title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/2/EÜ, 14. märts 2007 , millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE)

text:
               25.4.2007

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 108/1

         EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2007/2/EÜ,
   14. märts 2007,
   millega rajatakse Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
   pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,
   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (2) arvestades lepituskomitee poolt 17. jaanuaril 2007. aastal heakskiidetud ühist teksti,
   ning arvestades, järgmist:

               (1)

               Ühenduse eri piirkondade mitmekesisust arvesse võttes, peab ühenduse keskkonnapoliitika eesmärgiks olema kaitstuse kõrge tase. Peale selle on teavet, sealhulgas ruumiandmeid vaja selleks, et kavandada ja rakendada kõnealust poliitikat ja muid ühenduse poliitikaid, millesse kooskõlas asutamislepingu artikliga 6 tuleb integreerida keskkonnakaitse nõuded. Selle tagamiseks on vaja kehtestada meede teabe pakkujate ja kasutajate tegevuse koordineerimiseks, et oleks võimalik kombineerida eri sektoritest pärit teadmisi ja andmeid.

               (2)

               Kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis, mis on vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsusega nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm, (3) nõutakse, et ühenduse keskkonnalaste otsuste tegemisel pöörataks täit tähelepanu nende otsuste komplekssusele, võttes arvesse piirkondlikke ja kohalikke erinevusi. Kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis sätestatud eesmärkide saavutamiseks vajalike ruumiandmete kättesaadavuse, kvaliteedi, korralduse, ligipääsetavuse ning jagamise osas on hulk probleeme.

               (3)

               Ruumiandmete kättesaadavuse, kvaliteedi, korralduse, ligipääsetavuse ja jagamise probleemid on ühised paljudes poliitika- ja teabevaldkondades ning annavad end tunda avaliku võimu kandja erinevatel tasanditel. Nende probleemide lahendamiseks on tarvis meetmeid, mis käsitlevad ristkasutatavate ruumiandmete vahetust, jagamist, kättesaadavust ja kasutamist ning avaliku võimu kandja erinevate tasandite ja erinevate sektorite ruumiandmete teenuseid. Seetõttu tuleks rajada ühenduse ruumiandmete infrastruktuur.

               (4)

               Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuur (INSPIRE) peaks aitama kujundada poliitikat seoses strateegiate ja tegevustega, millel võib olla keskkonnale otsene või kaudne mõju.

               (5)

               INSPIRE peaks rajanema liikmesriikides loodud ja ühiste rakenduseeskirjadega vastavusse viidud ruumiandmete infrastruktuuridel, mida on täiendatud ühenduse tasandil võetud meetmetega. Nende meetmetega tuleks tagada, et liikmesriikide loodud ruumiandmete infrastruktuurid on ühilduvad ja kasutatavad ühendusesiseselt ning ka piiriüleselt.

               (6)

               Liikmesriikides asuvad ruumiandmete infrastruktuurid tuleks kavandada nii, et oleks tagatud ruumiandmete talletamine, kättesaadavus ja säilitamine kõige sobivamal tasemel; et oleks võimalik ühitatult kombineerida kogu ühenduse eri allikatest pärit ruumiandmeid ja jagada neid andmeid mitme kasutaja ja rakenduse vahel; et ühel avaliku võimu kandja tasandil kogutud ruumiandmeid oleks võimalik jagada teiste avaliku võimu kandjatega; et ruumiandmete kättesaadavuse tingimused ei piiraks põhjendamatult nende laialdast kasutamist; et oleks kerge leida olemasolevaid ruumiandmeid, hinnata nende sobivust konkreetseks otstarbeks ja teada saada nende kasutamise suhtes kohaldatavaid tingimusi.

               (7)

               Käesoleva direktiiviga hõlmatud ruumiandmed kattuvad teataval määral andmetega, mida on käsitletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2003. aasta direktiivis 2003/4/EÜ keskkonnateabele avaliku juurdepääsu kohta (4). Käesoleva direktiivi kohaldamine ei tohiks piirata direktiivi 2003/4/EÜ kohaldamist.

               (8)

               Käesolevas direktiivis sätestatu ei tohiks piirata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/98/EÜ avaliku sektori valduses oleva teabe taaskasutamise kohta (5) kohaldamist, mille eesmärgid täiendavad käesoleva direktiivi eesmärke.

               (9)

               Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada avaliku võimu kandjate intellektuaalomandi õiguste olemasolu või omamist.

               (10)

               INSPIRE rajamine annab arvestatava lisaväärtuse teistele ühenduse algatustele, näiteks nõukogu määrusele (EÜ) nr 876/2002, millega luuakse ühisettevõte Galileo, (6) ja komisjoni teatisele Euroopa Parlamendile ja nõukogule “Ülemaailmne keskkonna- ja turvaseire (GMES): GMESi suutlikkuse loomine 2008. aastaks (tegevuskava 2004–2008)”, kuid saab samal ajal neist ka kasu. Liikmesriigid peaksid kaaluma Galileo ja GMESi andmete ja teenuste kasutamist kohe, kui need muutuvad kättesaadavaks, eelkõige Galileo aja- ja ruumiteenuste puhul.

               (11)

               Siseriiklikul ja ühenduse tasandil tehakse mitmeid algatusi, et koguda, ühtlustada ja korraldada ruumiandmete levitamist ja kasutamist. Selliseid algatusi võib luua ühenduse õigusaktidega (näiteks komisjoni 17. juuli 2000. aasta otsus 2000/479/EÜ Euroopa saasteainete heitkoguste registri (EPER) rakendamise kohta saastuse kompleksset vältimist ja kontrolli käsitleva nõukogu direktiivi 96/61/EÜ (IPPC) artikli 15 kohaselt (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2152/2003 metsade ja keskkonna vastastikuse mõju seire kohta ühenduses (Forest Focus), (8) ühenduse rahastatavate programmide raames (näiteks CORINE maakate, Euroopa transpordipoliitika teabesüsteem) või riiklikul ja piirkondlikul tasandil võetud algatustest lähtudes. Käesoleva direktiiviga mitte üksnes ei täiendata selliseid algatusi raamistikuga, mis võimaldab nende ristkasutust, vaid see toetub ka olemasolevatele kogemustele ja algatustele, et mitte korrata juba tehtud tööd.

               (12)

               Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada ruumiandmete suhtes, mis on avaliku võimu kandjate valduses või mida hallatakse nende nimel, ning ruumiandmete kasutamise suhtes avaliku võimu kandjate poolt nende avalik-õiguslike ülesannete täitmisel. Kui teatavad tingimused on täidetud, tuleks seda kohaldada ka ruumiandmete suhtes, mis on muude füüsiliste või juriidiliste isikute kui avaliku võimu kandjate valduses, juhul kui kõnealused füüsilised või juriidilised isikud seda nõuavad.

               (13)

               Käesoleva direktiiviga ei tohiks sätestada nõudeid uute andmete kogumiseks või selliste andmete edastamiseks komisjonile, kuna neid küsimusi reguleerivad muud keskkonnaga seotud õigusaktid.

               (14)

               Siseriiklike infrastruktuuride rakendamine peaks olema järkjärguline ning vastavalt sellele tuleks käesoleva direktiiviga hõlmatud ruumiandmetele anda tähtsuse järgi kategooriad. Rakendamisel tuleks arvestada, mil määral ruumiandmeid vajatakse mitmesuguste poliitikavaldkondade arvukates rakendustes, kui tähtsad on ühtlustatud ruumiandmeid vajavate ühenduse poliitikate raames ette nähtud meetmed ning millised on liikmesriikide juba saavutatud edusammud ühtlustamise alal.

               (15)

               Olemasolevate andmete täielikku ärakasutamist takistab peamiselt aja ja ressursside kulu olemasolevate ruumiandmete otsimisel või selle väljaselgitamisel, kas neid on võimalik konkreetsel eesmärgil kasutada. Liikmesriigid peaksid seetõttu metaandmete kujul koostama olemasolevate ruumiandmekogumite ja -teenuste kirjeldused.

               (16)

               Kuna ruumiandmete korralduse ja ligipääsu formaatide ja struktuuride paljusus ühenduses raskendab keskkonda otseselt või kaudselt mõjutavate ühenduse õigusaktide sõnastamist, rakendamist, järelevalvet ja hindamist, tuleks ette näha rakendusmeetmed, mis hõlbustaksid ühenduse eri allikatest pärit ruumiandmete kasutamist. Need meetmed tuleks kavandada nii, et ruumiandmekogumid oleksid ristkasutatavad, ja liikmesriigid peaksid tagama, et ristkasutatavuse saavutamiseks vajalikud andmed ja teave on kõnealusel eesmärgil kasutamispiiranguteta kättesaadavad. Rakenduseeskirjad peaksid võimaluse korral põhinema rahvusvahelistel standarditel ning need ei tohiks liikmesriikidele kaasa tuua liigseid kulutusi.

               (17)

               Ruumiandmete jagamiseks ühenduse avaliku võimu kandja erinevate tasandite vahel on vajalikud võrguteenused. Need võrguteenused peaksid võimaldama ruumiandmeid leida, teisendada, vaadata ja alla laadida ning kasutada ruumiandmete ja e-kaubanduse teenuseid. Et tagada liikmesriikide rajatud infrastruktuuride ristkasutatavus, peaksid võrguteenused toimima kooskõlas ühiselt kokkulepitud spetsifikatsioonidega ning vastama minimaalsetele toimivuskriteeriumidele. Võrguteenused peaks hõlmama ka tehnilist lahendust, mis võimaldaks avaliku võimu kandjatel teha oma ruumiandmekogumid ja -teenused kättesaadavaks.

               (18)

               Teatavad otseselt või kaudselt keskkonda mõjutavatesse ühenduse poliitikavaldkondadesse kuuluvad ruumiandmekogumid ja -teenused on kolmandate isikute valduses ja hallata. Liikmesriigid peaksid seetõttu andma kolmandatele isikutele võimaluse siseriiklike infrastruktuuride loomisele kaasa aidata, kui see ei häiri neisse infrastruktuuridesse kuuluvate ruumiandmete ja ruumiandmeteenuste ühtsust ja kasutamise lihtsust.

               (19)

               Liikmesriikide kogemused on näidanud, et ruumiandmete infrastruktuuri edukaks rakendamiseks on oluline minimaalse hulga tasuta teenuste kättesaadavus üldsusele. Liikmesriigid peaksid seetõttu tegema tasuta kättesaadavaks vähemalt ruumiandmekogumite otsimise ja teatud tingimustel samuti vaatamise teenused.

               (20)

               Et toetada siseriiklike infrastruktuuride INSPIREsse integreerimist, peaksid liikmesriigid võimaldama juurdepääsu oma infrastruktuuridele ühenduse geoinfoportaali kaudu, mida haldab komisjon, samuti juurdepääsupunktide kaudu, mida nad ise otsustavad rajada.

               (21)

               Avaliku võimu kandja erinevatelt tasanditelt pärit teabe kättesaadavaks tegemiseks peaksid liikmesriigid kaotama kõnealuse teemaga seotud praktilised takistused, millega avaliku võimu kandjad puutuvad kokku riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil, täites oma avalik-õiguslikke ülesandeid, mis otseselt või kaudselt võivad mõjutada keskkonda.

               (22)

               Avaliku võimu kandjatel peab avalik-õiguslike ülesannete täitmisel olema hõlbus juurdepääs asjakohastele ruumiandmekogumitele ja -teenustele. Selline juurdepääs võib olla takistatud, kui see sõltub avaliku võimu kandjate vahelistest üksikutest sel puhul peetavatest läbirääkimistest iga kord, kui juurdepääsu on vaja. Liikmesriigid peaksid võtma vajalikke meetmeid, et vältida selliseid praktilisi takistusi andmete jagamisele, kasutades näiteks avaliku võimu kandjate vahel eelnevalt sõlmitud kokkuleppeid.

               (23)

               Kui avaliku võimu kandja varustab teist samas liikmesriigis asuvat avaliku võimu kandjat ruumiandmekogumite ja ühenduse keskkonnaalastest õigusaktidest tuleneva aruandluskohustuse täitmiseks vajalike teenustega, võib asjaomane liikmesriik otsustada, et need ruumiandmekogumid ja -teenused on tasust vabastatud. Mehhanismid, mis on ette nähtud ruumiandmekogumite ja -teenuste jagamiseks valitsus- ja muude riiklike haldusorganite ning siseriikliku õiguse alusel avaliku halduse ülesandeid täitvate füüsiliste või juriidiliste isikute vahel, peaksid arvestama vajadust kaitsta avaliku võimu kandjate rahalist elujõulisust, eelkõige nende elujõulisust, kellel on kohustus teenida tulu. Igal juhul ei tohiks kohaldatavad tasud ületada kogumise, koostamise, paljundamise ja levitamise kulusid koos mõistliku investeeringutuluga.

               (24)

               Võrguteenuseid tuleks osutada täielikus kooskõlas isikuandmete kaitse põhimõtetega vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivile 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (9).

               (25)

               Raamistik ruumiandmete jagamiseks ei tohiks vahet teha nende samas liikmesriigis asuvate avaliku võimu kandjate vahel, kellel on kohustus vastavalt käesolevale direktiivile andmeid jagada, samuti teistes liikmesriikides asuvate avaliku võimu kandjate ja ühenduse institutsioonide vahel. Kuna ühenduse institutsioonidel ja asutustel on sageli vajadus integreerida ja hinnata kõigist liikmesriikidest pärinevaid ruumiandmeid, peaks neil olema võimalus ruumiandmeteenustele juurde pääseda ja neid kasutada ühtlustatud tingimustel.

               (26)

               Pidades silmas kolmandate isikute poolt osutatavate lisaväärtusteenuste arendamist nii avaliku võimu kandjate kui üldsuse huvides, on vaja haldus- või riigipiiriüleste andmete kättesaadavust lihtsustada.

               (27)

               Ruumiandmete infrastruktuuride tõhus rakendamine nõuab koordineerimist kõigi nende vahel, kes on selliste infrastruktuuride rajamisest huvitatud, olgu nendeks siis kas teabe esitajad või kasutajad. Seetõttu tuleks luua asjakohased koordineerimissüsteemid, mis laieneksid erinevatele valitsemistasanditele ja arvestaksid volituste ja vastutusalade jaotusega liikmesriikides.

               (28)

               Tehnika taseme ja tegelike kogemuste ärakasutamiseks teabe infrastruktuuride osas on asjakohane, et käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikke meetmeid toetaksid rahvusvahelised standardid ning standardid, mis on vastu võtnud Euroopa standardiasutused vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiivis 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatemiste kord (10) sätestatud menetlusele.

               (29)

               Kuna nõukogu 7. mai 1990. aasta määrusega (EMÜ) nr 1210/90 Euroopa Keskkonnaagentuuri ning Euroopa keskkonnateabe ja -vaatlusvõrgu rajamise kohta (11) asutatud Euroopa Keskkonnagentuuri ülesandeks on anda ühendusele objektiivset, usaldatavat ja võrreldavat keskkonnaalast teavet ühenduse tasemel ja tema eesmärk on muuhulgas parandada poliitikaga seotud teabe vahetust liikmesriikide ja ühenduse institutsioonide vahel, peaks agentuur aktiivselt kaasa aitama käesoleva direktiivi rakendamisele.

               (30)

               Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (12) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning need tabelid avalikustama.

               (31)

               Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (13).

               (32)

               Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus kohandada I, II ja III lisas osutatud olemasolevate andmevaldkondade kirjeldusi. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärgiks on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

               (33)

               Komisjonile tuleks samuti anda volitus võtta vastu rakenduseeskirjad ruumiandmekogumite ja -teenuste ristkasutatavuse ja ühtlustamise tehnilise korra, nendele ruumiandmekogumitele ja -teenustele juurdepääsu tingimuste eeskirjade ning samuti võrguteenuste tehnilisi spetsifikatsioone ja ülesandeid käsitlevate eeskirjade sätestamiseks. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärgiks on käesoleva direktiivi täiendamine, lisades uusi vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

               (34)

               Käesoleva direktiivi rakendamist käsitlevate otsuste ja INSPIRE edasise arendamise ettevalmistamine nõuab pidevat järelevalvet direktiivi rakendamise üle ning korrapärast aruandlust.

               (35)

               Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt INSPIRE rajamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada riigiüleste aspektide ning üldise vajaduse tõttu koordineerida ühenduses ruumiandmetele juurdepääsu, nende vahetamise ja jagamise tingimusi, ning seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   I PEATÜKK
   ÜLDSÄTTED
   Artikkel 1
   1.   Käesoleva direktiivi eesmärk on kehtestada Euroopa Ühenduse ruumiandmete infrastruktuuri (edaspidi “INSPIRE”) rajamise üldeeskirjad ühenduse keskkonnapoliitika ja selliste poliitikate või tegevuste rakendamiseks, millel võib olla mõju keskkonnale.
   2.   INSPIRE põhineb liikmesriikide rajatud ja hallatavatel ruumiandmete infrastruktuuridel.
   Artikkel 2
   1.   Käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira direktiivide 2003/4/EÜ ja 2003/98/EÜ kohaldamist.
   2.   Käesolev direktiiv ei mõjuta avaliku võimu kandjate intellektuaalomandi õiguste olemasolu ega omamist.
   Artikkel 3
   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               1)

               “ruumiandmete infrastruktuur” – metaandmed, ruumiandmekogumid ja ruumiandmeteenused; võrguteenused ja -tehnoloogiad; jagamise, juurdepääsu ja kasutamise kokkulepped; koordinatsiooni- ja järelevalvemehhanismid, -protsessid ja -menetlused, mis on rajatud, mida hallatakse või mis on tehtud kättesaadavaks käesoleva direktiivi kohaselt;

               2)

               “ruumiandmed” – andmed, mis otseselt või kaudselt osutavad konkreetsele asukohale või geograafilisele alale;

               3)

               “ruumiandmekogum” – ruumiandmete selgelt piiritletav kogum;

               4)

               “ruumiandmeteenused” – toimingud, mida võib arvutirakenduste abil ruumiandmekogumitesse kuuluvate ruumiandmetega või nendega seotud metaandmetega teha;

               5)

               “ruumiobjekt” – konkreetse asukoha või geograafilise alaga seotud reaalmaailma nähtuse abstraktne kujutis;

               6)

               “metaandmed” – teave, mis kirjeldab ruumiandmekogumeid ja ruumiandmeteenuseid ning võimaldab neid leida, vaadelda ja kasutada;

               7)

               “ristkasutatavus” – ruumiandmekogumite ühendamise ja teenuste koostoimimise võimalikkus ilma korduva manuaalse sekkumiseta selliselt, et tulemus on ühtne ning andmekogumite ja -teenuste lisaväärtust suurendatakse;

               8)

               “INSPIRE geoinfoportaal” – veebisait või muu samaväärne meedium, mis võimaldab juurdepääsu artikli 11 lõikes 1 osutatud teenustele;

               9)

               “avaliku võimu kandja” –

                           a)

                           valitsus- või muu avaliku halduse organ, sealhulgas avalik-õiguslikud nõuandeorganid riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil;

                           b)

                           füüsiline või juriidiline isik, kes täidab siseriikliku õiguse alusel avaliku halduse ülesandeid, täites sealhulgas konkreetseid ülesandeid, teostades tegevusi või osutades teenuseid, mis on seotud keskkonnaga, ning

                           c)

                           füüsiline või juriidiline isik, kellel on keskkonnaga seotud avalik-õiguslikud kohustused või ülesanded või kes osutab avalikke teenuseid ning allub punktides a või b nimetatud isiku või organi kontrollile;

                     Liikmesriigid võivad sätestada, et kui nende asutused või organid tegutsevad õigusemõistjana või seadusandjana, siis neid ei käsitleta avaliku võimu kandjatena käesoleva direktiivi tähenduses;

               10)

               “kolmas isik” – füüsiline või juriidiline isik, kes pole avaliku võimu kandja.

         Artikkel 4
   1.   Käesolev direktiiv hõlmab ruumiandmekogumeid, mis vastavad järgmistele tingimustele:

               a)

               nad on seotud liikmesriigi jurisdiktsiooni all oleva alaga;

               b)

               nad on elektroonilisel kujul;

               c)

               nad on järgmiste isikute või nende nimel tegutsevate isikute valduses:

                           i)

                           avaliku võimu kandja, kes on andmed loonud või need oma valdusesse saanud, või avaliku võimu kandja, kes andmeid haldab või ajakohastab ning kelle avalik-õiguslike ülesannete hulka see kuulub;

                           ii)

                           kolmas isik, kellele on vastavalt artiklile 12 võrk kättesaadavaks tehtud;

               d)

               nad on seotud ühe või mitme I, II või III lisas loetletud valdkonnaga.

         2.   Kui mitu samade ruumiandmekogumite identset koopiat on erinevate avaliku võimu kandjate või nende nimel tegutsevate isikute valduses, kohaldatakse käesolevat direktiivi üksnes algupärase variandi suhtes, millest erinevad koopiad on tehtud.
   3.   Käesoleva direktiiviga hõlmatakse samuti need ruumiandmeteenused, mis on seotud lõikes 1 osutatud ruumiandmekogumites sisalduvate andmetega.
   4.   Käesoleva direktiiviga ei nõuta uute ruumiandmete kogumist.
   5.   Lõike 1 punktis c sätestatud tingimusele vastavate ruumiandmekogumite puhul, mille intellektuaalse omandi õigused kuuluvad kolmandale isikule, võib avaliku võimu kandja vastavalt käesolevale direktiivile võtta meetmeid üksnes selle kolmanda isiku nõusolekul.
   6.   Erandina lõikest 1 hõlmab käesolev direktiiv ruumiandmekogumeid, mis on liikmesriigi valitsussektori madalaima taseme avaliku võimu kandja valduses või mida vallatakse tema nimel, ainult siis, kui liikmesriigis on kehtestatud nende kogumite kogumist ja levitamist nõudvad õigusnormid.
   7.   Artikli 22 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt võib kohandada I, II ja III lisas nimetatud olemasolevate andmevaldkondade kirjeldust, et võtta arvesse muutuvaid vajadusi selliste ruumiandmete järele, mis toetavad keskkonda mõjutavaid ühenduse poliitikaid.
   II PEATÜKK
   METAANDMED
   Artikkel 5
   1.   Liikmesriigid tagavad, et ruumiandmekogumite ja -teenuste jaoks luuakse I, II ja III lisas loetletud valdkondadele vastavad metaandmed ning et neid ajakohastatakse.
   2.   Metaandmed sisaldavad teavet järgneva kohta:

               a)

               ruumiandmekogumite vastavus artikli 7 lõikega 1 ettenähtud rakenduseeskirjadele;

               b)

               ruumiandmekogumitele ja -teenustele juurdepääsu ja nende kasutamise suhtes kohaldatavad tingimused ning vajadusel vastavad tasud;

               c)

               ruumiandmekogumite kvaliteet ja õigsus;

               d)

               ruumiandmekogumite ja -teenuste loomise, haldamise, hooldamise ja levitamise eest vastutavad avaliku võimu kandjad;

               e)

               üldsuse juurdepääsu piirangud ja piirangute põhjused vastavalt artiklile 13.

         3.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada metaandmete täielikkus ja andmete piisav kvaliteet artikli 3 punktis 6 sätestatud eesmärgi täitmiseks.
   4.   Käesoleva artikli rakenduseeskirjad võetakse vastu vastavalt artikli 22 lõikes 2 osutatud regulatiivmenetlusele hiljemalt 15. maiks 2008. Nimetatud eeskirjades võetakse arvesse asjakohaseid olemasolevaid rahvusvahelisi standardeid ja kasutajate vajadusi, eelkõige seoses valideerimise metaandmetega.
   Artikkel 6
   Liikmesriigid loovad artiklis 5 osutatud metaandmed järgmise ajakava järgi:

               a)

               mitte hiljem kui kaks aastat pärast rakenduseeskirjade vastuvõtmist vastavalt artikli 5 lõikele 4, kui ruumiandmekogumid kuuluvad I või II lisas loetletud valdkondadesse;

               b)

               mitte hiljem kui viis aastat pärast rakenduseeskirjade vastuvõtmist vastavalt artikli 5 lõikele 4, kui ruumiandmekogumid kuuluvad III lisas loetletud valdkondadesse.

         III PEATÜKK
   RUUMIANDMEKOGUMITE JA -TEENUSTE RISTKASUTATAVUS
   Artikkel 7
   1.   Rakenduseeskirjad, millega kehtestatakse ruumiandmekogumite ja -teenuste ristkasutatavuse ja vajaduse korral ühtlustamise tehniline kord ja mille eesmärgiks on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 22 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Rakenduseeskirjade väljatöötamisel võetakse arvesse asjakohaseid kasutajate vajadusi, olemasolevaid algatusi ja rahvusvahelisi standardeid ruumiandmekogumite ühtlustamiseks, teostatavus- ja tasuvusuuringuid. Kui rahvusvahelise õiguse alusel loodud organisatsioonid on vastu võtnud asjakohased standardid, et tagada ruumiandmekogumite ja -teenuste ristkasutatavus ja ühtlustamine, siis need standardid integreeritakse käesolevas lõikes nimetatud rakenduseeskirjadesse, ning vajaduse korral osutatakse seal olemasolevatele tehnilistele vahenditele.
   2.   Lõikes 1 ette nähtud rakenduseeskirjade väljatöötamiseks teeb komisjon analüüsi tagamaks, et eeskirjad on teostatavad ja proportsionaalsed nende tõenäoliste kulude ja tulude osas, ning jagab neid analüüsitulemusi artikli 22 lõikes 1 osutatud komiteega. Taotluse korral annavad liikmesriigid komisjonile nimetatud analüüsi tegemiseks vajalikku teavet.
   3.   Liikmesriigid tagavad, et kõik uued kogutud ja ulatuslikult ümberstruktureeritud ruumiandmekogumid ja vastavad ruumiandmeteenused on kättesaadavad kooskõlas lõikes 1 osutatud rakenduseeskirjadega kahe aasta jooksul pärast eeskirjade vastuvõtmist ning et muud veel kasutusel olevad ruumiandmekogumid ja -teenused on kättesaadavad kooskõlas rakenduseeskirjadega seitsme aasta jooksul pärast eeskirjade vastuvõtmist. Ruumiandmekogumid tehakse kooskõlas rakenduseeskirjadega kättesaadavaks kas olemasolevate ruumiandmekogumite kohandamise teel või artikli 11 lõike 1 punktis d osutatud transformeerimisteenuseid kasutades.
   4.   Lõikes 1 osutatud rakenduseeskirjad hõlmavad I, II ja III lisas loetletud valdkondadega seonduvate ruumiandmekogumitega seotud ruumiobjektide määratlust ja liigitust ning nende ruumiandmete georefereerimise viisi.
   5.   Liikmesriikide esindajatele riigi, piirkonna või kohalikul tasandil ning füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kes tunnevad asjaomaste ruumiandmete vastu huvi oma rolli tõttu ruumiandmete infrastruktuuris, sealhulgas kasutajatele, tootjatele, lisaväärtusteenuste osutajatele või koordineerivatele asutustele antakse võimalus enne artikli 22 lõikes 1 osutatud komitee poolset läbivaatamist osaleda ettevalmistavatel nõupidamistel, kus arutatakse lõikes 1 sätestatud rakenduseeskirjade sisu.
   Artikkel 8
   1.   Juhul kui ruumiandmekogumid kuuluvad ühte või mitmesse I või II lisas loetletud valdkondadest, peavad artikli 7 lõikega 1 ettenähtud rakenduseeskirjad vastama käesoleva artikli lõigetes 2, 3 ja 4 sätestatud tingimustele.
   2.   Rakenduseeskirjad käsitlevad ruumiandmete järgmisi aspekte:

               a)

               ruumiobjektide unikaalsete identifikaatorite ühtne süsteem, millega saab vastavusse viia siseriiklike süsteemide identifikaatoreid, et tagada nende ristkasutatavus;

               b)

               ruumiobjektide vahelised suhted;

               c)

               võtmeatribuudid ja vastavad mitmekeelsed tesaurused, mida tavaliselt vajatakse poliitikate puhul, millel võib olla mõju keskkonnale;

               d)

               andmete ajalist mõõdet käsitlev teave;

               e)

               andmete uuendused.

         3.   Rakenduseeskirjad koostatakse selliselt, et on tagatud vastavus teabeühikute vahel, mis viitavad samale asukohale, või teabeühikute vahel, mis viitavad samale erinevates mõõtkavades esitatud objektile.
   4.   Rakenduseeskirjad koostatakse selliselt, et on tagatud eri ruumiandmekogumitest saadud informatsiooni võrreldavus artikli 7 lõikes 4 ja käesoleva artikli lõikes 2 osutatud aspektidega.
   Artikkel 9
   Artikli 7 lõikega 1 ettenähtud rakenduseeskirjad võetakse vastu järgmise ajakava alusel:

               a)

               hiljemalt 15. mail 2009 I lisas loetletud valdkondadesse kuuluvate ruumiandmekogumite puhul;

               b)

               hiljemalt 15. mail 2012 II või III lisas loetletud valdkondadesse kuuluvate ruumiandmekogumite puhul.

         Artikkel 10
   1.   Liikmesriigid tagavad, et kogu teave, sealhulgas artikli 7 lõikega 1 ettenähtud rakenduseeskirjade järgimiseks vajalikud andmed, koodid ja tehnilised liigitused, tehakse avaliku võimu kandjatele või kolmandatele isikutele kättesaadavaks tingimustel, mis ei piira selle teabe kasutamist kõnealuseks otstarbeks.
   2.   Et tagada üle kahe või enama liikmesriigi vahelise piiri ulatuvat geograafilist tunnust käsitlevate ruumiandmete sidusus, otsustavad liikmesriigid vajadusel selliste ühiste tunnuste sisu ja paiknemise üle vastastikusel kokkuleppel.
   IV PEATÜKK
   VÕRGUTEENUSED
   Artikkel 11
   1.   Liikmesriigid rajavad järgmiste allpool loetletud teenuste võrgu ja haldavad seda võrku selliste ruumiandmekogumite jaa -teenuste kasutamiseks, mille jaoks käesoleva direktiivi kohaselt on loodud metaandmed:

               a)

               otsinguteenused, mille abil on võimalik leida ruumiandmekogumeid ja -teenuseid vastavate metaandmete sisu järgi ning kuvada metaandmete sisu;

               b)

               vaatamisteenused, mille abil saab vaadatavaid ruumiandmekogumeid vähemalt kuvada, neis navigeerida, kuva suurendada ja vähendada, panoraamida või teha ülekatteid ning kuvada seletavat teavet või metaandmete mis tahes asjakohast sisu;

               c)

               allalaadimisteenused, mis võimaldavad ruumiandmekogumite või nende osade koopiaid alla laadida ning võimalusel neile otse juurde pääseda;

               d)

               transformeerimisteenused, mis võimaldavad ruumiandmekogumeid ristkasutatavuse saavutamise eesmärgil teisendada;

               e)

               teenused, mis võimaldavad ruumiandmeteenuseid kasutusele võtta.

         Need teenused peavad arvesse võtma kasutajate asjakohaseid nõudmisi, olema lihtsalt kasutatavad, üldsusele kättesaadavad ning Interneti või muude sobivate telekommunikatsioonivahendite kaudu juurdepääsetavad.
   2.   Lõike 1 punktis a osutatud teenuste puhul tuleb rakendada vähemalt järgmisi kombineeritavaid otsingukriteeriume:

               a)

               võtmesõnad;

               b)

               ruumiandmete ja -teenuste liigitus;

               c)

               ruumiandmekogumite kvaliteet ja õigsus;

               d)

               artikli 7 lõikega 1 ettenähtud rakenduseeskirjadele vastavuse aste;

               e)

               geograafiline asukoht;

               f)

               ruumiandmekogumitele ja -teenustele juurdepääsu ja nende kasutamise suhtes kohaldatavad tingimused;

               g)

               ruumiandmekogumite ja -teenuste loomise, haldamise, hooldamise ja levitamise eest vastutavad avaliku võimu kandjad.

         3.   Lõike 1 punktis d osutatud transformeerimisteenuseid kombineeritakse teiste samas lõikes osutatud teenustega selliselt, et kõiki kõnealuseid teenuseid oleks võimalik hallata vastavalt artikli 7 lõikega 1 ettenähtud rakenduseeskirjadele.
   Artikkel 12
   Liikmesriigid tagavad avaliku võimu kandjatele tehnilised võimalused nende ruumiandmekogumite ja -teenuste ühendamiseks artikli 11 lõikes 1 osutatud võrguga. Kõnealune teenus tehakse taotluse korral kättesaadavaks ka kolmandatele isikutele, kelle ruumiandmekogumid ja -teenused vastavad rakenduseeskirjadele, millega sätestatakse kohustused eelkõige seoses metaandmete, võrguteenuste ja ristkasutatavusega.
   Artikkel 13
   1.   Erandina artikli 11 lõikest 1 võivad liikmesriigid piirata üldsuse juurdepääsu ruumiandmekogumitele ja -teenustele artikli 11 lõike 1 punktis a osutatud teenuste kaudu, kui selline juurdepääs kahjustab rahvusvahelisi suhteid, avalikku julgeolekut või riigikaitset.
   Erandina artikli 11 lõikest 1, võivad liikmesriigid artikli 11 lõike 1 punktides b–e osutatud teenuste kaudu piirata üldsuse juurdepääsu ruumiandmekogumitele ja -teenustele või artikli 14 lõikes 3 osutatud e-kaubanduse teenustele, kui selline juurdepääs kahjustab:

               a)

               avaliku võimu kandjate töö konfidentsiaalsust, kui selline konfidentsiaalsus on seadusega ette nähtud;

               b)

               rahvusvahelisi suhteid, avalikku julgeolekut või riigikaitset;

               c)

               õigusemõistmise kulgu, isikute võimalusi õiglasele kohtumõistmisele või avaliku võimu kandja võimalusi korraldada kriminaal- või distsiplinaarjuurdlust;

               d)

               äri- või tööstusteabe konfidentsiaalsust, kui selline konfidentsiaalsus on ette nähtud siseriikliku või ühenduse õigusega, et kaitsta seaduslikke majandushuvisid, sealhulgas avalikku huvi säilitada statistiliste andmete konfidentsiaalsust ja maksusaladust;

               e)

               intellektuaalomandi õigusi;

               f)

               isikuandmete ja/või füüsilise isikuga seotud toimikute konfidentsiaalsust, kui see isik ei ole nõus teabe avalikustamisega ja kui selline konfidentsiaalsus on ette nähtud siseriikliku või ühenduse õigusega;

               g)

               isiku huvisid või kaitset, kes on andnud taotletud teavet vabatahtlikult ilma õigusliku kohustuseta või ilma, et teda oleks võidud õiguslikult selleks kohustada, välja avatud juhul, kui see isik on nõus kõnealuse teabe avaldamisega;

               h)

               selle teabega seotud keskkonna kaitset, näiteks haruldaste liikide asukohta.

         2.   Lõikes 1 sätestatud juurdepääsu piiramise põhjuseid tõlgendatakse kitsendavalt, võttes igal üksikjuhul arvesse avalikku huvi, mida juurdepääsu võimaldamine teeniks. Igal üksikjuhul tuleb avalikustamisega teenitavat avalikku huvi võrrelda huviga, mida teenitakse juurdepääsu piiramise või sellele tingimuste kehtestamisega. Lõike 1 punktide a, d, f, g ja h suhtes ei või liikmesriigid piirata juurdepääsu teabele, mis on seotud heidetega keskkonda.
   3.   Selle raames ja lõike 1 punkti f kohaldamiseks tagavad liikmesriigid, et direktiivi 95/46/EÜ nõuded oleksid täidetud.
   Artikkel 14
   1.   Liikmesriigid tagavad, et artikli 11 lõike 1 punktides a ja b osutatud teenused on üldsusele tasuta kättesaadavad.
   2.   Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid lubada artikli 11 lõike 1 punktis b nimetatud teenust osutaval avaliku võimu kandjal kohaldada tasusid, kui sellised tasud tagavad ruumiandmekogumite ja vastavate andmeteenuste ülalpidamise, eelkõige juhtudel, kus on tegemist väga suurte reaalajaliste andmemahtudega.
   3.   Artikli 11 lõike 1 punktis b nimetatud vaatamisteenuste kaudu kättesaadavad andmed võivad olla kujul, mis takistab nende taaskasutamist kaubanduslikel eesmärkidel.
   4.   Kui avaliku võimu kandjad võtavad tasu artikli 11 lõike 1 punktides b, c või e osutatud teenuste eest, tagavad liikmesriigid e-kaubanduse teenuste kättesaadavuse. Selliste teenuste eest võib tasuda õigustest loobumise, elektrooniliste litsentside või vajadusel muude litsentsidega.
   Artikkel 15
   1.   Komisjon loob ühenduse tasandil INSPIRE geoinfoportaali ja haldab seda.
   2.   Liikmesriigid võimaldavad juurdepääsu artikli 11 lõikes 1 osutatud teenustele lõikes 1 osutatud INSPIRE geoinfoportaali kaudu. Liikmesriigid võivad võimaldada juurdepääsu neile teenustele samuti oma juurdepääsupunktide kaudu.
   Artikkel 16
   Rakenduseeskirjad, mille eesmärgiks on muuta käesoleva peatüki vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 22 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele, sätestades eelkõige:

               a)

               artiklites 11 ja 12 osutatud teenuste tehnilised kirjeldused ning nende teenuste toimivuse miinimumkriteeriumid, võttes arvesse olemasolevat aruandekohustust ning ühenduse keskkonnaalaste õigusaktide raames vastu võetud soovitusi, olemasolevaid e-kaubanduse teenuseid ja tehnoloogia arengut;

               b)

               artiklis 12 osutatud kohustused.

         V PEATÜKK
   ANDMETE JAGAMINE
   Artikkel 17
   1.   Iga liikmesriik võtab vastu meetmed ruumiandmekogumite ja -teenuste jagamiseks oma artikli 3 lõike 9 punktides a ja b nimetatud avaliku võimu kandjate vahel. Need meetmed võimaldavad nimetatud avaliku võimu kandjatel juurdepääsu ruumiandmekogumitele ja -teenustele ning vahetada ja kasutada neid kogumeid ja teenuseid selliste avalik-õiguslike ülesannete täitmisel, mis võivad mõjutada keskkonda.
   2.   Lõikes 1 sätestatud meetmed välistavad mis tahes piirangud, mis võivad kasutamisel põhjustada praktilisi takistusi ruumiandmekogumite ja -teenuste jagamisele.
   3.   Liikmesriigid võivad lubada, et ruumiandmekogumeid omavad ja ruumiandmeteenuseid osutavad avaliku võimu kandjad annavad nende kasutamiseks litsentsi ja/või nõuavad tasu nende kasutamise eest neid ruumiandmekogumeid ja -teenuseid kasutavatelt avaliku võimu kandjatelt või ühenduse institutsioonidelt ja organitelt. Mis tahes sellised tasud ja litsentsid peavad täielikult vastama ruumiandmekogumite ja -teenuste avaliku võimu kandjate vahelise jagamise soodustamise üldisele eesmärgile. Kui nõutakse tasusid, tuleb need hoida madalaimal tasemel, mis on minimaalselt vajalik selleks, et tagada ruumiandmekogumite ja -teenuste vajalik kvaliteet ja osutamine koos mõistliku investeeringutuluga, kaitstes vajadusel ruumiandmekogumeid omavate ja ruumiandmeteenuseid osutavate avaliku võimu kandjate rahalist elujõulisust. Mis tahes tasu ei tohi nõuda ruumiandmekogumite ja -teenuste eest, mida liikmesriigid osutavad ühenduse institutsioonidele ja organitele ühenduse keskkonnaalastest õigusaktidest tulenevate aruandluskohustuste täitmiseks.
   4.   Lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud ruumiandmekogumite ja -teenuste jagamise süsteem on avatud teiste liikmesriikide artikli 3 lõike 9 punktides a ja b osutatud avaliku võimu kandjatele ning ühenduse institutsioonidele ja organitele selliste avalik-õiguslike ülesannete täitmiseks, mis võivad mõjutada keskkonda.
   5.   Lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud ruumiandmekogumite ja -teenuste jagamise süsteem on vastastikusel ja võrdsel alusel avatud organitele, mis on asutatud rahvusvaheliste kokkulepetega, mille osapooled ühendus või liikmesriigid on, selliste ülesannete eesmärgil, mis võivad mõjutada keskkonda.
   6.   Kui lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud ruumiandmekogumite ja -teenuste jagamise süsteem on tehtud kättesaadavaks vastavalt lõigetele 4 ja 5, siis võivad süsteemiga kaasneda siseriikliku õiguse kohased nõuded, mis mõjutavad selle kasutamist.
   7.   Erandina käesolevast artiklist võivad liikmesriigid jagamist piirata, kui see seaks ohtu õigusemõistmise, avaliku julgeoleku, riigikaitse või rahvusvahelised suhted.
   8.   Liikmesriigid võimaldavad ühenduse institutsioonidele ja organitele juurdepääsu ruumiandmekogumitele ja -teenustele kooskõlas ühtlustatud tingimustega. Neid tingimusi reguleerivad rakenduseeskirjad, mille eesmärgiks on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastavalt vastu artikli 22 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Need rakenduseeskirjad vastavad täielikult lõigetes 1–3 sätestatud põhimõtetele.
   VI PEATÜKK
   KOORDINEERIMINE JA LISAMEETMED
   Artikkel 18
   Liikmesriigid tagavad, et määratakse asjakohased struktuurid ja mehhanismid kõigi nende osapoolte panuste koordineerimiseks erinevatel valitsustasanditel, kes on huvitatud riigi ruumiandmete infrastruktuuridest.
   Need struktuurid koordineerivad muu hulgas kasutajate, tootjate, lisaväärtusteenuste osutajate ja koordineerivate organite panuseid asjaomaste andmekogumite kindlakstegemise, kasutajate vajaduste, kehtivatest tavadest teavitamise ja tagasiside osas käesoleva direktiivi rakendamise kohta.
   Artikkel 19
   1.   Komisjon vastutab INSPIRE koordineerimise eest ühenduse tasandil ja teda abistavad selles asjakohased organisatsioonid, eelkõige Euroopa Keskkonnaagentuur.
   2.   Iga liikmesriik määrab kontaktpunkti, tavaliselt avaliku võimu kandja, kes vastutab komisjoniga ühenduse pidamise eest käesoleva direktiiviga seotud küsimustes. Kontaktpunkti toetab koordineerimisstruktuur, võttes seejuures arvesse volituste ja vastutuste jaotust liikmesriigis.
   Artikkel 20
   Käesolevas direktiivis osutatud rakenduseeskirjades võetakse vajalikul määral arvesse Euroopa standardiasutuste poolt direktiivis 98/34/EÜ sätestatud korra kohaselt vastuvõetud standardeid ning samuti rahvusvahelisi standardeid.
   VII PEATÜKK
   LÕPPSÄTTED
   Artikkel 21
   1.   Liikmesriigid kontrollivad oma ruumiandmete infrastruktuuride rakendamist ja kasutamist. Nad teevad kontrolli tulemused komisjonile ja üldsusele pidevalt kättesaadavaks.
   2.   Hiljemalt 15. mail 2010 saadavad liikmesriigid komisjonile aruande, milles sisalduvad järgmised kokkuvõtlikud kirjeldused:

               a)

               selle kohta, kuidas toimub avaliku sektori ruumiandmekogumite ja -teenuste pakkujate, kasutajate ning vahendusasutuste tegevuse koordineerimine, millised on nende suhted kolmandate isikutega ning kvaliteedi tagamise korraldamise kohta;

               b)

               avaliku võimu kandjate või kolmandate isikute panuse kohta ruumiandmete infrastruktuuri toimimisse ja koordineerimisse;

               c)

               teave ruumiandmete infrastruktuuri kasutamise kohta;

               d)

               avaliku võimu kandjate vaheliste andmete jagamise kokkulepete kohta;

               e)

               käesoleva direktiivi rakendamisega seotud kulude ja tulude kohta.

         3.   Iga kolme aasta järel, esimest korda hiljemalt 15. mail 2013, saadavad liikmesriigid komisjonile aruande, mis sisaldab ajakohastatud teavet lõikes 2 osutatud teemadel.
   4.   Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu vastavalt artikli 22 lõikes 2 osutatud regulatiivmenetlusele.
   Artikkel 22
   1.   Komisjoni abistab komitee.
   2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.
   Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.
   3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.
   Artikkel 23
   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 15. mail 2014 ja edaspidi iga kuue aasta järel aruande direktiivi kohaldamise kohta, tuginedes muu hulgas liikmesriikide vastavalt artikli 21 lõigetele 2 ja 3 esitatud aruannetele.
   Vajaduse korral lisatakse kõnealusele aruandele ettepanekud ühenduse meetmete kohta.
   Artikkel 24
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 15. maiks 2009.
   Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste õigusnormide teksti.
   Artikkel 25
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 26
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 14. märts 2007

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         H.-G. PÖTTERING

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         G. GLOSER

      (1)  ELT C 221, 8.9.2005, lk 33.

      (2)  Euroopa Parlamendi 7. juuni 2005. aasta arvamus (ELT C 124 E, 25.5.2006, lk 116), nõukogu 23. jaanuari 2006. aasta ühine seisukoht (ELT C 126 E, 30.5.2006, lk 16) ja Euroopa Parlamendi 13. juuni 2006. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Nõukogu 29. jaanuari 2007. aasta otsus ja Euroopa Parlamendi 13. veebruari 2007. aasta õigusloomega seotud resolutsioon (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (3)  EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1.

      (4)  ELT L 41, 14.2.2003, lk 26.

      (5)  ELT L 345, 31.12.2003, lk 90.

      (6)  EÜT L 138, 28.5.2002, lk 1.

      (7)  EÜT L 192, 28.7.2000, lk 36.

      (8)  ELT L 324, 11.12.2003, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 788/2004 (ELT L 138, 30.4.2004, lk 17).

      (9)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

      (10)  EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

      (11)  EÜT L 120, 11.5.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1641/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 1).

      (12)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

      (13)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).
   I LISA
   ARTIKLI 6 PUNKTIS a, ARTIKLI 8 LÕIKES 1 JA ARTIKLI 9 PUNKTIS a OSUTATUD RUUMIANDMEVALDKONNAD

               1.

               Koordinaatsüsteemid
               Süsteemid, milles ruumiandmete asukoht ruumis määratakse üheselt koordinaatide hulgaga (x, y, z) ja/või geodeetilisel referents- ja kõrgussüsteemil põhineva laiuse, pikkuse ja kõrgusega.

               2.

               Geograafilised ruutvõrgud
               Ühtlustatud, ühise lähtepunktiga ning võrguruutude standardse paigutuse ja suurusega mitmetasandiline ruutvõrk.

               3.

               Geograafilised nimed
               Alade, piirkondade, kohtade, linnade, äärelinnade, alevite või asulate nimed või muud üldist või ajaloolist huvi pakkuvad mis tahes geograafilised või topograafilised tunnused.

               4.

               Haldusüksused
               Halduspiiridega eraldatud haldusüksused, mis jagavad liikmesriikide jurisdiktsiooni all olevad alad kohaliku, piirkondliku ja riikliku juhtimise eesmärgil.

               5.

               Aadressid
               Maavalduste asukoht aadressi elementide, tavaliselt tee või tänava nime, majanumbri ja postiindeksi järgi.

               6.

               Katastriüksused
               Katastritunnuste või võrdväärsete tunnustega kindlaksmääratud alad.

               7.

               Transpordivõrgud
               Maantee-, raudtee-, õhu- ja veetranspordivõrgud ja nendega seotud infrastruktuurid. Sisaldab eri võrkude vahelisi ühendusi. Hõlmab ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsuses 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta, (1) määratletud üleeuroopalist transpordivõrku ja selle otsuse edaspidiseid muudatusi.

               8.

               Hüdrograafia
               Hüdrograafilised objektid, sealhulgas merealad ning kõik muud veekogud ja nendega seotud objektid, sealhulgas vesikonnad ja alamvesikonnad. Kui see on asjakohane, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiivis 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (2) määratletule ning võrkude kujul.

               9.

               Kaitsealused kohad
               Ala, mis on kindlaksmääratud või mida hallatakse rahvusvaheliste, ühenduse või liikmesriikide õigusaktide raames konkreetsete kaitse-eesmärkide saavutamiseks.

      (1)  EÜT L 228, 9.9.1996, lk 1. Otsust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

      (2)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1. Direktiivi on muudetud otsusega nr 2455/2001/EÜ (EÜT L 331, 15.12.2001, lk 1).
   II LISA
   ARTIKLI 6 PUNKTIS a, ARTIKLI 8 LÕIKES 1 JA ARTIKLI 9 PUNKTIS b OSUTATUD RUUMIANDMEVALDKONNAD

               1.

               Kõrgused
               Maa- ja jääpinna ning ookeani põhja digitaalsed reljeefimudelid. Hõlmab maapinna ja veekogude põhja reljeefi ning kaldajooni.

               2.

               Maakate
               Maapinna elutust või elusainest kate, sealhulgas tehislikud pinnakatted, põllumajandusalad, metsad, (pool-)looduslikud alad, märgalad ning veekogud.

               3.

               Ortokujutised
               Maapinna georefereeritud kujutised, mis on talletatud satelliitidel või lennuvahenditel asuvate sensorite abil.

               4.

               Geoloogia
               Maapinna geoloogiline iseloom vastavalt koostisele ja struktuurile. Hõlmab aluskivimeid, põhjaveekihte ja geomorfoloogiat.

         III LISA
   ARTIKLI 6 PUNKTIS b JA ARTIKLI 9 PUNKTIS b OSUTATUD RUUMIANDMEVALDKONNAD

               1.

               Statistilised üksused
               Statistilise teabe levitamise või kasutamise üksused.

               2.

               Ehitised
               Ehitiste geograafiline asukoht.

               3.

               Pinnas
               Pinnas ja aluspinnas, mida iseloomustatakse sügavuse, tekstuuri, struktuuri, osakeste ja orgaanilise materjali sisalduse, kivimisisalduse, erosiooni, vajadusel keskmise kalde ja eeldatava veemahutavuse järgi.

               4.

               Maakasutus
               Maa-ala iseloomustus olemasolevate ja tulevaste kavandatud kasutusaspektide või sotsiaalmajandusliku sihtotstarbe järgi (nt elamu- tööstus-, äri-, põllumajandus-, metsa- või puhkemaa).

               5.

               Inimeste tervis ja ohutus
               Haiguste (allergiad, vähk, hingamisteede haigused jne) domineerimise geograafiline jaotumine, keskkonna kvaliteediga otseselt (õhusaaste, kemikaalid, osoonikihi kahanemine, müra jne) või kaudselt (toit, geneetiliselt muundatud organismid jne) seotud mõjusid inimeste tervisele (biomarkerid, viljatushaiguste sagenemine, epideemiad) või heaolule (väsimus, stress jne) puudutav teave.

               6.

               Kommunaal- ja riiklikud teenused
               Hõlmab tehnorajatisi nagu näiteks reovee ja jäätmete käitluse, energia- ja veevarustuse võrgud ja rajatised ning riiklikke haldus- ja sotsiaalteenuseid nagu riiklikud haldusorganid, kodanikukaitse alad, koolid ja haiglad.

               7.

               Keskkonnaseirerajatised
               Keskkonnaseirerajatiste asukoht ja kasutamine hõlmab heidete, keskkonnaelementide seisundi ja muude ökosüsteemi parameetrite (bioloogilise mitmekesisuse, taimkatte ökoloogiliste tingimuste jne) vaatlust ja mõõtmist avaliku võimu kandjate poolt või nende nimel.

               8.

               Tootmis- ja tööstusrajatised
               Tööstusliku tootmise asukohad, sealhulgas nõukogu 24. septembri 1996. aasta direktiiviga 96/61/EÜ saastuse kompleksse vältimise ja kontrolli kohta (1) hõlmatud rajatised ning veevõtukohad, kaevandused ja ladustamiskohad.

               9.

               Põllumajandus- ja vesiviljelusrajatised
               Põllumajandusseadmed ja tootmisrajatised (sealhulgas niisutussüsteemid, kasvuhooned ja laudad).

               10.

               Elanikkonna jaotumine – demograafia
               Elanike, sealhulgas rahvastiku näitajate ja tegevuste geograafiline jaotumine ruutvõrgu, piirkondade, haldusüksuste või muude analüütiliste üksuste alusel.

               11.

               Üldplaneering/piirangu-/reguleeritud tsoonid ja aruandlusüksused
               Alad, mille haldamisest, reguleerimisest või kasutamisest antakse aru rahvusvahelisel, Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil. Hõlmab kaadamiskohti, joogiveeallikate ümber asuvaid piirangutsoone, nitraaditundlikke tsoone, reguleeritavaid laevateid merel või suurtel siseveekogudel, jäätmete kaadamise alasid, mürapiirangutsoone, geoloogiliste uuringute ja kaevanduste alasid, valgalasid, asjakohaseid aruandlusüksusi ning rannikukaitsealasid.

               12.

               Looduslikud ohutsoonid
               Tundlikud alad, mida iseloomustavad looduslikud riskitegurid (kõik atmosfäärilised, hüdroloogilised, seismilised, vulkaanilised ja looduspõlengute nähtused, mis oma asukoha, intensiivsuse ja sageduse tõttu võivad ühiskonnale tõsist kahju tuua), nt üleujutused, maalihked ja pinnase vajumine, laviinid, metsatulekahjud, maavärinad, vulkaanipursked.

               13.

               Atmosfääritingimused
               Füüsikalised tingimused atmosfääris. Hõlmab mõõtmiste ja modelleerimise tulemusel või nende kahe meetodi kombineerimisel saadud ruumiandmeid ning mõõtmiskohti.

               14.

               Meteoroloogilis-geograafilised tunnusjooned
               Ilmastikutingimused ja nende mõõtmine; sademed, temperatuur, aurumine, tuule kiirus ja suund.

               15.

               Okeanograafilis-geograafilised tunnusjooned
               Füüsikalised tingimused ookeanides (hoovused, soolasisaldus, lainekõrgus jne).

               16.

               Merepiirkonnad
               Füüsikalised tingimused meredes ja soolase veega veekogudes, mis on ühiste tunnuste alusel jaotatud piirkondadeks ja alampiirkondadeks.

               17.

               Bio-geograafilised piirkonnad
               Suhteliselt ühetaoliste ökoloogiliste tingimustega ja ühiste tunnustega piirkonnad.

               18.

               Elupaigad ja biotoobid
               Geograafilised alad, mida iseloomustavad spetsiifilised ökoloogilised tingimused, protsessid, struktuurid ja (elu alalhoiu-) funktsioonid, mis füüsiliselt toetavad seal elavaid organisme. Hõlmab maa- ja veealasid, mida eristatakse geograafiliste, abiootiliste ja biootiliste tunnuste järgi ja mis on täielikult looduslikud või poollooduslikud.

               19.

               Liikide jaotumine
               Taime- ja loomaliikide geograafiline levik ruutvõrgu, piirkondade, haldusüksuste või muude jaotusüksuste kaupa.

               20.

               Energiaressursid
               Energiaressursid, sealhulgas süsivesinikud, hüdroenergia, bioenergia, päikese-, tuule- jne energia, sealhulgas koos asjakohase sügavust/kõrgust puudutava teabega ressursi mahu kohta.

               21.

               Maavarad
               Maavarad, sealhulgas metallimaagid, tööstuslikud mineraalid jne, sealhulgas koos asjakohase sügavust/kõrgust puudutava teabega ressursi mahu kohta.

      (1)  EÜT L 257, 10.10.1996, lk 26. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 166/2006 (ELT L 33, 4.2.2006, lk 1)..


title: Nõukogu direktiiv, 10. detsember 1984, millega muudetakse eriti turistiabi osas esimest direktiivi 73/239/EMÜ otsekindlustustegevuse, välja arvatud elukindlustustegevuse alustamise ja jätkamisega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31984L0641

Euroopa Liidu Teataja L 339 , 27/12/1984 Lk 0021 - 0025 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 6 Köide 2 Lk 0093  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 06 Köide 2 Lk 0150  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 6 Köide 2 Lk 0093  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 06 Köide 2 Lk 0150

		Nõukogu direktiiv,10. detsember 1984,millega muudetakse eriti turistiabi osas esimest direktiivi 73/239/EMÜ otsekindlustustegevuse, välja arvatud elukindlustustegevuse alustamise ja jätkamisega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta(84/641/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 57 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:24. juuli 1973. aasta esimene nõukogu direktiiv 73/239/EMÜ otsekindlustustegevuse, välja arvatud elukindlustustegevuse alustamise ja jätkamisega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta, [4] edaspidi "esimene direktiiv", viimati muudetud direktiiviga 76/580/EMÜ, [5] kõrvaldas teatavad lahknevused liikmesriikide õigusnormide vahel, selleks et hõlbustada nimetatud tegevuse alustamist ja jätkamist;selles tegevusvaldkonnas on saavutatud märkimisväärset edu mitterahaliste hüvitiste andmise alal; neid hüvitisi reguleerivad sätted, mis liikmesriigiti erinevad; need erinevused takistavad asutamisõiguse kasutamist;asutamisõiguse takistuse kõrvaldamiseks tuleks täpsustada, et tegevust ei arvata esimese direktiivi kohaldamisalast välja lihtsalt põhjusel, et see seisneb ainult mitterahalises hüvitises või hüvitises, mille puhul seda andev isik kasutab ainult oma personali ja sisseseadet; seetõttu tuleks sellise abi osutamist, mis seisneb ootamatu juhtumi korral abi lubamises, reguleerida nimetatud direktiiviga, võttes arvesse sellise abi erilist laadi;abitoimingute arvamine nende järelevalveks esimese direktiivi reguleerimisalasse, kus neid toiminguid ei määratleta, ei tohi mõjutada nende suhtes kohaldatavaid maksueeskirju;ainult teatava abi andmine maanteesõidukiga seotud õnnetuse või rikke korral, mis tavaliselt juhtub kindlustuskatet andva kindlustusseltsi liikmesriigi territooriumil, ei ole põhjus, miks isikute või ettevõtjate suhtes, kes ei ole kindlustusseltsid, peaks kohaldama esimese direktiiviga ettenähtud korda;tingimusele, et õnnetus või rike peab toimuma kindlustuskatet andva kindlustusseltsi liikmesriigis, tuleks ette näha teatav leevendus, mille puhul võetakse arvesse kas vastastikuste kokkulepete olemasolu või teatavaid konkreetseid olukordi, mis on seotud geograafilise asukoha või asjaomaste organisatsioonide struktuuriga, või nimetatud toimingute väga piiratud majanduslikku tähtsust;esimese direktiivi reguleerimisalast tuleks välja jätta liikmesriigi organisatsioon, kelle põhitegevus on teenuste osutamine ametivõimude huvides;abilepinguid pakkuval kindlustusseltsil peavad olema vajalikud vahendid pakutavate mitterahaliste hüvitiste andmiseks sobiva tähtaja jooksul; tuleks ette näha erisätted solventsusmarginaali ja minimaalse garantiifondi arvutamiseks, mis sellisel kindlustusseltsil olema peavad;on vaja teatavaid üleminekusätteid, et võimaldada ainult abi andvatel kindlustusseltsidel kohaneda esimese direktiivi kohaldamisega;pidades silmas erilisi struktuurilisi ja geograafilisi raskusi, tuleb liikmesriigi autoklubile jätta üleminekuaeg, et jõuda oma tegevust nimetatud direktiiviga kohandada seoses sõiduki kojutoimetamisega, vajaduse korral koos juhi ja reisijatega;on vaja ajakohastada esimese direktiivi sätted kindlustusseltside võimalike õiguslike vormide kohta; nimetatud direktiivi teatavaid sätteid, mis käsitlevad ühenduses tegutsevate ja väljaspool ühendust asuvate peakontoritega kindlustusseltsidele kuuluvate esinduste või filiaalide suhtes kohaldatavaid eeskirju, tuleks muuta, et viia need vastavusse direktiivi 79/267/EMÜ [6] sätetega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1"Artikkel 11. Käesolev direktiiv käsitleb liikmesriigi territooriumil asutatud või asutada soovivate kindlustusseltside sõltumatu otsekindlustustegevuse alustamist ja jätkamist, kaasa arvatud lõikes 2 nimetatud abi osutamine.2. Abistamine on abi, mida antakse isikutele, kellel tekivad raskused reisimise, kodust eemalviibimise või alalisest elukohast eemalviibimise ajal. See seisneb kohustuses teha abi abilepingu kasutajale kindlustuspreemia ettemakse eest viivitamata kättesaadavaks, kui see isik on lepingus sätestatud juhtudel ja tingimustel ootamatu juhtumi tõttu raskustesse sattunud.Abi võib seisneda rahalise või mitterahalise hüvitise andmises. Mitterahalise hüvitise andmine võib samuti toimuda seda andva isiku personali või varustuse abil.Abistamine ei hõlma teenindustöid, tehnilist hooldust, müügijärgseid teenuseid või abile viitamist või selle vahendamist.3. Käesolevas artiklis nimetatud toimingud on liikide kaupa esitatud lisas."Artikkel 2"3. Abistamine, kus vastutus on piiratud järgmiste toimingutega, mida osutatakse maanteesõidukiga seotud õnnetuse või rikke korral, mis tavaliselt juhtub kindlustust pakkuva kindlustusseltsi liikmesriigi territooriumil:- kohapealne rikketeenistus, milleks kindlustust pakkuv kindlustusselts enamikus olukordades kasutab oma personali ja sisseseadet,- sõiduki toimetamine lähimasse või sobivaimasse paika, kus saab teha remonti, ning juhi ja reisijate saatmine, tavaliselt sama abivahendiga, lähimasse paika, kust nad saavad oma reisi jätkata muul viisil,- sõiduki toimetamine, võimaluse korral koos juhi ja reisijatega, nende koju, lähtepunkti või esialgsesse sihtpunkti samas liikmesriigis, kui kindlustust pakkuva kindlustusseltsi liikmesriik seda ette näeb,kui selliste toimingutega ei tegele kindlustusselts, kelle suhtes kehtib käesolev direktiiv.Kahes esimeses taandes nimetatud juhtudel tingimus, et õnnetus või rike peab olema juhtunud kindlustust pakkuva kindlustusseltsi liikmesriigi territooriumil:a) ei kuulu kohaldamisele juhul, kui kindlustusselts on organ, mille liige hüvitise saaja on, ja rikketeenistust või sõiduki toimetamist teostab üksnes liikmekaardi esitamisel täiendava lisatasu maksmiseta kõnealuse riigi samasugune organ vastastikusel kokkuleppel;b) ei välista seda, et abi võib anda Iirimaal ja Ühendkuningriigis tegutsev ühine organ.Kolmandas taandes nimetatud tingimustel, kui õnnetus või rike on juhtunud Iirimaa territooriumil või Ühendkuningriigi puhul Põhja-Iirimaa territooriumil, võib sõiduki, võimaluse korral koos juhi ja reisijatega, toimetada nende koju, lähtepunkti või esialgsesse sihtpunkti mõlemas riigis.Käesolev direktiiv ei käsitle samuti abitoiminguid, mida teeb Luksemburgi Suurhertsogiriigi autoklubi maanteesõiduki õnnetuse või rikke korral, mis seisnevad väljaspool Luksemburgi Suurhertsogiriigi territooriumi õnnetuse või rikke läbiteinud sõiduki toimetamises, võimaluse korralkoos juhi ja reisijatega, nende koju.Kindlustusseltsid, kelle suhtes kehtib käesolev direktiiv, võivad käesolevas punktis nimetatud toimingutega tegeleda ainult juhul, kui nad on saanud tegevusloa lisa punkti A liigi 18 jaoks, piiramata nimetatud lisa punkti C kohaldamist. Sel juhul kohaldatakse kõnealuste toimingute suhtes käesolevat direktiivi."Artikkel 3"Käesolevat direktiivi ei kohaldata kindlustusseltside suhtes, mis vastavad järgmistele tingimustele:- kindlustusselts ei tegele ühegi käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluva tegevusega, välja arvatud lisa punkti A liigis 18 kirjeldatud tegevus,- see tegevus toimub eranditult kohalikul alusel ja seisneb ainult mitterahaliste hüvitiste andmises, ja- raskustesse sattuvate inimeste abistamisega kogutud aastakasum kokku ei ületa 200000 eküüd."Artikkel 4"f) TaanisFalcks Redningskorps A/S, København."Artikkel 5Artikli 8 lõike 1 punkti a eelviimases taandes jäetakse välja sõnad "coöperatieve vereniging".Artikkel 6"Samuti ei takista need liikmesriikidel kontrollimast lisa punkti A liigi 18 jaoks luba taotlevate või loa saanud seltside personali ja sisseseade otseseid või kaudseid varusid, kaasa arvatud sellise meditsiinipersonali kvalifikatsioon ja varustuse kvaliteet, mis on kindlustusseltsi käsutuses sellest kindlustusliigist tulenevate kohustuste täitmiseks."Artikkel 7"e) halduse ja kindlustustegevuse korraldamise hinnangulised kulud; nende katmiseks mõeldud rahalised vahendid ja juhul, kui kindlustatavad riskid on loetletud lisa punkti A liigis 18, vahendid, mis kindlustusseltsil on lubatud abi andmiseks kättesaadavad;".Artikkel 8"Artikkel 13Liikmesriigid teevad loa saanud kindlustusseltside finantsseisundi järelevalve alal omavahel tihedat koostööd. Kui kõnealustel kindlustusseltsidel on luba kindlustada lisa punkti A liigis 18 loetletud riske, teevad liikmesriigid koostööd ka nende vahendite järelevalve alal, mis kindlustusseltsidel lepinguga võetud abistamiskohustuste täitmiseks olemas on, kui nende õigusnormid näevad ette selliste vahendite järelevalve."Artikkel 9"Lisa punkti A liigis 18 loetletud riskide puhul on teise tulemuse (nõuete alusel) arvutamiseks kasutatav nõuete summa kulud, mis kindlustusselts abistamisel kandnud on. Sellised kulud arvutatakse vastavalt selle liikmesriigi siseriiklikele õigusnormidele, kelle territooriumil asub kindlustusseltsi peakontor."Artikkel 10"— 300000 eküüd juhul, kui kindlustatakse kõiki või osa lisa punkti A liikidesse 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 16 ja 18 kuuluvatest riskidest."Artikkel 11"Artikkel 191. Iga liikmesriik nõuab igalt oma territooriumil asuva peakorteriga kindlustusseltsilt kõiki tegevusliike hõlmava aastaaruande esitamist, mis käsitleb kindlustusseltsi finantsolukorda, maksevõimet ja lisa punkti A liiki 18 liigitatud riskide kindlustamise korral muid vahendeid, mis tal kohustuste täitmiseks kättesaadavad on, juhul kui liikmesriigi õigusnormid näevad ette selliste vahendite järelevalve.2. Liikmesriigid nõuavad, et nende territooriumil tegutsevad kindlustusseltsid esitaksid korrapäraselt aruanded koos statistiliste dokumentidega, mis on vajalikud järelevalveks, ja näitaksid lisa punkti A liigis 18 loetletud riskide kindlustamise puhul vahendid, mis neil kohustuste täitmiseks kättesaadavad on, kui seadused näevad ette selliste vahendite järelevalve. Pädevad järelevalveasutused edastavad üksteisele järelevalveks vajalikud dokumendid ja teabe."Artikkel 12"Artikkel 261. Iga kindlustusselts, kes on taotlenud või saanud tegevusloa rohkem kui ühes liikmesriigis, võib taotleda järgmisi soodustusi, mida võib anda ainult koos:a) artiklis 25 nimetatud solventsusmarginaali arvutamine kogu ühenduses toimuva tegevuse kohta; sel juhul võetakse selle arvutamiseks arvesse üksnes kõigi ühenduses tegutsevate esinduste või filiaalide tegevust;b) vastavalt artikli 23 lõike 2 punktile e nõutav tagatis deponeeritakse ainult ühes neist liikmesriikidest;c) garantiifondile vastavad varad asuvad ükskõik millises liikmesriigis, kus ta tegutseb.2. Lõikes 1 sätestatud soodustuste kasutamise taotlus esitatakse asjaomase liikmesriigi pädevatele asutustele. Taotluses peab nimetama liikmesriigi asutuse, kes edaspidi hakkab tegema ühenduses tegutsevate esinduste või filiaalide kogu tegevuse maksevõime järelevalvet. Kindlustusselts peab asutuse valikut põhjendama. Tagatis deponeeritakse selles liikmesriigis.3. Lõikes 1 ettenähtud soodustusi võib anda ainult juhul, kui nendega nõustuvad pädevad asutused kõigis liikmesriikides, kus on esitatud taotlus. Need jõustuvad ajast, kui valitud järelevalveasutus teatab teistele järelevalveasutustele, et ta teeb ühenduses asuvate esinduste ja filiaalide kogu tegevuse maksevõime järelevalvet.Valitud järelevalveasutus saab teistest liikmesriikidest teavet, mida on vaja nende territooriumil tegutsevate esinduste ja filiaalide üldise maksuvõime järelevalveks.4. Ühe või mitme asjaomase liikmesriigi taotluse korral tühistavad kõik asjaomased liikmesriigid üheaegselt vastavalt käesolevale artiklile antud soodustused."Artikkel 13"Kui kindlustusselts vastab artikli 26 lõikes 1 ettenähtud soodustuste andmiseks vajalikele tingimustele, käsitatakse artikli 20 kohaldamisel ühenduses tegutsevate esinduste või filiaalide kogu tegevuse maksevõime kontrolli eest vastutavat asutust samal viisil kui selle liikmesriigi asutust, kus asub ühenduse kindlustusseltsi peakontor."Artikkel 14"18. AbiAbi isikutele, kes satuvad raskustesse reisides, kodust eemal või alalisest elukohast eemal."Artikkel 15Iga liikmesriik võib oma territooriumil ette näha abi andmise vastavalt esimeses direktiivis kehtestatud korrale isikutele, kes satuvad raskustesse artiklis 1 nimetamata juhtudel. Kui liikmesriik kasutab seda võimalust, käsitab ta selle korra kohaldamisel sellist tegevust nii, nagu oleks see loetletud esimese direktiivi lisa punkti A liigis 18, piiramata selle punkti C kohaldamist.Eelmine lõik ei mõjuta kuidagi võimalust liigitada tegevusi, mis ilmselt kuuluvad teistesse liikidesse esimese direktiivi lisas sätestatud liigituse kohaselt.Tegevusloa andmisest esindusele või filiaalile ei tohi keelduda ainult põhjusel, et käesolevas artiklis käsitletud tegevust liigitatakse kindlustusseltsi peakontori asukohaliikmesriigis teisiti.ÜleminekusättedArtikkel 161. Liikmesriigid võivad anda kindlustusseltsidele, kes käesoleva direktiivi teatavakstegemise kuupäeval annavad nende territooriumil ainult abi, esimese direktiivi artiklites 16 ja 17 sätestatud tingimuste täitmiseks viieaastase tähtaja, mis algab teatavakstegemise kuupäevast.2. Liikmesriigid võivad lubada kõigile lõikes 1 nimetatud kindlustusseltsidele, kes pole viieaastase tähtaja jooksul täielikult moodustanud solventsusmarginaali, selleks lisaaega kuni kaks aastat, juhul kui need kindlustusseltsid on vastavalt esimese direktiivi artiklile 20 esitanud järelevalveasutusele heakskiitmiseks meetmed, mida nad kavatsevad sel eesmärgil võtta.3. Iga lõikes 1 nimetatud kindlustusselts, kes soovib oma tegevust laiendada esimese direktiivi artikli 8 lõike 2 või artikli 10 tähenduses, võib seda teha ainult tingimusel, et ta järgib edaspidi seda direktiivi.4. Iga lõikes 1 nimetatud kindlustusselts, kelle vorm erineb esimese direktiivi artiklis 8 nimetatutest, võib kolme aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemise kuupäeva jätkata oma senist tegevust õiguslikus vormis, milles ta tegutseb sel kuupäeval.5. Käesolevat artiklit kohaldatakse mutatis mutandis pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist asutatud kindlustusseltside suhtes, kes võtavad üle õiguslikult eraldiseisva organi äritegevuse, mis sel kuupäeval juba toimub.Artikkel 17Liikmesriigid võivad anda esimese direktiivi III jaotises nimetatud esindustele ja filiaalidele, kes annavad abi ainult nende liikmesriikide oma territooriumil, esimese direktiivi artikli 25 järgimiseks maksimaalselt viieaastase tähtaja, mis algab käesoleva direktiivi teatavakstegemise kuupäevast, juhul kui sellised esindused või filiaalid ei laienda oma tegevust esimese direktiivi artikli 10 lõike 2 tähenduses.Artikkel 18Pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemise kuupäeva ei kohaldata kaheksa aasta jooksul esimese direktiivi artikli 2 lõike 3 esimese lõigu kolmandas taandes nimetatud toimingute suhtes tingimust, et õnnetus või rike peab olema juhtunud kindlustust andva kindlustusseltsi liikmesriigi territooriumil, kui nende toimingutega tegeleb ELPA (Kreeka auto- ja turismiklubi).LõppsättedArtikkel 191. Liikmesriigid peavad käesoleva direktiivi järgimiseks muutma oma siseriiklikke õigusnorme hiljemalt 30. juuniks 1987. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile. Nii muudetud õigusnorme kohaldatakse käesoleva direktiivi artiklite 16, 17 ja 18 kohaselt hiljemalt alates 1. jaanuarist 1988.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste õigusnormide teksti.Artikkel 20Komisjon annab nõukogule kuue aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist aru direktiivi, eriti selle artikli 15 kohaldamisel tekkivatest raskustest. Vajaduse korral esitab ta ettepanekud olukorra parandamiseks.Artikkel 21Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 10. detsember 1984Nõukogu nimeleesistujaA. Dukes[1] EÜT C 51, 10.3.1981, lk 5; EÜT C 30, 4.2.1983, lk 6.[2] EÜT C 149, 14.6.1982, lk 129.[3] EÜT C 343, 31.12.1981, lk 9.[4] EÜT L 228, 16.8.1973, lk 3.[5] EÜT L 189, 13.7.1976, lk 13.[6] EÜT L 63, 13.3.1979, lk 1.--------------------------------------------------