title: Nõukogu direktiiv, 18. märts 1991, millega muudetakse direktiivi 75/442/EMÜ jäätmete kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31991L0156

Euroopa Liidu Teataja L 078 , 26/03/1991 Lk 0032 - 0037 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 10 Lk 0066  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 10 Lk 0066

		Nõukogu direktiiv,18. märts 1991,millega muudetakse direktiivi 75/442/EMÜ jäätmete kohta(91/156/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 130s,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:direktiivis 75/442/EMÜ [4] sätestati ühenduse eeskirjad jäätmete kõrvaldamise kohta; neid eeskirju tuleb muuta, et arvesse võtta liikmesriikide kogemusi selle direktiivi rakendamisel; muudatuste tegemisel võetakse aluseks keskkonnakaitse kõrge tase;oma 7. mai 1990. aasta resolutsioonis jäätmepoliitika kohta [5] võttis nõukogu kohustuse direktiivi 75/442/EMÜ muuta;ühenduse jäätmehoolduse tõhususe tõstmiseks on vaja ühtset terminoloogiat ning jäätmete määratlust;keskkonnakaitse kõrge taseme saavutamiseks peavad liikmesriigid lisaks meetmetele jäätmete vastutustundliku kõrvaldamise ning taaskasutamise tagamiseks võtma meetmeid jäätmete tekkimise piiramiseks, edendades puhtamaid tehnoloogiaid ja toodete kasutamist, mida saab ringlusse võtta ja korduskasutada, võttes arvesse taaskasutatavate jäätmete olemasolevaid või võimalikke turge;erinevused liikmesriikide seadustes, mis käsitlevad jäätmete kõrvaldamist ja taaskasutamist, võivad mõjutada keskkonna kvaliteeti ning takistada siseturu toimimist;on soovitav edendada jäätmete ringlussevõttu ning korduskasutust toorainena; võib olla vajalik näha ette erieeskirju korduskasutatavate jäätmete kohta;ühenduse jaoks tervikuna on oluline sõltumatus jäätmete kõrvaldamise valdkonnas ning on soovitav, et iga liikmesriik ka eraldi seda eesmärki püüdleks;ülalnimetatud eesmärkide saavutamiseks tuleks liikmesriikidel koostada jäätmekavad;jäätmete vedu tuleb vähendada ning liikmesriigid võivad selleks oma jäätmekavades näha ette vajalikud meetmed;kõrge kaitsetaseme ja tõhusa kontrolli tagamiseks tuleb ette näha jäätmete kõrvaldamisega ja taaskasutamisega tegelevate ettevõtete volitamine ja järelevalve;teatud tingimustel ja eeldusel, et keskkonnakaitsenõuded on täidetud, võib mõned ettevõtted, kes oma jäätmeid ise töötlevad ja taaskasutavad, vabastada loa taotlemise kohustusest; sellised ettevõtted tuleks registreerida;selleks et jäätmete üle oleks seire nende tekkimisest kuni nende lõppladustamiseni, tuleks teistelt jäätmetega tegelevatelt ettevõtetelt, nagu jäätmete kogujad, vedajad ja vahendajad, nõuda lube, neid registreerida ja nende üle teha asjakohast järelevalvet;tuleks asutada komitee, kes abistaks komisjoni käesoleva direktiivi rakendamisel ja kohandamisel teaduse ja tehnika edusammudega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 75/442/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artiklid 1–12 asendatakse järgmisega:"Artikkel 1Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) jäätmed — I lisas loetletud kategooriatesse kuuluvad mis tahes ained või esemed, mille valdaja kasutuselt kõrvaldab, kavatseb kasutuselt kõrvaldada või on kohustatud kasutuselt kõrvaldama.Komisjon koostab artiklis 18 ette nähtud korda järgides hiljemalt 1. aprilliks 1993 nimekirja jäätmetest, mis kuuluvad I lisas loetletud kategooriatesse. Seda nimekirja vaadatakse korrapäraselt läbi ja vajadusel muudetakse sama korda järgides;b) tekitaja — igaüks, kelle tegevuse käigus tekivad jäätmed ("esmane tekitaja"), ja/või igaüks, kes teeb jäätmete eeltöötlust, segab jäätmeid või sooritab muid toiminguid, mille tulemusena jäätmete olemus või koostis muutub;c) valdaja – jäätmetekitaja või füüsiline või juriidiline isik, kelle valduses on jäätmed;d) käitlus — jäätmete kogumine, vedu, taaskasutamine ja kõrvaldamine, kaasa arvatud nende tegevuste järelevalve ning kõrvaldamiskohtade järelhooldus;e) kõrvaldamine — kõik toimingud, mis on ette nähtud direktiivi IIA lisas;f) taaskasutamine — kõik toimingud, mis on ette nähtud direktiivi IIB lisas;g) kogumine — jäätmete kokkukorjamine, sortimine ja/või segamine veo eesmärgil.Artikkel 21. Käesoleva direktiivi reguleerimisalasse ei kuulu:a) välisõhku paisatavad gaasilised heitmed;b) muude õigusaktide reguleerimisalasse kuuluvad:i) radioaktiivsed jäätmed;ii) maavarade uuringute, kaevandamise, töötlemise ja ladustamise tulemusena tekkinud jäätmed ning karjääride tootmisjäägid;iii) loomakorjused ja järgmised põllumajandusjäätmed: sõnnik ja muud põllumajanduses kasutatavad loodusomased ja mitteohtlikud ained;iv) reovesi, välja arvatud vedelad jäätmed;v) kasutusest kõrvaldatud lõhkeained.2. Üksikdirektiivides võib ette näha erijuhtusid käsitlevaid eeskirju või täiendada käesoleva direktiivi eeskirju teatava jäätmekategooria käitlemise osas.Artikkel 31. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et edendada:a) esiteks, jäätmete tekkimise ja nende ohtlikkuse vältimist või vähendamist eelkõige järgmiste tegevuste kaudu:- puhtamate ja loodusvarasid säästvamalt kasutavate tehnoloogiate arendamine,- selliste toodete tehniline arendamine ja turustamine, mis on kujundatud nii, et nende valmistamine, kasutamine ja lõppladustamine ei põhjusta üldse või põhjustab minimaalselt jäätmete koguste või nende kahjulikkuse suurenemist või reostusohtu,- selliste tehnoloogiate arendamine, mille abil saab taaskasutatavates jäätmetes sisalduvad ohtlikud ained lõppladustada;b) teiseks:i) jäätmete taaskasutamist ringlussevõtu, korduskasutuse, taasväärtustamise või muu menetluse abil teisese toorme eraldamiseks, võiii) jäätmete kasutamist energiaallikana.2. Välja arvatud juhul, kui kohaldatakse nõukogu 28. märtsi 1983. aasta direktiivi 83/189/EMÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord, [6] teatavad liikmesriigid komisjonile kõigist meetmetest, mida nad kavatsevad võtta lõikes 1 nimetatud eesmärkide saavutamiseks. Komisjon teatab nendest meetmetest teistele liikmesriikidele ja artiklis 18 osutatud komiteele.Artikkel 4Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada jäätmete taaskasutamine ja kõrvaldamine viisil, mis ei sea ohtu inimeste tervist, mille käigus ei kasutata keskkonda ohustavaid protsesse ja menetlusi ning millega eelkõige:- ei ohustata vett, õhku, pinnast, taimi ega loomi,- ei tekitata mürast või haisust põhjustatud häiringuid,- ei kahjustata maapiirkondi ega erihuvi pakkuvaid kohti.Liikmesriigid võtavad ka vajalikud meetmed, et keelata jäätmete hülgamine, kaadamine või kontrollimata kõrvaldamine.Artikkel 51. Liikmesriigid võtavad asjakohased meetmed ja kui see on vajalik või soovitav, siis koostöös teiste liikmesriikidega, et luua ühtne ja sobiv jäätmekõrvaldamisrajatiste võrgustik, võttes arvesse parimat võimalikku tehnoloogiat, mis ei põhjusta liigseid kulutusi. Selline võrgustik peab tagama ühenduse kui terviku sõltumatuse jäätmete kõrvaldamise valdkonnas ning võimaldama liikmesriikidel omaette seda eesmärki püüelda, arvestades geograafilisi tingimusi ning vajadust spetsiaalsete rajatiste järele teatud jäätmeliikidega seoses.2. Võrgustik peab ka võimaldama jäätmete kõrvaldamist lähimas sobivas rajatises sobivaima meetodi ja tehnoloogia abil, et tagada inimeste tervise ja keskkonna kaitse kõrge tase.Artikkel 6Liikmesriigid asutavad või määravad pädeva asutuse või pädevad asutused, kes vastutavad käesoleva direktiivi rakendamise eest.Artikkel 71. Artiklis 3, 4 ja 5 nimetatud eesmärkide saavutamiseks tuleb artiklis 6 osutatud pädeval asutusel või pädevatel asutustel võimalikult kiiresti koostada üks või mitu jäätmekava. Sellised kavad käsitlevad eelkõige:- taaskasutatavate või kõrvaldatavate jäätmete liiki, koguseid ja päritolu,- üldisi tehnilisi nõudeid,- konkreetsete jäätmetega seotud erimeetmeid,- sobilikke kõrvaldamiskohti või rajatisi.Sellised kavad võivad näiteks hõlmata:- füüsilisi või juriidilisi isikuid, kellel on luba jäätmeid käidelda,- taaskasutamis- ja kõrvaldamistoimingute hinnangkulusid,- asjakohaseid meetmeid, et edendada jäätmete kogumise, sortimise ja töötlemise ratsionaliseerimist.2. Liikmesriigid teevad jäätmekavasid koostades vajaduse korral koostööd teiste liikmesriikidega ja komisjoniga. Liikmesriigid teatavad sellest komisjonile.3. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et vältida nende jäätmekavadele mittevastavat jäätmete vedu. Liikmesriigid teatavad mis tahes asjakohastest meetmetest teistele liikmesriikidele ja komisjonile.Artikkel 8Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada, et iga jäätmevaldaja:- annab jäätmed käitlemiseks era- või avalikule jäätmekogumisettevõttele või ettevõttele, kes teeb IIA või IIB lisas nimetatud toiminguid,- taaskasutab või kõrvaldab jäätmed ise kooskõlas käesoleva direktiivi sätetega.Artikkel 91. Artiklite 4, 5 ja 7 rakendamise eesmärgil peab iga rajatis või ettevõte, kes teeb IIA lisas nimetatud toiminguid, saama loa artiklis 6 osutatud pädevalt asutuselt.Kõnealune luba hõlmab:- jäätmete liiki ja koguseid,- tehnilisi nõudeid,- ohutusabinõusid, mis tuleb võtta,- kõrvaldamiskohta,- käitlusviisi.2. Lubasid võib anda tähtajaliselt, neid võib pikendada, nendega võivad kaasneda tingimused ja kohustused ning nende andmisest võib keelduda, kui plaanitav kõrvaldamismeetod ei ole keskkonnakaitse seisukohalt vastuvõetav.Artikkel 10Artikli 4 rakendamise eesmärgil peab iga rajatis või ettevõte, kes teeb IIB lisas nimetatud toiminguid, saama selleks loa.Artikkel 111. Ilma et see piiraks nõukogu 20. märtsi 1978. aasta direktiivi 78/319/EMÜ (mürgiste ja ohtlike jäätmete kohta), [7] viimati muudetud Hispaania ja Portugali ühinemisaktiga, kohaldamist, võib artiklis 9 ja 10 sätestatud loa taotlemisest vabastada:a) rajatised ja ettevõtted, mis kõrvaldavad oma jäätmeid nende tekkekohas;ningb) rajatised ja ettevõtted, kes tegelevad jäätmete taaskasutamisega.See vabastus kehtib ainult juhul, kui:- pädevad asutused on vastu võtnud üldeeskirjad iga tegevuse kohta, milles nähakse ette jäätmete liigid ja kogused ning tingimused, mille täitmisel võidakse tegevus loa nõudest vabastada,ning- kui jäätmete liik ja kogus ning kõrvaldamis- ja taaskasutusmeetodid vastavad artiklis 4 sätestatud tingimustele.2. Pädevad asutused registreerivad lõikes 1 nimetatud rajatised ja ettevõtted.3. Liikmesriigid teatavad komisjonile lõike 1 kohaselt vastuvõetud üldeeskirjadest.Artikkel 12Pädevad asutused registreerivad rajatised ja ettevõtted, kes ei pea luba taotlema, kuid kes koguvad või veavad jäätmeid kaubanduslikul alusel või korraldavad jäätmete kõrvaldamist või taaskasutamist teiste eest (kauplejad või vahendajad).Artikkel 13Pädevad asutused teevad korrapärast kontrolli rajatiste ja ettevõtete üle, kes teostavad artiklites 9–12 osutatud toiminguid.Artikkel 14Kõik artiklites 9–12 osutatud rajatised või ettevõtted:- peavad arvestust jäätmete koguse, olemuse, päritolu ning vajaduse korral sihtkoha, kogumissageduse, veoliigi ning käitlusviisi üle I lisas loetletud jäätmete ning IIA ja IIB lisas loetletud toimingute osas,- tegema selle teabe taotluse korral kättesaadavaks artiklis 6 osutatud pädevatele asutustele.Liikmesriigid võivad käesoleva artikli sätete järgimist nõuda ka jäätmetekitajatelt.Artikkel 15Vastavalt "saastaja maksab" põhimõttele tuleb jäätmete kõrvaldamise kulud kanda:- jäätmevaldajal, kes on andnud jäätmed jäätmekogumisettevõttele või artiklis 9 osutatud ettevõttele,ja/või- eelmisel valdajal või tootjal, kelle tootest jäätmed on tekkinud.Artikkel 161. Iga kolme aasta järel ja esmakordselt 1. aprillil 1995 saadavad liikmesriigid komisjonile aruande käesoleva direktiivi rakendamiseks võetud meetmete kohta. See aruanne põhineb küsimustikul, mis on koostatud artiklis 18 ette nähtud korda järgides ja mille komisjon saadab liikmesriikidele kuus kuud enne ülalnimetatud tähtaega.2. Lõikes 1 nimetatud aruannete põhjal avaldab komisjon iga kolme aasta järel koondaruande, esimest korda 1. aprillil 1996.Artikkel 17Käesoleva direktiivi lisade teaduse ja tehnika arenguga kohandamiseks vajalikud muudatused võetakse vastu artiklis 18 ettenähtud korras.Artikkel 18Komisjoni abistab komitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja eesistujana komisjoni esindaja.Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Komitee esitab eelnõu kohta oma arvamuse tähtaja jooksul, mille vastavalt küsimuse kiireloomulisusele võib määrata eesistuja. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse kõnealuses artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu.Kui kavandatud meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jooksul alates nõukogu poole pöördumisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu."2. Artiklitest 13, 14 ja 15 saavad artiklid 19, 20 ja 21.3. Lisatakse järgmised lisad:"I LISAJÄÄTMEKATEGOORIADQ1  Edaspidi teisiti määratlemata tootmis- ja tarbimisjäägidQ2  PraaktootedQ3  Tooted, mille kasutustähtaeg on lõppenudQ4  Materjalid, mis on maha voolanud, riknenud või mõne õnnetusjuhtumi tõttu kahjustunud, kaasa arvatud materjalid, seadmed või muud esemed, mis on õnnetusjuhtumi tagajärjel saastunudQ5  Materjalid, mis on saastunud või kõlbmatuks muutunud sihipärase tegevuse tagajärjel (puhastusjäägid, pakkematerjalid, mahutid jm)Q6  Kasutamiskõlbmatud osad (nt tühjad patareid, ammendatud katalüsaatorid jne)Q7  Ained, mis ei toimi enam nõutaval tasemel (nt saastunud happed, saastunud lahustid, kasutatud karastussoolad jne)Q8  Tööstusprotsessijäägid (nt räbud, põhjasetted jne)Q9  Reostustõrjejäägid (nt skraberisetted, kottfiltritolm, kasutatud filtrid jne)Q10  Metallide töötlemise ja viimistlemise jäägid (nt treilaastud, valtsimistagi jne)Q11  Tooraine kaevandamise ja töötlemise jäägid (nt kaevandamisjäägid, naftatootmisel tekkinud muda jne)Q12  Rikutud materjalid (nt PCBga saastatud õli jne)Q13  Kõik materjalid, ained või tooted, mille kasutamine on seadusega keelatudQ14  Tooted, millele valdaja ei leia edasist kasutamist (nt põllumajanduses, olmes, kontorites, kauplustes või töökodades ära visatud vallasasjad jne)Q15  Reostatud pinnase puhastamisel tekkinud saastunud materjalid, ained või tootedQ16  Kõik materjalid, ained või tooted, mida ei hõlma ülalloetletud kategooriadII A LISAKÕRVALDAMISTOIMINGUDNB:Käesoleva lisa eesmärk on loetleda kõrvaldamistoimingud nii, nagu neid praktikas kasutatakse. Vastavalt artiklile 4 tuleb jäätmed kõrvaldada nii, et ei seata ohtu inimeste tervist ega kasutada tõenäoliselt keskkonda kahjustavaid protsesse ja menetlusi.D1  Maapealne või maa-alune ladestamine (nt prügilasse jne)D2  Pinnastöötlus (nt vedelate või püdelate heitmete biolagundamine pinnases jne)D3  Süvainjektsioon (nt vedelate heitmete pumpamine puuraukudesse, mahajäetud soolakaevandustesse või looduslikesse tühemikesse jne)D4  Paigutamine maapealsetesse basseinidesse (nt vedelate või püdelate jäätmete paigutamine šahtidesse, tiikidesse või laguunidesse jne)D5  Paigutamine tarindprügilatesse (nt jäätmete paigutamine üksteisest ning keskkonnast isoleeritud, pealt kaetud ja vooderdatud pesadesse jne)D6  Tahkete jäätmete heitmine veekogudesse, v.a merre/ookeaniD7  Heitmine merre/ookeani, sh ladestamine merepõhjaD8  Bioloogiline töötlus, mida ei ole käsitletud mujal käes-olevas lisas ning mille lõppsaaduseks on ühendid või segud, mis kõrvaldatakse käes-olevas lisas loetletud mis tahes toimingu abilD9  Füüsikalis-keemiline töötlus, mida ei ole käsitletud mujal käesolevas lisas ning mille lõppsaaduseks on ühendid või segud, mis kõrvaldatakse käesolevas lisas loetletud mis tahes toimingu abil (nt aurutamine, kuivatamine, kaltsineerimine jne)D10  Põletamine maismaalD11  Põletamine merelD12  Püsiladustamine (nt konteinerites jäätmete paigutamine kaevandustesse jne)D13  Jäätmesegude koostamine või jäätmete segamine enne käes-olevas lisas nimetatud mis tahes toimingutD14  Ümberpakkimine enne käesolevas lisas nimetatud mis tahes toimingutD15  Vaheladustamine käesolevas lisas nimetatud mis tahes toimingu ajal, välja arvatud ajutine ladustamine jäätmete kogumisel nende tekkekohasII B LISATAASSKASUTAMISELE SUUNATUD TOIMINGUDNB:Käesoleva lisa eesmärk on loetleda taaskasutamistoimingud nii, nagu neid praktikas kasutatakse. Vastavalt artiklile 4 tuleb jäätmeid taaskasutada nii, et ei seata ohtu inimeste tervist ega kasutada tõenäoliselt keskkonda kahjustavaid protsesse ja menetlusi.R1  Lahustite taasväärtustamine/regenereerimineR2  Lahustitena mittekasutatavate orgaaniliste ainete ringlussevõtte/taasväärtustamineR3  Metallide ja metalliühendite ringlussevõtt/taasväärtustamineR4  Muude anorgaaniliste ainete ringlussevõtt/taasväärtustamineR5  Hapete ja aluste regenereerimineR6  Reostustõrjeks kasutatud ainete taaskasutamineR7  Katalüsaatorikomponentide taaskasutamineR8  Õlide taasrafineerimine või korduskasutamine muul viisilR9  Kasutamine peamiselt kütusena või muul viisil energiaallikanaR10  Laotamine pinnasekihti põllumajandusliku kasutamise eesmärgil või keskkonnaseisundi parandamiseks, sh kompostimine ja muud bioloogilised muundamisprotsessid, v.a artikli 2 lõike 1 punkti b alapunktis iii nimetatud jäätmete puhulR11  Punktides R1–R10 nimetatud toimingute tagajärjel tekkinud jäätmete kasutamineR12  Jäätmete vahetamine punktides R1–R11 nimetatud toiminguteksR13  Jäätmete vaheladustamine käesolevas lisas nimetatud mis tahes toiminguteks, välja arvatud ajutine ladustamine jäätmete kogumisel nende tekkekohas"Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. aprillil 1993. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide tekstid.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 18. märts 1991Nõukogu nimeleesistujaA. Bodry[1] EÜT C 295, 19.11.1988, lk 3 jaEÜT C 326, 30.12.1989, lk 6.[2] EÜT C 158, 26.6.1989, lk 232 ja 22. veebruari 1991. aasta arvamus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[3] EÜT C 56, 6.3.1989, lk 2.[4] EÜT L 194, 25.7.1975, lk 47.[5] EÜT C 122, 18.5.1990, lk 2.[6] EÜT L 109, 26.4.1983, lk 8.[7] EÜT L 84, 31.3.1978, lk 43.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 93/84/EMÜ, 30. september 1993, millega muudetakse direktiivi 80/723/EMÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31993L0084

Euroopa Liidu Teataja L 254 , 12/10/1993 Lk 0016 - 0018 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 8 Köide 2 Lk 0023  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 8 Köide 2 Lk 0023

		Komisjoni direktiiv 93/84/EMÜ,30. september 1993,millega muudetakse direktiivi 80/723/EMÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse kohtaEUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 90 lõiget 3,ning arvestades, et:komisjoni direktiivis 80/723/EMÜ, [1] muudetud direktiiviga 85/413/EMÜ, [2] kehtestati süsteem, mille alusel nõutakse liikmesriikidelt ametiasutuste ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse tagamist; selle direktiiviga nõuti, et liikmesriigid säilitaksid teatavat finantsteavet ja esitaksid selle taotluse korral komisjonile;direktiivis 80/723/EMÜ on sätted, eelkõige artiklites 3 ja 5, mis võivad hõlbustada komisjonil oma kohustuste täitmist;riigi osalusega äriühingutel on liikmesriikide majanduses tähtis osa; vajadus liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse järele on osutunud suuremaks kui enne seoses konkurentsiolukorraga ühisturul ja eelkõige selletõttu, et ühendus liigub tihendama majandusintegratsiooni ja sotsiaalse ühtekuuluvuse suunas;liikmesriigid on vastu võtnud ühtse Euroopa akti, mille tulemuseks on ühtse turu loomine 1. jaanuaril 1993; see põhjustab konkurentsisurvet ja komisjon peab olema valvas, et tagada ühtse turu kõigi eeliste saavutamine; seoses ühtse turuga on järjest rohkem vajalik tagada võrdsete võimaluste olemasolu nii riigi osalusega kui eraõiguslikele äriühingutele;on tehtud kindlaks, et märkimisväärne osa riigi ja selle riigi osalusega äriühingute vahelistest finantsvoogudest toimub erinevate finantsülekannete kujul ning mitte lihtsalt kapitali- või kvaasikapitalisüstidena;just valdavalt tootmisvaldkonnas on komisjon teinud kindlaks, et äriühingutele on antud märkimisväärset abi, kuid sellest ei ole teatatud asutamislepingu artikli 93 lõike 3 alusel; esimene, [3] teine [4] ja kolmas [5] riigiabi ülevaade kinnitab, et suuri riigiabi summasid antakse jätkuvalt illegaalselt;aruandlussüsteem, mis põhineb riigiasutuste ja riigi osalusega äriühingute finantsvoogude tagantjärele kontrollimisele, võimaldab komisjonil täita oma ülesandeid; see kontrollisüsteem peab hõlmama täpsemat finantsteavet; see teave ei ole alati avalikult kättesaadav ning kuna tegemist on avaliku teabega, ei ole see piisavalt üksikasjalik riigiasutuste ja riigi osalusega äriühingute finantsvoogude nõuetekohaseks hindamiseks;kogu nõutavat teavet võib lugeda soovitava eesmärgiga proportsionaalseks, võttes arvesse asjaolu, et kõnealuse teabe suhtes juba kohaldatakse avalikustamisnõuet nõukogu neljanda direktiivi 78/660/EMÜ alusel, mis käsitleb äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid, [6] viimati muudetud direktiiviga 90/605/EMÜ [7];liikmesriikide halduskoormuse piiramiseks tuleks aruandlussüsteemis ära kasutada nii avalikult kättesaadavaid andmeid kui ka teavet, mis on kättesaadav enamikule aktsionäridest; tuleb lubada konsolideeritud aruannete esitamist; tootmisvaldkonna suurematele äriühingutele sobimatu abi andmisel on suurim moonutav mõju konkurentsile ühisturul; seetõttu võib praegu sellist aruandlussüsteemi kohaldada vaid nende äriühingute suhtes, mille aastakäive ületab 250 miljonit eküüd;kuigi direktiivist teatamise ajal 1980. aastal asus komisjon seisukohale, et riigi osalusega äriühingute või riigi osalusega kontsernide sisese vahendite liikumise suhtes ei kohaldata direktiivi 80/723/EMÜ nõudeid, tingivad uued arengud majanduselus, mida tihti mõjutab riigi sekkumine riigi osalusega äriühingute kaudu, vajaduse kaasata kõnealune teave; Euroopa Kohtu pretsedendiõiguses on alates 1980. [8] aastast esile tulnud, et liikmesriigid on tunduvalt rohkem rikkunud artikli 93 lõike 3 sätteid, muutes seeläbi komisjoni järelevalveülesanded konkurentsivaldkonnas järjest raskemaks; seepärast tuleb komisjoni järelevalvevolitusi suurendada,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 80/723/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artiklile 2 lisatakse järgmine taane:"— tootmisvaldkonnas tegutsevad riigi osalusega äriühingud —kõik äriühingud, kelle põhiline tegevusala, mille arvele langeb vähemalt 50 % aastasest kogukäibest, kuulub tootmisvaldkonda. Kõne all on need äriühingud, kelle tegevus liigitatakse NACE (Rev.1) D jao — Tootmine — alla (alajaod DA–DN k.a). [9]2. Lisatakse artikkel 5a:"Artikkel 5a1. Liikmesriigid, kelle riigi osalusega äriühingud tegutsevad tootmisvaldkonnas, esitavad iga-aastaselt komisjonile lõikes 2 sätestatud finantsteabe lõikes 4 sisalduva ajakava kohaselt.2. Iga riigi osalusega äriühingu kohta, mis tegutseb tootmisvaldkonnas ja vastab lõikele 3, nõutakse järgmist finantsteavet:i) majandusaasta aruanne ja raamatupidamise aastaaruanne kooskõlas nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ [10] määratlusega. Majandusaasta aruanne ja raamatupidamise aastaaruanne sisaldavad bilanssi, kasumiaruannet ja selgitavaid märkusi koos raamatupidamispoliitika, nõukogu aruannete, piirkondlike ja tegevusaruannetega. Lisaks sellele esitatakse teatised aktsionäride koosolekute kohta ning mis tahes muu asjakohane teave.Samuti esitatakse järgmised andmed iga riigi osalusega äriühingu kohta, kui need ei kajastu majandusaasta aruandes ja raamatupidamise aastaaruandes:ii) aktsiakapitali või selle olemusega samaväärse kvaasikapitalivahendite eraldamine, näidates ära selle eraldamise tingimused (tavalised, eelis-, viit- või vahetatavad aktsiad ja intressimäärad; nende juurde kuuluvad dividendi- või vahetusõigused);iii) tagastamatud toetused või toetused, mida tagastatakse ainult teatavatel asjaoludel;iv) kõik ettevõttele antud laenud, sealhulgas arvelduskrediit ja kapitalisüstide ettemaksud, määratledes laenu intressimäärad ja tingimused ning olemasolu korral tagatise, mille laenu saanud ettevõte on laenu andjale andnud;v) riigiasutuste poolt ettevõttele antud tagatised seoses laenu finantseerimisega (määratledes tingimused ja kõik tasud, mida ettevõte nende tagatiste eest on maksnud);vi) väljamakstud dividendid ja jaotamata kasum;vii) igasugune muu riigi sekkumine, eelkõige riigi osalusega äriühingu riigile võlgnevate summade kustutamine, sealhulgas laenude tagasimaksmine, toetused, ettevõtte tulumaksu või sotsiaalmaksu maksmine ja kõik muud analoogsed kulud.3. Lõikega 2 nõutav teave esitatakse kõigi riigi osalusega äriühingute kohta, mille käive viimasel finantsaastal ületas 250 miljonit eküüd.Eespool nõutud teave esitatakse eraldi iga riigi osalusega äriühingu kohta, kaasa arvatud liikmesriikides asuvad äriühingud, ning see sisaldab andmeid erinevate riigi osalusega kontsernide siseste ja vaheliste tehingute ning tehingute kohta, mis on sõlmitud otse riigi osalusega äriühingu ja riigi vahel. Lõike 2 punktis ii osutatud aktsiakapital hõlmab riigi osalusega äriühingule sama kontserni siseselt või väliselt antud aktsiakapitali, mille on riik andnud otse, ja kogu aktsiakapitali, mille on andnud riigi osalusega valdusettevõtja või muu riigi osalusega äriühing (sealhulgas finantseerimisasutused). Alati näidatakse ära raha andja ja saaja vaheline suhe. Samamoodi esitatakse lõikes 2 nõutud aruanded iga üksiku riigi osalusega äriühingu eraldi ning ka (all)valdusettevõtja kohta, kes konsolideerib mitmed riigi osalusega äriühingud, kui (all)valdusettevõtja konsolideeritud müüki võib liigitada "tootmiseks".Teatavad riigi osalusega äriühingud jaotavad oma tegevuse mitmeks juriidiliselt eraldiseisvaks äriühinguks. Selliste ettevõtete puhul rahuldub komisjon ühe konsolideeritud aruandega. Kontserniaruanne peaks peegeldama samas või tihedalt seotud sektoris tegutseva kontserni majanduslikku tegelikkust. Erinevate ja ainult finantsosaluste konsolideeritud aruannetest ei piisa.4. Lõike 2 alusel nõutav teave esitatakse komisjonile igal aastal. 1992. finantsaastaga seotud teave edastatakse komisjonile kahe kuu jooksul alates käesoleva direktiivi avaldamisest.1993. ja järgnevate aastate teave esitatakse 15 tööpäeva jooksul alates asjaomase riigi osalusega äriühingu majandusaasta aruande avaldamiskuupäevast. Igal juhul ning konkreetselt nende äriühingute puhul, mis ei avalda majandusaasta aruannet, esitatakse nõutav teave mitte hiljem kui üheksa kuu möödumisel äriühingu finantsaasta lõpust.Hindamaks äriühingute arvu, mille suhtes kohaldatakse käesolevat aruandlussüsteemi, esitavad liikmesriigid komisjonile kahe kuu jooksul pärast käesoleva direktiivi avaldamist käesoleva artikli alla kuuluvate äriühingute nimekirja ja nende käibed. Nimekiri kaasajastatakse igal aastal 31. märtsiks.5. Käesolevat artiklit kohaldatakse Treuhandanstaltile kuuluvate või kontrollitavate äriühingute suhtes alles pärast Treuhandanstalti investeeringute tarvis loodud konkreetse aruandlussüsteemi kehtivusaja lõppemist.6. Liikmesriigid esitavad komisjonile mis tahes lisateavet, mida see peab vajalikuks esitatud andmete põhjalikuks hindamiseks."Artikkel 2Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud meetmed 1. novembriks 1993. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid kõnealused õigusaktid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 30. september 1993Komisjoni nimelasepresidentKarel Van Miert[1] EÜT L 195, 29.7.1980, lk 35.[2] EÜT L 229, 28.8.1985, lk 20.[3] ISBN 92-825-9535.[4] ISBN 9-826-0386.[5] ISBN 92-826-4637.[6] EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11.[7] EÜT L 317, 16.11.1990, lk 60.[8] Vt näiteks kohtuotsuseid kohtuasjas 290/83 komisjon v. Prantsusmaa [1985] ECR, 439 (Caisse nationale de Crédit agricole), liidetud kohtuasjad 67, 68 ja 70/85 Van der Kooy v. komisjon [1988] ECR, lk 219, kohtuasi 303/88 Itaalia v. komisjon [1991] ECR-I, lk 1433 (ENI/Lanerossi) ja kohtuasi C-305/89 Itaalia v. komisjon [1991] ECR-I, lk 1603 (IRI/Finmeccanica/Alfa Romeo).[9] EÜT L 83, 3.4.1993."[10] EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 13. aprill 1989, millega täiendatakse ja muudetakse direktiivi 76/116/EMÜ seoses väetiste kaltsiumi-, magneesiumi-, naatriumi- ja väävlisisaldusega

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31989L0284

Euroopa Liidu Teataja L 111 , 22/04/1989 Lk 0034 - 0038 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 18 Lk 0229  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 18 Lk 0229

		Nõukogu direktiiv,13. aprill 1989,millega täiendatakse ja muudetakse direktiivi 76/116/EMÜ seoses väetiste kaltsiumi-, magneesiumi-, naatriumi- ja väävlisisaldusega(89/284/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1] koostöös Euroopa Parlamendiga, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:tuleb vastu võtta meetmed siseturu järkjärguliseks väljakujundamiseks 31. detsembriks 1992; siseturg on sisepiirideta ala, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine;nõukogu 18. detsembri 1975. aasta direktiivis 76/116/EMÜ väetisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [4] mida on viimati muudetud direktiiviga 88/183/EMÜ, [5] on kehtestatud tahkete väetiste turustamist reguleerivad eeskirjad; on osutunud vajalikuks laiendada kõnesolevat direktiivi nii, et see käsitleks ka nende väetiste kaltsiumi-, magneesiumi-, naatriumi- ja väävlisisaldust;direktiivi 76/116/EMÜ võib edaspidi kohaldada ka nende väetiste suhtes, mis sisaldavad ainult kaltsiumi, magneesiumi ja väävlit,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 76/116/EMÜ I lisas loetletud väetiste magneesiumi-, naatriumi- ja väävlisisaldust võib deklareerida tingimusel, et need sisaldused ei ole käesoleva direktiivi artiklis 2 märgitud minimaalkogustest väiksemad ja et asjakohane EMÜ väetis vastab jätkuvalt direktiivi 76/116/EMÜ nõuetele. Sellisel juhul lisatakse väetiseliigi nimetusele artikli 6 punktis b kindlaksmääratud märge.Artikkel 2Artiklis 1 osutatud EMÜ väetiste magneesiumi-, naatriumi- ja väävlisisaldust võib deklareerida üksnes juhul, kui asjakohane väetis sisaldab vähemalt:- 2 % of magneesiumoksiidi (MgO) ehk 1,2 % Mg,- 3 % naatriumoksiidi (Na2O) ehk 2,2 % Na,- 5 % of vääveltrioksiidi (SO3) ehk 2 % S.Artikkel 31. Ilma et see piiraks lõike 2 rakendamist, tuleb käesoleva direktiivi kohaldamisel deklareerida toiteelemendiks peetava kaltsiumi sisaldus ainult I lisas loetletud 1. ja 2. tüüpi väetiste puhul.Liikmesriigid võivad näha ette, et nende territooriumidel turustatavate väetiste kaltsiumisisaldus väljendatakse oksiidvormis (CaO), elementvormis (Ca) või mõlemal viisil.Kaltsiumoksiidisisalduse ümberarvutamisel kaltsiumisisalduseks kasutatakse järgmist valemit:kaltsium (Ca) = kaltsiumoksiid (CaO) × 0,7152. Direktiivi 76/116/EMÜ I lisa C osas osutatud ja lehtedele piserdamiseks mõeldud vedelväetiste lahustuva kaltsiumi sisalduse võib ette näha tingimusel, et see sisaldus ei oleks väiksem kui 8 % kaltsiumoksiidi (= 5,7 % Ca).Artikkel 4Käesoleva direktiivi ja selle lisade sätetele vastavate väetiste puhul võib kasutada märget "EMÜ VÄETIS".Artikkel 5Liikmesriigid võivad näha ette, et nende territooriumidel turustatavate väetiste magneesiumi-, naatriumi- ja väävlisisaldus väljendatakse:- oksiidvormis (MgO, Na2O, SO3),- elementvormis (Mg, Na, S),- või mõlemas vormis.Naatriumoksiidi- ja vääveltrioksiidisisalduse ümberarvutamiseks naatriumi- ja väävlisisaldusteks kasutatakse järgmisi valemeid:- naatrium (Na) = naatriumoksiid (Na2O) × 0,742,- väävel (S) = vääveltrioksiid (SO3) × 0,400.Juhul kui arvutatakse oksiidisisaldus, ümardatakse deklareeritav arv lähima kümnendkohani.Artikkel 6Kohustuslik märge väetise identifiteerimiseks:a) "EMÜ VÄETIS" trükitähtedega;b) väetiseliigi kirjeldus:- kas vastavalt direktiivi 76/116/EMÜ I lisale, kusjuures väetiseliigi nimetuse järel märgitakse sõnad "mis sisaldab…" ja väetises leiduvate käesolevas direktiivis osutatud toiteelementide nimetused või keemilised sümbolid. Käesoleva direktiivi I lisas osutatud toiteelementide järel võib lisada sulgudes arvud, mis näitavad direktiivis 76/116/EMÜ osutatud toiteelementide sisaldust,- või vastavalt käesoleva direktiivi I lisale;c) iga toitaine tagatud sisaldus ning väetisi käsitlevate direktiivide lisades kindlaksmääratud toitainevormide ja/või toitainete lahustuvvormidena väljendatud tagatud sisaldused.Liht- ja kompleksväetiste toitainesisaldus esitatakse massiprotsentides täisarvudena või vajaduse korral ühe kümnendkoha täpsusega.Kui väetis sisaldab mitut deklareeritavat elementi, esitatakse nende sisaldused järgmises järjekorras:N, P2O5 ja/või P, K2O ja/või K, CaO või Ca, MgO ja/või Mg, Na2O ja/või Na, SO3 ja/või S.Toitainevormide ja toitainete lahustuvvormide sisaldused väljendatakse samuti protsentides väetise massist, välja arvatud juhul, kui direktiivi 76/116/EMÜ I lisas on selgesti ette nähtud, et need sisaldused tuleb väljendada teisiti.Toitainevormid märgitakse nii sõnadega kui ka vastavate keemiliste sümbolitega, s.o lämmastik (N), fosfor (P), fosforpentaoksiid (P2O5), kaalium (K), kaaliumoksiid (K2O), magneesium (Mg), magneesiumoksiid (MgO), naatrium (Na), naatriumoksiid (Na2O), väävel (S), vääveltrioksiid (SO3), kaltsium (Ca) ja kaltsiumoksiid (CaO).Artikkel 7Artiklis 1 osutatud väetise magneesiumi-, naatriumi- ja väävlisisaldus väljendatakse ühel järgmistest viisidest:- kogusisaldus protsentides väetise massist,- kui element on vees täielikult lahustuv, deklareeritakse ainult vees lahustuva vormi sisaldus,- kui vees lahustuv vorm moodustab vähemalt veerandi kogu sisaldusest, esitatakse kogu sisaldus ja vees lahustuva vormi sisaldus protsentides väetise massist.Toitainete sisaldused määratakse direktiivi 76/116/EMÜ artiklis 8 osutatud analüüsimeetodite tingimuste kohaselt.Artikkel 8Deklareeritud kaltsiumi-, magneesiumi-, naatriumi- ja väävlisisalduse lubatud hälve on neljandik nende elementide deklareeritud sisaldustest, kuid CaO, MgO, Na2O ja SO3 puhul siiski mitte üle 0,9 protsendipunkti ehk mitte üle 0,64 protsendipunkti Ca, 0,55 protsendipunkti Mg, 0,67 protsendipunkti Na ja 0,36 protsendipunkti S.Artikkel 9Direktiivi 76/116/EMÜ I lisa muudetakse järgmiselt:1. A ossa (Lihtväetised. III. Kaaliumväetised) lisatakse järjenumbri 7 all käesoleva direktiivi II lisas nimetatud EMÜ väetis kiseriit kaaliumsulfaadi lisandiga.2. C ossa (Vedelväetised. 1. Lihtväetised) lisatakse järjenumbri 3 all käesoleva direktiivi II lisas vedelväetisena nimetatud EMÜ väetis kaltsiumnitraadi lahus.Artikkel 101. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud meetmed 12 kuu jooksul alates direktiivi teatavakstegemisest. [6] Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 11Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 13. aprill 1989Nõukogu nimeleesistujaP. Solbes[1] EÜT C 20, 26.1.1988, lk 5.[2] EÜT C 262, 10.10.1986, lk 82 ja EÜT C 47, 27.2.1989.[3] EÜT C 134, 24.5.1988, lk 6.[4] EÜT L 24, 30.1.1976, lk 21.[5] EÜT L 83, 29.3.1988, lk 33.[6] Käesolev direktiiv tehti liikmesriikidele teatavaks 17. aprillil 1989.--------------------------------------------------I LISAVÄETISED, MILLES SISALDUVATEKS TOITAINETEKS ON PEAMISELT KALTSIUM, MAGNEESIUM VÕI VÄÄVELJärjenumber | Väetiseliigi nimetus | Andmed valmistamismeetodi ja oluliste komponentide kohta | Minimaalne toitainete sisaldus (massiprotsentides) Andmed toitainete väljendusviisi kohta Muud nõuded | Muud väetiseliigi markeeringuandmed | Toitained, mille sisaldus tuleb deklareerida Toitainete lahustuvvormid Muud kriteeriumid |1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |1 | Kaltsiumsulfaat | Looduslik või tehissaadus, mis sisaldab erineva hüdraatumisastmega kaltsiumsulfaati | 25 % CaO 35 % SO3 Kaltsiumi- ja väävlisisaldus väljendatakse kogu CaO + SO3 sisaldusena Peenestusmäär: vähemalt 80 % osakestest peab läbima 2 mm avadega sõelavähemalt 99 % osakestest peab läbima 10 mm avadega sõela | Võib lisada harilikke kaubanimesid | Kogu vääveltrioksiid Ei ole kohustuslik: kogu CaO |2 | Kaltsiumkloriidi lahus | Tehislik kaltsiumkloriidi lahus | 12 % CaO Kaltsium väljendatakse vees lahustuva CaO-na | | Kaltsiumoksiid Ei ole kohustuslik: taimede pritsimiseks |3 | Elementaarne väävel | Suhteliselt puhas looduslik või tehissaadus | 9 % S (245 % SO3) Väävel väljendatakse kogu SO3-na | | Kogu vääveltrioksiid |4 | Kiseriit | Mineraalsaadus, mille peamine koostisaine on magneesiumsulfaatmonohüdraat | 24 % MgO 45 % SO3 Magneesium ja väävel väljendatakse vees lahustuva magneesiumoksiidina ja vääveltrioksiidina | Võib lisada harilikke kaubanimesid | Vees lahustuv magneesiumoksiid Ei ole kohustuslik: vees lahustuv vääveltrioksiid |5 | Magneesiumsulfaat | Saadus, mille peamine koostisaine on magneesiumsulfaatheptahüdraat | 15 % MgO 28 % SO3 Magneesium ja väävel väljendatakse vees lahustuva magneesiumoksiidina ja vääveltrioksiidina | Võib lisada harilikke kaubanimesid | Vees lahustuv magneesiumoksiid Ei ole kohustuslik: vees lahustuv vääveltrioksiid |6 | Magneesiumkloriidi lahus | Toode, mis saadakse tehisliku magneesiumkloriidi lahustamisel | 13 % MgO Magneesium väljendatakse magneesiumoksiidina Kaltsiumi maksimaalne sisaldus: 3 % CaO | | Magneesiumoksiid |--------------------------------------------------II LISAJärjenumber | Väetiseliigi nimetus | Andmed valmistamismeetodi ja oluliste komponentide kohta | Minimaalne toitainesisaldus (massiprotsentides) Andmed toitainete väljendusviisi kohta Muud nõuded | Muud väetiseliigi markeeringuandmed | Toitained, mille sisaldus tuleb deklareerida Toitainevormid ja lahustuvvormid Muud kriteeriumid |1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |7 | Kiseriit kaaliumsulfaadi lisandiga | Kaaliumsulfaadi lisamise abil kiseriidist saadud toode | 8 % MgO Magneesium väljendatakse vees lahustuva MgO-na 6 % K2O Kaaliumisisaldus väljendatakse vees lahustuva K2O-na Kogu MgO + K2O: 20 % Maksimaalne kloorisisaldus: 3 % Cl | Võib lisada harilikke kaubanimesid | Vees lahustuv magneesiumoksiid Vees lahustuv kaaliumoksiid Võibmärkida ka kloorisisalduse, kui see on alla 3 % Cl |3 | Kaltsiumnitraadi lahus | Toode, mis saadakse kaltsiumnitraadi lahustamisel vees | 8 % N Lämmastik väljendatakse nitraatlämmastikuna, kusjuures ammooniumlämmastikku võib olla kõige rohkem 1 % | Vajaduse korral võib väetiseliigi nimetuse järele lisada ühe järgmistest märgetest: lehtedele kandmisekstoitelahuste valmistamiseksväetusirrigatsiooniks | Kogu lämmastik Võib märkida: nitraatlämmastikammooniumlämmastikkaltsium, kui on tegemist ühe 5. veerus ettenähtud kasutusega |--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi Ja Nõukogu direktiiv 2001/46/EÜ, 23. juuli 2001, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/53/EÜ, millega määratakse kindlaks loomasöötade ametliku kontrollimise põhimõtted, ning direktiive 70/524/EMÜ, 96/25/EÜ ja 1999/29/EÜ loomasöötade kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32001L0046

Euroopa Liidu Teataja L 234 , 01/09/2001 Lk 0055 - 0059

		Euroopa Parlamendi Ja Nõukogu direktiiv 2001/46/EÜ,23. juuli 2001,millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/53/EÜ, millega määratakse kindlaks loomasöötade ametliku kontrollimise põhimõtted, ning direktiive 70/524/EMÜ, 96/25/EÜ ja 1999/29/EÜ loomasöötade kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 152 lõike 4 punkti b,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]olles konsulteerinud regioonide komiteega vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele [3]ning arvestades järgmist:(1) Loomasöödaks ettenähtud toodete ohutus on ülimalt tähtis ja on vaja tagada, et ühenduses loomasöödana ringlusse lastud tooted on ohutud. Nõukogu 25. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/53/EÜ, millega määratakse kindlaks loomasöötade ametliku kontrollimise põhimõtted, [4] aitab kaasa selle eesmärgi saavutamisele.(2) Nõukogu 22. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/29/EÜ (soovimatute ainete ja toodete kohta loomasöötades) [5] artikliga 16 tunnistati kehtetuks nõukogu direktiiv 74/63/EMÜ. Seepärast tuleb vastavalt direktiivi 1999/29/EÜ IV lisa tabelile muuta viiteid direktiivile 74/63/EMÜ.(3) Loomasöödana kasutatavate toodete ringlusele viitamise puhul on vajalik ühtlustada direktiivides 70/524/EMÜ, [6] 95/53/EÜ ja 96/25/EÜ [7] loomasööta käsitlevas osas kasutatud mõisteid.(4) Hiljuti on kahel korral esinenud tõsist dioksiiniga saastumist toodetes, mis on ette nähtud loomasöötades kasutamiseks. Võttes arvesse nendest vahejuhtumitest saadud kogemusi, on tarvis täiustada meetmeid, mida kohaldatakse juhul, kui loomasöödaks kasutatav toode kujutab tõsist riski inimeste või loomade tervisele või keskkonnale või kui avastatakse teatavaid direktiivi 1999/29/EÜ rikkumisi. Eesmärgiks on parandada selliste riskide juhtimist, mis võiksid ohustada inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kaitse taset, nagu on sätestatud ühenduse määrusega loomasöötade kohta, samas hoidudes nende erimeetmete devalveerimisest, mis võib kaasneda nende süstemaatilisel rakendamisel väiksemate probleemide puhul.(5) Komisjoni kontroll, mis viidi läbi pärast loomade ja inimeste toiduahela dioksiiniga saastumist, näitas, et liikmesriikidel oli olnud raskusi sellise ebatavalise kriisiga toimetulekuks. Pidades silmas saadud kogemusi ning tagamaks, et loomasöötades kasutatavaid tooteid hõlmavaid tõsiseid riske juhitakse kogu ühenduses võrdväärse tõhususega, on vaja kehtestada sätted, mis nõuavad liikmesriikidelt erakorralistes olukordades tegutsemise plaanide olemasolu loomasöödasektoris esinevate hädaolukordadega toimetulekuks.(6) Kui mõnes liikmesriigis tekib loomasöötades kasutatavate toodete tõttu tõsine risk inimeste või loomade tervisele või keskkonnale ning kui asjaomane liikmesriik või asjaomased liikmesriigid ei suuda seda riski rahuldavalt juhtida, on hädavajalik, et komisjon saaks võtta kõik vajalikud ettevaatusabinõud ja et komisjonil oleksid eelkõige volitused peatada asjaomase liikmesriigi kogu territooriumilt või osalt sellest kauplemine loomasöötades kasutatavate toodetega ning nende eksport või kehtestada asjakohaste toodete või ainete kohta eritingimused.(7) Direktiivis 1999/29/EÜ kehtestatakse teatavate soovimatute ainete ja toodete maksimaalne lubatud tase söödamaterjalides ja söötades.(8) Juba on loodud süsteem, mis võimaldab liikmesriikidel saada loomasööda tootmisahela kõigil etappidel ettevõtjatelt teavet teatud juhtumite kohta, mil ei ole järgitud soovimatute toodete ja ainete suhtes kehtestatud eeskirju. Pidades silmas nii saadud kogemusi kui ka sarnaseid korraldusi, mis on sätestatud ühenduse üldise tooteohutuse eeskirjadega, tuleks seda süsteemi parandada ja laiendada, et seda oleks võimalik kohaldada kõigi juhtumite suhtes, kui ettevõtja avastab, et loomasöötades kasutatav toode kujutab tõsist ohtu inimeste või loomade tervisele või keskkonnale.(9) Hetkel on kohustuslik teatada teistele liikmesriikidele ja komisjonile sellest, kui on tõenäoline soovimatute ainete ja toodete piirnormidele mittevastavate söödamaterjalide ja loomasöötade saadetise saatmine teistesse liikmesriikidesse.(10) Selline kiire teabevahetamise süsteem on vaja inkorporeerida direktiivi 95/53/EÜ ning kehtestada selle toimimiseks standardmenetlused, et tulevikus saaks seda rakendada kõigi juhtumite puhul, kui toode ohustab inimeste ja loomade tervist või keskkonda; samuti selleks, et parandada kontrollsüsteemi tervikuna. Lihtsuse ja tõhususe eesmärgil peaks seda süsteemi rakendama ka siis, kui liikmesriik keeldub kolmandast riigist pärit tootest, seda importimisel kontrollides. Kui teatavatest muudatustest ei tulene teisiti, võiksid need standardmenetlused olla samad, mis on sätestatud teabe vahetamise kohta hädaolukordades vastavalt nõukogu 29. juuni 1992. aasta direktiivile 92/59/EÜ üldise tooteohutuse kohta. [8](11) Kõiki potentsiaalselt ohtlikke bioloogilise või keemilise päritoluga saastumisi, mis võivad toimuda õnnetuse või ebaseadusliku tegevuse tagajärjel ja loomasöötadena kasutatavat toodet mõjutada, ei ole võimalik loetleda.(12) Arvesse tuleb võtta valest märgistamisest või käsitsemisest, transpordist, ladustamisest või töötlemisest tulenevaid ohtusid.(13) Kontrollisüsteemi ja asjakohaste kontrollmeetmete tõhususe parandamiseks inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale tõsist ohtu kujutava saaste kahtluse puhul peaks liikmesriikidelt nõudma saaste laadi ja ulatuse kontrollimist ning kõigi jõupingutuste tegemist selle päritolu tuvastamiseks, et avastada muu võimalik saastatus.(14) Direktiiviga 95/53/EÜ nõutakse liikmesriikidelt komisjonile teabe esitamist kontrollimiste tulemuste kohta, mida viiakse läbi igal aastal, esmakordselt enne 1. aprilli 2000. Samuti on sätestatud, et komisjon kasutab neid aruandeid kokkuvõtva üldaruande koostamiseks ja esitamiseks ühenduse tasandil tehtud kontrollimiste tulemuste kohta koos soovitusega järgmise aasta kooskõlastatud kontrolliprogrammide kohta. Iga-aastaste kooskõlastatud kontrolliprogrammide prioriteetide kindlaksmääramisel võtavad liikmesriigid ja komisjon arvesse teavet loomasöötades kasutatavate toodete ohutust mõjutava saastatuse kohta. Kogu inimeste ja loomade tervise või keskkonnariskide kohta kogutud teavet, mis on seotud loomasöötades kasutatavate toodete ringluse ja kasutamisega, saab paremini analüüsida, kui see esitatakse ühtlustatud ja standardses vormis.(15) Eelnevat arvesse võttes tuleks muuta direktiive 95/53/EÜ, 70/524/EMÜ, 96/25/EÜ ja 1999/29/EÜ,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Nõukogu direktiivi 95/53/EÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 2 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:a) punktis a asendatakse teine taane järgmisega:"— nõukogu 22. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/29/EÜ soovimatute ainete ja toodete kohta loomasöötades. [9]b) punkt e asendatakse järgmisega:"e) loomasöötadeks ettenähtud toode ehk toode – loomatoit või mis tahes loomasöötades kasutatav aine;"c) punkt h asendatakse järgmisega:"h) ringlusse laskmine ehk ringlus – loomasöötadeks ettenähtud toote valdamine müügi eesmärgil, sealhulgas müügiks pakkumine või mis tahes muuks kolmandatele isikutele üleandmiseks kas tasu eest või ilma ning müük ja muud liiki üleandmine."2. Pärast artiklit 4 lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 4a1. Liikmesriigid koostavad erakorralistes situatsioonides tegutsemise plaanid, milles sätestatakse viivitamatult rakendatavad meetmed, kui leitakse, et loomasöötades kasutatav toode kujutab tõsist ohtu inimeste tervisele, loomade tervisele või keskkonnale, ning täpsustatakse nii volitused ja vastutus kui ka teabevahetuskanalid. Liikmesriigid vaatavad need plaanid vastavalt vajadusele läbi, pidades silmas eriti kontrollimisteenuste korralduses toimunud muudatusi ja saadud kogemusi, kaasa arvatud need, mis on saadud võimalike simulatsiooniharjutuste käigus.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile koostatud erakorralistes situatsioonides tegutsemise plaanid ja nende mis tahes muutused.3. Komisjon kontrollib plaane ja teeb asjaomastele liikmesriikidele ettepaneku võimalike muudatuste osas, mis aitaksid tagada, et liikmesriikide erakorralistes situatsioonides tegutsemise plaanid annavad samaväärsed tõhususe tagatised. Kui see on kõnealuse eesmärgi saavutamiseks vajalik, võib komisjon vastavalt artiklis 23 sätestatud menetlusele avaldada juhised erakorralistes situatsioonides tegutsemise plaanide ühtlustamiseks."3. Artikli 12 lõige 1 asendatakse järgmisega:"1. Sihtliikmesriigi pädev asutus võib sihtkohtades kontrollida toodete vastavust artikli 2 lõike 1 punkti a sätetele mittediskrimineerivate pisteliste kontrollidega. Eelkõige ja ainult sel määral, mil see on vajalik nende pisteliste kontrollide läbiviimiseks, võivad liikmesriigid paluda ettevõtjatel nende toodete kohalejõudmise kohta pädevale asutusele aru anda. Liikmesriigid teatavad komisjonile, kui nad seda võimalust kasutavad."4. Artikli 13 lõike 1 esimene taane asendatakse järgmisega:"— toodete kahjutuks muutmine, kui see on asjakohane,".5. Artiklis 14 asendatakse esimene lõige järgmisega:"Artikli 13 lõike 1 sätete kohase toodete hävitamise, muul otstarbel kasutamise, päritoluriiki tagasisaatmise või kahjutuks muutmise korral võtab lähteliikmesriik viivitamatult ühendust sihtliikmesriigiga. Lähteliikmesriik võtab kõik vajalikud meetmed ja teavitab sihtliikmesriiki läbiviidud kontrollimiste laadist ja tulemustest, tehtud otsustest ja nende tegemise põhjustest."6. Pärast artiklit 15 lisatakse järgmine jagu:"3.a jaguKaitseklauselArtikkel 15a1. Kui loomasöötades kasutamiseks ettenähtud toote tõttu ilmneb ühes või enamas liikmesriigis inimeste või loomade tervisele või keskkonnale tõsist riski kujutav probleem ning seda riski ei saa rahuldavalt juhtida asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide võetavate meetmete abil, siis võtab komisjon omal algatusel või liikmesriigi taotlusel ja olenevalt olukorra tõsidusest vastavalt artiklis 23a sätestatud korrale viivitamata järgmised meetmed:- peatab asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide kogu territooriumilt või osalt sellest või ühest või mitmest ühenduse territooriumil asuvast ettevõttest pärit toodete ringlusse laskmise ühenduse piires, loomasöötades kasutamise või ekspordi kolmandatesse riikidesse või- sätestab eritingimused asjaomase liikmesriigi või asjaomaste liikmesriikide kogu territooriumilt või osalt sellest või ühest või mitmest ühenduse territooriumil asuvast ettevõttest pärit toodete ühenduse piires ringlusse laskmise, loomasöötades kasutamise või kolmandatesse riikidesse ekspordi suhtes.2. Eriolukorras võib komisjon pärast liikmesriigi või liikmesriikidega konsulteerimist ja teistele liikmesriikidele teatamist siiski ajutiselt võtta lõikes 1 nimetatud meetmed. Komisjon esitab küsimuse kooskõlas artiklis 23a sätestatud menetlusega kümne tööpäeva jooksul otsuse 70/372/EMÜ [10] artikliga 1 loodud alalisele söödakomiteele kõnealuste meetmete laiendamise, muutmise või tühistamise kohta arvamuse esitamiseks.Kui liikmesriik teatab ametlikult komisjonile kaitsemeetmete võtmise vajadusest ja kui komisjon ei ole rakendanud lõikes 1 nimetatud meetmeid, võib kõnealune liikmesriik võtta kasutamise või ringlusse laskmise suhtes ajutised kaitsemeetmed. Kui liikmesriik võtab sellised meetmed, teatab ta sellest viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile. Komisjon edastab küsimuse kooskõlas artiklis 23a sätestatud menetlusega kümne tööpäeva jooksul alalisele söödakomiteele asjaomase liikmesriigi võetud ajutiste kaitsemeetmete laiendamise, muutmise või tühistamise kohta arvamuse esitamiseks.Artikkel 15bKomisjon teatab Euroopa Parlamendile artiklite 9a ja 15a alusel võetud meetmetest."7. Pärast artiklit 16 lisatakse järgmine peatükk:"IIIA PEATÜKKSÖÖTADEST TULENEVATE OHTUDE INFOSÜSTEEMArtikkel 16aLiikmesriigid näevad ette, et ettevõtete eest vastutavad isikud peavad viivitamatult teatama liikmesriikide pädevatele asutustele, kui neil on tõendeid selle kohta, et loomasöötades kasutatavate toodete partii, mille nad on toonud ühenduse territooriumile kolmandast riigist või ringlusse lasknud ning mida nad hoiavad või omavad:- ületab direktiivi 1999/29/EÜ II lisa A jaos sätestatud piirnormid, millest suurema sisalduse korral ei tohi toodet loomadele sööta ega teiste loomasöötades kasutatavate toodetega segada või- ei vasta käesoleva direktiivi artikli 2 lõike 1 punktis a viidatud muudele sätetele ning kujutab neile mittevastavuse tõttu ja oma ettenähtud eesmärki silmas pidades tõsist ohtu inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale.Ettevõtete eest vastutavad isikud esitavad kõik üksikasjad, mis võimaldavad asjakohast toodet või toodete partiid täpselt identifitseerida, ning võimalikult täieliku kirjelduse riskist, mida asjaomane toode või tooted kujutavad; samuti kogu kättesaadava teabe, mis on kasulik selle toote või toodete päritolu kindlakstegemiseks. Samuti teatavad nad liikmesriikide pädevatele asutustele meetmetest, mis on võetud, et vältida riski inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale, kirjeldades neid meetmeid.Liikmesriigid sätestavad samad teabenõuded loomasöötades kasutatavate toodetega seonduvate riskide kohta isikutele, kes viivad läbi nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiivi 96/23/EÜ (millega nähakse ette teatavate ainete ja nende jääkide kontrollimise meetmed elusloomades ja loomsetes toodetes) [11] artiklis 10 viidatud ettevõtete terviseseiret, ning isikutele, kes vastutavad analüüse läbiviivate laboratooriumide eest.Kui see on asjakohane, kohaldavad pädevad asutused artiklite 8, 11 või 13 sätteid.Artikkel 16b1. Kui liikmesriikidel on teavet, mis kättesaadavate riskianalüüsi näitajate põhjal viitab sellele, et loomasöötades kasutatavate toodete partii kujutab tõsist ohtu inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale, kontrollivad nad saadud teavet ja, kui see on asjakohane, tagavad vajalike meetmete võtmise, et kõnealust partiid ei kasutataks loomasöötades, kehtestavad saadetisele piirangud ja kontrollivad viivitamata:- ohu laadi ja, kui see on asjakohane, soovimatute ainete taset,- soovimatute ainete või ohu võimalikku päritolu,et riski täpsemalt hinnata.Kui see on asjakohane, laiendatakse riski hindamist muudele sama toote saadetistele või muudele loomade või inimeste toiduahelasse kuuluvatele toodetele, mis võivad sisaldada soovimatuid aineid või mille suhtes võib selline oht esineda, võttes arvesse soovimatute ainete mis tahes lisandeid muudes loomasöötades kasutatavates toodetes ja ohtlike toodete võimalikku ringlussevõttu loomade toiduahelas.2. Kui tõsise riski olemasolu leiab vastavalt lõikele 1 kinnitust, tagavad liikmesriigid, et soovimatuid aineid sisaldava kaubapartii sihtkoht, sealhulgas saastatusest puhastamine, edasine tegevus toodete ohutuks muutmiseks, ümbertöötlemine või hävitamine ei avalda kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale; ning kui on võimalik, et sellised soovimatud ained või selliste ainete esinemise risk on kandunud muudele saadetistele või loomade või inimeste toiduahelale, määravad liikmesriigid viivitamata kindlaks ohtlikuks peetavate toodete partiid ja kontrollivad neid ning, kui see on asjakohane, määravad kindlaks ohtlike toodetega söödetud elusloomad ja rakendavad meetmed, mis on sätestatud direktiivis 96/23/EÜ või muudes asjakohastes loomade tervise või loomse päritoluga toodete toiduohutusega seotud ühenduse sätetes, tagades asjakohaste kontrollimisteenuste kooskõlastatuse, et vältida ohtlike toodete ringlusse laskmist ja tagada juba ringlusse lastud toodete tagasivõtmise korra järgimine.Artikkel 16c1. Kui mõni liikmesriik avastab, et tema enda ja muu liikmesriigi territooriumil ringlusse lastud loomasöötades kasutatav toode või kolmandatest riikidest pärit toode, mis on toodud ühenduse territooriumile ühes või mitmes liikmesriigis ringlusse laskmiseks:- ületab direktiivi 1999/29/EÜ II lisa A jaos sätestatud piirnorme, millest suurema sisalduse korral ei tohi toodet loomadele sööta ega teiste loomasöötadena kasutatavate toodetega segada või- ei vasta käesoleva direktiivi artikli 2 lõike 1 punktis a viidatud muudele sätetele ning kujutab neile mittevastavuse tõttu ja oma ettenähtud eesmärki silmas pidades tõsist riski inimeste tervisele, loomade tervisele või keskkonnale,teatab kõnealune liikmesriik sellest viivitamata komisjonile asjakohase teatisega.Liikmesriik annab piisavalt teavet asjaomaste toodete ja, kui see on asjakohane, nendega söödetud elusloomade kindlaksmääramiseks, leidmiseks ja kontrollimiseks ning täpsustab kavandatud või juba võetud kaitsemeetmeid, et võimaldada komisjonil teisi liikmesriike nõuetekohaselt teavitada.2. Iga asjaomane liikmesriik teatab komisjonile viivitamata teatatud ohtude suhtes võetud mis tahes järelmeetmetest, sealhulgas riskiolukorra lõppemisest.3. Vastavalt artiklis 23 sätestatud menetlusega kooskõlas määratud tingimustele loovad ja kasutavad komisjon ja liikmesriigid kiire teabevahetamise süsteemi, pidades silmas lõikes 1 viidatud teatiste ja artikli 8 lõikes 1 viidatud teabe edastamise ja levitamise kiirendamist.4. Komisjon teatab Euroopa Parlamendile meetmetest, mis on võetud teatiste edastamise ja levitamise kiirendamiseks."8. Artikli 17 lõige 2 asendatakse järgmisega:"2. Liikmesriigid näevad ette, et kontrollimiste eest vastutavad ametiisikud hoiavad ametisaladust. Käesolev säte ei mõjuta siiski liikmesriikide pädevate asutuste võimalust levitada teavet, mis on vajalik tõsise riski vältimiseks inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale."9. Artikkel 17a asendatakse järgmisega:"Artikkel 17a1. Ilma et see piiraks artikli 15 kohaldamist, võivad komisjoni eksperdid käesoleva direktiivi ühtseks kohaldamiseks vajalikul määral viia läbi kohapealseid kontrolle koostöös liikmesriikide pädevate asutustega. Liikmesriik, mille territooriumil kontrolle läbi viiakse, annab ekspertidele kogu nende ülesannete täitmiseks vajaliku abi. Komisjon teatab pädevatele asutustele, liikmesriikidele ja Euroopa Parlamendile läbiviidud kontrolli tulemustest.2. Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad, eriti need, mis reguleerivad koostöökorraldust siseriiklike asutustega, võetakse vastu artiklis 23 sätestatud korras."10. Artiklit 22 muudetakse järgmiselt:a) lõike 2 lõppu lisatakse järgmine lause:"See teave esitatakse iga-aastaste aruannetena vastavalt artikli 23 kohaselt koostatavale näidisele."b) lõike 3 lõppu lisatakse järgmine lõik:"Esimeses lõigus viidatud kokkuvõttev üldaruanne edastatakse Euroopa Parlamendile."Artikkel 2Direktiivi 70/524/EMÜ artikli 2 punkt k asendatakse järgmisega:"k) ringlusse laskmine ehk ringlus – loomasöödaks ettenähtud toote valdamine müügi eesmärgil, sealhulgas müügiks pakkumine või mis tahes muuks kolmandatele isikutele üleandmiseks kas tasu eest või ilma ning müük ja muud liiki üleandmine."Artikkel 3Direktiivi 96/25/EÜ artikli 2 punkt b asendatakse järgmisega:"b) ringlusse laskmine ehk ringlus – loomasöödaks ettenähtud toote valdamine müügi eesmärgil, sealhulgas müügiks pakkumine või mis tahes muuks kolmandatele isikutele üleandmiseks kas tasu eest või ilma ning müük ja muud liiki üleandmine."Artikkel 4Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks direktiivi 1999/29/EÜ artikli 12 lõiked 3 ja 4.Artikkel 51. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad hiljemalt 1. septembril 2002 käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. maist 2003.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.Artikkel 6Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 7Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 23. juuli 2001Euroopa Parlamendi nimelpresidentN. FontaineNõukogu nimeleesistujaA. Neyts-Uyttebroeck[1] EÜT C 274 E, 26.9.2000, lk 28 ja EÜT C 96 E, 27.3.2001, lk 279.[2] EÜT C 367, 20.12.2000, lk 11.[3] Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2000. aasta arvamus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata), nõukogu 12. veebruari 2001. aasta ühine seisukoht (EÜT C 93, 23.3.2001, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 15. mai 2001. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). Nõukogu 19. juuni 2001. aasta otsus.[4] EÜT L 265, 8.11.1995, lk 17. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2000/77/EÜ (EÜT L 333, 29.12.2000, lk 81).[5] EÜT L 115, 4.5.1999, lk 32.[6] Nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiiv 70/524/EMÜ söödalisandite kohta (EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 1999/20/EÜ (EÜT L 80, 25.3.1999, lk 20).[7] Nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiiv 96/25/EÜ söödatoorainete ringluse kohta (EÜT L 125, 23.5.1996, lk 35). Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2000/16/EÜ (EÜT L 105, 3.5.2000, lk 36).[8] EÜT L 228, 11.8.1992, lk 24.[9] EÜT L 115, 4.5.1999, lk 32."[10] EÜT L 170, 3.8.1970, lk 1.[11] EÜT L 125, 23.5.1996, lk 10.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 96/21/EÜ, 29. märts 1996, millega muudetakse komisjoni direktiivi 94/54/EÜ, mis käsitleb muude kui direktiivis 79/112/EMÜ nimetatud kohustuslike üksikasjade esitamist teatavate toiduainete märgistuses

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31996L0021

Euroopa Liidu Teataja L 088 , 05/04/1996 Lk 0005 - 0006

		Nõukogu direktiiv 96/21/EÜ,29. märts 1996,millega muudetakse komisjoni direktiivi 94/54/EÜ, mis käsitleb muude kui direktiivis 79/112/EMÜ nimetatud kohustuslike üksikasjade esitamist teatavate toiduainete märgistusesEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1978. aasta direktiivi 79/112/EMÜ toiduainete märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] eelkõige selle artikli 4 lõiget 2,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 1994. aasta direktiivi 94/35/EÜ toiduainetes kasutatavate magusainete kohta, [2] eriti selle artiklit 6,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades, et:komisjoni 18. novembri 1994. aasta direktiiv 94/54/EÜ, mis käsitleb muude kui nõukogu direktiivis 79/112/EMÜ [3] nimetatud kohustuslike üksikasjade esitamist teatavate toiduainete märgistuses, sisaldab toiduainete loetelu, mille märgistuses tuleb esitada üks või mitu täiendavat üksikasja; käesoleva direktiivi eesmärk on täiendada kõnealust lisa magusaineid sisaldavate toiduainete osas;kavandatavate toimingute ulatust ja mõju silmas pidades on käesoleva direktiiviga kehtestatavad ühenduse meetmed seatud eesmärkide saavutamiseks mitte ainult vajalikud, vaid ka olulise tähtsusega; üksinda tegutsedes ei suuda liikmesriigid kõnesolevaid eesmärke saavutada; peale selle on juba direktiiviga 94/35/EÜ ette nähtud nende eesmärkide saavutamine ühenduse tasandil;tarbijate piisavaks teavitamiseks peavad magusaineid sisaldavate toiduainete etikettidel olema üksikasjad magusaine sisalduse kohta;peale selle peaks teatavat liiki magusaineid sisaldavate toiduainete etikettidel olema hoiatus;direktiivi 79/112/EMÜ artikliga 17 ja direktiivi 94/35/EÜ artikliga 7 sätestatud korras esitati käesoleva direktiivi eelnõu alalisele toidukomiteele; komitee ei esitanud oma arvamust; komisjon esitas samas korras nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 94/54/EÜ lisa täiendatakse järgmiselt:"Toiduaine liik või kategooria | Üksikasjad |Toiduained, mis sisaldavad magusainet või magusaineid, nagu on lubatud direktiiviga 94/35/EÜ | "sisaldab magusainet (magusaineid)"See üksikasi kaasneb nimetusega, mille all toodet müüakse, nagu on ette nähtud direktiivi 79/112/EMÜ artikliga 5Toiduained, mis sisaldavad nii suhkrulisandit (suhkrulisandeid) või magusainet (magusaineid), nagu on lubatud direktiiviga 94/35/EÜ”sisaldavad suhkrut (suhkruid) ja magusainet (magusaineid) "See üksikasi kaasneb nimetusega, mille all toodet müüakse, nagu on ette nähtud direktiivi 79/112/EMÜ artikliga 5" |Toiduained, mis sisaldavad aspartaami | "sisaldab fenüülalaniini allikat" |Toiduained, millele on lisatud üle 10 % polüooli | "ülemäärane tarbimine võib tekitada kõhulahtisust" |Artikkel 2Liikmesriigid peavad vajaduse korral muutma oma õigusnorme enne 1. juulit 1996, et:- võimaldada käesolevale direktiivile vastavate toodetega kauplemist hiljemalt alates 1. juulist 1996,- keelata käesolevale direktiivile mittevastavate toodetega kauplemine alates 1. juulist 1997. Enne nimetatud kuupäeva turule viidud või märgistatud tooteid, mis ei vasta käesolevale direktiivile, võib siiski turustada kuni varude ammendumiseni.Liikmesriigid teatavad nendest õigusnormidest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 29. märts 1996Nõukogu nimeleesistujaT. Treu[1] EÜT L 33, 8.2.1979, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 93/102/EÜ (EÜT L 291, 25.11.1993, lk 14).[2] EÜT L 237, 10.9.1994, lk 3.[3] EÜT L 300, 23.11.1994, lk 14.--------------------------------------------------


Tähtis õiguslik teade

|

31984L0527

Nõukogu direktiiv, 17. september 1984, keevitatud legeerimata terasest gaasiballoone käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

Euroopa Liidu Teataja L 300 , 19/11/1984 Lk 0048 - 0071 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 14 Lk 0050  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 18 Lk 0058  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 14 Lk 0050  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 18 Lk 0058  CS.ES Peatükk 13 Köide 007 Lk 248  - 271 ET.ES Peatükk 13 Köide 007 Lk 248  - 271 HU.ES Peatükk 13 Köide 007 Lk 248  - 271 LT.ES Peatükk 13 Köide 007 Lk 248  - 271 LV.ES Peatükk 13 Köide 007 Lk 248  - 271 MT.ES Peatükk 13 Köide 007 Lk 248  - 271 PL.ES Peatükk 13 Köide 007 Lk 248  - 271 SK.ES Peatükk 13 Köide 007 Lk 248  - 271 SL.ES Peatükk 13 Köide 007 Lk 248  - 271

		Nõukogu direktiiv,17. september 1984,keevitatud legeerimata terasest gaasiballoone käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(84/527/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [3]ning arvestades, et:erinevates liikmesriikides kohaldatakse gaasiballoonide konstruktsiooni ja kontrollimise suhtes erinevaid kohustuslikke sätteid, mis takistavad niisuguste balloonidega kauplemist; seetõttu on tarvis kõnealused sätted ühtlustada;nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiiviga 76/767/EMÜ surveanumaid ja nende kontrollimise meetodeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühissätete ühtlustamise kohta [4] on kehtestatud nimetatud anumate EMÜ tüübikinnituse ja vastavustõendamise kord; vastavalt nimetatud direktiivile on soovitav sätestada tehnilised nõuded, millele 0,5- kuni 150-liitrised EMÜ-tüüpi keevitatud legeerimata terasest gaasiballoonid peavad vastama, et neid võiks pärast kontrollimist ja vastava märgi ja sümboliga varustamist ilma piiranguteta ringlusesse lasta, seeriaviisiliselt toota ning kasutada,ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevat direktiivi kohaldatakse niisuguste keevitatud legeerimata terasest gaasiballoonide suhtes, mis on valmistatud mitmest tükist tegeliku paksusega on 5 mm või vähem, mida võib mitu korda uuesti täita, mille mahutavus ulatub 0,5 kuni 150 liitrini (kaasa arvatud) ning mis on konstrueeritud surugaasi, veeldatud gaasi või lahustunud gaasi hoidmiseks ja transportimiseks (välja arvatud väga madalatel temperatuuridel veeldatud gaaside ja atsetüleeni hoidmiseks ja transportimiseks). Nimetatud balloonide arvutuslik rõhk (Ph) ei ületa 60 baari. Niisuguseid gaasiballoone nimetatakse edaspidi "balloonid".Artikkel 2Käesolevas direktiivis tähendab fraas "EMÜ-tüüpi balloon" ballooni, mis on konstrueeritud ja toodetud selliselt, et see vastab käesoleva direktiivi ja direktiivi 76/767/EMÜ nõuetele.Artikkel 3Liikmesriigid ei või alustel, mis puudutavad ballooni konstruktsiooni või kontrollimist direktiivi 76/767/EMÜ ja käesoleva direktiivi tähenduses, keelata, keelustada ega piirata EMÜ-tüüpi ballooni turule toomist ja kasutuselevõttu.Artikkel 4Kõikide EMÜ-tüüpi balloonide suhtes kohaldatakse EMÜ tüübikinnitusmenetlust.Kõikide EMÜ-tüüpi balloonide suhtes kohaldatakse EMÜ vastavustõendamismenetlust, välja arvatud niisuguste balloonide suhtes, mille mahutavus ei ületa 1 liitrit.Artikkel 5Muudatused käesoleva direktiivi I lisa punktide 1, 2.1.1, 2.3 (välja arvatud 2.3.3), 2.4 (välja arvatud 2.4.1 ja 2.4.2.1), 3.1.1, 3.1.2, 3.3, 3.4, 3.5, 5 (välja arvatud 5.2.2 ja 5.3) ja 6 ning II ja III lisa tehnika arenguga kohandamiseks vajalikud muudatused võetakse vastu vastavalt direktiivi 76/767/EMÜ artikliga 20 kehtestatud menetlusele.Artikkel 6Direktiivi 76/767/EMÜ artikliga 17 sätestatud menetlust võidakse kohaldada käesoleva direktiivi I lisa punktide 2.2, 2.3.2 ja 3.4.1.1 suhtes.Artikkel 71. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 18 kuu jooksul alates käesoleva direktiivi teatavakstegemisest [5] ja teatavad sellest viivitamatult komisjonile.2. Liikmesriigid tagavad käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti edastamise komisjonile.Artikkel 8Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 17. september 1984Nõukogu nimeleesistujaP. Barry[1] EÜT C 104, 13.9.1974, lk 59.[2] EÜT C 5, 8.1.1975, lk 52.[3] EÜT C 62, 15.3.1975, lk 31.[4] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 153.[5] Käesolev direktiiv tehti liikmesriikidele teatavaks 26. septembril 1984.--------------------------------------------------I LISA1. KÄESOLEVAS LISAS KASUTATUD SÜMBOLID JA TERMINID1.1. Käesolevas lisas kasutatud sümbolitel on alltoodud tähendus:Ph = survekatse rõhk (arvutuslik rõhk), baari;Pr = ballooni lõhkemisrõhk mõõdetuna anuma lõhkemiseni survestamisel, baari;Prt = arvutuslik minimaalne teoreetiline lõhkemisrõhk, baari;Re = ballooni tootja poolt valmisballoonile garanteeritava voolavuspinge minimaalne väärtus, N/mm2;Rm = materjalistandardiga garanteeritud minimaalne tõmbetugevus, N/mm2;Rmt = tegelik tõmbetugevus, N/mm2;a = silinderkere seina arvutuslik minimaalne paksus, mm;b = kumerate põhjade arvutuslik minimaalne paksus, mm;D = ballooni nominaalne välisläbimõõt, mm;R = kumera põhja kõveruse siseraadius, mm;r = kumera põhja üleminekukoha siseraadius, mm;H = ballooni põhja kumera osa väliskõrgus, mm;h = kumerpõhja silindrilise osa kõrgus, mm;L = ballooni pingekindla kere pikkus, mm;A = põhimetalli pikenemisväärtus, protsenti;Vo = ballooni algmaht hetkel, mil anuma lõhkemiseni survestamisel rõhku tõstma hakatakse, liitrit;V = ballooni lõppmaht lõhkemisel, liitrit;Z = pingevähendustegur.1.2. Käesoleva direktiivi otstarvetel tähendab "lõhkemisrõhk" rõhku plastilise ebastabiilsuse hetkel, st anuma lõhkemiseni survestamisel saavutatud maksimaalset rõhku.1.3. NORMALISEERIMINETerminit "normaliseerimine" kasutatakse käesolevas direktiivis EURONORMI 52-83 lõikes 68 antud definitsiooni kohaselt.1.4. PINGETUSTAMINETermin "pingetustamine" on seotud valmisballooni termilise töötlusega, mille jooksul balloon kuumutatakse jääkpingete vähendamiseks terase madalaimast kriitilisest temperatuurist (Ac1) madalamale temperatuurile.2. TEHNILISED NÕUDED2.1. MATERJALID2.1.1. Pingekindlate balloonikerede tootmiseks kasutatud materjaliks peab olema EURONORMILE 120-83 vastav teras.2.1.2. Kõik ballooni kere komponendid ja kõik ballooni külge keevitatud osad peavad olema valmistatud vastastikku kokkusobivatest materjalidest.2.1.3. Lisametallid peavad terasega kokku sobima, moodustades keevisõmblused, mille omadused on samaväärsed põhimetalli jaoks kindlaksmääratud omadustega.2.1.4. Ballooni tootja peab hankima ja vajadusel esitama surve all olevate osade tootmiseks tarnitud terase kohta keemilise valuanalüüsi tunnistuse.2.1.5. Peab olema võimalik teostada sõltumatuid analüüse. Nimetatud analüüsid tuleb teostada kas ballooni tootjale tarnitud materjalide hulgast võetud katsekehadega või valmisballoonidega.2.1.6. Tootja peab tegema inspekteerimisasutusele kättesaadavaks keevisõmbluste metallurgiliste ja mehaaniliste katsete ja analüüside tulemused ning esitama asutusele niisuguste rakendatud keevitusmeetodite ja protsesside kirjelduse, mida võib pidada tootmise ajal tehtud keevitustööde tüüpilisteks näideteks.2.2. TERMILINE TÖÖTLUSBalloonid tarnitakse kas normaliseeritult või pingetustatult. Ballooni tootja tõendab, et balloone töödeldi pärast keevitustööde lõpetamist termiliselt ning annab välja tunnistuse rakendatud termilise töötluse protsessi kohta. Kohalik termiline töötlus ei ole lubatud.2.3. ARVUTUSED SURVE ALL OLEVATE OSADE JAOKS2.3.1. Silinderkere seina paksus ei tohi üheski gaasiballoonide pingekindlate kerede punktis olla väiksem paksusest, mis arvutatakse valemiga:2.3.1.1. ilma pikiõmblusteta balloonide puhul:a =P· D20+ P2.3.1.2. pikiõmblustega balloonide puhul:a =P· D20Z+ PZ on võrdne:- 0,85ga, kui tootja kontrollib keevisõmbluste lõikejoont radiograafiliselt pikiõmbluse puhul 100 mm ja ringõmbluse puhul 50 mm (25 mm kummaltki küljelt) ulatuses üle lõikejoone. Radiograafiliselt tuleb kontrollida iga töövahetuse alguses ühte ja iga töövahetuse lõpus ühte iga masina kohta valitud ballooni,- 1-ga, kui tootja kontrollib juhuslikult valitud balloonide keevisõmbluste lõikejoont radiograafiliselt pikiõmbluse puhul 100 mm ja ringõmbluse puhul 50 mm (25 mm kummaltki küljelt) ulatuses üle lõikejoone.Kirjeldatud viisil kontrollitakse juhuslikult valitud 10 % toodetud balloonidest.Kui kirjeldatud radiograafilised kontrollimised paljastavad punktiga 3.4.1.4 määratletud lubamatuid defekte, siis tuleb astuda kõik vajalikud sammud kõnealuse balloonide partii kontrollimiseks ja defektide kõrvaldamiseks.2.3.2. Põhjade mõõdud ja arvutused (vt 1. liite jooniseid)2.3.2.1. Balloonide põhjad peavad vastama alltoodud tingimustele:- ovaloidpõhjadsamaaegsed piirangud:0,003 D ≤ b ≤ 0,08 Dr ≥ 0,1 DR ≤ DH ≥ 0,18 Dr ≥ 2 bh ≥ 4 b- elliptilised põhjadsamaaegsed piirangud:0,003 D ≤ b ≤ 0,08 DH ≥ 0,18 Dh ≥ 4 b- sfäärpõhjadpiirangud: 0,003 D ≤ b ≤ 0,16 D2.3.2.2. Niisuguste kumerpõhjade paksus ei tohi üheski punktis olla väiksem arvust, mis leitakse järgmise valemi abil:b =P· D20CTäispõhjade puhul kasutatava vormi C tegur on antud 1. liite tabelis.Samas ei tohi põhjade silindriliste servade nimipaksus olla väiksem silindrilise osa nimipaksusest.2.3.3. Silindrilise osa ja kumerpõhja seina nimipaksus ei või mingitel tingimustel olla väiksem kui:- + 0,7mm, kui Ph < 30 baari- +1mm, kui Ph ≥ 30 baari,minimaalselt 1,5 mm mõlemal juhul.2.3.4. Silinderkere, välja arvatud klapipesa, võib olla valmistatud kahest või kolmest osast. Põhjad peavad olema valmistatud ühest tükist ning olema kumera pinnaga.2.4. KONSTRUKTSIOON JA TÖÖTLUS2.4.1. Üldnõuded2.4.1.1. Tootja garanteerib omal vastutusel, et tal on vajalikud tootmisvõimsused ja -protsessid toodetud balloonide käesoleva direktiivi nõuetele vastavuse tagamiseks.2.4.1.2. Tootja peab piisava järelevalve abil tagama, et balloonide tootmiseks kasutatud põhimaterjali paks lehtmetall ja pressitud osad ei sisalda defekte, mis võivad ballooni kasutamisel ohutust negatiivselt mõjutada.2.4.2. Surve all olevad osad2.4.2.1. Tootja peab kirjeldama kasutatud keevitusmeetodeid ja -protsesse ning näitama ära, millised kontrollimised tootmise ajal teostati.2.4.2.2. Tehnilised keevitusnõudedPõkk-keevised tuleb teha automaatse keevitusprotsessina.Põkk-keevised ei või pingekindlal kerel asuda üheski profiili muutumise kohas.Nurkõmblusi ei või teha põkk-keeviste peale, vaid need peavad paiknema põkk-keevistest vähemalt 10 mm kaugusel.Ballooni kere erinevaid osi ühendavad keevisõmblused peavad vastama alltoodud tingimustele (vt 2. liites näidetena antud jooniseid):- pikiõmblus: see keevisõmblus teostatakse põkk-keevisena seina metalli täislõikel,- klapi äärikkrae ballooni ülemise otsa külge kinnitamise õmblusest erinev ringõmblus: see keevisõmblus teostatakse põkk-keevisena seina metalli täislõikel. Paindservkatteliite õmblust peetakse eritüüpi põkk-keeviseks,- klapi äärikkrae ballooni ülemise otsa külge kinnitamise ringõmblus: selleks keevisõmbluseks võib olla nii põkk-keevis kui ka nurkõmblus. Kui selleks on põkk-keevis, siis peab see olema teostatud seina metalli täislõikel. Paindservkatteliite õmblust peetakse eritüüpi põkk-keeviseks.Käesoleva taande nõudeid ei kohaldata juhul, kui ülemisel otsal on balloonisisene klapipesa ja kui see klapipesa on kinnitatud otsa külge niisuguse keevisega, mis ei ole seotud ballooni lekkekindlusega (vt 2. liite joonist 4).Põkk-keeviste korral ei või liitepindade eritelgsus ületada üht viiendikku (1/5 a) seinte paksusest.2.4.2.3. Keeviste kontrollimineTootja peab tagama, et keevisõmbluste läbikeevituse sügavus on pidev, et keevisõmbluses ei ole kõrvalekaldeid ning et õmblustel ei ole defekte, mis võivad seada ohtu ballooni turvalise kasutamise.Kahest tükist valmistatud balloonide puhul (välja arvatud 2. liite joonisele 2 A vastavate õmbluste puhul) tuleb ümaraid põkk-keeviseid radiograafiliselt 100 mm ulatuses kontrollida: katkematu tootmise puhul iga töövahetuse alguses ühel ja iga töövahetuse lõpus valitud ühel balloonil, kui aga tootmine katkestatakse vahepeal enam kui 12 tunniks, siis esimesel keevitatud balloonil.2.4.2.4. MitteümarusBallooni silinderkere mitteümarus peab olema piiratud selliselt, et sama ristlõike maksimaalse ja minimaalse välisläbimõõdu erinevus ei oleks suurem kui 1 % nimetatud läbimõõtude keskmisest.2.4.3. Abidetailid2.4.3.1. Kandepidemed ja kaitsekraed tuleb toota ja ballooni kere külge keevitada selliselt, et nimetatud tegevusega ei põhjustataks pingete ohtlikke kontsentratsioone või vee kogunemist.2.4.3.2. Ballooni alus peab olema piisavalt tugev ning valmistatud ballooni jaoks kasutatud terasetüübiga kokkusobivast metallist, aluse vorm peab tagama balloonile piisava stabiilsuse. Aluse ülemine serv tuleb keevitada ballooni külge selliselt, et nimetatud tegevusega ei põhjustataks vee kogunemist ning et keevis ei laseks veel aluse ja ballooni vahele tungida.2.4.3.3. Kui balloon on tunnusplaatidega varustatud, siis peavad need olema kinnitatud pingekindlale kerele ning ei tohi olla eemaldatavad. Tuleb rakendada kõiki vajalikke korrosiooni tõkestavaid meetmeid.2.4.3.4. Aluste, kandepidemete või kaitsekraede valmistamiseks võib sellegipoolest kasutada ükskõik millist muud materjali eeldusel, et nende tugevus on tagatud ning ballooni põhja korrodeerumisoht on kõrvaldatud.2.4.3.5. Kraani või klapi kaitsmineBallooni kraani või klappi tuleb tõhusalt kaitsta kas selle konstruktsiooni või ballooni konstruktsiooniga (näiteks kaitsev krae) või kaitsva sulguri või kindlalt kinnitatud kaanega.3. KATSED3.1. MEHAANILISED KATSED3.1.1. Üldnõuded3.1.1.1. Kui mehaaniliste katsete suhtes ei kohaldata käesolevas lisas sisalduvaid nõudeid, tuleb katsed teostada kooskõlas EURONORMIDEGA:a) tõmbekatse puhul 2-80 või 11-80 sõltuvalt sellest, kas katsekeha paksus on 3 mm või rohkem, või alla 3 mm;b) paindekatse puhul 6-55 või 12-55 sõltuvalt sellest, kas katsekeha paksus on 3 mm või rohkem, või alla 3 mm.3.1.1.2. Kõik gaasiballoonide pingekindlate kerede keeviste ja põhimetalli omaduste kontrollimiseks tehtavad mehaanilised katsed tuleb viia läbi valmisballoonidelt võetud katsekehadel.3.1.2. Katsete tüübid ja katsete tulemuste hindamine3.1.2.1. Iga prooviballooni suhtes kohaldatakse alltoodud katseid:A) Ainult ringõmblusi sisaldavate balloonide puhul (kahest tükist valmistatud balloonid) 3. liite joonisel 1 näidatud kohtadest võetud katsekehadel:1 tõmbekatse: | põhimetall ballooni geomeetrilises pikisuunas a; kui see ei ole võimalik, siis ringsuunas; |1 tõmbekatse: | ringõmbluse suhtes risti b; |1 paindekatse: | ringõmbluse tagaküljel c; |1 paindekatse: | ringõmbluse esiküljel d; |1 makroskoopiline katse: | keevitatud osal. |B) Nii piki- kui ringõmblusi sisaldavate balloonide puhul (kolmest tükist valmistatud balloonid) 3. liite joonisel 2 näidatud kohtadest võetud katsekehadel:1 tõmbekatse: | silindrilise osa põhimetall pikisuunas a; kui see ei ole võimalik, siis ringsuunas; |1 tõmbekatse: | põhimetall põhjast b; |1 tõmbekatse: | pikiõmbluse suhtes risti c; |1 tõmbekatse: | ringõmbluse suhtes risti d; |1 paindekatse: | pikiõmbluse tagaküljel e; |1 paindekatse: | pikiõmbluse esiküljel f; |1 paindekatse: | ringõmbluse tagaküljel g; |1 paindekatse: | ringõmbluse esiküljel h; |1 makroskoopiline katse: | keevitatud osal. |3.1.2.1.1. Katsekehad, mis ei ole piisavalt lamedad, tuleb külmalt pressides lamestada.3.1.2.1.2. Kõikide keevisõmblust sisaldavate katsekehade puhul tuleb õmblus töödelda ühetasaseks.3.1.2.2. Tõmbekatse3.1.2.2.1. Tõmbekatse põhimetallil3.1.2.2.1.1. Tõmbekatse tegemise protseduur on esitatud asjakohases EURONORMIS vastavalt punktile 3.1.1.1.Ballooni sise- ja välisseina esindavate katsekehade kaht pinda ei tohi töödelda.3.1.2.2.1.2. Voolavuspinge jaoks kindlaksmääratud väärtused peavad võrduma vähemalt ballooni tootja poolt garanteeritud miinimumväärtustega.Pärast põhimetalli katsekeha purunemist tõmbetugevuse ja pikenemise jaoks kindlaksmääratud väärtused peavad vastama EURONORMILE 120-83 (III tabel).3.1.2.2.2. Tõmbekatse keevisõmblustel3.1.2.2.2.1. Keevisõmbluse suhtes risti teostatav tõmbekatse tuleb sooritada katsekehal, millel on vähendatud ristlõige 25 mm laiusega pikkuses, mis ulatub kuni 15 mm üle õmbluse servade, nagu seda on kujutatud 4. liite joonisel. Sellest keskkohast mõlemale poole peab katsekeha laius progressiivselt suurenema.3.1.2.2.2.2. Saadud tõmbekatse väärtus peab võrduma vähemalt põhimetalli jaoks garanteerituga olenemata sellest, kus katsekeha keskkoha ristlõikel purunemine tekib.3.1.2.3. Paindekatse3.1.2.3.1. Paindekatse tegemise protseduur on esitatud asjakohases EURONORMIS vastavalt punktile 3.1.1.1. Paindekatse tuleb teostada 25 mm laiusel katsekehal keevisõmbluse suhtes põiki. Katse tegemise ajal tuleb keevisõmbluse keskele asetada torn.3.1.2.3.2. Kui katsekeha painutatakse torni ümber selliselt, et siseservad on üksteisest eraldatud torni läbimõõdust mitte suurema vahemaa võrra (vt 5. liite joonist 2), ei tohi katsekehal ilmneda pragusid.3.1.2.3.3. Torni läbimõõdu ja katsekeha paksuse suhe (n) ei tohi ületada alltoodud tabelis antud väärtusi:Tegelik tõmbetugevus Rmt, N/mm2; | n-i väärtus |kuni 440, viimane kaasa arvatud | 2 |üle 440 kuni 520, viimane kaasa arvatud | 3 |üle 520 | 4 |3.2. LÕHKEMISENI SURVESTAMINE HÜDRAULILISE SURVE ALL3.2.1. KatsetingimusedBalloonidel, mille suhtes seda katset kohaldatakse, peavad olema pealdised. Need on soovitav teha ballooni sellele osale, mis surve alla seatakse.3.2.1.1. Hüdraulilise surve all lõhkemiseni survestamist tuleb teostada seadmega, mis võimaldab survet kuni ballooni lõhkemiseni ühtlaselt suurendada ning andmed muutuva surve kohta registreerida.3.2.2. Katse tõlgendamine3.2.2.1. Lõhkemiseni survestamise tõlgendamiseks rakendatavad kriteeriumid on järgmised:3.2.2.1.1. Ballooni mahtpaisumine, mis võrdub:- vee mahuga, mida kasutatakse surve tõusma hakkamise hetke ning ballooni lõhkemise vahelisel ajal balloonide puhul, mille mahutavus on ≥ 6,5 l,- erinevusega ballooni mahus katse alguses ja lõpus balloonide puhul, mille mahutavus on < 6,5 l.3.2.2.1.2. Rebendi ja selle servade kuju uurimine.3.2.3. Minimaalsed katsenõuded3.2.3.1. Mõõdetud lõhkemisrõhk (Pr) ei tohi mingitel tingimustel olla väiksem 9/4 proovirõhust (Ph).3.2.3.2. Ballooni mahtpaisumise suhe ballooni esialgse mahutavuse suhtes:- 20 %, kui ballooni pikkus on selle läbimõõdust suurem,- 17 %, kui ballooni pikkus on selle läbimõõduga võrdne või sellest väiksem.3.2.3.3. Lõhkemiseni survestamine ei tohi põhjustada ballooni kildudeks purunemist.3.2.3.3.1. Peamisel murdepinnal ei tohi esineda rabedust, st murru servad ei tohi olla radiaalsed, vaid peavad olema diametraalpinna suhtes nurga all ja nende ristlõige peab olema kogu paksuses ahenenud.3.2.3.3.2. Murdepind ei tohi paljastada selget metallidefekti.3.3. SURVEKATSE3.3.1. Veerõhk peab balloonis kuni proovirõhu saavutamiseni ühtlaselt suurenema.3.3.2. Balloon peab jääma proovirõhu alla piisavalt kauaks, et oleks võimalik kindlaks teha, ega rõhk ei kahane ning et oleks võimalik tagada ballooni lekkekindlus.3.3.3. Balloonil ei tohi pärast katse tegemist olla jäävdeformatsiooni jälgi.3.3.4. Katset mitteläbivad balloonid tuleb välja praakida.3.4. MITTEPURUSTAV UURIMINE3.4.1. Radiograafiline uurimine3.4.1.1. Keevisõmblusi tuleb radiograafiliselt uurida vastavalt ISO-spetsifikatsioonile R 1106-1969, B-klass.3.4.1.2. Traaditüüpi indikaatori kasutamisel ei või nähtava traadi väikseim läbimõõt olla üle 0,10 mm.Samm- ja auktüüpi indikaatori kasutamisel ei või väikseima nähtava augu läbimõõt olla üle 0,25 mm.3.4.1.3. Keevisõmbluste radiograafiliste andmete hindamisel tuleb tugineda originaalfilmidele vastavalt praktikale, mida soovitatakse ISO-standardi 2504 – 1973 lõikes 6.3.4.1.4. Alltoodud defektid ei ole vastuvõetavad:- mõrad, ebapiisavad õmblused või läbikeevituse ebapiisav sügavus.Alltoodud suletised ei ole vastuvõetavad:- pikisuletised või ümarate suletiste grupp reas, mille pikkus (üle keevisõmbluse pikkuse 12 a) on suurem kui 6 mm,- üle a/3 mm suurusega gaasisuletised, mis on enam kui 25 mm kaugusel teistest gaasisuletistest,- üle a/4 mm suurused muud gaasisuletised,- niisugused gaasisuletised õmbluse 100 mm pikkusel lõigul, mille kogupind on suurem kui 2 a mm2.3.4.2. Makroskoopiline uurimineKeevisõmbluse täieliku põiklõike makroskoopiline uurimine peab näitama täielikku sulatust ükskõik millise happega töödeldud pinnal. Koostedefektide, oluliste suletiste ega muude defektide esinemine ei ole lubatud.Kahtluse korral tuleb kahtlast kohta mikroskoopiliselt uurida.3.5. KEEVISÕMBLUSE VÄLISPINNA UURIMINE3.5.1. Nimetatud uurimine teostatakse pärast keevisõmbluse valmimist. Uuritav keevitatud pind peab olema hästi valgustatud ning rasva-, tolmu-, metalltagi jääkide ning kaitsepindevaba.3.5.2. Keevitatud metalli kokkusulamine põhimetalliga peab olema sile ning söövitusevaba. Keevitatud pinnal ja keevise lähedal ei või olla mõrasid, sooni või poorseid laike. Keevitatud pind peab olema korrapärane ja ühetasane. Kui on kasutatud põkk-keevist, siis ei tohi liigpaksus ületada 1/4 õmbluse laiusest.4. EMÜ TÜÜBIKINNITUS4.1. Artiklis 4 nimetatud EMÜ tüübikinnitus võidakse anda välja balloonitüüpidele või -perekondadele."Balloonitüüp" tähendab sama konstruktsiooni ja paksusega balloone, mis on varustatud samade tarvikutega, toodetud samas tsehhis samasuguste tehniliste andmetega lehtmetallist, keevitatud sama protsessi rakendades ja termiliselt töödeldud samadel tingimustel."Balloonide perekond" tähendab samas tsehhis kolmest tükist valmistatud balloone, mis erinevad üksteisest vaid pikkuse poolest alltoodud piirides:- minimaalne pikkus ei tohi olla väiksem kui ballooni kolmekordne läbimõõt,- maksimaalne pikkus ei tohi olla suurem kui katsetused läbinud ballooni 1,5-kordne pikkus.4.2. Tüübikinnituse taotluse esitaja peab esitama iga balloonitüübi või balloonide perekonna kohta allpool kirjeldatud vastavustõendamise teostamiseks vajaliku dokumentatsiooni ning tegema liikmesriigile kättesaadavaks 50 balloonist koosneva partii, mille hulgast valitakse alltoodud katseteks vajalikul arvul balloone, seda koos lisainformatsiooniga, mida liikmesriik nõuda võib. Taotluse esitaja peab näitama ära termilise töötluse tüübi ja kestuse, kasutatud temperatuuri ja andmed keevitamisprotsessi kohta. Ta peab balloonide tootmiseks tarnitud terase kohta hankima ja esitama valuanalüüsi tunnistused.4.3. EMÜ tüübikinnitusprotsessi käigus kontrollitakse, kas:- punktiga 2.3 ettenähtud arvutused on korrektsed,- punktidega 2.1, 2.2 ja 2.4 ning 3.5 ettenähtud tingimused on täidetud.Prototüüpidena esitatud balloonidel tuleb teha alltoodud katsed:- punktiga 3.1 ettenähtud katse ühel balloonil,- punktiga 3.2 ettenähtud katse ühel balloonil,- punktiga 3.4 ettenähtud katse ühel balloonil.Kui kontrollimiste tulemused on rahuldavad, annab liikmesriik vastavalt II lisas sisalduvale näidisele välja EMÜ tüübikinnitustunnistuse.5. EMÜ VASTAVUSTÕENDAMINE5.1. Ballooni tootja peab EMÜ vastavustõendamise jaoks tegema inspekteerimisasutusele kättesaadavaks:5.1.1. EMÜ tüübikinnitustunnistuse;5.1.2. balloonide tootmiseks tarnitud terase valuanalüüsi tunnistused;5.1.3. vahendid selle terase valupartii äratundmiseks, millest balloon pärit on;5.1.4. tema poolt esitatud balloonide dokumentatsiooni (eriti termilist töötlust puudutavad dokumendid), näidates ära kasutatud protsessi vastavalt punktile 2.2;5.1.5. balloonide nimekirja, tuues ära punktiga 6 ettenähtud numbrid ja pealdised;5.1.6. tootmise ajal tehtud mittepurustavate katsete tulemused ja tootmise ajal balloonide hea korduvteostatavuse tagamiseks kasutatud keevitusmeetodid. Tootja peab esitama ka teatise selle kohta, et ta kohustub seeriatootmisel kasutama niisugust keevitusmeetodit, mis on identne tema poolt EMÜ tüübikinnituse saamiseks esitatud balloonide valmistamisel kasutatud meetodiga.5.2. EMÜ VASTAVUSTÕENDAMISE AJAL5.2.1. Inspekteerimisasutus peab:- tegema kindlaks, kas EMÜ tüübikinnitustunnistus on saadud ja kas balloonid vastavad sellele,- kontrollima dokumente, milles sisaldub teave materjalide ja tootmisprotsesside kohta, eriti punktis 2.1.6 nimetatud dokumente,- kontrollima vastavust punktiga 2 sätestatud tehnilistele nõuetele ning uurima juhusliku valimi igat ballooni visuaalselt nii väliselt kui siseselt,- olema punktidega 3.1 ja 3.2 ettenähtud katsete tegemise juures ja kontrollima nende kulgu,- kontrollima, kas punktis 5.1.6 nimetatud tootja poolt esitatud teave on korrektne ja kas tema poolt teostatud kontrollimised on rahuldavad,- andma III lisaga sätestatud näidise kohaselt välja EMÜ vastavustõendamistunnistuse.5.2.2. Katsete tegemiseks võetakse igast partiist alltoodud juhiste kohaselt juhuslik valim balloone.Partii koosneb maksimaalselt 3000 punkti 4.1 teise lõikega määratletu kohaselt üht tüüpi balloonist, mis on toodetud samal päeval või järjestikustel päevadel.TABEL 1Balloonide tegelik arv partiis, N | Näidistena võetavate balloonide arv | Balloonid, mis läbivad || | mehaanilised katsed | lõhkemiseni survestamise |N ≤ | 500 | 3 | 1 | 2 |500 < N ≤ | 1500 | 9 | 2 | 7 |1500 < N ≤ | 3000 | 18 | 3 | 15 |Partii suurusest sõltuvalt tehakse prooviballoonidel punktiga 3.1 ettenähtud mehaanilised katsed ning punktiga 3.2 ettenähtud hüdraulilise survega lõhkemiseni survestamine vastavalt tabelis 1 näidatud jaotumusele.Kui kaks või enam ballooni katset ei läbi, tuleb partii välja praakida.Kui üks balloon ei läbi kas mehaanilisi katseid või lõhkemiseni survestamist, siis valitakse juhuslikult tabelis 2 näidatud arv balloone ning nendega tehakse katsed tabelis 1 antud jaotumuse kohaselt.TABEL 2Balloonide arv partiis, N | Näidistena võetavate balloonide arv | Mitterahuldavad katsed | Balloonid, mis läbivad || | mehaanilised katsed | lõhkemiseni survestamise |250 < N ≤ | 500 | 3 | mehaanilised katsed | 2 | 1 |lõhkemiseni survestamine | 1 | 2 |500 < N ≤ | 1500 | 9 | mehaanilised katsed | 5 | 4 |lõhkemiseni survestamine | 2 | 7 |1500 < N ≤ | 3000 | 18 | mehaanilised katsed | 9 | 9 |lõhkemiseni survestamine | 3 | 15 |Kui üks või mitu neist balloonidest ei ole rahuldavad, tuleb partii välja praakida.5.2.3. Näidiste valimine ja kõik katsed tuleb teostada inspekteerimisasutuse esindaja juuresolekul.5.2.4. Kõik partiisse kuuluvad balloonid peavad punktiga 3.3 täpsustatud survekatse läbima inspekteerimisasutuse esindaja juuresolekul ja järelevalve all.5.3. VABASTUS EMÜ VASTAVUSTÕENDAMISESTVähem kui 1-liitrise mahutavusega balloonide puhul peab punktiga 5 kindlaksmääratud katsed ja kontrollimised teostama tootja omal vastutusel. Tootja peab tegema inspekteerimisasutusele kättesaadavaks kõik katsete ja kontrollimistega seotud dokumendid ja aruanded.6. MÄRGID JA PEALDISED6.1. Kui inspekteerimisasutus on teostanud kõik ettenähtud kontrollimised ning tulemused on rahuldavad, peab ta andma välja tunnistuse, millel on näidatud teostatud kontrollimised.6.2. Vähem kui 6,5-liitrise mahutavusega balloonide puhul võib ballooni konstruktsiooniga seotud märgid ja pealdised kanda alusele, ülejäänud balloonide puhul aga tuleb need kanda ballooni ülaosale või tugevdatud osale või tunnusplaadile. Samas võib mõned neist pealdistest kanda vormimise ajal kumerpõhjale eeldusel, et sellega ei nõrgendata ballooni terviklikkust.6.3. EMÜ TÜÜBIKINNITUSMÄRKErandina direktiivi 76/767/EMÜ I lisa punkti 3 nõuetest peab tootja tegema EMÜ tüübikinnitusmärgi alltoodud järjekorras:- stiliseeritud täht+++++ TIFF +++++,- number 3 käesoleva direktiivi tunnusena,- suurtäht (-tähed) EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriigi identifitseerimiseks ning tüübikinnituse andmise aasta kaks viimast numbrit,- EMÜ tüübikinnituse identifitseerimisnumber (näiteks+++++ TIFF +++++3 D 79 45).6.4. EMÜ VASTAVUSTÕENDAMISMÄRKErandina direktiivi 76/767/EMÜ II lisa punkti 3 nõuetest peab inspekteerimisasutus tegema EMÜ vastavustõendamismärgi alltoodud järjekorras:- väike e-täht,- suurtäht (-tähed) selle liikmesriigi identifitseerimiseks, kus vastavustõendamine teostatakse, vajadusel koos ühe või kahe territoriaalset alljaotust identifitseeriva numbriga,- vastavustõendamise teostaja poolt tehtud inspekteerimisasutuse märk, vajadusel koos vastavustõendamise teostaja märgiga,- kuusnurk,- vastavustõendamise kuupäev: aasta, kuu (näiteks e D 12 48+++++ TIFF +++++80/01).6.5. KONSTRUKTSIOONIPEALDISED6.5.1. Seoses terasega- Number, mis näitab Re-väärtust (N/mm2), millele arvutus tugineb,- sümbol N (balloon normaliseeritud seisundis) või sümbol S (balloon pingetustatud seisundis).6.5.2. Seoses survekatsegaProovirõhu väärtus baarides, millele järgneb sümbol "baari".6.5.3. Seoses ballooni tüübigaBallooni tootja poolt garanteeritud minimaalne mahutavus liitrites.Nimetatud mahutavus peab olema antud ühe kümnendkoha täpsusega ja ümardatud allapoole.6.5.4. Seoses päritolugaPäritoluriiki identifitseeriv(ad) suurtäht (-tähed), millele järgneb tootja märk ja seerianumber.6.6. MUUD PEALDISEDKui siseriiklike eeskirjade kohaselt on ette nähtud muud pealdised, mis ei ole seotud ei konstruktsiooni ega selle kontrollimisega, siis tuleb need balloonidele kanda vastavalt punktile 6.2.--------------------------------------------------II LISA+++++ TIFF +++++EMÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSE TEHNILINE LISA1. EMÜ tüübikinnituse andmiseks teostatud EMÜ tüübiuuringute tulemused.2. Tüübi põhiomadused, eelkõige:- tüübikinnituse saanud balloonitüübi pikiläbilõige, millest nähtub:- nominaalne välisläbimõõt D,- ballooni seina miinimumpaksus a,- põhja ja ülaosa miinimumpaksus,- miinimum- ja maksimumpikkus(ed), Lmin, Lmax,- ballooni põhja kumera osa väliskõrgus H, mm,- maht või mahud, Vmin, Vmax,- rõhk, Ph,- tootja nimi/joonise number ja kuupäev,- balloonitüübi nimetus,- teras vastavalt punktile 2.1.--------------------------------------------------III LISA+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------