes valdab või kasutab varasid selle isiku tahte vastaselt, kellel on neile õigus;d) asjaõigusega tagatud õigus kasutada varadest saadavaid tulusid.3. Avalikku registrisse kantud ja kolmandate isikute suhtes täitmisele pööratavat õigust, mille alusel võib tekkida kehtiv õigus lõikes 1 sätestatud tähenduses, käsitletakse asjaõigusega tagatud õigusena.4. Lõige 1 ei välista artikli 10 lõike 2 punktis l sätestatud õigustoimingute tühisuse tunnustamise meetmeid.Artikkel 22Omandireservatsioon1. Saneerimismeetmete võtmine või likvideerimismenetluse alustamine varade ostmisega tegeleva krediidiasutuse suhtes ei mõjuta müüja õigusi, mis tulenevad omandireservatsioonist, kui asjaomased varad asuvad selliste meetmete võtmise või sellise menetluse alustamise ajal muu liikmesriigi territooriumil kui see liikmesriik, kus nimetatud meetmed võeti või menetlus alustati.2. Saneerimismeetmete võtmine või likvideerimismenetluse alustamine varade müügiga tegeleva krediidiasutuse suhtes pärast asjaomaste varade üleandmist ei anna põhjust müügi tühistamiseks või lõpetamiseks ega takista omandiõiguse üleminekut ostjale, kui müüdud vara asub selliste meetmete võtmise või menetluse alustamise ajal muu liikmesriigi territooriumil kui see liikmesriik, kus nimetatud meetmed võeti või menetlus alustati.3. Lõiked 1 ja 2 ei välista artikli 10 lõike 2 punktis l sätestatud õigustoimingute tühisuse tunnustamise meetmeid.Artikkel 23Tasaarvestus1. Saneerimismeetmete võtmine või likvideerimismenetluse alustamine ei mõjuta võlausaldajate õigust nõuda oma ja krediidiasutuste nõuete tasaarvestamist, kui selline tasaarvestamine on krediidiasutuse nõuete suhtes kohaldatavate õigusnormidega lubatud.2. Lõige 1 ei välista artikli 10 lõike 2 punktis l sätestatud õigustoimingute tühisuse tunnustamise meetmeid.Artikkel 24Asukohamaa õigusKui õiguste olemasolu või üleandmine eeldab nende kandmist liikmesriigis asuvasse registrisse, kontole või kesksesse depositooriumi, reguleerib asjaõiguse või muude õiguste rakendamist finantsinstrumentide suhtes selle liikmesriigi õigus, kelle territooriumil selliste õiguste salvestamiseks mõeldud register, konto või keskne depositoorium asub või kus seda peetakse.Artikkel 25TasaarvelduskokkuleppedTasaarvelduskokkuleppeid reguleerib ainult see lepinguõigus, mis reguleerib selliseid kokkuleppeid.Artikkel 26RepotehingudIlma et see piiraks artikli 24 kohaldamist, reguleerib repotehinguid ainult see lepinguõigus, mis reguleerib selliseid tehinguid.Artikkel 27Reguleeritud turudIlma et see piiraks artikli 24 kohaldamist, reguleerib reguleeritud turu raames teostatud tehinguid ainult see lepinguõigus, mis reguleerib selliseid tehinguid.Artikkel 28Tõendusmaterjal likvideerija ametissenimetamise kohta1. Haldaja või likvideerija ametissenimetamist tõendab tema nimetamise esialgse otsuse tõestatud koopia või mõni muu päritoluliikmesriigi haldus- või kohtuasutuse väljaantud tõend.Nõuda võib tõlkimist selle liikmesriigi ametlikku keelde või ühte tema ametlikest keeltest, mille territooriumil haldaja või likvideerija soovib tegutseda. Legaliseerimist ega muid samalaadseid formaalsusi ei nõuta.2. Haldajatel ja likvideerijatel on õigus kasutada kõigi liikmesriikide territooriumidel neid volitusi, mis neil on oma päritoluliikmesriigi territooriumil. Lisaks sellele võivad nad määrata ametisse isikud, kes neid saneerimismeetmete võtmise või likvideerimismenetluse käigus abistavad või vajaduse korral esindavad eelkõige vastuvõtvates liikmesriikides, eriti eesmärgiga aidata võlausaldajatel üle saada vastuvõtvates liikmesriikides ettetulnud raskustest.3. Oma õigusi kasutades peavad haldajad ja likvideerijad järgima õigusnorme nendes liikmesriikides, mille territooriumidel nad soovivad tegutseda, seda eriti seoses varade realiseerimise korra ja töötajate teavitamisega. Kõnealused õigused ei hõlma jõu kasutamist ega otsuste tegemist kohtumenetluses või vaidlusasjas.Artikkel 29Avalikku registrisse kandmine1. Päritoluliikmesriigi haldaja, likvideerija või mõni haldus- või kohtuasutus võib nõuda, et saneerimismeede või otsus alustada likvideerimismenetlust kantaks kinnistusraamatusse, äriregistrisse ja muudesse teistes liikmesriikides peetavatesse avalikesse registritesse.Liikmesriik võib registrisse kandmise siiski ka kohustuslikuks muuta. Sellisel juhul võtab eelmises lõigus nimetatud isik või asutus kõik vajalikud meetmed, et selline registrisse kandmine oleks tagatud.2. Registrisse kandmise kulusid käsitletakse menetluse käigus tehtud kulutustena.Artikkel 30Kahjustavad õigustoimingud1. Artiklit 10 ei kohaldata võlausaldajaid tervikuna kahjustavate õigustoimingute tühisuse tunnustamise suhtes, kui kõnealuste õigustoimingute kaudu kasu saanud isik tõendab, et:- võlausaldajaid tervikuna kahjustava õigustoimingu suhtes kohaldatakse muu liikmesriigi õigust kui päritoluliikmesriigi oma ja- selle õigusega ei ole vaatlusalusel juhul ette nähtud vahendeid asjaomase õigustoimingu vaidlustamiseks.2. Kui kohtuasutuse otsustatud saneerimismeede näeb ette eeskirjad enne meetme võtmist teostatud ja võlausaldajaid tervikuna kahjustavate õigustoimingute tühisuse tunnustamise kohta, ei kohaldata käesoleva artikli lõikes 1 osutatud juhtudel artikli 3 lõiget 2.Artikkel 31Kolmandate isikute kaitsmineKui pärast saneerimismeetme võtmist või likvideerimismenetluse alustamist realiseerib krediidiasutus vastutasu eest:- kinnisasja,- laeva või õhusõiduki, mis kuulub avalikku registrisse kandmisele, või- finantsinstrumendid või õigused sellistele instrumentidele, mille olemasolu või üleandmine eeldab nende kandmist liikmesriigis asuvasse registrisse, kontole või kesksesse depositooriumi,reguleerib nimetatud toimingu kehtivust õigus selles liikmesriigis, kelle territooriumil kinnisasi asub või kelle volituste kohaselt registrit, kontot või depositooriumi peetakse.Artikkel 32Menetluses olevad kohtuasjadSaneerimismeetmete või likvideerimismenetluse mõju krediidiasutuselt võõrandatud vara või õigust käsitlevale menetluses olevale kohtuasjale reguleerib ainult selle liikmesriigi õigus, kelle territooriumil kohtuasja menetletakse.Artikkel 33AmetisaladusKõigil isikutel, kes peavad seoses artiklites 4, 5, 8, 9, 11 ja 19 sätestatud teabe edastamise või konsulteerimise menetlustega teavet vastu võtma või edastama, on kohustus hoida ametisaladust vastavalt direktiivi 2000/12/EÜ artiklis 30 ettenähtud eeskirjadele ja tingimustele; eespool nimetatu ei kehti kohtuasutuste suhtes, kelle puhul kohaldatakse kehtivaid siseriiklikke õigusnorme.V JAOTISLÕPPSÄTTEDArtikkel 34Rakendamine1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 5. maiks 2004. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Käesoleva direktiivi kohaldamiseks vastuvõetud siseriiklikke sätteid kohaldatakse ainult pärast esimeses lõigus osutatud kuupäeva võetud saneerimismeetmete ja alustatud likvideerimismenetluste suhtes. Enne kõnealust kuupäeva võetud meetmete või alustatud menetluste suhtes kohaldatakse edasi samu õigusnorme, mida nende suhtes kohaldati nende võtmise või alustamise ajal.2. Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.3. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusaktide teksti.Artikkel 35JõustumineKäesolev direktiiv jõustub avaldamise päeval.Artikkel 36AdressaadidKäesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 4. aprill 2001Euroopa Parlamendi nimelpresidentN. FontaineNõukogu nimeleesistujaB. Rosengren[1] EÜT C 356, 31.12.1985, lk 55 jaEÜT C 36, 8.2.1988, lk 1.[2] EÜT C 263, 20.10.1986, lk 13.[3] EÜT C 332, 30.10.1998, lk 13.[4] Euroopa Parlamendi 13. märtsi 1987. aasta arvamus (EÜT C 99, 13.4.1987, lk 211), kinnitatud 2. detsembril 1993 (EÜT C 342, 20.12.1993, lk 30), nõukogu 17. juuli 2000. aasta ühine seisukoht (EÜT C 300, 20.10.2000, lk 13) ja Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 2001. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). Nõukogu 12. märtsi 2001. aasta otsus.[5] EÜT L 126, 26.5.2000, lk 1. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2000/28/EÜ (EÜT L 275, 27.10.2000, lk 37).[6] EÜT L 135, 31.5.1994, lk 5.[7] EÜT L 166, 11.6.1998, lk 45.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2009/115/EÜ, 31. august 2009 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka metomüül (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               1.9.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 228/17

      KOMISJONI DIREKTIIV 2009/115/EÜ,
   31. august 2009,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka metomüül
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 703/2001 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi teise etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Nimetatud loetellu kuulus ka metomüül. Komisjoni otsusega 2007/628/EÜ (4) otsustati metomüüli direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse mitte kanda.

               (2)

               Esialgne teavitaja esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta nõudis, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19.

               (3)

               Taotlus esitati Ühendkuningriigile, kes oli määrusega (EÜ) nr 451/2000 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse jaoks ettenähtud tähtajast peeti kinni. Toimeaine spetsifikatsioon ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mille alusel võeti vastu otsus 2007/628/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka teiste määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.

               (4)

               Ühendkuningriik hindas teavitaja esitatud uusi andmeid ja teavet ning esitas 15. mail 2008 lisaaruande.

               (5)

               Lisaaruande kohta on liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) esitanud eksperdihinnangud ning see edastati komisjonile 19. detsembril 2008 EFSA teadusliku aruandena metomüüli kohta (6). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid nimetatud aruande läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 12. juunil 2009 vormistati see komisjoni läbivaatamisaruandena metomüüli kohta.

               (6)

               Referentliikmesriigi uus hinnang ja EFSA uus kokkuvõte keskendusid peamiselt kaalutlustele, mis tingisid otsuse ainet lisasse mitte kanda. Need kaalutlused olid ainega kokkupuutumise lubamatu tase, töötajatele ja juuresolijatele avalduva võimaliku ohu hindamise ebaselged tulemused ning suur oht lindudele, imetajatele, veeorganismidele, mesilastele ja teistele sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele.

               (7)

               Teavitaja esitas uue toimiku, mis sisaldas uusi andmeid ja teavet. Seejärel teostati uus hindamine, mille tulemused on esitatud lisaaruandes ja EFSA teaduslikus aruandes metomüüli kohta. Selle tulemusena tõestati, et kasutaja kokkupuute ainega saab viia lubatud tasemele, kui kasutatakse rohkem kaitsevahendeid, kui algses toimikus oli ette nähtud. Seoses töötajatele ja kõrvalseisjatele avalduva ohuga täpsustati uues toimikus, et lubatud kasutusviisid ei põhjusta vastuvõetamatuid ohte. Mis puudutab lindudele, imetajatele, veeorganismidele, mesilastele ja teistele sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele avalduvat ohtu, siis võib seda pidada vastuvõetavaks tingimusel, et kohaldatakse madalaimat lubatavat kogust ning rakendatakse sobivaid riskijuhtimismeetmeid.

               (8)

               Seega võib kaalutlused, millest tingituna otsustati ainet lisasse mitte kanda, teavitaja esitatud lisaandmete alusel kõrvale jätta. Ühtegi muud lahendamata teaduslikku küsimust ei ole tõstatatud.

               (9)

               Mitmete uuringute põhjal on ilmnenud, et metomüüli sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavalt üldjoontes vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seetõttu on asjakohane lisada metomüül direktiivi I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides asjaomast toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutuslubade väljaandmine kõnealuse direktiiviga ettenähtud korras.

               (10)

               Siiski tuleks igasuguse tahtliku või tahtmatu mürgistuse ohu välistamiseks lisada metomüüli sisaldavatesse taimekaitsevahenditesse repellente ja/või emeetikuid ning lubada neid kasutada ainult professionaalidel.

               (11)

               Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

               (12)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt.
   Artikkel 2
   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 31. jaanuariks 2010. Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid võtavad need õigus- ja haldusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub 1. septembril 2009.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 31. august 2009

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Androulla VASSILIOU

      (1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

      (2)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25.

      (3)  EÜT L 98, 7.4.2001, lk 6.

      (4)  ELT L 255, 29.9.2007, lk 40.

      (5)  ELT L 15, 18.1.2008, lk 5.

      (6)  EFSA teaduslik aruanne (2008) 222, Pestitsiidide riskianalüüsi vastastikuse eksperdihinnangu kokkuvõte toimeaine metomüüli kohta (uus versioon 19. detsembril 2008).

      LISA
      Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa tabeli lõppu lisatakse järgmine kanne:

                     Nr

                     Üldnimetus, identifitseerimisnumbrid

                     IUPACi nimetus

                     Puhtus (1)

                     Jõustumine

                     Lisamise aegumine

                     Erisätted

                     „Metomüül
                     CASi nr: 16752-77–50
                     CIPACi nr: 264

                     S-metüül (EZ)-N-(metüülkarbamoüüloksü)tioatseetimidaat

                     ≥ 980 g/kg

                     1. september 2009

                     31. august 2019

                     A   OSA
                     Lubatud kasutada ainult insektitsiidina taimekasvatuses kogustes, mis ei ületa 0,25 kg toimeainet ühe hektari ja ühe kasutamiskorra kohta (maksimaalselt 2 korda hooaja vältel).
                     Lubasid tohib anda ainult professionaalsetele kasutajatele.
                     B   OSA
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 12. juunil 2009 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees metomüüli kohta lõplikult vormistatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
                     Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu

                                 —

                                 kasutajate ohutusele; kasutustingimustes tuleb ette näha piisavad isikukaitsevahendid. Erilist tähelepanu tuleb pöörata nende töötajate ohutusele, kes kasutavad käes või seljas kantavaid seadmeid;

                                 —

                                 lindude kaitsele;

                                 —

                                 veeorganismide kaitsele: vajaduse korral peavad loa tingimused sisaldama riskide vähendamise meetmeid, nagu näiteks puhvervööndid, äravoolu piiramine ja laialikandumist vähendavad otsikud;

                                 —

                                 sihtrühma mittekuuluvate lülijalgsete, eriti mesilaste kaitsele: rakendada tuleb riskide vähendamise meetmeid, et vältida igasugust kontakti mesilastega.

                           Liikmesriigid peavad tagama, et metomüülil põhinevad taimekaitsevahendid sisaldaksid tõhusaid repellente ja emeetikuid.
                     Kasutusloa tingimustega nähakse vajaduse korral ette muud riskide vähendamise meetmed.”

         (1)  Täiendavad andmed toimeaine ja selle näitajate kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.


title: Komisjoni direktiiv 2006/85/EÜ, 23. oktoober 2006 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ fenamifossi ja etefooni lisamisega toimeainete hulka   (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               24.10.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 293/3

      KOMISJONI DIREKTIIV 2006/85/EÜ,
   23. oktoober 2006,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ fenamifossi ja etefooni lisamisega toimeainete hulka
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 703/2001 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi teise etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. See loetelu sisaldab fenamifossi ja etefooni.

               (2)

               Nende toimeainete mõju inimese tervisele ja keskkonnale on hinnatud vastavalt määrustes (EÜ) nr 451/2000 ja (EÜ) nr 703/2001 sätestatud korrale mitmete teavitaja kavandatud kasutusalade puhul. Kõnealuste määrustega on määratud ka referentliikmesriigid, kes esitavad asjaomased hindamisaruanded ja soovitused Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) vastavalt määruse (EÜ) nr 451/2000 artikli 8 lõikele 1. Fenamifossi puhul oli referentliikmesriik Madalmaad ja kogu asjaomane teave esitati 27. novembril 2003. Etefooni puhul oli referentliikmesriik Madalmaad ja kogu asjaomane teave esitati 21. aprillil 2004.

               (3)

               Hindamisaruannete kohta on andnud eksperdihinnangu liikmesriigid ja EFSA ning esitanud need komisjonile fenamifossi kohta 13. jaanuaril 2006 ja etefooni kohta 24. aprillil 2006 EFSA teaduslike aruannete kujul. (4) Liikmesriigid ja komisjon vaatasid kõnealused aruanded läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning need vormistati 14. juulil 2006 komisjoni läbivaatamisaruandena fenamifossi ja etefooni kohta.

               (4)

               Mitmete läbiviidud uuringute käigus on ilmnenud, et fenamifossi ja etefooni sisaldavaid taimekaitsevahendeid võib põhimõtteliselt käsitada direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele vastavana, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seetõttu on asjakohane lisada kõnealused toimeained I lisasse, et kõigis liikmesriikides oleks võimalik kõnealuse direktiivi sätete alusel anda välja load neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamiseks.

               (5)

               Tuleks ette näha mõistlik ajavahemik enne toimeaine I lisasse kandmist, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda sellest tulenevate uute tingimuste täitmiseks.

               (6)

               Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetelusse kandmist anda liikmesriikidele kuus kuud fenamifossi ja etefooni sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas esitatud tingimuste täitmine. Liikmesriigid peaksid kehtivaid kasutuslube direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool esitatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik täieliku III lisas ettenähtud toimiku esitamiseks iga taimekaitsevahendi iga kavandatud kasutusviisi kohta ja nende toimikute hindamiseks direktiivis 91/414/EMÜ sätestatud ühtsete põhimõtete alusel.

               (7)

               Kogemused komisjoni määruse (EMÜ) nr 3600/92 raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmisega näitavad, et võib tekkida raskusi küsimuses, kuidas tõlgendada kehtiva kasutusloa valdaja kohustust võimaldada juurdepääs andmetele. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustusi, eelkõige kohustust kontrollida, et loaomanik võimaldab juurdepääsu toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Täpsustamine ei too siiski liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi, võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega.

               (8)

               Seepärast on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

               (9)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt.
   Artikkel 2
   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. jaanuariks 2008. Nad edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 1. veebruarist 2008.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 3
   1.   Vajaduse korral muudavad või tühistavad liikmesriigid direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt toimeainetena fenamifossi ja etefooni sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivad load 31. jaanuariks 2008.
   Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, kas kõnealuse direktiivi I lisas fenamifossi ja etefooni suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealuseid toimeaineid käsitleva kande B-osas nimetatud tingimused, ning kas loa valdajal on olemas kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimuste kohaselt II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.
   2.   Erandina lõikest 1 teevad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab fenamifossi ja etefooni ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. juuliks 2007 kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetelusse, toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt kõnealus direktiivi VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele ning arvestades kõnealuse direktiivi I lisa vastavalt fenamifossi ja etefooni käsitlevate kannete B-osa. Sellest hinnangust lähtuvalt teevad nad kindlaks, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.
   Pärast kindlaksmääramist liikmesriigid:

               a)

               muudavad liikmesriigid vajadusel luba või tühistavad selle hiljemalt 31. juuliks 2011, juhul kui taimekaitsevahend sisaldab fenamifossi või etefooni ainsa toimeainena, või

               b)

               vajaduse korral muudavad fenamifossi või etefooni ühena mitmest toimeainest sisaldava toote kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. juuliks 2011 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained lisati direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

         Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub 1. augustil 2007.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 23. oktoober 2006

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/75/EÜ (ELT L 248, 12.9.2006, lk 3).

      (2)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1044/2003 (ELT L 151, 19.6.2003, lk 32).

      (3)  EÜT L 98, 7.4.2001, lk 6.

      (4)  EFSA teaduslik aruanne (2006) 62, 1–81. Kokkuvõte pestitsiidse toimeaine fenamifossi ohuanalüüsi hindamisest ekspertide poolt (valmimiskuupäev: 13. jaanuar 2006).
   EFSA teaduslik aruanne (2006) 67, 1–61. Kokkuvõte pestitsiidse toimeaine etefooni ohuanalüüsi hindamisest ekspertide poolt (valmimiskuupäev: 24. aprill 2006).

      LISA
      Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa tabeli lõppu lisatakse järgmine kanne:

                     “Nr

                     Tavanimetus, tunnuskoodid

                     Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus

                     Puhtus (1)

                     Jõustumiskuupäev

                     Loetellu kuulumise lõpptähtaeg

                     Erisätted

                     143

                     Fenamifoss
                     CASi nr 22224-92-6
                     CIPACi nr 692

                     (RS)-etüül-4-metüültio-m-tolüülisopropüül-fosforamidaad

                     ≥ 940 g/kg

                     1. august 2007

                     31. juuli 2017

                     A-   OSA
                     Lubada võib üksnes kasutusviise nematotsiidina tilkkastmise kaudu püsikonstruktsiooniga kasvuhoonetes.
                     B-   OSA
                     VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 14. juulil 2006 vormistatud fenamifossi läbivaatamisaruande järeldusi, eriti selle I ja II liidet.
                     Kõnealuses üldhinnangus

                                 —

                                 Liikmesriigid peavad ohualtites olukordades pöörama erilist tähelepanu veeorganismide, mulla mittesihtmärkorganismide ja põhjavee kaitsele.

                           Vajaduse korral peaksid loa tingimused sisaldama riskide vähendamise meetmeid ning ohualtite alade suhtes tuleb käivitada kontrolliprogramme, et kontrollida kõnealuse aine sattumist põhjavette.

                     144

                     Etefoon
                     CASi nr 16672-87-0
                     CIPACi nr 373

                     2-kloroetüülfosfoonhape

                     910 g/kg (tehniline materjal – TC)
                     MEPHA (mono 2-kloroetüülester, 2-kloroetüülfosfoonhape) ja 1,2-dikloroetaani lisandite tootmine on toksikoloogiliselt oluline ja ei tohi tehnilises materjalis ületada vastavalt 20 g/kg ja 0,5 g/kg.

                     1. august 2007

                     31. juuli 2017

                     A-   OSA
                     Lubatud kasutada ainult taimekasvuregulaatorina.
                     B-   OSA
                     VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 14. juulil 2006 vormistatud etefooni läbivaatamisaruande järeldusi, eriti selle I ja II liidet.

         (1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja määratlemiseks on esitatud aruandes.”


title: Nõukogu Direktiiv, 19. detsember 1972, millega muudetakse mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustust ja sellise vastutuse kindlustamise kohustuse täitmist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitlevat nõukogu 24. aprilli 1972. aasta direktiivi 72/166/EMÜ

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31972L0430

Euroopa Liidu Teataja L 291 , 28/12/1972 Lk 0162 - 0162 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 6 Köide 1 Lk 0114  Taanikeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1972(31.12)L291 Lk 0023  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 6 Köide 1 Lk 0114  Ingliskeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1972(28-30.12) Lk 0077  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 06 Köide 1 Lk 0143  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 2 Lk 0179  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 2 Lk 0179

		Nõukogu direktiiv,19. detsember 1972,millega muudetakse mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustust ja sellise vastutuse kindlustamise kohustuse täitmist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitlevat nõukogu 24. aprilli 1972. aasta direktiivi 72/166/EMÜ(72/430/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse 22. jaanuaril 1972. aastal Brüsselis allkirjastatud lepingut uute liikmesriikide ühinemise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühendusega, [1] eriti sellele lisatud akti artiklit 153,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades, et:pärast ühenduse laienemist suurendatakse nõukogu 24. aprilli 1972. aasta direktiivis 72/166/EMÜ (mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustust ja sellise vastutuse kindlustamise kohustuse täitmist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) [2] arvesse võetud rahvuslike büroode arvu kuuelt üheksale, mis tingib kõnealuse direktiivi muutumise,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1"— pärast seda, kui üheksa liikluskindlustuse rahvuslikku bürood on sõlminud lepingu, mille tingimuste kohaselt garanteerib iga rahvuslik büroo nõuete lahendamise vastavalt siseriiklike sundkindlustust käsitlevate õigusaktide sätetele oma territooriumil toimunud õnnetusjuhtumite puhul, mille on põhjustanud tavaliselt teise liikmesriigi territooriumil asuv kindlustatud või kindlustamata sõiduk;".Artikkel 2Käesolev direktiiv jõustub uute liikmesriikide ühinemisel Euroopa ühendustega.Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 19. detsember 1972Nõukogu nimeleesistujaT. Westerterp[1] EÜT L 73, 27.3.1972, lk 1.[2] EÜT L 103, 2.5.1972, lk 1.--------------------------------------------------