title: Komisjoni direktiiv 82/319/EMÜ, 2. aprill 1982, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 77/541/EMÜ mootorsõidukite turvavöösid ja turvasüsteeme käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31982L0319

Euroopa Liidu Teataja L 139 , 19/05/1982 Lk 0017 - 0031 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 12 Lk 0025  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 12 Lk 0170  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 12 Lk 0025  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 12 Lk 0170

		Komisjoni direktiiv 82/319/EMÜ,2. aprill 1982,millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 77/541/EMÜ mootorsõidukite turvavöösid ja turvasüsteeme käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohtaEUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud direktiiviga 80/1267/EMÜ, [2] eriti selle artiklit 11,võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1977. aasta direktiivi 77/541/EMÜ mootorsõidukite turvavöösid ja turvasüsteeme käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [3] viimati muudetud direktiiviga 81/576/EMÜ, [4] eriti selle artiklit 10,ning arvestades, et:liiklusohutuse huvides laiendas nõukogu direktiiviga 81/576/EMÜ direktiivi 77/541/EMÜ reguleerimisala, mis kuni selle ajani oli piiratud direktiivi 70/156/EMÜ I lisas määratud M1-kategooria sõidukitega, kõigile mootorsõidukiklassidele; kõnealuse reguleerimisala laiendamise kutsus esile vahepeal toimunud tehnika areng; selle meetme rakendamine nõuab siiski laiendatud reguleerimisalaga direktiivis määratletud nõuete ja katsete ühtlustamist; direktiivi kohaldamisel saadud kogemused on toonud ilmsiks vajaduse teatud sätete paremaks vastavusseviimiseks tegelike katsetingimustega;käesoleva direktiivi sätted on kooskõlas mootorsõidukikaubanduses tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 77/541/EMÜ I, III, VI, VII, VIII, IX, X ja XIV lisa muudetakse kooskõlas käesoleva direktiivi lisaga.Artikkel 21. Alates 1. oktoobrist 1982 ei tohi liikmesriigid:a) turvavööde ja turvasüsteemidega seotud põhjustel:- keelduda sõidukitüübile EMÜ tüübikinnituse andmisest, direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes nimetatud dokumendi väljastamisest ega siseriikliku tüübikinnituse andmisest M1-kategooria mootorsõiduki tüübile ega- keelata M1-kategooria sõidukite kasutuselevõtmist,kui kõnealuse sõidukitüübi turvavööd ja turvasüsteemid vastavad käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 77/541/EMÜ nõuetele;b) - keelduda osa EMÜ tüübikinnituse andmisest turvavöö või turvasüsteemide tüübile, mis on mõeldud paigaldamiseks käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 77/541/EMÜ nõuetele vastavasse M1-kategooria sõidukisse,- keelata selliste turvavööde ja turvasüsteemide turuletoomist, mis kannavad käesolevas direktiivis kirjeldatud osa EMÜ tüübikinnituse märke.2. Alates 1. oktoobrist 1983 liikmesriigid:a) - ei anna enam välja direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes nimetatud dokumenti M1-kategooria mootorsõiduki tüübile või- võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest M1-kategooria mootorsõiduki tüübile,mille turvavööd ja turvasüsteemid ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 77/541/EMÜ nõuetele;b) võivad keelduda osa EMÜ tüübikinnituse andmisest M1-kategooria sõidukisse paigaldamiseks mõeldud turvavöö või turvasüsteemide tüübile, mis ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 77/541/EMÜ nõuetele.3. Alates 1. oktoobrist 1990 liikmesriigid:- võivad keelata M1-kategooria mootorsõidukite esmase kasutuselevõtmise, kui nende turvavööd ja turvasüsteemid ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 77/541/EMÜ nõuetele.- võivad keelata nende M1-kategooria sõidukisse paigaldamiseks mõeldud turvavööde või turvasüsteemide turuletoomise, mis ei kanna käesolevas direktiivis kirjeldatud osa EMÜ tüübikinnituse märke.Artikkel 3Alates 1. oktoobrist 1982 ei tohi liikmesriigid:a) turvavööde ja turvasüsteemidega seotud põhjustel:- keelduda sõidukitüübile EMÜ tüübikinnituse andmisest, direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes nimetatud dokumendi väljastamisest ega siseriikliku tüübikinnituse andmisest M1-kategooriasse mittekuuluva mootorsõiduki tüübile ega- keelata nende kategooriate sõidukite kasutuselevõtmist,kui kõnealuse sõidukitüübi turvavööd ja turvasüsteemid vastavad käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 77/541/EMÜ nõuetele;b) - keelduda osa EMÜ tüübikinnituse andmisest turvavöö või turvasüsteemide tüübile, mis on mõeldud paigaldamiseks käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 77/541/EMÜ nõuetele vastavasse M1-kategooriasse mittekuuluvasse sõidukisse,- keelata nende kategooriate sõidukitesse paigaldamiseks mõeldud turvavööde ja turvasüsteemide turuletoomist, mis kannavad käesolevas direktiivis kirjeldatud osa EMÜ tüübikinnituse märke.Artikkel 4Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. septembril 1982. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 2. aprill 1982Komisjoni nimelkomisjoni liigeKarl-Heinz narjes[1] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[2] EÜT L 375, 31.12.1980, lk 34.[3] EÜT L 220, 29.8.1977, lk 95.[4] EÜT L 209, 29.7.1981, lk 32.--------------------------------------------------LISAMuudatused direktiivi 77/541/EMÜ lisadesI LISA – REGULEERIMISALA, MÕISTED, OSA EÜ TÜÜBIKINNITUS, PAIGALDUSNÕUDEDJaotis 0 sõnastatakse järgmiselt:"0. REGULEERIMISALAKäesolevat direktiivi kohaldatakse turvavööde ja turvasüsteemide suhtes, mis on ette nähtud paigaldamiseks artiklis 9 esitatud määratlusele vastavatele sõidukitele ning ette nähtud eraldi kasutamiseks, st üksikseadmena kasutamiseks, täiskasvanu kasvu isikutele näoga sõidu suunas asuvatel istmetel."Punkt 1.1.3 sõnastatakse järgmiselt:"1.1.3. kolmepunktivöö – turvavöö, mis on puusavöö ja õlavöö kombinatsioon;"Punktid 1.1.4, 1.2.3, 1.6 ja 1.7. Prantsus- ja itaaliakeelses versioonis asendatakse sõnad "ensemble" ja "complesso" vastavalt sõnadega "ceinture" ja "cintura".Punkt 1.5. viimane lause sõnastatakse järgmiselt:"Reguleerimisseadis võib olla osa pandlast, pingutist või mõnest muust turvavöö osast;"Punkti 1.8.4.2 järele lisatakse uus punkt 1.8.5 järgmiselt:"1.8.5. Avarii korral lukustuv kõrgema rakendumislävega pinguti (tüüp 4N) - punktis 1.8.4 määratletud tüüpi pinguti, millel on eriomadused M2, M3, N1, N2 ja N3 kategooriate sõidukites [1] kasutamiseks;"Punkti 1.19 järele lisatakse järgmised uued punktid 1.20 ja 1.21:"1.20 "süvendis asuv pandla avamisnupp": pandla avamine ei tohi olla võimalik, kasutades kera diameetriga 40 mm;1.21 "pindmine pandla avamisnupp": pandla avamine peab olema võimalik, kasutades kera diameetriga 40 mm;"Punkt 2.1.2.1. Esimene lause sõnastatakse järgmiselt:"Turvavöö tüübi tehniline kirjeldus kolmes eksemplaris, mis esitab kasutatud rihmade ja jäikade osade täpsed andmed koos vastavate joonistega ning pingutite korral nende ja andurite paigaldamise juhised."Punkte 2.1.2.2, 2.1.2.3 ja 2.1.2.4 muudetakse järgmiselt:"2.1.2.2. vöö tüübi viis näidist ja2.1.2.3. igast turvavöö tüübis kasutatavast rihmatüübist 10 meetri pikkune osa.2.1.2.4. Osa tüübikinnituse katseid läbiviival tehnilisel teenistusel on õigus nõuda täiendavaid näidiseid."Punkt 2.4.1.2.Prantsus- ja itaaliakeelses versioonis asendatakse sõnad "ensemble" ja "complesso" vastavalt sõnadega "ceinture" ja "cintura".Punkt 2.4.1.4.Prantsus- ja itaaliakeelses versioonis asendatakse sõnad "ensemble" ja "complesso" vastavalt sõnadega "ceinture" ja "cintura". Ingliskeelses versioonis asendatakse sõnad "plastic parts" sõnadega "parts made of plastics".Punkt 2.4.2.2. Kolmanda lõike teine lause sõnastatakse järgmiselt:"Pind, millele seda survet rakendatakse, peab vabastatud asendis nupuga ja projitseerituna tasandile, mis on risti nupu esialgse liikumissuunaga, olema järgmiste mõõtmetega:"Punkt 2.4.2.3 sõnastatakse järgmiselt:"2.4.2.3. Pannal peab taluma korduvat kasutamist ning enne punktis 2.7.8 nimetatud dünaamilist koormuskatset läbima tavalistes kasutustingimustes 5000 avamis- ja sulgemistsüklit."Punkt 2.4.5.2.1.1 sõnastatakse järgmiselt:"2.4.5.2.1.1. see peab olema lukustunud, kui sõiduki aeglustus saavutab väärtuse 0,745 g 4-tüüpi pinguti korral või 0,785 g 4N-tüüpi pinguti korral;"Punkt 2.4.5.2.1.2 sõnastatakse järgmiselt:"2.4.5.2.1.2. see ei tohi lukustuda rihma kiirendustel alla 0,78 g 4-tüüpi pinguti korral või alla 1,70 g 4N-tüüpi pinguti korral, mõõdetuna lahtikerimise suunas;"Punkt 2.4.5.2.1.3 sõnastatakse järgmiselt:"2.4.5.2.1.3. lisaks ei tohi see lukustuda, kui andur on kallutatud kuni 12° võrra mistahes suunas valmistaja poolt määratud paigaldamisasendi suhtes;"Punkt 2.4.5.2.1.4 sõnastatakse järgmiselt:"2.4.5.2.1.4. see peab lukustuma, kui andur on kallutatud 27° võrra või rohkem 4-tüüpi pinguti või 40° võrra või rohkem 4N-tüüpi pinguti korral mistahes suunas valmistaja poolt määratud paigaldamisasendi suhtes;"Punkti 2.4.5.2.1.4 järele lisatakse järgmine uus punkt 2.4.5.2.1.5:"2.4.5.2.1.5. kui pinguti töö on sõltuv välisest signaalist või energiaallikast, peab seade kindlustama pinguti automaatse lukustumise signaali või energiaallika rikke või katkestuse korral."Punkt 2.4.5.2.2 sõnastatakse järgmiselt:"2.4.5.2.2. Mitmiktundlik, k.a rihmatundlik, avarii korral lukustuv pinguti peab katsetamise käigus kooskõlas punktiga 2.7.7.2 vastama kehtestatud nõuetele ja lukustuma, kui rihma kiirendus on alates 75 g 4-tüüpi pingutite korral või alates 2,70 g 4N-tüüpi pingutite korral, mõõdetuna lahtikerimise suunas;"Punkt 2.6.Prantsus- ja itaaliakeelses versioonis asendatakse sõnad "ensemble" ja "complesso" vastavalt sõnadega "ceinture" ja "cintura".Punkt 2.6.1.2 sõnastatakse järgmiselt:"2.6.1.2. Dünaamiline koormuskatse tehakse kahele, eelnevalt koormusega mõjutamata turvavöö komplektile, välja arvatud turvavöökomplektid, mis moodustavad turvasüsteemide osa; sellisel juhul tehakse dünaamiline koormuskatse ühele istmerühmale mõeldud turvasüsteemidele, mis ei ole eelnevalt koormusega mõjutatud. Katsetatavate turvavööde pandlad peavad vastama punktis 2.4.2.3 sätestatud nõuetele."Punkt 2.6.1.2.1 sõnastatakse järgmiselt:"2.6.1.2.1. Turvavöödega peab olema sooritatud punktis 2.7.2 määratletud korrosioonikatse, mille järel sooritatakse pannaldega veel 500 avamis- ja sulgemistsüklit normaalsetes töötingimustes."Punkt 2.6.1.2.2 sõnastatakse järgmiselt:"2.6.1.2.2. Pingutitega turvavööde korral peab pingutitega sooritama punktis 2.4.5.1 või 2.4.5.2 kirjeldatud katsed. Kui pinguti on juba läbi teinud korrosioonikatse vastavalt punkti 2.6.1.2.1 sätetele, pole seda katset vaja korrata."Punkt 2.6.1.3. Punkti 2.6.1.2 järele lisatakse järgmine uus punkt:"2.6.1.3. Katse jooksul tuleb järgida järgmisi nõudeid:2.6.1.3.1. ükski kasutaja turvalisust tagav turvavöökomplekti või turvasüsteemide osa ei tohi puruneda, ükski pannal või lukustus- või nihutussüsteem ei tohi avaneda; ja2.6.1.3.2. puusavöö korral peab mannekeeni vaagnajoonel mõõdetud ettenihkumine jääma vahemikku 80 kuni 200 mm. Muude turvavöötüüpide korral peab vaagnajoonel mõõdetud ettenihkumine olema vahemikus 80 kuni 200 mm ning rinna kohal mõõdetud ettenihkumine vahemikus 100 kuni 300 mm. Kõnealuste nihkumiste mõõtmise aluseks on VIII lisa joonisel 6 esitatud mõõtmispunktid."Punkt 2.6.1.3 nimetatakse ümber punktiks 2.6.1.4.Punkt 2.6.1.3.1 nimetatakse ümber punktiks 2.6.1.4.1.Punkt 2.6.1.3.2 nimetatakse ümber punktiks 2.6.1.4.2 ja sõnastatakse järgmiselt:"2.6.1.4.2. Sõidukites, kus selliseid seadiseid kasutatakse, peab saama kõigil istmetel kasutajate sõidukist lahkumist võimaldavaid nihutus- ja lukustusseadmeid pärast dünaamilist koormuskatset siiski käsitsi tööle rakendada."Punkt 2.6.2.1. Lisatakse järgnemine tekst:"1. ja 2. tüüpi protseduurides tuleb tõmbetugevuse katse läbi viia ainult rihmanäidistega (punkt 2.7.5). 3. tüüpi protseduurides tuleb tõmbetugevuse katse läbi viia rihmaga ja asjaomaste jäikade osadega (punkt 2.7.6)."Punkt 2.6.2.2. Tabelis ei kohaldata 2. tüüpi protseduuri reguleerimisseadistele.Punkt 2.7.1.1 sõnastatakse järgmiselt:"2.7.1.1. Pandla ülevaatuseks, pandla madala temperatuuri katseks, vajadusel punktis 2.7.6.4 kirjeldatud madala temperatuuri katseks, pandla vastupidavuskatseks, turvavöö korrosioonikatseks, pinguti funktsioneerimiskatseteks ja pandla avanemise katseks pärast dünaamilist koormuskatset nõutakse kahte turvavööd või turvasüsteemi. Ühte neist kahest näidisest kasutatakse turvavöö või turvasüsteemi ülevaatuseks."Punkt 2.7.1.2 sõnastatakse järgmiselt:"2.7.1.2. Pandla ülevaatuseks ning pandla, kinnituskohtade, turvavöö reguleerimisseadiste ja vajadusel pingutite tugevuskatseteks nõutakse ühte turvavööd või turvasüsteemi."Punkt 2.7.1.3 sõnastatakse järgmiselt:"2.7.1.3. Pandla ülevaatuseks, mikrolibisemis- ja kulumiskatseks nõutakse kahte turvavööd või turvasüsteemi. Turvavöö reguleerimisseadise töökatse tuleb läbi viie ühega nendest kahest näidisest."Punkt 2.7.1.4 asendatakse punkti 2.7.1.5 tekstiga.Punktid 2.7.1.5 ja 2.7.1.6 jäetakse välja.Punkt 2.7.2.Prantsus- ja itaaliakeelses versioonis asendatakse sõnad "ensemble" ja "complesso" vastavalt sõnadega "ceinture" ja "cintura".Punkt 2.7.3.2.1. Esimene lause sõnastatakse järgmiselt:"Kohaldatakse soovituse ISO/R 105-B 02-1978 sätteid."Punkt 2.7.3.2.2 sõnastatakse järgmiselt:"2.7.3.2.2. Rihma hoitakse vähemalt 24 tunni jooksul õhutemperatuuri 20 ± 5 °C ja suhtelise õhuniiskuse 65 ± 5 % tingimustes. Kui katset ei saa läbi viia vahetult pärast ettenähtud seisundisse viimist, tuleb näidist katse alguseni hoida hermeetiliselt suletud konteineris. Rihma tõmbetugevus tuleb määrata viie minuti jooksul pärast rihma eemaldamist ettenähtud seisundisse viimise keskkonnast või konteinerist."Punkt 2.7.3.6.4.2 sõnastatakse järgmiselt:"2.7.3.6.4.2. 2. tüübi protseduur: juhtudel, kui rihm muudab jäiga osa läbimisel suunda ühe korra.Rihma otste vahel moodustuv nurk peab olema selline, nagu näidatud XII lisa joonisel 2.Rakendada tuleb pidevat koormust 0,75 daN. Kui rihm muudab jäiga osa läbimisel suunda rohkem kui ühe korra, võib 0,75 daN koormust suurendada nii, et saavutada ettenähtud 300 mm rihma liikumine läbi selle jäiga osa."Punkt 2.7.6.Prantsus- ja itaaliakeelses versioonis asendatakse sõnad "ensemble" ja "complesso" vastavalt sõnadega "ceinture" ja "cintura".Punkt 2.7.6.1 sõnastatakse järgmiselt:"2.7.6.1. Pannal ja rihma reguleerimisseadised peavad olema ühendatud tõmbeseadmega nende tavalistes kinnituskohtades ja tuleb rakendada koormust 980 daN. Kui pannal või reguleerimisseadis on osa kinnitusest või kolmepunktivööst, tuleb pannalt või reguleerimisseadist katsetada koos kinnitusega vastavalt punktile 2.7.6.2, väljaarvatud pingutite korral, mille tagasikerimisrull on rihma ülemise kinnituspunkti juures. Sel juhul peab katsekoormus olema 980 daN ja lukustumise hetkel rullile jääva rihma pikkus peab olema 450 mm nii lähedal kui võimalik."Punkt 2.7.6.3 sõnastatakse järgmiselt:"2.7.6.3. Kaks turvavöökomplekti näidist paigutatakse kaheks tunniks kambrisse, mille temperatuur on –10 ± 1 °C. Vahetult pärast kambrist eemaldamist ühendatakse pandla seonduvad osad käsitsi kokku."Punkt 2.7.6.4.Ingliskeelses versioonis asendatakse sõnad "plastic parts" sõnadega "parts made of plastics".Punkt 2.7.7.2.2. Teises lauses asendatakse väärtus "10 g" väärtusega "25 g".Punkt 2.7.7.4 sõnastatakse järgmiselt:"2.7.7.4. Pingutusjõud."Punkt 2.7.7.4.1.Esimene lause algab järgmiselt:"Pingutusjõud peab…".Teine lause lõpeb järgmiselt:"…, kui rihma pingutatakse kiirusel ligikaudu 0,76 m minutis."Prantsus- ja itaaliakeelses versioonis asendatakse sõnad "ensemble" ja "complesso" vastavalt sõnadega "ceinture" ja "cintura".Punkt 2.7.8.Prantsus- ja itaaliakeelses versioonis asendatakse sõnad "ensemble" ja "complesso" vastavalt sõnadega "ceinture" ja "cintura".Punkt 2.7.8.1.1 sõnastatakse järgmiselt:"2.7.8.1.1. Kui turvavöö moodustab osa komplektist, mis esitatakse turvasüsteemidena osa tüübikinnituseks, peab see turvavöö olema paigaldatud sõiduki konstruktsiooni sellele osale, kuhu see tavaliselt paigaldatakse ja see osa peab olema kinnitatud katsesõidukile järgmiselt:"Punkt 2.7.8.1.4. Viimane lause sõnastatakse järgmiselt:"Kui istme seljatugi on reguleeritav, peab see olema lukustatud valmistaja määratletud asendisse või, juhul kui määratlus puudub, olema lukustatud sellisesse asendisse, et M1- ja N1-kategooria sõidukite korral moodustuks tegelik nurk võimalikult 25° lähedal ja kõigi teiste kategooriate sõidukite korral võimalikult 15° lähedal."Punkt 2.7.8.1.5. Punkt "2.6.1.3.1" asendatakse punktiga "2.6.1.4.1".Punkt 2.7.8.2 sõnastatakse järgmiselt:"2.7.8.2. Turvavöökomplekt kinnitatakse VIII lisas kirjeldatud mannekeenile. Mannekeeni selja ning istme seljatoe vahele asetatakse laud paksusega 25 mm. Turvavöö kinnitatakse tihedalt mannekeeni ümber. Seejärel eemaldatakse laud ning pannakse mannekeen asendisse, milles mannekeeni selg puutub täies pikkuses kokku istme seljatoega."Punkt 2.7.8.6. Punkt "2.6.1.3.1" asendatakse punktiga "2.6.1.4.1".Punkt 2.7.9.Prantsus- ja itaaliakeelses versioonis asendatakse sõnad "ensemble" ja "complesso" vastavalt sõnadega "ceinture" ja "cintura".Punkt 2.7.9.2 sõnastatakse järgmiselt:"2.7.9.2. Turvavöökomplekt tuleb katsesõidukilt eemaldada pannalt avamata. Pandlale rakendatakse seejärel otsest tõmbejõudu 30 daN. Kui pannal on ühendatud jäiga osaga, tuleb dünaamilisel koormuskatsel jõu rakendamisel arvesse võtta pandla ja jäiga osa vahel tekkivat nurka. Kiirusel 400 ± 20 mm/min tuleb koormust rakendada pandla avamisnupu geomeetrilisele keskmele piki fikseeritud telge, mis kulgeb paralleelselt nupu esialgse liikumissuunaga. Kui rakendatakse lukusti avamiseks vajalikku jõudu, peab pannalt paigal hoidma jäik tugi. Ülalmainitud koormus ei tohi ületada punktis 2.4.2.5 kehtestatud piiri. Katseseadise kokkupuutepunkt peab olema kerakujuline, raadiusega 2,75 ± 0,71 mm. Sellel peab olema sile metallpind."Punkt 2.7.9.3 jäetakse välja.Punkt2.7.9.4 nimetatakse ümber punktiks 2.7.9.3.Punkt 2.7.9.5 nimetatakse ümber punktiks 2.7.9.4.Punkt 2.7.10.Punkt "2.6.1.3.1" asendatakse punktiga "2.6.1.4.1". Prantsus- ja itaaliakeelses versioonis asendatakse sõnad "ensemble" ja "complesso" vastavalt sõnadega "ceinture" ja "cintura".Punkt 2.8.1.1 ja punkti 2.8.1.2 alapunkt dVäljend "turvavöökomplektid" asendatakse väljendiga "turvavööd ja turvasüsteemid".Punkt 2.8.1.4.1 sõnastatakse järgmiselt:"2.8.1.4.1. Kõiki avarii korral lukustuvat pingutit sisaldavaid turvavöösid ja turvasüsteeme tuleb kontrollida nende vastavuse osas:- punkti 2.4.5.2.1.1 sätetele, vastavalt punktis 2.4.5.2.3 määratletud katsetingimustele või- punktis 2.4.5.2.1.4 toodud sättele.Kui viimatimainitud säte on täidetud, tuleb vähemalt 10 % tootepartiist katsetada vastavalt punkti 2.4.5.2.1.1 sätetele."Punkt 2.8.2.1.Saksakeelses versioonis tuleb sõnad "eine Anordnung" asendada sõnadega "ein Exemplar". Prantsuskeelses versioonis tuleb sõna "ensemble" asendada sõnaga "exemplaire".Punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:"3. SÕIDUKISSE PAIGALDAMIST PUUDUTAVAD NÕUDED"Punkt 3.2.2.2 sõnastatakse järgmiselt:"3.2.2.2. et õigesti asetatud turvavöö mahalibisemise oht kasutaja õlalt tema ettepoole liikumise tulemusena oleks viidud miinimumini."III LISA – OSA EMÜ TÜÜBIKINNITUSMÄRGIDPunkt 1.1.1. Lisatakse "GR", mis tähistab Kreekat.Lisatakse järgmine uus punkt 1.1.4:"1.1.4. 4N-tüüpi pingutiga varustatud turvavööd peavad samuti kandma tähist, mis koosneb ristkülikust koos läbikriipsutatud M1-sõidukikategooriaga, mis näitab, et seda tüüpi pinguti kasutamine on selle kategooria sõidukites keelatud."Punktid 2.1, 2.2 ja 2.3. Väärtus "a = 8 mm" asendatakse väärtusega "a ≥ 8 mm". Punkti 2.3 hollandikeelses versioonis asendatakse sõna "harnastype" sõnadega "special type".Punkti 2.3 järele lisatakse järgmine uus punkt 2.4:+++++ TIFF +++++"2.4 Sellist tüübikinnituse märgist kandev turvavöö on kolmepunktivöö ("A"), millel on mitmiktundlikkusega ("m") 4N-tüüpi ("r4N") pinguti, millele osa EMÜ tüübikinnitus anti Hollandis ("e4") numbri all 2439. Seda turvavööd ei tohi paigaldada M1-kategooria sõidukitele."VI LISA – PINGUTITE TOLMUKINDLUSE KATSETAMISEKS ETTENÄHTUD KATSESEADME NÄIDISOlemasolev joonis asendatakse allpool näidatuga:+++++ TIFF +++++VII LISA – KATSESÕIDUKI, ISTME, KINNITUSPUNKTIDE JA SEISKAMISSEADISE KIRJELDUSPunkt 2. Esimene lause sõnastatakse järgmiselt:"Istme konstruktsioon peab olema jäik ja pind sile, välja arvatud turvasüsteemide katsetamise korral."Punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:"3. KINNITUSPUNKTIDKinnituspunktid peavad paiknema joonise 1 kohaselt. Kinnituspunktide asetusele vastavad ringikujulised märgid tähistavad turvavöö otste katsesõidukile või koormusandurile kinnitamise kohtasid. Tavaliseks kasutamiseks mõeldud kinnituspunktid on punktid A, B ja K, kui rihma pikkus pandla ülemise serva ja rihma kanduri kinnitamiseks mõeldud ava vahel pole üle 250 mm. Muul juhul kasutatakse punkte A1 ja B1. Kinnituspunktide alus peab olema jäik. Ülemine kinnituspunkt ei tohi koormuse 98 daN pikisuunas rakendamise korral nihkuda kõnealuses suunas üle 0,72 mm. Katsesõiduki ehitus peab olema selline, et katse ajal ei teki kinnituspunkte kandvate osade jäävdeformatsiooni.Kui pinguti kinnitamiseks on vajalik ka neljas kinnituspunkt, siis see kinnituspunkt:- peab asuma K läbival vertikaalsel pikitasandil,- peab võimaldama pinguti kallutamist valmistaja määratletud nurgani,- peab asuma ringjoonel keskmega K ja raadiusega KB1 = 790 mm, kui pikkus rihma ülemise juhiku ja pinguti rihma väljumiskoha vahel on vähemalt 540 mm; muudel juhtudel peab asuma ringjoonel keskmega K ja raadiusega 350 mm."Punkt 4. Kolmas lõige sõnastatakse järgmiselt:"Selle löögisummuti erinevate osade mõõtmed on näidatud joonistel 2, 3 ja 4. Lööki pehmendava materjali normväärtused on toodud allpool. Vahetult enne iga katset tuleb torusid ilma neid kasutamata hoida temperatuuril 15—25 °C vähemalt 12 tundi. Seiskamisseadme temperatuur turvavööde ja turvasüsteemide dünaamilise koormuskatse ajal peab täpsusega ± 2 °C olema sama kui kalibreerimiskatsel.Seiskamisseadet puudutavad nõuded on sätestatud IX lisas. Kasutada on lubatud ka ükskõik millist muud samalaadseid tulemusi andvat seadet."TABEL – LÖÖKI PEHMENDAVATE MATERJALIDE ISELOOMULIKUD NORMVÄÄRTUSEDEsimene rida sõnastatakse järgmiselt:"– Põrkekõvadus A: 95 ± 2 20 ± 5 °C juures."Joonis 1 asendatakse järgmisega:+++++ TIFF +++++Joonis 1Katsesõiduk, iste, kinnituspunktidVIII LISA – MANNEKEENI KIRJELDUSJoonis 6 asendatakse järgmisega:+++++ TIFF +++++Joonis 6Mannekeen VII lisa joonisel 1 kujutatud istumisasendisG = raskuskeseT = torso mõõtepunkt (paikneb taga, mannekeeni keskjoonel)P = vaagna mõõtepunkt (asub taga, mannekeeni keskjoonel)IX LISA – KATSESÕIDUKI AEGLUSTUSKÕVERA KUI AJAFUNKTSIOONI KIRJELDUSEsimese lõike viimane lause sõnastatakse järgmiselt:"Seiskamisseadme kalibreerimise ajal peab peatumisteekond olema 400 ± 20 mm ning sõiduki kiirus peab olema 50 ± 1 km/h."Joonealune märkus (1) sõnastatakse järgmiselt:"(1) Kõnealused nõuded vastavad ISO soovitusele R 6478/1980."X LISA – KASUTAMISJUHENDPunkti 2 järele lisatakse järgmine uus punkt 3:"3. 4N-tüüpi pingutiga varustatud turvavööde korral peab paigaldamisjuhendites ja mis tahes pakendil olema märgitud, et see turvavöö ei sobi paigaldamiseks reisijateveoks mõeldud sõidukitesse, kus koos juhiistmega on kuni üheksa istekohta."XIV LISA – KATSETE AJALINE JÄRJESTUSOlemasolev tabel asendatakse järgmisega:Vastava direktiivi sätete punktid | Katse | Näidised |Turvavöö või turvaseadme nr | Rihma nr |1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |2.2, 2.3.2, 2.4.1.1, 2.5.1.1 | Turvavöö või turvasüsteemi ülevaatus | x | | | | | | | | | | | | | | | |2.4.2.1, 2.4.2.2 | Pandla ülevaatus | x | x | x | x | x | | | | | | | | | | | |2.4.2.6, 2.4.2.7, 2.7.6.1, 2.7.6.5 | Pandla tugevuskatse | | | x | | | | | | | | | | | | | |2.4.3.2, 2.7.6.1 | Reguleerimisseadise (ja vajadusel pingutite) tugevuskatse | | | x | | | | | | | | | | | | | |2.4.4, 2.7.6.2 | Kinnituste (ja vajadusel pingutite) tugevuskatse | | | x | | | | | | | | | | | | | |2.4.2.4, 2.7.6.3 | Pandla madala temperatuuri katse | x | x | | | | | | | | | | | | | | |2.4.1.4, 2.7.6.4 | Jäikade osade madala temperatuuri kokkupõrkekatse | x | x | | | | | | | | | | | | | | |2.4.3,3, 2.7.6.6 | Reguleerimise kergus | | | | x | | | | | | | | | | | | |Turvavöö või turvasüsteemi ettenähtud seisundisse viimine/katsetamine enne dünaamilist koormuskatset: | | | | | | | | | | | | | | | | |2.4.2.3, 2.6.1.2 | – Pandla vastupidavus | x | x | | | | | | | | | | | | | | |2.4.1.2, 2.7.2 | – jäikade osade korrosioonikindlus | x | x | | | | | | | | | | | | | | |– pingutite ettenähtud seisundisse viimine | | | | | | | | | | | | | | | | |2.4.5.1.1, 2.4.5.2.1, 2.4.5.2.2, 2.4.5.2.3, 2.7.7.2 | – lukustumislävi | x | x | | | | | | | | | | | | | | |2.4.5.1.2, 2.4.5.2.4, 2.7.7.4 | – tõmbejõud | x | x | | | | | | | | | | | | | | |2.4.5.1.3, 2.4.5.2.5, 2.7.7.1 | – vastupidavus | x | x | | | | | | | | | | | | | | |2.4.5.1.3, 2.4.5.2.5, 2.7.2 | – korrosioon | x | x | | | | | | | | | | | | | | |2.4.5.1.3, 2.4.5.2.5, 2.7.7.3 | – tolm | x | x | | | | | | | | | | | | | | |2.4.5.1.2, 2.7.5 | Rihma laiuse katse | | | | | | x | x | | | | | | | | | |Rihma tugevuskatse, millele eelnevad: | | | | | | | | | | | | | | | | |2.5.2, 2.7.5, 2.7.3.1 | – ettenähtud seisundisse viimine sisetingimustes | | | | | | x | x | | | | | | | | | |2.5.3, 2.7.5, 2.7.3.2 | – ettenähtud seisundisse viimine valguse käes | | | | | | | | x | x | | | | | | | |2.5.3, 2.7.5, 2.7.3.3 | – ettenähtud seisundisse viimine madalal temperatuuril | | | | | | | | | | x | x | | | | | |2.5.3, 2.7.5, 2.7.3.4 | – ettenähtud seisundisse viimine kõrgel temperatuuril | | | | | | | | | | | | x | x | | | |2.5.3, 2.7.5, 2.7.3.5 | – ettenähtud seisundisse viimine vees | | | | | | | | | | | | | | x | x | |2.4.3.1. 2.7.4 | Mikrolibisemise katse | | | | x | x | | | | | | | | | | | |2.6.2, 2.7.3.6 | Kulumiskindluskatse | | | | x | x | | | | | | | | | | | |2.6.1, 2.7.8 | Dünaamiline koormuskatse | x | x | | | | | | | | | | | | | | |2.4.2.5, 2.4.2.7, 2.7.8, 2.7.9 | Pandla avamise katse | x | x | | | | | | | | | | | | | | |2.7.1.4 | Rihmanäidiste viibeaeg | | | | | | | | | | | | | | | | x |[1] Direktiivi 70/156/EMÜ I lisas määratletud sõidukite kategooriad (EÜT L 42, 23.2.1970).--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2009/145/EÜ, 26. november 2009 , millega sätestatakse teatavad erandid traditsiooniliselt teatavates paikkondades ja piirkondades kasvatatud ja geneetilisest erosioonist ohustatud köögivilja rahvaselektsioonsortide ja -sortide ning selliste köögiviljasortide heakskiitmiseks, millel ei ole põllukultuuride tööstusliku tootmise puhul tegelikku väärtust, kuid mis on aretatud eritingimustes kasvamiseks, ning kõnealuste rahvaselektsioonsortide ja sortide seemnete turustamiseks (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               27.11.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 312/44

      KOMISJONI DIREKTIIV 2009/145/EÜ,
   26. november 2009,
   millega sätestatakse teatavad erandid traditsiooniliselt teatavates paikkondades ja piirkondades kasvatatud ja geneetilisest erosioonist ohustatud köögivilja rahvaselektsioonsortide ja -sortide ning selliste köögiviljasortide heakskiitmiseks, millel ei ole põllukultuuride tööstusliku tootmise puhul tegelikku väärtust, kuid mis on aretatud eritingimustes kasvamiseks, ning kõnealuste rahvaselektsioonsortide ja sortide seemnete turustamiseks
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/55/EÜ köögiviljaseemne turustamise kohta, (1) eriti selle artikli 4 lõiget 4, artikli 44 lõiget 2 ja artikli 48 lõike 1 punkti b,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Viimastel aastatel on üha olulisemaks muutunud bioloogilise mitmekesisuse ja taimede geneetiliste ressursside säilitamise küsimus, nagu näitavad mitmesugused rahvusvahelised ja ühenduse tasandi sündmused. Olgu näitena mainitud nõukogu 25. oktoobri 1993. aasta otsus 93/626/EMÜ bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni sõlmimise kohta, (2) nõukogu 24. veebruari 2004. aasta otsus 2004/869/EÜ toidu ja põllumajanduse taimede geneetilisi ressursse käsitleva rahvusvahelise lepingu sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel, (3) nõukogu 24. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 870/2004, millega kehtestatakse ühenduse programm põllumajanduse geneetiliste ressursside säilitamise, kirjeldamise, kogumise ja kasutamise kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1467/94, (4) ja nõukogu 20. septembri 2005. aasta määrus (EÜ) nr 1698/2005 Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta (5). Et võtta neid aspekte arvesse köögiviljaseemnete turustamisel, tuleb kehtestada eritingimused direktiivi 2002/55/EÜ kohaselt.

               (2)

               Et tagada taimede geneetiliste ressursside säilimine ja säästev kasutamine kohapeal, tuleks kasvatada ja turustada rahvaselektsioonsorte ja sorte, mida on traditsiooniliselt kasvatatud teatavates paikkondades ja piirkondades ja mida ohustab geneetiline erosioon (edaspidi „säilitussordid”) isegi siis, kui need ei vasta sortide heakskiitmise ning seemnete turustamise üldnõuetele. Lisaks üldeesmärgile, milleks on taimede geneetiliste ressursside kaitse, on nende sortide säilitamise konkreetne eesmärk see, et nad on erakordselt hästi kohanenud konkreetsete kohalike tingimustega.

               (3)

               Et tagada taimede geneetiliste ressursside säästlik kasutamine, tuleks sorte, millel ei ole põllukultuuride tööstusliku tootmise puhul tegelikku väärtust, kuid mis on aretatud eritingimustes kasvamiseks (edaspidi „eritingimustes kasvamiseks aretatud sordid”), kasvatada ja turustada isegi siis, kui need ei vasta sortide heakskiitmise ning seemnete turustamise üldnõuetele. Lisaks üldeesmärgile, milleks on taimede geneetiliste ressursside kaitse, on nende sortide säilitamise konkreetne eesmärk see, et nad on kohanenud kasvuks konkreetsetes kliima- ja mullastikutingimustes ning nõuavad teatavaid agraartehnilisi tingimusi (näiteks käsitsi hooldamine, korduv saagikoristus).

               (4)

               Selleks et säilitussordid ja eritingimustes kasvamiseks aretatud sordid alles jääksid, on vaja sätestada erandid nende sortide heakskiitmise ning nende sortide seemnete tootmise ja turustamise korras.

               (5)

               Kõnealused erandid peaksid käsitlema olulisi sordi heakskiitmise nõudeid ja menetlusnõudeid, mis on sätestatud komisjoni 6. oktoobri 2003. aasta direktiivis 2003/91/EÜ, millega kehtestatakse rakendusmeetmed nõukogu direktiivi 2002/55/EÜ artikli 7 kohaldamiseks teatavate köögiviljasortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste osas (6).

               (6)

               Liikmesriikidele tuleks eelkõige anda õigus võtta ise vastu sätteid, mis käsitlevad eristatavust, püsivust ja homogeensust. Kõnealused eristatavust ja püsivust käsitlevad sätted peaksid põhinema vähemalt omadustel, mis on loetletud tehnilises küsimustikus, mille taotleja täidab, kui ta esitab sordi heakskiitmise taotluse, nagu on sätestatud direktiivi 2003/91/EÜ I ja II lisas. Kui homogeensust hinnatakse mittesordiehtsate taimede põhjal, peaksid sätted homogeensuse kohta põhinema kindlaksmääratud normidel.

               (7)

               Tuleks ette näha menetlusnõuded, mille kohaselt võib säilitussorte ja eritingimustes kasvamiseks aretatud sorte heaks kiita ilma ametliku kontrollita. Lisaks on seoses sordinimedega vaja sätestada teatud erandid nõuetest, mis on sätestatud direktiivis 2002/55/EÜ ja komisjoni 22. juuli 2009. aasta määruses (EÜ) nr 637/2009, millega kehtestatakse rakenduseeskirjad seoses põllumajandustaimesortide ja köögiviljasortide nimede sobivusega (7).

               (8)

               Säilitussortide puhul tuleks ette näha seemnete tootmist ja turustamist käsitlevad piirangud (eelkõige päritolupiirkonnaga seoses), et tagada, et seemnete turustamine aitab kaasa sortide säilitamisele päritolupiirkonnas ja taime geneetiliste ressursside säästvale kasutamisele. Liikmesriikidel peaks olema võimalus kiita heaks täiendavaid piirkondi, kus võib turustada seemnekoguseid, mis on üle jäänud kogusest, mis on vajalik asjaomase sordi säilimiseks tema päritolupiirkonnas, tingimusel et need täiendavad piirkonnad on looduslike ja poollooduslike kasvukohtade poolest päritolupiirkonnaga võrreldavad. Et säiliks seos päritolupiirkonnaga, ei tohiks seda võimalust kohaldada, kui liikmesriik on heaks kiitnud täiendavad seemnetootmispiirkonnad.

               (9)

               Tuleks kindlaks määrata koguselised piirangud iga säilitussordi ja iga eritingimustes kasvamiseks aretatud sordi turustamiseks.

               (10)

               Säilitussortide puhul ei tohiks iga sordi turuleviidava seemne kogus ületada kogust, mis on vajalik asjaomase köögiviljasordi tootmiseks piiratud alal, mis on kindlaks määratud vastavalt asjaomase liigi kultiveerimise olulisusele. Et tagada kõnealustest kogustest kinnipidamine, peaksid liikmesriigid nõudma, et tootjad teataksid säilitussortide seemne tootmise kavandatavad kogused, ja vajaduse korral eraldama tootjatele kogused.

               (11)

               Eritingimustes kasvamiseks aretatud sortide puhul tuleks koguselised piirangud esitada nõudena, et seemet tuleb turustada väikestes pakkides; väikestes pakkides müüdud seemne suhteliselt kõrge hind piirab müüdavat kogust.

               (12)

               Asjakohaste pitseerimis- ja märgistusnõuetega tuleks tagada säilitussortide ja eritingimustes kasvamiseks aretatud sortide seemnete jälgitavus.

               (13)

               Selleks et tagada käesoleva direktiivi nõuetekohane kohaldamine, peaks säilitussortide ja eritingimustes kasvamiseks aretatud sortide seemnekultuur vastama seemnete sertifitseerimise ja kontrollimise eritingimustele. Seemet tuleks ka hiljem ametlikult kontrollida. Tootmise ja turustamise igas etapis tuleks teha ametlikku järelevalvet. Tarnijad peaksid teatama liikmesriikidele ja liikmesriigid omakorda komisjonile turulelastud säilitussortide seemnete kogused.

               (14)

               Kolme aasta pärast peaks komisjon hindama, kas käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed, eelkõige säilitussortide ja eritingimustes kasvamiseks aretatud sortide seemnete turustamise koguseliste piirangute puhul, on tõhusad.

               (15)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

      I   PEATÜKK

         Sisu ja mõisted

   Artikkel 1
   Sisu
   1.   Käesolevas direktiivis sätestatakse direktiiviga 2002/55/EÜ hõlmatud köögiviljade puhul teatavad erandid seoses taimede geneetilise ressursi in situ säilimise ja säästva kasutamisega kasvatamise ja turustamise kaudu

               a)

               köögiviljade rahvaselektsioonsortide ja selliste sortide heakskiitmisel riiklikesse köögiviljasortide kataloogidesse kandmiseks vastavalt direktiivile 2002/55/EÜ, mida on traditsiooniliselt kasvatatud teatavates paikkondades ja piirkondades ning mida ohustab geneetiline erosioon (edaspidi „säilitussordid”), ja

               b)

               selliste sortide heakskiitmisel lõikes a osutatud kataloogidesse kandmiseks, millel ei ole põllukultuuride tööstusliku tootmise puhul tegelikku väärtust, kuid mis on aretatud eritingimustes kasvamiseks (edaspidi „eritingimustes kasvamiseks aretatud sordid”), ning

               c)

               nende säilitussortide ja eritingimustes kasvamiseks aretatud sortide seemnete turustamisel.

         2.   Kui käesolevas direktiivis ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse direktiivi 2002/55/EÜ.
   Artikkel 2
   Mõisted
   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:
   a)   „säilitamine in situ”– geneetilise materjali säilitamine tema loomulikus keskkonnas ja kultuurtaimeliikide puhul põllumajanduskeskkonnas, kus on välja kujunenud nende eriomadused;
   b)   „geneetiline erosioon”– sama liigi populatsioonide või sortide geneetilise mitmekesisuse kadumine aja jooksul või liigi geneetilise baasi kitsenemine inimtegevuse või keskkonnamuutuste tõttu;
   c)   „rahvaselektsioonsort”– taimeliikide populatsioonid või kloonid, mis on kohanenud oma piirkonna keskkonnaoludega.

      II   PEATÜKK

         Säilitussordid

   I   jagu

         Säilitussortide heakskiitmine

   Artikkel 3
   Säilitussordid
   1.   Liikmesriigid võivad heaks kiita artiklites 4 ja 5 sätestatud nõuetele vastavaid säilitussorte.
   2.   Säilitussordid kiidetakse heaks allpool kirjeldatud viisil.

               a)

               Liikmesriigid võivad sordi heaks kiita kui sordi, mille seeme võib olla sertifitseeritud „säilitussordi sertifitseeritud seemnena” või kontrollitud „säilitussordi standardseemnena”. Selline sort kantakse köögiviljasortide ühtsesse kataloogi kui „säilitussort, mille seeme tuleb sertifitseerida vastavalt komisjoni direktiivi 2009/145/EÜ artiklile 10 või mille seemne nõuetele vastavust tuleb kontrollida kõnealuse direktiivi artikli 11 kohaselt”.

               b)

               Liikmesriigid võivad sordi heaks kiita kui sordi, mille seemne nõuetele vastavust võib olla kontrollitud üksnes „säilitussordi standardseemnena”. Selline sort kantakse köögiviljasortide ühtsesse kataloogi „säilitussordina, mille seemet tuleb kontrollida vastavalt komisjoni direktiivi 2009/145/EÜ artiklile 11”.

         Artikkel 4
   Sisulised nõuded
   1.   Et artikli 1 lõike 1 punktis a nimetatud rahvaselektsioonsorti või sorti käsitataks säilitussordina, peab see huvi pakkuma taimede geneetiliste ressursside säilitamise seisukohast.
   2.   Erandina direktiivi 2003/91/EÜ artikli 1 lõikest 2 võivad liikmesriigid ise vastu võtta sätted, mis käsitlevad säilitussortide eristatavust, püsivust ja homogeensust.
   Sellisel juhul tagavad nad, et eristatavuse ja püsivuse suhtes kohaldatakse vähemalt näitajaid, millele on osutatud järgmistes dokumentides:

               a)

               direktiivi 2003/91/EÜ I lisas loetletud liikide puhul Ühenduse Sordiameti (CPVO) suunistega seotud tehnilised küsimustikud, mida kohaldatakse kõnealuste liikide suhtes, või

               b)

               direktiivi 2003/91/EÜ II lisas loetletud liikide puhul Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu (UPOV) suuniste tehnilised küsimustikud, mida kohaldatakse kõnealuste liikide suhtes.

         Homogeensuse hindamisel kohaldatakse direktiivi 2003/91/EÜ.
   Kui homogeensust hinnatakse mittesordiehtsate taimede põhjal, tuleb kohaldada 10 % populatsioonistandardit ning vähemalt 90 % usutavuse läve.
   Artikkel 5
   Menetlusnõuded
   Erandina direktiivi 2002/55/EÜ artikli 7 lõike 1 esimesest lausest ei ole ametlik kontroll vajalik, kui säilitussordi heakskiitmise kohta otsuse tegemiseks piisab järgmisest teabest:

               a)

               säilitussordi kirjeldus ja sordinimi;

               b)

               mitteametlike katsete tulemused;

               c)

               kasvatamise, paljundamise ja kasutamise käigus omandatud praktiliste kogemuste põhjal saadud teadmised, millest taotleja on asjaomasele liikmesriigile teatanud;

               d)

               muu teave, eelkõige see, mis on pärit taimede geneetiliste ressurssidega tegelevatelt asutustelt või liikmesriigis selleks tunnustatud organisatsioonidelt.

         Artikkel 6
   Heakskiitmisest keeldumine
   Säilitussorti ei kanta riiklikku sordikataloogi, kui

               a)

               see on juba kantud ühtsesse köögiviljasortide kataloogi muu kui „säilitussordina” või on välja arvatud sellest kataloogist viimase kahe aasta jooksul või direktiivi 2002/55/EÜ artikli 15 lõikes 2 ette nähtud ajavahemik on lõppenud vähem kui kaks aastat tagasi või

               b)

               see on võetud nõukogu määruses (EÜ) nr 2100/94 (8) sätestatud ühenduse sordikaitse alla või riikliku sordikaitse alla või kõnealuse kaitse alla võtmise taotlus on läbivaatamisel.

         Artikkel 7
   Sordinimi
   1.   Enne 25. maid 2000. aastat tuntud sordinimega säilitussortide puhul võivad liikmesriigid lubada erandi tegemist määrusest (EÜ) nr 637/2009, välja arvatud juhul, kui nimetatud erand rikub kolmandate isikute varasemaid õigusi, mis on kaitstud kõnealuse määruse artikliga 2.
   2.   Olenemata direktiivi 2002/55/EÜ artikli 9 lõikest 2 võivad liikmesriigid sordi jaoks heaks kiita rohkem kui ühe sordinime, kui need nimed on ajalooliselt tuntud.
   Artikkel 8
   Päritolupiirkond
   1.   Kui liikmesriik kiidab säilitussordi heaks, määrab ta asukoha või asukohad, piirkonna või piirkonnad, kus seda sorti on ajalooliselt kasvatatud ja kus see on kohanenud (edaspidi „päritolupiirkond”). Ta võtab arvesse taimede geneetiliste ressurssidega tegelevatelt asutustelt või liikmesriikides selleks tunnustatud organisatsioonidelt saadud teavet.
   Kui päritolupiirkond asub rohkem kui ühes liikmesriigis, määravad selle kõik asjaomased liikmesriigid omavahelisel kokkuleppel.
   2.   Päritolupiirkonda määravad liikmesriigid teatavad määratud piirkonna komisjonile.
   Artikkel 9
   Säilitamine
   Liikmesriigid tagavad, et säilitussorti säilitatakse selle päritolupiirkonnas.

      II   jagu

         Säilitussortide seemnete tootmine ja turustamine

   Artikkel 10
   Sertifitseerimine
   Erandina direktiivi 2002/55/EÜ artiklist 20 võivad liikmesriigid sätestada, et säilitussordi seemet võib sertifitseerida säilitussordi sertifitseeritud seemnena, kui seeme vastab järgmistele nõuetele:

               a)

               seeme pärineb seemnest, mis on toodetud kooskõlas sordi säilitamise tunnustatud tavadega;

               b)

               seeme vastab direktiivi 2002/55/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis d sätestatud „sertifitseeritud seemne” sertifitseerimise nõuetele, v.a minimaalset sordipuhtust ja ametlikku kontrolli või ametliku järelevalve all tehtud kontrolli käsitlevad nõuded;

               c)

               seeme on piisavalt sordipuhas.

         Artikkel 11
   Kontrollimine
   Erandina direktiivi 2002/55/EÜ artiklist 20 võivad liikmesriigid sätestada, et säilitussordi seemet võib kontrollida säilitussordi standardseemnena, kui seeme vastab järgmistele nõuetele:

               a)

               seeme vastab direktiivis 2002/55/EÜ sätestatud „standardseemne” turustamise nõuetele, v.a minimaalset sordipuhtust käsitlevad nõuded;

               b)

               seeme on piisavalt sordipuhas.

         Artikkel 12
   Seemnete kontroll
   1.   Liikmesriigid tagavad, et säilitussortide seemnete kontrollimiseks tehakse katseid, et teha kindlaks seemnete vastavus artiklites 10 ja 11 sätestatud nõuetele.
   2.   Lõikes 1 osutatud kontroll toimub kooskõlas hetkel kasutusel olevate rahvusvaheliste meetoditega või selliste meetodite puudumisel kooskõlas muude asjakohaste meetoditega.
   3.   Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 nimetatud kontrolliks vajalikud proovid võetakse homogeensetest partiidest. Liikmesriigid tagavad, et kohaldatakse direktiivi 2002/55/EÜ artikli 25 lõikes 2 sätestatud eeskirju partii ja sellest võetud proovi kaalu kohta.
   Artikkel 13
   Seemnetootmispiirkond
   1.   Liikmesriigid tagavad, et säilitussordi seemneid võib toota ainult päritolupiirkonnas.
   Kui seemet ei ole võimalik kõnealuses piirkonnas toota konkreetse keskkonnaprobleemi tõttu, võivad liikmesriigid kiita heaks täiendavad seemnetootmispiirkonnad, võttes arvesse taimede geneetiliste ressurssidega tegelevatelt asutustelt või liikmesriigis selleks tunnustatud organisatsioonidelt saadud teavet. Kõnealustes täiendavates piirkondades toodetud seemet võib siiski kasutada üksnes päritolupiirkonnas.
   2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele täiendavad piirkonnad, mida nad kavatsevad lõike 1 alusel seemnetootmiseks heaks kiita.
   Komisjon ja teised liikmesriigid võivad 20 päeva jooksul pärast kõnealuse teate saamist taotleda asja üleandmist põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali alalisele komiteele. Kui on vaja sätestada piirangud ja eritingimused selliste piirkondade määramise suhtes, tuleb vastavalt direktiivi 2002/55/EÜ artikli 48 lõike 1 punktile b vastu võtta asjakohane otsus.
   Kui komisjon ega ükski teine liikmesriik ei esita teise lõigu kohaselt taotlust, võib kõnealune liikmesriik teates nimetatud täiendavad seemnetootmispiirkonnad heaks kiita.
   Artikkel 14
   Turustustingimused
   1.   Liikmesriigid tagavad, et säilitussordi seemneid võib turustada üksnes järgmistel tingimustel:

               a)

               need on toodetud oma päritolupiirkonnas või artiklis 13 nimetatud piirkonnas;

               b)

               turustatakse seemnete päritolupiirkonnas.

         2.   Erandina lõike 1 punktist b võib liikmesriik oma territooriumil heaks kiita täiendavaid piirkondi, kus võib turustada säilitussordi seemneid, tingimusel et need piirkonnad on antud sordi looduslike ja poollooduslike kasvukohtade poolest päritolupiirkonnaga võrreldavad.
   Kui liikmesriigid selliseid täiendavaid piirkondi heaks kiidavad, tagavad nad, et seemnekogus, mis on vajalik vähemalt artiklis 15 osutatud seemnekoguse tootmiseks, jäetakse sordi säilitamiseks selle päritolupiirkonnas.
   Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele selliste täiendavate piirkondade heakskiitmisest.
   3.   Kui liikmesriik kiidab artikli 13 kohaselt heaks täiendava seemnetootmispiirkonna, ei kasuta ta käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud erandit.
   Artikkel 15
   Koguselised piirangud
   Kõik liikmesriigid tagavad, et ühegi säilitussordi puhul ei ületa aastas turustatud seemne kogus kogust, mis on vajalik köögiviljade tootmiseks konkreetse liigi jaoks I lisas kindlaks määratud arvul hektaritel.
   Artikkel 16
   Koguseliste piirangute kohaldamine
   1.   Liikmesriigid tagavad, et tootjad teatavad neile enne iga tootmisperioodi algust seemnetootmisala suuruse ja asukoha.
   2.   Kui lõikes 1 nimetatud teadete põhjal ületatakse tõenäoliselt artiklis 15 sätestatud koguseid, määravad liikmesriigid igale asjaomasele tootjale koguse, mida ta võib vastaval tootmisperioodil turustada.
   Artikkel 17
   Pakendite pitseerimine
   1.   Liikmesriigid tagavad, et säilitussortide seemneid turustatakse üksnes suletud ja pitseeritud pakendites.
   2.   Tarnija pitseerib seemnete pakendid nii, et neid ei saa avada pitseerimissüsteemi kahjustamata või tarnija etiketile või pakendile avamisjälgi jätmata.
   3.   Et tagada pitseerimine lõike 2 kohaselt, peab pitseerimissüsteem koosnema vähemalt etiketist või kinnitatud pitserist.
   Artikkel 18
   Märgistamine
   Liikmesriigid tagavad, et säilitussortide seemnete pakendid on varustatud tarnija etiketi või trükitud või templiga löödud sildiga, mis sisaldab järgmist teavet:

               a)

               sõnad „EÜ eeskirjad ja standardid”;

               b)

               etiketi paigaldamise eest vastutava isiku nimi ja aadress või tunnusmärk;

               c)

               pitseerimise aasta järgmisel viisil: „pitseeritud …” (aasta) või, idanevuse analüüsi eesmärgil tehtud viimase proovivõtu aasta järgmisel viisil: „proov võetud …” (aasta);

               d)

               liik;

               e)

               säilitussordi nimi;

               f)

               sõnad „säilitussordi sertifitseeritud seeme” või „säilitussordi standardseeme”;

               g)

               päritolupiirkond;

               h)

               kui seemnetootmispiirkond erineb päritolupiirkonnast, märgitakse ka seemnetootmispiirkond;

               i)

               partii viitenumber, mille annab etiketi paigaldamise eest vastutav isik;

               j)

               deklareeritud neto- või brutomass või deklareeritud seemnete arv;

               k)

               juhul, kui on märgitud mass ning on kasutatud granuleeritud pestitsiide, puhtimisaineid või muid tahkeid lisandeid, märgitakse keemilise töötluse või lisandi laad ning ligikaudne seemnekogumite või puhaste seemnete massi ja kogumassi suhe.

         Artikkel 19
   Ametlik järelkontroll
   Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiivi raames turustatava säilitussordi seemne sordiehtsust ja -puhtust kontrollitakse ametlikult ja pisteliselt.
   Lõikes 1 osutatud ametlikku järelkontrolli tehakse kooskõlas hetkel kasutusel olevate rahvusvaheliste meetoditega või selliste meetodite puudumisel kooskõlas muude asjakohaste meetoditega.
   Artikkel 20
   Seire
   Liikmesriigid tagavad tootmise ja turustamise ajal tehtava ametliku seirega, et seeme vastab käesolevas peatükis sätestatule, ning pööravad kontrolli käigus erilist tähelepanu sordile, seemne tootmise asukohtadele ja kogustele.

      III   PEATÜKK

         Eritingimustes kasvamiseks aretatud sordid

   I   jagu

         Eritingimustes kasvamiseks aretatud sortide heakskiitmine

   Artikkel 21
   Eritingimustes kasvamiseks aretatud sordid
   1.   Liikmesriigid võivad heaks kiita eritingimustes kasvamiseks aretatud sorte tingimusel, et need sordid vastavad artiklites 22 ja 23 sätestatud nõuetele.
   2.   Liikmesriigid võivad eritingimustes kasvamiseks aretatud sordi heaks kiita kui sordi, mille seemet võib kontrollida üksnes „eritingimustes kasvamiseks aretatud sordi standardseemnena”. Selline sort kantakse köögiviljasortide ühtsesse kataloogi „eritingimustes kasvamiseks aretatud sordina, mille seemne nõuetele vastavust tuleb kontrollida vastavalt komisjoni direktiivi 2009/145/EÜ artiklile 26”.
   Artikkel 22
   Sisulised nõuded
   1.   Selleks et sordi saaks heaks kiita kui eritingimustes kasvamiseks aretatud sordi, millele on osutatud artikli 1 lõike 1 punktis b, ei tohi sordil olla põllukultuuride tööstusliku tootmise puhul tegelikku väärtust, kuid ta peab olema aretatud eritingimustes kasvamiseks.
   Sorti loetakse eritingimustes kasvamiseks aretatuks, kui teda on aretatud kasvamiseks teatavates agraartehnilistes, kliima- või mullastikutingimustes.
   2.   Erandina direktiivi 2003/91/EÜ artikli 1 lõikest 2 võivad liikmesriigid ise vastu võtta sätted, mis käsitlevad eritingimustes kasvamiseks aretatud sortide eristatavust, püsivust ja homogeensust.
   Sellisel juhul tagavad nad, et eristatavuse ja püsivuse suhtes kohaldatakse vähemalt näitajaid, millele on osutatud järgmistes dokumentides:

               a)

               direktiivi 2003/91/EÜ I lisas loetletud liikide puhul Ühenduse Sordiameti (CPVO) suunistega seotud tehnilised küsimustikud, mida kohaldatakse kõnealuste liikide suhtes, või

               b)

               direktiivi 2003/91/EÜ II lisas loetletud liikide puhul Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu (UPOV) suuniste tehnilised küsimustikud, mida kohaldatakse kõnealuste liikide suhtes.

         Homogeensuse hindamisel kohaldatakse direktiivi 2003/91/EÜ.
   Kui homogeenust hinnatakse mittesordiehtsate taimede põhjal, tuleb kohaldada 10 % populatsioonistandardit ja 90 % usutavuse läve.
   Artikkel 23
   Menetlusnõuded
   Erandina direktiivi 2002/55/EÜ artikli 7 lõike 1 esimesest lausest ei ole ametlik kontroll vajalik, kui eritingimustes kasvamiseks aretatud sordi heakskiitmise kohta otsuse tegemiseks piisab järgmisest teabest:

               a)

               eritingimustes kasvamiseks aretatud sordi kirjeldus ja sordinimi;

               b)

               mitteametlike katsete tulemused;

               c)

               kasvatamise, paljundamise ja kasutamise käigus omandatud praktiliste kogemuste põhjal saadud teadmised, millest taotleja on liikmesriigile teatanud;

               d)

               muu teave, eelkõige see, mis on pärit taimede geneetiliste ressurssidega tegelevatelt asutustelt või liikmesriigis selleks tunnustatud organisatsioonidelt.

         Artikkel 24
   Heakskiitmisest keeldumine
   Eritingimustes kasvamiseks aretatud sorti ei kiideta heaks riiklikku sordikataloogi kandmiseks, kui

               a)

               see on juba kantud ühtsesse köögiviljade sordikataloogi muu kui „eritingimustes kasvamiseks aretatud sordina” või on välja arvatud ühtsest köögiviljade sordikataloogist viimase kahe aasta jooksul või kui direktiivi 2002/55/EÜ artikli 15 lõikes 2 ette nähtud ajavahemik on lõppenud vähem kui kaks aastat tagasi või

               b)

               see on võetud määruses (EÜ) nr 2100/94 sätestatud ühenduse sordikaitse alla või riikliku sordikaitse alla või kõnealuse kaitse alla võtmise taotlus on läbivaatamisel.

         Artikkel 25
   Sordinimi
   1.   Eritingimustes kasvamiseks aretatud sortide puhul, mille sordinime tunti enne 25. maid 2000, võivad liikmesriigid lubada erandi tegemist määrusest (EÜ) nr 637/2009, välja arvatud juhul, kui nimetatud erand rikub kolmandate isikute varasemaid õigusi, mida kaitseb kõnealuse määruse artikkel 2.
   2.   Olenemata direktiivi 2002/55/EÜ artikli 9 lõikest 2 võivad liikmesriigid sordi jaoks heaks kiita rohkem kui ühe sordinime, kui need nimed on ajalooliselt tuntud.

      II   jagu

         Eritingimustes kasvamiseks aretatud sortide seemne turustamine

   Artikkel 26
   Kontrollimine
   Erandina direktiivi 2002/55/EÜ artiklist 20 võivad liikmesriigid sätestada, et eritingimustes kasvamiseks aretatud sordi seemet võib kontrollida eritingimustes kasvamiseks aretatud sordi standardseemnena, kui seeme vastab järgmistele nõuetele:

               a)

               seeme vastab direktiivis 2002/55/EÜ sätestatud „standardseemne” turustamise nõuetele, v.a minimaalset sordipuhtust käsitlevad nõuded;

               b)

               seeme on piisavalt sordipuhas.

         Artikkel 27
   Seemnete kontroll
   1.   Liikmesriigid tagavad, et eritingimustes kasvamiseks aretatud sortide seemnete kontrollimiseks tehakse katseid, et teha kindlaks seemnete vastavus artiklis 26 sätestatud nõuetele.
   2.   Lõikes 1 osutatud kontroll toimub kooskõlas hetkel kasutusel olevate rahvusvaheliste meetoditega või selliste meetodite puudumisel kooskõlas muude asjakohaste meetoditega.
   Artikkel 28
   Koguselised piirangud
   Liikmesriigid tagavad, et eritingimustes kasvamiseks aretatud sortide seemneid turustatakse väikestes pakkides, mille netomass ei ületa iga liigi jaoks II lisas sätestatud maksimaalset massi.
   Artikkel 29
   Pakendite pitseerimine
   1.   Liikmesriigid tagavad, et eritingimustes kasvamiseks aretatud sortide seemneid turustatakse üksnes suletud ja pitseeritud pakendites.
   2.   Tarnija pitseerib seemnete pakendid nii, et neid ei saa avada pitseerimissüsteemi kahjustamata või tarnija etiketile või pakendile avamisjälgi jätmata.
   3.   Et tagada pitseerimine lõike 2 kohaselt, peab pitseerimissüsteem koosnema vähemalt etiketist või kinnitatud pitserist.
   Artikkel 30
   Märgistamine
   Liikmesriigid tagavad, et eritingimustes kasvamiseks aretatud sortide seemnete pakendid on varustatud tarnija etiketi või trükitud või pitseriga kinnitatud sildiga, mis sisaldab järgmist teavet:

               a)

               sõnad „EÜ eeskirjad ja standardid”;

               b)

               etiketi paigaldamise eest vastutava isiku nimi ja aadress või tunnusmärk;

               c)

               pitseerimise aasta järgmisel viisil: „pitseeritud …” (aasta) või idanevuse analüüsi eesmärgil tehtud viimase proovivõtu aasta järgmisel viisil: „proov võetud …” (aasta);

               d)

               liik;

               e)

               sordi nimi;

               f)

               sõnad „sort, mida on aretatud eritingimustes kasvamiseks”;

               g)

               partii viitenumber, mille annab etiketi paigaldamise eest vastutav isik;

               h)

               deklareeritud neto- või brutomass või deklareeritud seemnete arv;

               i)

               juhul, kui on märgitud mass ning on kasutatud granuleeritud pestitsiide, puhtimisaineid või muid tahkeid lisandeid, märgitakse keemilise töötluse või lisandi laad ning ligikaudne seemnekogumi või puhaste seemnete massi ja kogumassi suhe.

         Artikkel 31
   Ametlik järelkontroll
   Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiivi raames turustatava eritingimustes kasvamiseks aretatud sordi seemne sordiehtsust ja -puhtust kontrollitakse ametlikult ja pisteliselt.
   Lõikes 1 osutatud kontroll toimub kooskõlas hetkel kasutusel olevate rahvusvaheliste meetoditega või selliste meetodite puudumisel kooskõlas muude asjakohaste meetoditega.
   Artikkel 32
   Seire
   Liikmesriigid tagavad tootmise ja turustamise ajal tehtava ametliku seirega, et seeme vastab käesolevas peatükis sätestatud nõuetele, ning pööravad kontrollide käigus erilist tähelepanu sordile, seemne tootmise asukohtadele ja kogustele.

      IV   PEATÜKK

         Üld- ja lõppsätted

   Artikkel 33
   Aruanded
   Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumil tegutsevad tarnijad teatavad igal tootmisperioodil kõikide turuleviidud säilitussortide ja eritingimustes kasvamiseks aretatud sortide seemnete kogused.
   Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele viimaste nõudmisel nende territooriumil turustatud säilitussortide ja eritingimustes kasvamiseks aretatud sortide seemnete kogused.
   Artikkel 34
   Taimede geneetiliste ressurssidega tegelevatest tunnustatud organisatsioonidest teatamine
   Liikmesriigid teatavad komisjonile artikli 5 punktis d, artikli 8 lõikes 1, artikli 13 lõikes 1 ja artikli 23 punktis d nimetatud tunnustatud organisatsioonid.
   Artikkel 35
   Hindamine
   Komisjon hindab käesoleva direktiivi rakendamist 31. detsembriks 2013.
   Artikkel 36
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2010. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid kõnealused normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastu võetud põhiliste riiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 37
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 38
   Adressaadid
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 26. november 2009

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Androulla VASSILIOU

      (1)  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 33.

      (2)  EÜT L 309, 13.12.1993, lk 1.

      (3)  ELT L 378, 23.12.2004, lk 1.

      (4)  ELT L 162, 30.4.2004, lk 18.

      (5)  ELT L 277, 21.10.2005, lk 1.

      (6)  ELT L 254, 8.10.2003, lk 11.

      (7)  ELT L 191, 23.7.2009, lk 10.

      (8)  EÜT L 227, 1.9.1994, lk 1.

      I LISA

         Artiklis 15 osutatud koguselised piirangud, mis kehtivad säilitussortide seemne turustamisel

                  Botaaniline nimi

                  Liikmesriigis köögivilja tootmiseks ette nähtud maksimaalne hektarite arv säilitussortide kaupa

                     Allium cepa L. (Cepa-rühm)

                     Brassica oleracea L.

                     Brassica rapa L.

                     Capsicum annuum L.

                     Cichorium intybus L.

                     Cucumis melo L.

                     Cucurbita maxima Duchesne

                     Cynara cardunculus L.

                     Daucus carota L.

                     Lactuca sativa L.

                     Lycopersicon esculentum Mill.

                     Phaseolus vulgaris L.

                     Pisum sativum L. (partim)

                     Vicia faba L. (partim)

                  40

                     Allium cepa L. (Aggregatum-rühm)

                     Allium porrum L.

                     Allium sativum L.

                     Beta vulgaris L.

                     Citrullus lanatus (Thunb.) Matsum. et Nakai

                     Cucumis sativus L.

                     Cucurbita pepo L.

                     Foeniculum vulgare Mill.

                     Solanum melongena L.

                     Spinacia oleracea L.

                  20

                     Allium fistulosum L.

                     Allium schoenoprasum L.

                     Anthriscus cerefolium (L.) Hoffm.

                     Apium graveolens L.

                     Asparagus officinalis L.

                     Cichorium endivia L.

                     Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill

                     Phaseolus coccineus L.

                     Raphanus sativus L.

                     Rheum rhabarbarum L.

                     Scorzonera hispanica L.

                     Valerianella locusta (L.) Laterr.

                     Zea mays L. (partim)

                  10

      II LISA

         Artiklis 28 osutatud maksimaalne netomass pakendi kohta

                  Botaaniline nimi

                  Maksimaalne netomass pakendi kohta (grammides)

                     Phaseolus coccineus L.

                     Phaseolus vulgaris L.

                     Pisum sativum L. (partim)

                     Vicia faba L. (partim)

                     Spinacia oleracea L.

                     Zea mays L. (partim)

                  250

                     Allium cepa L. (Cepa rühm, aggregatum rühm)

                     Allium fistulosum L.

                     Allium porrum L.

                     Allium sativum L.

                     Anthriscus cerefolium (L.) Hoffm.

                     Beta vulgaris L.

                     Brassica rapa L.

                     Cucumis sativus L.

                     Cucurbita maxima Duchesne

                     Cucurbita pepo L.

                     Daucus carota L.

                     Lactuca sativa L.

                     Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill

                     Raphanus sativus L.

                     Scorzonera hispanica L.

                     Valerianella locusta (L.) Laterr.

                  25

                     Allium schoenoprasum L.

                     Apium graveolens L.

                     Asparagus officinalis L.

                     Brassica oleracea L. (all)

                     Capsicum annuum L.

                     Cichorium endivia L.

                     Cichorium intybus L.

                     Citrullus lanatus (Thunb.) Matsum. et Nakai

                     Cucumis melo L.

                     Cynara cardunculus L.

                     Lycopersicon esculentum Mill.

                     Foeniculum vulgare Mill.

                     Rheum rhabarbarum L.

                     Solanum melongena L.

                  5


title: Komisjoni direktiiv 2006/124/EÜ, 5. detsember 2006 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/33/EMÜ köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne turustamise kohta ja nõukogu direktiivi 2002/55/EÜ köögiviljaseemne turustamise kohta   (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               6.12.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 339/12

      KOMISJONI DIREKTIIV 2006/124/EÜ,
   5. detsember 2006,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/33/EMÜ köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne turustamise kohta ja nõukogu direktiivi 2002/55/EÜ köögiviljaseemne turustamise kohta
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 28. aprilli 1992. aasta direktiivi 92/33/EMÜ köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne turustamise kohta, (1) eriti selle artikli 1 lõiget 3,
   võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/55/EÜ köögiviljaseemne turustamise kohta, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 2 ja artiklit 45,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiiviga 2002/55/EÜ ei ole hõlmatud kõik köögiviljade perekonnad ja liigid, mis sisalduvad direktiivis 92/33/EMÜ. On asjakohane laiendada direktiivi 2002/55/EÜ kohaldamisala samadele taimeperekondadele ja -liikidele, mis on hõlmatud direktiiviga 92/33/EMÜ.

               (2)

               Direktiividega 2002/55/EÜ ja 92/33/EMÜ ei ole hõlmatud teatavates uutes liikmesriikides laialdaselt kasvatatav taimeliik Zea mays L. (lõhenev mais ja suhkrumais). On asjakohane laiendada mõlema direktiivi kohaldamisala taimeliigile Zea mays L. Ehkki mais (sh lõhenev mais ja suhkrumais) on ühist põllumajanduspoliitikat käsitlevates õigusaktides liigitatud teraviljana, tuleb lõheneva maisi ja suhkrumaisi külviseeme lisada köögiviljaseemnete turustamist käsitlevatesse eriõigusaktidesse.

               (3)

               Teaduslikku arengut silmas pidades on mitmed direktiivides 92/33/EMÜ ja 2002/55/EÜ kasutatud botaanilised nimetused osutunud valeks või küsitavaks. Need nimetused tuleks viia vastavusse rahvusvaheliselt tavapäraselt tunnustatud nimedega.

               (4)

               Seepärast tuleks direktiive 92/33/EMÜ ja 2002/55/EÜ vastavalt muuta.

               (5)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 92/33/EMÜ II lisas loetletud taimeperekonnad ja -liigid asendatakse käesoleva direktiivi lisas esitatutega.
   Artikkel 2
   Direktiivi 2002/55/EÜ muudetakse järgmiselt.

               1.

               Artikli 2 lõike 1 punktis b loetletud taimeperekonnad ja -liigid asendatakse käesoleva direktiivi lisas esitatutega.

               2.

               II lisa punkti 3 alapunkti a muudetakse järgmiselt:

                           a)

                           lisatakse järgmised kirjed tähestikulises järjestuses:

                                       “Allium fistulosum

                                       97

                                       0,5

                                       65”

                                       “Allium sativum

                                       97

                                       0,5

                                       65”

                                       “Allium schoenoprasum

                                       97

                                       0,5

                                       65”

                                       “Rheum rhabarbarum

                                       97

                                       0,5

                                       70”

                                       “Zea mays

                                       98

                                       0,1

                                       85”;

                           b)

                           kirje “Brassica oleracea (muud alamliigid)” asendatakse kirjega “Brassica oleracea (v.a lillkapsas)”;

                           c)

                           kirje “Brassica pekinensis” asendatakse kirjega “Brassica rapa (hiina kapsas e hiina lehtnaeris)”;

                           d)

                           kirje “Brassica rapa” asendatakse kirjega “Brassica rapa (naeris)”;

                           e)

                           kirje “Lycopersicon lycopersicum” asendatakse kirjega “Lycopersicon esculentum”.

               3.

               III lisa punkti 2 muudetakse järgmiselt:

                           a)

                           lisatakse järgmised kirjed tähestikulises järjestuses:

                                       “Allium fistulosum

                                       15”

                                       “Allium sativum

                                       20”

                                       “Allium schoenoprasum

                                       15”

                                       “Rheum rhabarbarum

                                       135”

                                       “Zea mays

                                       1 000”;

                           b)

                           jäetakse välja kirje “Brassica pekinensis”;

                           c)

                           kirje “Lycopersicon lycopersicum” asendatakse kirjega “Lycopersicon esculentum”.

         Artikkel 3
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. juuniks 2007. Nad edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. juulist 2007. Siiski võivad nad õigusnormide kohaldamise 31. detsembrini 2009 edasi lükata seoses järgmistesse taimeperekondadesse või -liikidesse kuuluvate sortide ametliku aktsepteerimisega: Allium cepa L. (var. aggregatum), Allium fistulosum L., Allium sativum L., Allium schoenoprasum L., Rheum rhabarbarum L. ja Zea mays L.
   Kui liikmesriigid need õigusnormid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud peamiste riiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 5. detsember 2006

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 157, 10.6.1992, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega 2005/55/EÜ (ELT L 22, 26.1.2005, lk 17).

      (2)  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 33. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/117/EÜ (ELT L 14, 18.1.2005, lk 18).

      LISA

                     “Allium cepa L.

                                 —

                                 var. Cepa

                     harilik
                     sibulvärtensibul

                                 —

                                 var. Aggregatum

                     pesasibul (e šalottsibul)

                        Allium fistulosum L.

                     rindeline sibul

                        Allium porrum L.

                     porrulauk

                        Allium sativum L.

                     küüslauk

                        Allium schoenoprasum L.

                     murulauk

                        Anthriscus cerefolium (L.) Hoffm.

                     aed-harakputk

                        Apium graveolens L.

                     aedseller
                     juurseller

                        Asparagus officinalis L.

                     spargel

                        Beta vulgaris L.

                     harilik peet, sh peet “Cheltenham”
                     lehtpeet

                        Brassica oleracea L.

                     lehtkapsas
                     lillkapsas
                     spragelkapsas (e asparkapsas e brokoli)
                     rooskapsas
                     kähar peakapsas
                     valge peakapsas
                     punane peakapsas
                     nuikapsas

                        Brassica rapa L.

                     hiina kapsas (e hiina lehtnaeris)
                     naeris

                        Capsicum annuum L.

                     harilik paprika (e punapipar)

                        Cichorium endivia L.

                     kähar endiiviasigursile
                     endiiviasigur e eskariool

                        Cichorium intybus L.

                     salatsigur
                     punasigur e itaalia sigur
                     tööstuslik sigur

                        Citrullus lanatus (Thunb.) Matsum. et Nakai

                     harilik arbuus

                        Cucumis melo L.

                     melon

                        Cucumis sativus L.

                     harilik kurk
                     kornišon

                        Cucurbita maxima Duchesne

                     suureviljaline kõrvits

                        Cucurbita pepo L.

                     harilik kõrvits

                        Cynara cardunculus L.

                     hispaania artišokk
                     kardi

                        Daucus carota L.

                     aedporgand

                        Foeniculum vulgare Mill.

                     harilik apteegitill

                        Lactuca sativa L.

                     aedsalat

                        Lycopersicon esculentum Mill.

                     harilik tomat

                        Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill

                     aedpetersell

                        Phaseolus coccineus L.

                     õisuba

                        Phaseolus vulgaris L.

                     põõsasuba
                     lattuba

                        Pisum sativum L. (partim)

                     kortsteraline hernes
                     siledateraline hernes
                     suhkruhernes

                        Raphanus sativus L.

                     redis
                     must rõigas

                        Rheum rhabarbarum L.

                     harilik rabarber

                        Scorzonera hispanica L.

                     aed-mustjuur

                        Solanum melongena L.

                     baklažaan

                        Spinacia oleracea L.

                     aedspinat

                        Valerianella locusta (L.) Laterr.

                     põldkännak

                        Vicia faba L. (partim)

                     põlduba

                        Zea mays L. (partim)

                     suhkrumais
                     lõhenev mais”