title: Komisjoni direktiiv 2011/2/EL, 7. jaanuar 2011 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka müklobutaniil, ja otsust 2008/934/EÜ  EMPs kohaldatav tekst

text:
               8.1.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 5/7

         KOMISJONI DIREKTIIV 2011/2/EL,
   7. jaanuar 2011,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka müklobutaniil, ja otsust 2008/934/EÜ
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Nimetatud loetellu kuulus müklobutaniil.

               (2)

               Vastavalt määruse (EÜ) nr 1490/2002 artiklile 11e võttis teavitaja kahe kuu jooksul pärast hindamisaruande projekti kättesaamist tagasi oma toetuse toimeaine kandmisele direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Sellest tulenevalt jäeti komisjoni 5. detsembri 2008. aasta otsusega 2008/934/EÜ nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (4) müklobutaniil nimetatud lisasse kandmata.

               (3)

               Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta taotles, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19.

               (4)

               Taotlus esitati Belgiale, kes oli määrusega (EÜ) nr 451/2000 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse jaoks ettenähtud tähtajast peeti kinni. Toimeaine spetsifikatsioon ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/934/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka teiste määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.

               (5)

               Belgia hindas taotleja esitatud uusi andmeid ja teavet ning koostas lisaaruande. Belgia edastas selle aruande 22. oktoobril 2009 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile. Toiduohutusamet edastas lisaaruande teistele liikmesriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõikega 1 ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet 11. juulil 2010 komisjonile oma järelduse müklobutaniili kohta (6). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande projekti, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 23. novembril 2010 vormistati see komisjoni läbivaatamisaruandena müklobutaniili kohta.

               (6)

               Mitmete uuringute põhjal on selgunud, et müklobutaniili sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seetõttu on asjakohane kanda müklobutaniil I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade väljaandmine vastavalt kõnealuse direktiivi sätetele.

               (7)

               Ilma et see piiraks kõnealust järeldust, on vaja koguda teatavate konkreetsete küsimuste kohta lisateavet. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmisel I lisasse võib kohaldada tingimusi. Seetõttu on asjakohane nõuda, et taotleja esitaks lisateavet müklobutaniili ja selle metaboliitide jääkide kohta järgnevatel kasvuperioodidel ning teavet, mis kinnitab, et kättesaadavad andmed jääkide kohta hõlmavad kõiki jääkide määratluse alla kuuluvaid ühendeid.

               (8)

               Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda toimeaine loetellu lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

               (9)

               Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetellu lisamist anda liikmesriikidele kuus kuud aega müklobutaniili sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas sätestatud tingimuste täitmine. Liikmesriigid peaksid vastavalt vajadusele olemasolevaid lube muutma, need asendama või tühistama direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete tingimustega.

               (10)

               Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (7) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Et neid edaspidi vältida, on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega.

               (11)

               Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

               (12)

               Otsuses 2008/934/EÜ on sätestatud, et müklobutaniili ei kanta direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja et seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse 31. detsembriks 2011. Kõnealuse otsuse lisast on vaja välja jätta müklobutaniili käsitlev rida.

               (13)

               Seega on asjakohane otsust 2008/934/EÜ vastavalt muuta.

               (14)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt.
   Artikkel 2
   Otsuse 2008/934/EÜ lisast jäetakse välja müklobutaniili käsitlev rida.
   Artikkel 3
   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. novembriks 2011. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 1. detsembrist 2011.
   Kui liikmesriigid võtavad need õigusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 4
   1.   Vajaduse korral muudavad liikmesriigid kooskõlas direktiiviga 91/414/EMÜ toimeainet müklobutaniili sisaldavate taimekaitsevahendite olemasolevaid lube või tühistavad need 30. novembriks 2011.
   Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, et kõnealuse direktiivi I lisas müklobutaniili suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealust toimeainet käsitleva kande B osas nimetatud tingimused, ning et loa omanikul on kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimustega olemas II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.
   2.   Erandina lõikest 1 viivad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab müklobutaniili ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. maiks 2011 lisatud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetelusse, läbi toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt kõnealuse direktiivi VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele, arvestades kõnealuse direktiivi I lisa müklobutaniili käsitleva kande B osa. Sellest hinnangust lähtudes otsustavad liikmesriigid, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b–e sätestatud tingimustele.
   Pärast otsustamist liikmesriigid

               a)

               vajaduse korral muudavad müklobutaniili ainsa toimeainena sisaldavate toodete kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või

               b)

               kui toode sisaldab müklobutaniili ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

         Artikkel 5
   Käesolev direktiiv jõustub 1. juunil 2011.
   Artikkel 6
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 7. jaanuar 2011

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

      (2)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25.

      (3)  EÜT L 224, 21.8.2002, lk 23.

      (4)  ELT L 333, 11.12.2008, lk 11.

      (5)  ELT L 15, 18.1.2008, lk 5.

      (6)  Euroopa Toiduohutusamet; „Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance myclobutanil” (kokkuvõte pestitsiidse toimeaine müklobutaniili ohuanalüüsi hindamisest ekspertide poolt). EFSA Journal 2010 8(10) 1682 [lk 83]. doi: 10.2903/jefsa.2010.1682. Kättesaadav aadressil www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm

      (7)  EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10.

      LISA
      Direktiivi 91/414/EMÜ I lisas oleva tabeli lõppu lisatakse järgmine kanne

                     Nr

                     Üldnimetus, tunnuskood

                     Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus

                     Puhtus (1)

                     Jõustumine

                     Lisamise aegumine

                     Erisätted

                     „324

                     Müklobutaniil
                     CASi nr: 88671-89-0
                     CIPACi nr: 442

                        (RS)-2-(4-klorofenüül)-2-(1H-1,2,4-triasool-1-üülmetüül)heksaannitriil

                     ≥ 925 g/kg
                     Lisandi 1-metüülpürrolidiin-2-ooni sisaldus tehnilises materjalis ei tohi ületada 1 g/kg

                     1. juuni 2011

                     31. mai 2021

                     A   OSA
                     Lubatakse kasutada ainult fungitsiidina.
                     B   OSA
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 23. novembril 2010 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees müklobutaniili kohta koostatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II liidet.
                     Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu käitajate turvalisusele ja tagama, et kasutustingimustega nähtaks vajaduse korral ette piisavad isikukaitsevahendid.
                     Vajaduse korral hõlmavad kasutustingimused riskide vähendamise meetmete võtmist.
                     Asjaomased liikmesriigid taotlevad, et esitataks kinnitavat teavet müklobutaniili ja selle metaboliitide jääkide kohta järgnevatel kasvuperioodidel ning teavet, mis kinnitab, et kättesaadavad andmed jääkide kohta hõlmavad kõiki jääkide määratluse alla kuuluvaid ühendeid.
                     Asjaomased liikmesriigid tagavad, et taotleja esitab komisjonile selle kinnitava teabe 31. jaanuariks 2013.”

         (1)  Täpsemad andmed toimeainete identifitseerimise ja määratlemise kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.


title: Nõukogu direktiiv 70/156/EMÜ, 6. veebruar 1970, liikmesriikide mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31970L0156

Euroopa Liidu Teataja L 042 , 23/02/1970 Lk 0001 - 0015 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 1 Lk 0120  Taanikeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1970(I) Lk 0082  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 1 Lk 0120  Ingliskeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1970(I) Lk 0096  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 1 Lk 0046  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 1 Lk 0174  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 1 Lk 0174

		Nõukogu direktiiv 70/156/EMÜ,6. veebruar 1970,liikmesriikide mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega seotud õigusaktide ühtlustamise kohtaEUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:kõigis liikmesriikides peavad kaupade ja reisijate veoks ettenähtud mootorsõidukid vastama teatud kohustuslikele tehnilistele nõuetele; kusjuures need nõuded on liikmesriigiti erinevad ja takistavad seetõttu kaubandust Euroopa Majandusühenduse sees;selliseid ühisturu loomist ja nõuetekohast toimimist mõjutavaid takistusi saab vähendada ning isegi kõrvaldada, kui kõik liikmesriigid võtavad vastu ühesugused nõuded, mis nende olemasolevaid õigusakte kas täiendavad või asendavad;liikmesriikides on kehtestatud kord, et enne turulelaskmist kontrollitakse sõidukite vastavust asjakohastele tehnilistele nõuetele; arvestades, et seda kontrolli teostatakse sõidukitüüpide osas;ühtlustatud tehnilised nõuded, mida kohaldatakse sõiduki üksikute osade ja omaduste suhtes, peavad olema määratletud eraldi direktiivides;ühenduse tasandil on vaja iga sõidukitüübi suhtes rakendada ühenduse tüübikinnitusmenetlust, et oleks võimalik kontrollida vastavust eelnimetatud nõuetele ja et liikmesriigid võiksid tunnustada teistes liikmesriikides tehtud katseid;kõnesoleva menetlusega peab liikmesriikidel olema võimalik kindlaks teha, kas mingi sõidukitüüp on läbinud üksikdirektiivides sätestatud ja tüübikinnitustunnistuses märgitud katsed; kusjuures selle menetluse alusel peab tootjatel olema võimalik täita vastavustunnistus kõigi kinnitatud tüübile vastavate sõidukite kohta; kusjuures kõik liikmesriigid peavad sellise tunnistusega sõidukit pidama oma riigi seadustega vastavuses olevaks; kusjuures iga liikmesriik peab teistele liikmesriikidele oma uurimistulemustest teatama, saates neile iga kinnitatud sõidukitüübi kohta koostatud tüübikinnitustunnistuse koopia;üleminekumeetmena peab olema võimalik ühenduse nõuete alusel tüübikinnitus anda kohe, kui sõiduki erinevate osade ja omaduste kohta jõustuvad üksikdirektiivid; samal ajal kohaldatakse siseriiklikke nõudeid sõiduki osade ja omaduste kohta, mida need direktiivid veel ei hõlma;asutamislepingu artikleid 169 ja 170 piiramata on soovitatav, et liikmesriikide pädevad asutused kehtestaksid koostöö raames sätted, mis aitaksid lahendada tehnilise iseloomuga vaidlusi toodetud mudelite kinnitatud tüübile vastavuse kohta;sõiduk võib teatud omaduste tõttu, mis kujutavad endast potentsiaalset ohtu liikluses, siiski vastata kinnitatud tüübile; kusjuures seetõttu on selliste ohtude välistamiseks soovitatav kindlaks määrata sobiv menetlus;tehniline areng nõuab üksikdirektiivides määratud tehniliste nõuete kiiret rakendamist; kusjuures sel otstarbel vajalike meetmete rakendamise hõlbustamiseks tuleks kindlaks määrata menetlus, mis looks tiheda koostöö liikmesriikide ja komisjoni vahel direktiivide tehnilise progressiga kohandamise komitee raames, mis kõrvaldab tehnilisi takistusi kauplemisel mootorsõidukite sektoris,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I PEATÜKKMõistedArtikkel 1Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmist mõistet: sõiduk – mistahes kerega või ilma kereta mootorsõiduk ja selle haagiseid, mis on ette nähtud kasutamiseks teel; millel on vähemalt neli ratast ja mille maksimaalne tootjakiirus ületab 25 km/h; välja arvatud rööbassõidukid ja põllumajandustraktorid ning -masinad:Artikkel 2Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) siseriiklik tüübikinnitus – haldusmenetlus, mida tuntakse järgmiste terminite all:- agréation par type ja aanneming Belgia õiguses;- allgemeine Betriebserlaubnis Saksa õiguses;- réception par type Prantsuse õiguses;- omologazione või approvazione del tipo Itaalia õiguses;- agréation Luksemburgi õiguses;- typegoedkeuring Madalmaade õiguses;b) EMÜ tüübikinnitus – menetlus, millega liikmesriik tõendab, et sõidukitüüp vastab üksikdirektiivides esitatud tehnilistele nõuetele ja EMÜ tüübikinnitustunnistuses, mille näidis on esitatud II lisas, loetletud katsetele.II PEATÜKKSõiduki EMÜ tüübikinnitusArtikkel 3Avalduse EMÜ tüübikinnituse saamiseks peab liikmesriigile esitama tootja või tema volitatud esindaja. Avaldusele peab olema lisatud teatis, mille näidis on esitatud I lisas, ja selles näidatud dokumendid. Ühe sõidukitüübi kohta võib avalduse esitada ainult ühele liikmesriigile.Artikkel 41. Liikmesriik peab kinnitama kõik sõidukitüübid, mis täidavad järgmisi tingimusi:a) sõidukitüüp peab vastama teatises esitatud andmetele;b) sõidukitüüp peab läbima artikli 2 punktis b nimetatud tüübikinnitustunnistuse näidisel loetletud katsed.2. Tüübikinnituse andnud liikmesriik peab piisavas ulatuses ja vajadusel koostöös teiste liikmesriikide pädevate asutustega võtma vajalikud meetmed, et kontrollida tootemudelite vastavust kinnitatud prototüübile. Selline kontrollimine piirdub pisteliste kontrollidega.Iga liikmesriik peab täitma tüübikinnitustunnistuse kõik osad iga sõidukitüübi kohta, millele ta kinnituse annab.Artikkel 51. Iga liikmesriigi pädevad asutused peavad ühe kuu jooksul teiste liikmesriikide pädevatele asutustele saatma teatise ja tüübikinnitustunnistuse koopia iga sõidukitüübi kohta, millele nad on kinnituse andnud või mille korral nad on kinnituse andmisest keeldunud.2. Tootja või tema volitatud esindaja registreerivas riigis peab iga vastavalt kinnitatud prototüübile toodetud sõiduki kohta täitma vastavustunnistuse, mille näidis on esitatud III lisas.3. Liikmesriigid võivad kas sõiduki maksustamise eesmärgil või selle registreerimisdokumentide täitmiseks siiski küsida üksikasju, mida ei tule vastavustunnistusel III lisas mainitu põhjal esitada, kuna on eeldatud, et need üksikasjad on selgesti välja toodud teatisel või neid võib selle põhjal otseselt välja arvestada.Artikkel 61. EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik peab võtma vajalikud meetmed, et tagada oma informeeritus mistahes tootmise lõpetamisest ja teatisel esitatud andmete mistahes muutustest.2. Kui kõnealune liikmesriik leiab, et antud muudatuse tõttu ei ole vaja olemasolevat tüübikinnitustunnistust muuta või uut tüübikinnitustunnistust koostada, peavad selle liikmesriigi pädevad asutused sellest teavitama tootjat ja saatma teiste liikmesriikide pädevatele asutustele perioodiliste kogumitena koopiad parandustest teatistes, mis on varem välja saadetud.3. Kui kõnealune liikmesriik leiab, et teatise muutmise tõttu on vaja teha uued kontrollimised ja uued katsed ja et vastavalt on vaja muuta ka olemasolevat tüübikinnitustunnistust või teha uus tüübikinnitustunnistus, peavad selle liikmesriigi pädevad asutused sellest teavitama tootjat ja saatma kuu aja jooksul uue dokumendi valmimisest need teiste liikmesriikide pädevatele asutustele.4. Kui tüübikinnitustunnistust muudetakse, kui see asendatakse uuega või kui see on kaotanud kehtivuse, sest kõnealuse sõidukitüübi tootmine on lõpetatud, peavad selle tüübikinnituse andnud liikmesriigi pädevad asutused teatama ühe kuu jooksul teiste liikmesriikide pädevatele asutustele viimase vanale tunnistusele vastavalt toodetud sõiduki seerianumbrid ja vajadusel esimese uuele või muudetud tunnistusele vastavalt toodetud sõiduki seerianumbrid.Artikkel 71. Ükski liikmesriik ei tohi ühegi uue sõiduki müügist, kasutuselevõtmisest või kasutamisest keelduda või seda keelata selle konstruktsiooni või töötamisega seotud põhjustel, kui sellel sõidukil on olemas vastavustunnistus.2. See tunnistus ei takista siiski liikmesriikidel võtta selliseid meetmeid sõidukite suhtes, mis ei vasta kinnitatud prototüübile.Sõiduk ei vasta kinnitatud prototüübile siis, kui leitakse kõrvalekaldeid teatises esitatud andmetest ja kui need kõrvalekalded ei ole vastavalt artikli 6 lõikele 2 või 3 tüübikinnituse andnud liikmesriigi poolt lubatud. Sõidukit peetakse kinnitatud tüübile vastavaks, kui hälbed on üksikdirektiividega lubatud ja neid piire järgitakse.Artikkel 81. Kui EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik leiab, et osa sõidukeid, millel on vastavustunnistus, ei vasta tema poolt kinnitatud tüübile, peab see liikmesriik rakendama vajalikke meetmeid, et tagada tootemudelite vastavus kinnitatud tüübile. Liikmesriigi pädevad asutused peavad teiste liikmesriikide pädevatele asutustele teatama rakendatud meetmetest, mis võivad vajadusel viia isegi EMÜ tüübikinnituse kehtetuks tunnistamiseni.Nimetatud asutused, olles saanud teise liikmesriigi pädevatelt asutustelt nõuetest kõrvalekaldumise teate, peavad võtma samasugused meetmed.2. Liikmesriikide pädevad asutused peavad üksteisele kuu aja jooksul teatama mistahes EMÜ tüübikinnituse tühistamisest ja selle põhjustest.3. Kui EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik vaidlustab nõuetest kõrvalekaldumise teate, peavad asjaomased liikmesriigid püüdma vaidluse lahendada.Komisjon peab olema pidevalt informeeritud ning vajadusel korraldama asjakohaseid konsultatsioone vaidluse lahendamiseks.Artikkel 9Kui liikmesriik leiab, et õigesti väljastatud vastavustunnistusele vaatamata kujutavad teatud tüüpi sõidukid endast ohtu liiklusohutusele, siis võib see liikmesriik maksimaalselt kuueks kuuks keelduda selliste sõidukite registreerimisest või keelata nende müügi, kasutuselevõtmise või kasutamise oma territooriumil. Liikmesriik peab sellest kohe teatama teistele liikmesriikidele ja komisjonile, märkides ära põhjused, millel otsus põhines.III PEATÜKKÜleminekusättedArtikkel 101. Niipea kui käesolev direktiiv on jõustunud ja EMÜ tüübikinnituse andmiseks vajalikud üksikdirektiivid on kohaldatavad:- peab siseriiklik tüübikinnitus põhinema ühtlustatud tehnilistel nõuetel vastavate siseriiklike nõuete asemel, kui taotleja seda nõuab;- peab asjaomane liikmesriik tootjalt või tema volitatud esindajalt saadud avalduse ja artiklis 3 nimetatud teatise põhjal täitma artikli 2 punktis b nimetatud tüübikinnitustunnistuse osad. Selle tunnistuse koopia tuleb anda taotlejale. Teised liikmesriigid, kellele esitatakse avaldus siseriikliku tüübikinnituse saamiseks sama tüüpi sõiduki kohta, peavad seda koopiat aktsepteerima kui tõendust, et vajalikud kontrollimised on tehtud.2. Käesoleva artikli lõike 1 sätted tühistatakse, kui on rakendatud kõiki EMÜ tüübikinnituse andmiseks vajalikke nõudeid.IV PEATÜKKÜld- ja lõppsättedArtikkel 11Kõik muudatused, mis on vajalikud selleks, et kohandada:- käesoleva direktiivi lisasid I, II ja III või- II lisas viidatud üksikdirektiivides sisalduvaid sätteid, mida on täpsustatud kõigis neis direktiivides,tehnilise arenguga, tuleb vastu võtta vastavalt artiklis 13 määratud korrale.Artikkel 121. Seetõttu luuakse mootorsõidukikaubanduselt tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohandamise komitee (edaspidi komitee); see koosneb liikmesriikide esindajatest ja selle eesistuja on komisjoni esindaja.2. Komitee võtab vastu oma töökorra.Artikkel 131. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab eesistuja kas omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotluse korral küsimused komiteele.2. Komisjoni esindaja esitab komiteele kavandi meetmetest, mis tuleb võtta. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja küsimuse kiireloomulisusest lähtuvalt, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamused võetakse vastu kaheteistkümnehäälelise häälteenamusega, liikmesriikide esindajate hääli arvestatakse asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.3. a) Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu.b) Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, teeb komisjon vastuvõetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.c) Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jooksul alates ettepaneku tegemisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu.Artikkel 14Kõik otsused, mis on tehtud vastavalt käesoleva direktiivi rakendamisega vastuvõetud sätetele ja tüübikinnitusest keeldumine või selle tühistamine, registreerimisest keeldumine või müügi või kasutamise keelamine peavad olema detailselt selgitatud ja põhjendatud. Sellisest otsusest teatatakse asjaomasele isikule ning samal ajal informeeritakse teda õiguskaitsevahenditest, mis liikmesriikides kehtivate seaduste alusel on tema käsutuses, ning selliste õiguskaitsevahendite kasutamise tähtaegadest.Artikkel 151. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid 18 kuu jooksul alates käesoleva direktiivi teatavakstegemisest ja teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide tekst edastatakse komisjonile.Artikkel 16Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 6. veebruar 1970Nõukogu nimeleesistujaP. Harmel[1] EÜT C 160, 18.12.1969, lk 7.[2] EÜT C 48, 16.4.1969, lk 14.--------------------------------------------------I LISATEATISE NÄIDISa0. ÜLDANDMED0.1. Mark (ettevõtte nimi)0.2. Tüüp ja kaubanduslik kirjeldus (märkida kõik variandid)0.3. Liik0.4. Sõidukikategooriab0.5. Tootja nimi ja aadress0.6. Tootja volitatud esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress0.7. Andmesiltide asukoht, kirjed ja kinnitusviis0.7.1. šassiil0.7.2. kerel0.7.3. mootoril0.8. Antud tüübi šassii seerianumbrite vahemik alates numbrist1. SÕIDUKI KONSTRUKTSIOONI ÜLDISED OMADUSED(lisada fotod sõiduki eest- ja tagantvaatest kolmveerandpöördes)(lisada kogu sõiduki mõõtjoonis)1.1. Telgede ja rataste arv (vajadusel roomikute või lintide arv)1.1.1. topeltratastega telgede arv (vajadusel)1.2. Vedavad rattad (arv, asukoht, ühendus teiste telgedega)1.3. Šassii (kui see on olemas) (üldjoonis)1.4. Pikikandurites kasutatud materjalc1.5. Mootori paigutus ja asukoht1.6. Juhikabiin (ettepoole nihutatud, pooleldi ettepoole nihutatud või tavaline)2. MASS JA MÕÕTMEDd (millimeetrites ja kilogrammides)2.1. Teljevahe(d) (täiskoormusel)e2.1.1. Poolhaagiste korral: sadulhaakeseadise käänmikupoldi telje ja kõige tagumise telje kaugus2.2. Vedukite korral2.2.1. Sadulhaagise kaugus (suurim ja vähim)f2.2.2. Suurim sadulhaagise kõrgus (standardiseeritud)g2.2.3. Kaugus kabiini tagaseinast tagumise teljeni:2.2.3.1. Kaugus kabiini tagaseinast tagumis(t)e teljeni (telgedeni) (kabiiniga šassii korral)2.2.3.2. Kaugus roolitavate rataste tagumisest küljest tagumis(t)e teljeni (telgedeni) (ainult šassii korral)2.3. Kõikide telgede rööbeh2.4. Sõiduki suurimad mõõtmed (üldmõõtmed)i+++++ TIFF +++++2.5. Ainult šassii mass (ilma kabiini, jahutusvedeliku, õlide, kütuse, varuratta, tööriistade ja juhita)2.5.1. Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel2.6. Töökorras kerega sõiduki mass või kabiiniga šassii mass, kui tootja ei varusta sõidukit kerega (kaasa arvatud jahutusvedelik, õlid, kütus, tööriistad, varuratas ja juht)p2.6.1. Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel (massi jaotumine telgede vahel ja sadulhaakeseadisele mõjuv koormus poolhaagise korral)2.7. Tootja poolt määratud suurim tehniliselt lubatud koormatud mass2.7.1. Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel (massi jaotumine telgede vahel ja sadulhaakeseadisele mõjuv koormus poolhaagise korral)2.8. Tootja poolt määratud suurimad tehniliselt lubatud koormused igale teljele (massi jaotumine telgede vahel ja sadulhaakeseadisele mõjuv koormus poolhaagise korral)2.9. Kui sõidukit kasutatakse vedukina, siis tootja poolt määratud autorongi täismass (ja vajadusel haagise suurim tehniliselt lubatud mass)2.10. Suurim vertikaalkoormus haakepunktis (konks või spetsiaalne kolmepunktiline haakesüsteem)2.11. Pöörderaadius2.12. Mootori võimsuse ja suurima massi suhe (hj/kg) ja paigaltvõtuvõime kallakul3. MOOTORq3.1. Tootja3.2. Sisepõlemismootor3.2.1. Nimi3.2.2. Tüüp (ottomootor, diiselmootor jne), töötaktide arv3.2.3. Silindrite arv ja paigutus3.2.4. Silindrite läbimõõt, kolvikäik ja töömaht3.2.5. Suurim võimsus pöörete arvul… p/min (nimetada kasutatud standard)3.2.6. Suurim pöördemoment pöörete arvul… p/min (sama standardi järgi nagu punktis 3.2.5)3.2.7. Tavaliselt kasutatav kütus3.2.8. Kütusepaagid (maht ja asukoht)3.2.9. Varukütusepaagid (maht ja asukoht)3.2.10. Mootori toitesüsteem (tüüp)3.2.11. Ülelaadur (kui see on olemas) (tüüp, juhtimine, ülelaadimisrõhk)3.2.12. Pöörete regulaator (kui see on olemas) (tööpõhimõtted)3.2.13. Elektrisüsteem (pinge, positiivne või negatiivne maandus)3.2.14. Generaator (tüüp ja nimivõimsus)3.2.15. Süüde (varustuse tüüp, eelsüüte seadistamise tüüp)3.2.16. Häiresummuti (kirjeldus)3.2.17. Jahutussüsteem (õhk, vesi)3.2.18. Müratase3.2.19. Väljalaskesüsteem (joonis)3.2.20. Õhusaaste vältimiseks võetud meetmed3.3. Elektrimootor3.3.1. Tüüp (jada, mähis)3.3.2. Suurim võimsus tunnis ja tööpinge3.3.3. Aku (elementide arv, mass, mahutavus ampertundides ja asukoht)3.4. Muud mootorid peale elektri- ja sisepõlemismootorite (üksikasjalikud andmed selliste mootorite osade kohta)4. JÕUÜLEKANNEr (jõuülekande skeem ja joonis)4.1. Tüüp (mehaaniline, hüdrauliline, elektriline jne)4.2. Sidur (tüüp)4.2.1. Siduri mass4.3. Käigukast (tüüp, lülitusviis, juhtimisseadmed)4.3.1. Käigukasti mass4.4. Jõuülekanne mootorist käigukasti, tagumisele teljele (tagumistele telgedele) või olemasolu korral ülekande- või vahereduktoritesse.4.5. Ülekandearv koos jaotuskasti(de)ga või ilma+++++ TIFF +++++4.6. Sõiduki kiirus mootori pöörete arvul 1000 p/min tavaliselt paigaldatud rehvide korral (6.1) (koormatud rehvide veereümbermõõt… m)s+++++ TIFF +++++4.7. Sõiduki maksimaalne kiirus kõrgeimal käigul (km/h)s4.8. Telgjõud (ja pidurdusjõudude ülekanne)4.9. Kiirusmõõdik4.10. Kiirusmeerik (kui see on olemas) (tootja ja tüüp)4.11. Diferentsiaalilukk (kui see on olemas)5. TELJEDLisada iga telje mõõtjoonis ning deklaratsioon kasutatud materjalide ja (soovi korral) margi ja tüübi kohta6. VEDRUSTUS (kogu vedrustussüsteemi joonis)6.1. Kasutuseks ettenähtud rehvid (mõõtmed ja omadused)6.2. Iga telje või ratta vedrustuse tüüp ja konstruktsioon6.3. Vedrustuse vedrutuselementide omadused (konstruktsioon, materjalide omadused ja mõõtmed)6.4. Stabilisaatoridt6.5. Amortisaatoridt7. ROOLIMEHHANISM (joonis)7.1. Mehhanismi tüüp ja ülekanne ratastele, roolivõimendi olemasolul selle toimimisviis (vajadusel joonis tööpõhimõttest ja margist) ning rooliratta keeramisjõud7.2. Rataste maksimaalne pöördenurk:7.2.1. paremale…. (kraadi): rooliratta pöörete arv….7.2.2. vasakule…. (kraadi): rooliratta pöörete arv….7.3. Vähim pöörderaadiusu:7.3.1. paremale7.3.2. vasakule8. PIDURID (üldjoonis ja töötamisjoonis)v8.1. Sõidupiduriseade8.2. Rikkepiduriseade8.3. Seisupiduriseade8.4. Lisapiduriseade, kui see on olemas (k.a aeglusti)8.5. Haakeseadise purunemisel rakenduv automaatpidurdusseade (haagise või poolhaagise korral)8.6. Pidurdussüsteemi arvestus: rataste välisringjoonel avalduvate pidurdusjõudude koguväärtuse ja pidurdusseadisele rakendatava jõu suhte määramine8.7. Olemasolu korral välised energiaallikad (omadused, energiaakumulaatorite mahutavus, suurim ja vähim rõhk, manomeeter ja rõhu ülemäärast langust näitav seade armatuurlaual, vaakumanumad ja toiteklapid, toitekompressorid, vastavus nõuetele, mis on esitatud sätetes rõhuga seotud varustuse kohta)8.8. Haagiseveoks ettenähtud sõidukid8.8.1. haagise piduriseade8.8.2. haakeseadised, ohutusseadmed9. KERE (üldine mõõtjoonis seest- ja väljastpoolt keret)9.1. Keretüüp9.2. Kasutatud materjalid ja ehitusmeetodid9.3. Uksed (arv, mõõtmed, avanemissuund, sulgurid ja hinged)9.4. Vaateväli9.5. Tuuleklaas ja teised aknad (arv ja asukoht, kasutatud materjalid)9.5.1. Tuuleklaasi kaldenurk9.6. Klaasipuhasti hari9.7. Klaasipesur9.8. Jäitetõrje9.9. Tahavaatepeeglid9.10. Sisustus9.10.1. Sõidukisisesed reisijate turvaseadmed9.10.2. Juhtimisseadiste paigutus ja tuvastamine9.10.3. Istmed (arv, asukoht, omadused)9.11. Välisvarustus9.12. Turvavööd ja muud kinnitusseadmed (arv ja asukoht)9.13. Turvavööde kinnituskohad (arv ja asukoht)9.14. Koht registreerimisnumbrite kinnitamiseks9.15. Tagumised allasõidutõkked10. VALGUSTUS JA VALGUSSIGNAALSEADMED(skeemid sõiduki välisvaatest, esitades mõõtmed ja asukoha kõikide seadmete valgustavate pindade kohta; tulede värvused)10.1. Kohustuslikud seadmed10.1.1. Lähituled10.1.2. Kaugtuled10.1.3. Eesmised gabariidituled10.1.4. Suunatuled10.1.5. Tagumised gabariidituled10.1.6. Pidurituled10.1.7. Tagumised numbrituled10.1.8. Tagumised punased helkurid10.1.9. Haagiste eesmised helkurid10.2. Valikvarustus:10.2.1. Udutuled10.2.2. Seisutuled10.2.3. Tagurdamistuled10.2.4. Haagiste eesmised gabariidituled10.2.5. Oranžid külgmised helkurid10.3. Erisõidukite täiendavad seadmed11. VEDUKITE JA HAAGISTE VÕI POOLHAAGISTE VAHELISED ÜHENDUSED12. MUUD KOMPONENDID12.1. Helisignaalseadmed:12.1.1. Tavaline12.1.2. Eriotstarbeline12.2. Erisätted ühistranspordi sõidukitele12.3. Erisätted taksodele12.4. Erisätted kaupa vedavatele sõidukitele12.5. Seadmed sõiduki omavolilise kasutamise takistamiseks12.6. Veokonks12.7. Haagise tugijalg12.8. OhutuledMÄRKUSEDKõik osad, mille kohta tuleb esitada joonised või fotod, tuleb nummerdada vastavalt lisatud dokumentidele.a Kui mõni osa on saanud tüübikinnituse, võib selle kirjelduse asendada viitega vastavale tüübikinnitusele. Samuti ei ole vaja osa kirjeldada, kui selle konstruktsioon on lisatud diagrammidelt või joonistelt selgesti arusaadav.b Klassifitseerimine vastavalt järgmistele rahvusvahelistele kategooriatele:1. M-kategooria: mootorsõidukid, millel on vähemalt neli ratast või millel on kolm ratast, kui suurim mass ületab 1 tonni, ja mida kasutatakse reisijateveoks.- M1-kategooria: reisijateveoks ettenähtud mootorsõidukid, millel on lisaks juhiistmele kõige rohkem kaheksa istekohta.- M2-kategooria: reisijateveoks ettenähtud mootorsõidukid, millel on lisaks juhiistmele rohkem kui kaheksa istekohta ning mille suurim mass ei ületa 5 tonni.- M3-kategooria: reisijateveoks ettenähtud mootorsõidukid, millel on lisaks juhiistmele rohkem kui kaheksa istekohta ning mille suurim mass ületab 5 tonni.2. N-kategooria: mootorsõidukid, millel on vähemalt neli ratast või millel on kolm ratast, kui suurim mass ületab 1 tonni, ja mida kasutatakse kaubaveoks.- N1-kategooria: kaubaveoks ettenähtud sõidukid, mille suurim mass ei ületa 3,5 tonni.- N2-kategooria: kaubaveoks ettenähtud sõidukid, mille suurim mass ületab 3,5 tonni, kuid ei ületa 12 tonni.- N3-kategooria: kaubaveoks ettenähtud sõidukid, mille suurim mass ületab 12 tonni.3. O-kategooria: Haagised (kaasa arvatud poolhaagised)- O1-kategooria: haagised, mille suurim mass ei ületa 0,75 tonni.- O2-kategooria: haagised, mille suurim mass ületab 0,75 tonni, kuid ei ületa 3,5 tonni.- O3-kategooria: haagised, mille suurim mass ületab 3,5 tonni, kuid ei ületa 10 tonni.- O4-kategooria: haagised, mille suurim mass ületab 10 tonni.c Võimalusel nimetada euronorm. Vajadusel esitada:- materjali kirjeldus,- voolavuspiir,- suurim tõmbetugevus,- venivus (%),- Brinelli kõvadus.d Kui on olemas nii tavakabiiniga versioon kui ka kokkupandava katusega kabiiniga versioon, siis tuleb massid ja mõõtmed esitada mõlema kohta.e ISO soovituse 586 [1] eelnõu, tingimus nr 2.f ISO soovituse 586 eelnõu, tingimus nr 33.g ISO soovituse 586 eelnõu, tingimus nr 35.h ISO soovituse 586 eelnõu, tingimus nr 1.i Kui tüübikinnituseks esitatud sõidukil ei ole keret, siis tuleb tootja poolt esitatud suurimad ja vähimad mõõtmed märkida teise tulpa ning kolmas tulp jätta tühjaks.j ISO soovituse 586 eelnõu, tingimus nr 9.k ISO soovituse 586 eelnõu, tingimus nr 12.l ISO soovituse 586 eelnõu, tingimus nr 13.m ISO soovituse 586 eelnõu, tingimus nr 18.n ISO soovituse 586 eelnõu, tingimus nr 19.o ISO soovituse 586 eelnõu, tingimus nr 7.p Juhi massiks on tinglikult võetud 75 kg.q Kui tegemist ei ole kolbmootoriga, tuleb selle kohta esitada üldkirjeldus.r Kindlaks määratud andmed tuleb esitada kõikide soovitatavate variantide kohta.s Lubatud hälve on 5 %.t Märkida ainult juhul, kui on paigaldatud.u ISO soovituse 586 eelnõu, tingimus nr 27.v Kõikide pidurisüsteemide kohta tuleb esitada järgmised andmed:- pidurisüsteemi tüüp ja omadused (mõõtjoonis) (trummel- või ketastüüpi, pidurdatavad rattad, hoovastik pidurdaval rattal, hõõrdepinnad, nende omadused ja efektiivsed pinnad, trumlite raadius, klotsid või kettad, trumlite mass, reguleerimisseadmed).- ülekande- ja juhtseade (joonis) (konstruktsioon, reguleerimine, kangi suhe, ligipääs juhtseadmele ja selle asukoht, põrkmehhanismi talitlusseadised mehaanilise jõuülekande korral, hoovastiku põhiliste osade omadused, silindrid ja peakolvid, pidurisilindrid).[1] Dokument ISO/TC 22 (Sekretariaat nr 133) 328 – jaanuar 1963.--------------------------------------------------II LISAEMÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSA. ÜLDNÕUDEDEMÜ tüübikinnituse kohta väljaantud tüübikinnitustunnistus peab olema täidetud järgmiselt:1. Täita käesoleva lisa punktis B esitatud asjakohased tüübikinnitustunnistuse lahtrid, tuginedes teatises märgitud andmetele; nende andmete õigsus peab olema kontrollitud.2. Pärast asjakohaste kontrollide ja katsete tegemist märkida tüübikinnitustunnistuse blanketi iga punkti juurde sobiv(ad) lühend(id):CONF  kontrollida, et asjakohane komponent või omadus vastaks teatises märgitud andmetele;SD  kontrollida, et kõnealune komponent või omadus vastaks asjakohase üksikdirektiivi rakendamiseks kehtestatud ühtlustatud nõuetele;R  koostada katseprotokoll, mis tuleb lisada tüübikinnitustunnistusele.S  kontrollida, et oleks lisatud skeem ja/või joonis.B. MOOTORSÕIDUKI TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSE NÄIDIS0.ÜLDANDMED0.1.Mark (ettevõtte nimi). |0.2.Tüüp ja kaubanduslik kirjeldus (märkida kõik variandid) |0.3.Liik |0.4.Sõidukikategooria |0.5.Tootja nimi ja aadress |0.6.Tootja volitatud esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress |0.7.Andmesiltide asukoht, kirjed ja kinnitusviis: | SD |0.7.1.šassiil0.7.2.kerel0.7.3.mootoril |0.8.Antud tüübi šassii seerianumbrite vahemik alates numbrist…. |1.SÕIDUKI KONSTRUKTSIOONI ÜLDISED OMADUSED1.1.Šassii (kui see on olemas) | CONF |2.MASSID JA MÕÕTMED (millimeetrites ja kilogrammides)2.1.Vedukite korral |2.1.1.Sadulhaagise kaugus (suurim ja vähim) | CONF |2.2.Sõiduki suurimad mõõtmed (üldmõõtmed) | SD |+++++ TIFF +++++|2.3.Sõiduki täismass | CONF |2.3.1.Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel (massi jaotumine telgede vahel ja sadulhaakeseadisele mõjuv koormus poolhaagise korral) | CONF |2.4.Suurim lubatud täismass | SD |2.4.1.Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel (massi jaotumine telgede vahel ja sadulhaakeseadisele mõjuv koormus poolhaagise korral) | SD |2.5.Suurimad tehniliselt lubatud koormused igale teljele (massi jaotumine telgede vahel ja sadulhaakeseadisele mõjuv koormus poolhaagise korral) | CONF |2.6.Suurimad lubatud koormused igale teljele (ja sadulhaakeseadisele mõjuv koormus poolhaagise korral) | SD |2.7.Kui sõidukit kasutatakse vedukina, siis autorongi suurim lubatud mass (ja vajadusel haagise suurim tehniliselt lubatud mass) | CONF |2.8.Kui sõidukit kasutatakse vedukina, siis autorongi suurim lubatud mass (ja vajadusel haagise suurim lubatud mass) | SD |2.9.Pöörderaadius | SD |2.10.Mootori võimsuse ja suurima massi suhe (hj/kg) ja paigaltvõtuvõime kallakul | SD |3.MOOTOR3.1.Tootja |3.2.Sisepõlemismootor3.2.1.Suurim võimsus pöörete arvul… p/min (määrata kasutatud standard) | CONF |3.2.2.Kütusepaagid | SD |3.2.3.Varukütusepaagid | SD |3.2.4.Elektrisüsteem | CONF |3.2.5.Häiresummuti | SD R |3.2.6.Müratase | SD R |3.2.7.Summutid | SDR D |3.2.8.Õhusaaste:3.2.8.1.Bensiinimootoritega sõidukid | SD R |3.2.8.2.Diiselmootoritega sõidukid | SD R |4.JÕUÜLEKANNE4.1.Sõiduki maksimaalne kiirus kõrgeimal käigul (km/h) | CONF |4.2.Kiirusmõõdik | SD |4.3.Tagasikäik | SD |5.TELJED | CONF |6.VEDRUSTUS6.1.Kasutuseks ettenähtud rehvid | SD |6.2.Vedrustuse vedrustuselementide iseloomustus | SD |7.ROOLISEADE7.1.Mehhanismi tüüp ja hoovastik | SD |7.2.Roolivõimendi toimimisviis ja rooliratta keeramisjõud | SD |7.3.Vähima pöörderingi läbimõõt | CONF |7.3.1.paremale7.3.2.vasakule |8.PIDURID8.1.Sõidupiduriseade | SD |8.2.Rikkepiduriseade | SD |8.3.Seisupiduriseade | SD |8.4.Lisapiduriseade, kui see on olemas (k.a aeglusti) | SD |8.5.Haakeseadise purunemisel rakenduv automaatpidurdusseade (haagise või poolhaagise korral) | SD |8.6.Haagiseveoks ettenähtud sõidukite korral: |8.6.1.haagise piduriseade | SD |8.7.Mistahes väline energiaallikas | SD |8.8.Katsetingimused | R |8.9.Katsetulemused | R |9.KERE9.1.Uksed (arv, mõõtmed, avanemissuund, sulgurid ja hinged) | SD |9.2.Vaateväli | SD |9.3.Tuuleklaas ja teised aknad: | SD |9.3.1.Tuuleklaasi kaldenurk |9.4.Klaasipuhasti hari | SD |9.5.Klaasipesur | SD |9.6.Jäitetõrje | SD |9.7.Tahavaatepeeglid | SD |9.8.Sisustus | SD |9.8.1.Sõidukisisesed reisijate turvaseadmed9.8.2.Juhtimisseadiste paigutus ja tuvastamine9.8.3.Istmed (arv, asukoht, omadused) |9.9.Välisvarustus | SD |9.10.Turvavööd ja muud kinnitusseadmed | SD |9.11.Turvavööde kinnituskohad | SD |9.12.Ruum registreerimisnumbrite kinnitamiseks | SD |9.13.Tagumised allasõidutõkked | SD |10.VALGUSTUS JA VALGUSSIGNAALSEADMED10.1.Kohustuslikud seadmed:10.1.1.Lähituled | SD |10.1.2.Kaugtuled | SD |10.1.3.Eesmised gabariidituled | SD |10.1.4.Suunatuled | SD |10.1.5.Tagumised gabariidituled | SD |10.1.6.Pidurituled | SD |10.1.7.Tagumised numbrituled | SD |10.1.8.Tagumised punased helkurid | SD |10.1.9.Haagiste eesmised helkurid | SD |10.2.Lisaseadmed:10.2.1.Udutuled | SD |10.2.2.Seisutuled | SD |10.2.3.Tagurdamistuled | SD |10.2.4.Haagiste eesmised gabariidituled | SD |10.2.5.Oranžid külgmised helkurid | SD |11.VEDUKITE JA HAAGISTE VÕI POOLHAAGISTE VAHELISED ÜHENDUSED | SD |12.MUUD KOMPONENDID12.1.Helisignaalseadmed | SD |12.2.Erisätted ühistranspordi sõidukitele | SD |12.3.Erisätted taksodele | SD |12.4.Erisätted kaupa vedavatele sõidukitele | SD |12.5.Seadmed sõiduki omavolilise kasutamise takistamiseks | SD |12.6.Veokonks | SD |12.7.Haagise tugijalg | SD |12.8.Ohutuled | SD |12.9.Kiirusmeerik (kui see on olemas) | SD |+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------III LISAVASTAVUSSERTIFIKAADI NÄIDISVASTAVUSSERTIFIKAAT+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------