title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2021/1233, 14. juuli 2021, millega muudetakse direktiivi (EL) 2017/2397 kolmandate riikide tunnistuste tunnustamisega seotud üleminekumeetmete osas (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  30.7.2021

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 274/52

         EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2021/1233,
         14. juuli 2021,
         millega muudetakse direktiivi (EL) 2017/2397 kolmandate riikide tunnistuste tunnustamisega seotud üleminekumeetmete osas
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 91 lõiget 1,
         võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
         olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
         võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

         pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,
         toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/2397 (3) on sätestatud üleminekumeetmed, et tagada enne ülevõtmisperioodi lõppu väljastatud kvalifikatsioonitunnistuste, teenistusraamatute ja logiraamatute jätkuv kehtivus ning anda kvalifitseeritud laevapere liikmetele mõistlik tähtaeg liidu kvalifikatsioonitunnistuse või samaväärseks tunnistatud muu tunnistuse taotlemiseks. Kõnealuseid üleminekumeetmeid, välja arvatud nõukogu direktiivi 96/50/EÜ (4) artikli 1 lõikes 5 osutatud Reinil sõidu load, ei kohaldata siiski kolmandate riikide väljastatud kvalifikatsioonitunnistuste, teenistusraamatute ja logiraamatute suhtes, mida liikmesriigid praegu tunnustavad enne direktiivi (EL) 2017/2397 jõustumist kohaldatavate riiklike nõuete või rahvusvaheliste lepingute alusel.

                     (2)

                     Direktiivi (EL) 2017/2397 artikli 10 lõigetes 3, 4 ja 5 on sätestatud kolmanda riigi ametiasutuste väljastatud tunnistuste, teenistusraamatute ja logiraamatute tunnustamise kord ja tingimused.

                     (3)

                     Arvestades seda, et kolmanda riigi dokumentide tunnustamise menetlus põhineb taotleva kolmanda riigi sertifitseerimissüsteemide hindamisel, et teha kindlaks, kas taotluses nimetatud tunnistuste, teenistusraamatute ja logiraamatute väljaandmisel kohaldatakse nõudeid, mis on identsed direktiivis (EL) 2017/2397 sätestatud nõuetega, on ebatõenäoline, et tunnustamismenetlus viiakse lõpule enne 17. jaanuari 2022.

                     (4)

                     Selleks et tagada sujuv üleminek direktiivi (EL) 2017/2397 artikli 10 kohasele kolmandate riikide dokumentide tunnustamise süsteemile, on vaja näha ette üleminekumeetmed, mis võimaldaksid anda kolmandatele riikidele aega, et viia oma nõuded vastavusse kõnealuses direktiivis sätestatud nõuetega, ning samuti võimaldaksid komisjonil hinnata nende sertifitseerimissüsteeme ja võtta asjakohasel juhul vastu direktiivi artikli 10 lõike 5 kohane rakendusakt. Nende meetmetega tagataks ka siseveetranspordi sektoris tegutsevatele üksikisikutele ja ettevõtjatele õiguskindlus. Nimetatud eesmärke silmas pidades on asjakohane kehtestada kõnealuste üleminekumeetmete kohaldamisalasse kuuluvate kolmandate riikide dokumentide kehtivusaja lõppemise tähtpäev, võttes aluseks kõnealuse direktiivi ülevõtmiseks ettenähtud ajavahemiku, mida pikendati kahe aasta võrra.

                     (5)

                     Selleks et tagada kooskõla direktiivi (EL) 2017/2397 artikli 38 kohaselt liikmesriikide suhtes kohaldatavate üleminekumeetmetega, ei tohiks kolmandate riikide väljastatud ja liikmesriikide tunnustatud kvalifikatsioonitunnistuste, teenistusraamatute ja logiraamatute suhtes kohaldatavaid üleminekumeetmeid kohaldada pärast 17. jaanuari 2032. Lisaks peaks selliste kvalifikatsioonitunnistuste, teenistusraamatute ja logiraamatute tunnustamine piirduma asjaomases liikmesriigis asuvate liidu siseveeteedega.

                     (6)

                     Selleks et tagada kooskõla üleminekumeetmetega, mida kohaldatakse liikmesriikide väljastatud kvalifikatsioonitunnistuste suhtes, on asjakohane selgitada, et kolmanda riigi tunnistuste puhul hõlmavad direktiivi (EL) 2017/2397 artikli 10 lõikes 3 osutatud nõuded ka kõnealuse direktiivi artikli 38 lõigetes 1 ja 3 sätestatud olemasolevate tunnistuste vahetamise nõudeid.

                     (7)

                     Seepärast tuleks direktiivi (EL) 2017/2397 vastavalt muuta, et tagada siseveetranspordi ettevõtjatele ja töötajatele õigusselgus ja -kindlus.

                     (8)

                     Direktiivi (EL) 2017/2397 artikli 39 lõike 4 kohaselt ei ole liikmesriik, kus siseveeteedel navigeerimine ei ole tehniliselt võimalik, kohustatud kõnealust direktiivi üle võtma. Kõnealust erandit tuleks kohaldada käesolevale direktiivile mutatis mutandis.

                     (9)

                     Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt sätestada kolmandate riikide tunnistuste tunnustamisega seotud üleminekumeetmed, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

                     (10)

                     Selleks et liikmesriigid saaksid käesolevas direktiivis sätestatud meetmed kiiresti üle võtta, peaks käesolev direktiiv jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

            Artikkel 1
            Direktiivi (EL) 2017/2397 muudetakse järgmiselt.

                        1)

                        Artikli 10 lõige 3 asendatakse järgmisega:

                           „3.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 2 kohaldamist, kehtivad kõigil liidu siseveeteedel käesoleva artikli lõigetes 4 ja 5 sätestatud korda ja tingimusi kohaldades kõik kvalifikatsioonitunnistused, teenistusraamatud ja logiraamatud, mis on antud välja kooskõlas kolmanda riigi normidega, milles on ette nähtud käesolevas direktiivis, sealhulgas artikli 38 lõigetes 1 ja 3 sätestatuga identsed nõuded.“

                        2)

                        Artiklisse 38 lisatakse järgmine lõige:

                           „7.   Kuni 17. jaanuarini 2032 võivad liikmesriigid jätkata kolmanda riigi poolt enne 18. jaanuari 2024 väljastatud kvalifikatsioonitunnistuste, teenistusraamatute ja logiraamatute tunnustamist enne 16. jaanuari 2018 kohaldatavate riiklike nõuete või rahvusvaheliste lepingute alusel. Tunnustamine piirdub asjaomase liikmesriigi territooriumil asuvate siseveeteedega.“

            Artikkel 2

               1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 17. jaanuariks 2022. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.
               Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
               Direktiivi (EL) 2017/2397 artikli 39 lõikes 4 sätestatud erandit kohaldatakse käesolevale direktiivile mutatis mutandis.

               2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste õigusnormide teksti.

            Artikkel 3
            Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Artikkel 4
            Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

            Brüssel, 14. juuli 2021

                  Euroopa Parlamendi nimel

                  president

               D. M. SASSOLI

                  Nõukogu nimel

                  eesistuja

               A. LOGAR

            (1)  ELT C 220, 9.6.2021, lk 87.

            (2)  Euroopa Parlamendi 6. juuli 2021. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 13. juuli 2021. aasta otsus.

            (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/2397, milles käsitletakse siseveelaevanduse valdkonna kutsekvalifikatsioonide tunnustamist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 91/672/EMÜ ja 96/50/EÜ (ELT L 345, 27.12.2017, lk 53).

            (4)  Nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiiv 96/50/EÜ siseveeteedel kauba- ja reisijateveo siseriiklike laevajuhitunnistuste saamise tingimuste ühtlustamise kohta ühenduses (EÜT L 235, 17.9.1996, lk 31).


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2022/228, 16. veebruar 2022, millega muudetakse direktiivi 2014/41/EL, et viia see vastavusse isikuandmete kaitset käsitlevate liidu õigusnormidega

text:
                  21.2.2022

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 39/1

         EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2022/228,
         16. veebruar 2022,
         millega muudetakse direktiivi 2014/41/EL, et viia see vastavusse isikuandmete kaitset käsitlevate liidu õigusnormidega
         EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 16 lõiget 2,
         võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
         olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
         toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/680 (2) artikli 62 lõikele 6 peab komisjon vaatama läbi liidu vastu võetud õigusaktid, välja arvatud nimetatud direktiiv, millega reguleeritakse pädevate asutuste poolt isikuandmete töötlemist nimetatud direktiivi artikli 1 lõikes 1 sätestatud eesmärkidel. Selle läbivaatamise eesmärk on hinnata vajadust viia need õigusaktid vastavusse kõnealuse direktiiviga ning asjakohasel juhul teha vajalikud ettepanekud nende muutmiseks, et tagada järjepidev lähenemine isikuandmete kaitsele nimetatud direktiivi kohaldamisalas. Selle läbivaatamise tulemusena on kindlaks tehtud, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/41/EL (3) kuulub nende õigusaktide hulka, mida tuleb muuta.

                     (2)

                     Direktiivi 2014/41/EL kohane isikuandmete töötlemine hõlmab asjakohase teabe töötlemist, vahetamist ja hilisemat kasutamist Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 82 sätestatud eesmärkidel. Järjepidevuse ja isikuandmete tulemusliku kaitse huvides peaks direktiivi 2014/41/EL kohane isikuandmete töötlemine olema kooskõlas direktiiviga (EL) 2016/680, juhul kui kohaldatakse viimati nimetatud direktiivi. Juhul kui direktiivi 2014/41/EL artikli 4 punktides b, c ja d osutatud menetlusega seotud isikuandmete suhtes ei kohaldata direktiivi (EL) 2016/680, kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) 2016/679 (4).

                     (3)

                     Euroopa Liidu lepingule (ELi leping) ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 ning artikli 4a lõike 1 kohaselt, ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale Iirimaa käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

                     (4)

                     ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukoha kohta) artiklite 1, 2 ja 2a kohaselt ei osale Taani käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

                     (5)

                     Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2018/1725 (5) artikli 42 lõikega 1 ning ta esitas arvamuse 10. märtsil 2021.

                     (6)

                     Seega tuleks direktiivi 2014/41/EL vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

            Artikkel 1
            Direktiivi 2014/41/EL muutmine
            Direktiivist 2014/41/EL jäetakse välja artikkel 20.

            Artikkel 2
            Ülevõtmine

               1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 14. märtsiks 2023. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.
               Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

               2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud õigusnormide teksti.

            Artikkel 3
            Jõustumine
            Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Artikkel 4
            Adressaadid
            Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele kooskõlas aluslepingutega.

            Strasbourg, 16. veebruar 2022

                  Euroopa Parlamendi nimel

                  president

               R. METSOLA

                  Nõukogu nimel

                  eesistuja

               C. BEAUNE

            (1)  Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2021. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 25. jaanuari 2022. aasta otsus.

            (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (ELT L 119, 4.5.2016, lk 89).

            (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/41/EL, mis käsitleb Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades (ELT L 130, 1.5.2014, lk 1).

            (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

            (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrus (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (ELT L 295, 21.11.2018, lk 39).


title: Komisjoni rakendusdirektiiv (EL) 2021/1927, 5. november 2021, millega muudetakse nõukogu direktiivi 66/402/EMÜ I ja II lisa seoses nõuetega tsütoplasmaatilise isassteriilsuse meetodil toodetud hübriidnisu seemnete suhtes (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  8.11.2021

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 393/13

         KOMISJONI RAKENDUSDIREKTIIV (EL) 2021/1927,
         5. november 2021,
         millega muudetakse nõukogu direktiivi 66/402/EMÜ I ja II lisa seoses nõuetega tsütoplasmaatilise isassteriilsuse meetodil toodetud hübriidnisu seemnete suhtes
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta, (1) eriti selle artiklit 21b,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Direktiiviga 66/402/EMÜ on kehtestatud teraviljaseemnete tootmise ja turustamise eeskirjad liidus. Hübriidnisu seemne puhul on direktiiviga ettenähtud ainsad meetodid hübriidseemne tootmiseks ristamine ja keemiline hübriidimine.

                     (2)

                     Viimastel aastatel on aga teravilja hübriidsortide seemnete tootmise aretustehnikana kogu maailmas heaks kiidetud tsütoplasmaatilise isassteriilsuse meetod. Odra puhul on tsütoplasmaatilise isassteriilsuse meetodiga seotud asjakohased eeskirjad juba kehtestatud, kuna odra hübriidseemnete tootmist sellel meetodil alustati mõni aasta tagasi.

                     (3)

                     Oder ja nisu on looduses isetolmlevad ja neid toodetakse segaviljeluse teel. Võttes arvesse odra- ja nisuhübriidide seemnete tootmise tehnilisi sarnasusi ning hübriidseemnete kasutajate vajadusi, on asjakohane sätestada nisuhübriidide seemnete suhtes sarnased tingimused, mida kohaldatakse odrahübriidide seemnete suhtes. Kogemus on näidanud, et kui hübriidnisu, nagu Triticum aestivum subsp. aestivum, Triticum turgidum subsp. durum, Triticum aestivum subsp. spelta tootmisel kasutatakse segaviljelust ning sellele lisandub ilmast tulenev risk õitsemisperioodil, siis tuleb tsütoplasmaatilise isassteriilsuse meetodi kasutamise korral sordipuhtuse normi vähendada 85 %-le, kuna siis on võimalik stabiilne seemnetootmine vähemsoodsate ilmastikutingimuste korral. Seepärast on asjakohane lubada tsütoplasmaatilise isassteriilsuse meetodil toodetud hübriidnisu seemnete puhul madalamat sordipuhtuse taset kui on nõutud muude hübriidide seemnete puhul.

                     (4)

                     Kogemused muude tsütoplasmaatilise isassteriilsuse meetodil toodetud hübriidide seemnetega on näidanud, et uue tootmissüsteemi alguses on oluline katsetada kehtivaid tehnilisi nõudeid. Seega tuleks nõudeid sortide kohta kohaldada ajutiselt kuni 31. augustini 2029, et aretajad saaksid kohaneda hübriidnisu tootmisega segaviljeluse meetodil. See on vajalik, et minimeerida sellisest tootmissüsteemist tulenevaid riske ja varustada põllumehi uut tüüpi nisusortidega. See piirang peaks olema piisav, et aretajad ja sertifitseerimisasutused saaksid vajalikud teadmised hübriidnisu seemnete tootmise tehniliste nõuete rakendamiseks ja nende nõuete läbivaatamiseks.

                     (5)

                     Selleks et komisjon ja liikmesriigid saaksid piisavalt teadmisi tsütoplasmaatilise isassteriilsuse meetodi rakendamisest ning et vastavaid eeskirju saaks läbi vaadata, peaks vastutav sertifitseerimisasutus esitama igal aastal kuni 28. veebruarini 2030 komisjonile ja liikmesriikidele eelneva aasta tulemused toodetud hübriidseemne koguse kohta ja ebapiisava kvaliteedi tõttu kõrvalejäetud seemnepartiide protsendi kohta.

                     (6)

                     Direktiivi 66/402/EMÜ I ja II lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta.

                     (7)

                     Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

            Artikkel 1
            Direktiivi 66/402/EMÜ muutmine
            Direktiivi 66/402/EMÜ I ja II lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

            Artikkel 2
            Ülevõtmine

               1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. augustiks 2022. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
               Liikmesriigid kohaldavad neid norme 1. septembrist 2022 kuni 31. augustini 2029.
               Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

               2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigus- ja haldusnormide teksti.

            Artikkel 3
            Jõustumine
            Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Artikkel 4
            Adressaadid
            Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

            Brüssel, 5. november 2021

                  Komisjoni nimel

                  president

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  EÜT 125, 11.7.1966, lk 2309.

            LISA
            Direktiivi 66/402/EMÜ I ja II lisa muudetakse järgmiselt.

                        1)

                        I lisa muudetakse järgmiselt:

                                    a)

                                    punkti 5 esimene lause asendatakse järgmisega:
                                    „Põllukultuurid Avena nuda, Avena sativa, Avena strigosa, Oryza sativa ja isetolmleva xTriticosecale hübriidide sertifitseeritud seemne tootmiseks ning põllukultuurid Hordeum vulgare, Triticum aestivum subsp. aestivum’i, Triticum aestivum subsp. spelta, Triticum turgidum subsp. durum’i hübriidide sertifitseeritud seemne tootmiseks muul kui tsütoplasmaatilise isassteriilsuse meetodil.“;

                                    b)

                                    punktide 5a ja 6 vahele lisatakse järgmine punkt:

                                                „5b)

                                                Põllukultuurid Triticum aestivum subsp. aestivum’i, Triticum aestivum subsp. spelta, Triticum turgidum subsp. durum’i hübriidide eliitseemne ja sertifitseeritud seemne tootmiseks tsütoplasmaatilise isassteriilsuse meetodil.

                                                            a)

                                                            Põllukultuur peab vastama järgmistele standarditele seoses kaugusega naabruses asuvatest õietolmuallikatest, mis võivad põhjustada soovimatut võõrtolmlemist:

                                                                        Põllukultuur

                                                                        Minimaalne kaugus

                                                                        Eliitseemne tootmisel tsütoplasmaatilise isassteriilsuse meetodil saadud emataimede puhul

                                                                        300  m

                                                                        Sertifitseeritud seemne tootmise puhul

                                                                        25  m;

                                                            b)

                                                            Põllukultuur peab olema ristamisel kasutatavate sortide omaduste osas piisavalt ehtne ja puhas.
                                                            Eelkõige peab põllukultuur vastama järgmistele standarditele:

                                                                        i)

                                                                        nende taimede protsent, mis ilmselgelt ei ole sordiehtsad, ei tohi ületada:

                                                                                —

                                                                                eliitseemne tootmiseks kasutatavad kultuurid: 0,1 % isassteriilsuseta liini ja fertiilsust taastava liini taimede puhul ning 0,3 % tsütoplasmaatilise isassteriilsuse meetodil saadud emataimede puhul;

                                                                                —

                                                                                sertifitseeritud seemne tootmiseks kasutatavad kultuurid: 0,3 % fertiilsust taastava liini taimede ja 0,6 % tsütoplasmaatilise isassteriilsuse meetodil saadud emataimede puhul ning 1 %, tsütoplasmaatilise isassteriilsuse meetodil saadud emataimede puhul, kui tegemist on ühekordsete hübriididega;

                                                                        ii)

                                                                        emataime isassteriilsuse tase peab olema vähemalt:

                                                                                —

                                                                                99,7 % eliitseemne tootmiseks kasutatavate kultuuride puhul;

                                                                                —

                                                                                99 % sertifitseeritud seemne tootmiseks kasutatavate kultuuride puhul;

                                                                        iii)

                                                                        vastavust punktides i ja ii sätestatud nõuetele kontrollitakse ametlike järelkontrollikatsete abil.

                                                            c)

                                                            Sertifitseeritud seemne tootmisel võib viljeleda koos isassteriilset emataime ja fertiilsust taastavat isataime.

                                          Sertifitseerimise eest vastutav asutus esitab iga aasta 28. veebruariks komisjonile ja liikmesriikidele aruande eelneva aasta tulemustega, milles on esitatud toodetud hübriidseemnete kogus, põldtunnustamise vastavus asjakohastele nõuetele, ebapiisavate kvaliteedinäitajate tõttu kõrvale jäetud seemnepartiide protsent ja kõik muu sellist kõrvalejätmist põhjendav teave. Kõnealune aruandekohustus kehtib kuni 28. veebruarini 2030.“

                        2)

                        II lisa punkti 1 muudetakse järgmiselt:

                                    a)

                                    C osa asendatakse järgmisega:

                                                „C.

                                                      Avena nuda, Avena sativa, Avena strigosa, Hordeum vulgare, Oryza sativa, Triticum aestivum subsp. aestivum’i, Triticum aestivum subsp. spelta, Triticum turgidum subsp. durum’i ja isetolmleva xTriticosecale hübriidid

                                                Sertifitseeritud seemne kategooriasse kuuluva seemne minimaalne sordipuhtus peab olema 90 %.
                                                Tsütoplasmaatilise isassteriilsuse meetodil toodetud Hordeum vulgare, Triticum aestivum subsp. aestivum’i, Triticum aestivum subsp. spelta, Triticum turgidum subsp. durum’i puhul peab seemne minimaalne sordipuhtus olema 85 %. Muid lisandeid, v.a fertiilsust taastava liini taimed, ei tohi olla rohkem kui 2 %.
                                                Minimaalset sordipuhtust kontrollitakse ametliku järelkontrollikatsega, milles kasutatakse asjakohast osa proovidest.
                                                Sertifitseerimise eest vastutav asutus esitab iga aasta 28. veebruariks komisjonile ja liikmesriikidele aruande eelneva aasta tulemustega, milles on esitatud toodetud Triticum aestivum subsp. aestivum’i, Triticum aestivum subsp. spelta ja Triticum turgidum subsp. durum’i hübriidseemnete kogus ning ebapiisavate kvaliteedinäitajate tõttu kõrvale jäetud seemnepartiide protsent, järelkontrolli tulemused ja kõik muu sellist kõrvalejätmist põhjendav teave. Kõnealune aruandekohustus kehtib 28. veebruarini 2030.“;

                                    b)

                                    E jao pealkiri asendatakse järgmisega:

                                                „E.

                                                   Secale cereale hübriidid ja tsütoplasmaatilise isassteriilsuse meetodil toodetud Hordeum vulgare, Triticum aestivum subsp. aestivum’i, Triticum aestivum subsp. spelta, Triticum turgidum subsp. durum’i hübriidid“.