title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/42/EÜ, 7. juuni 1999, millega kehtestatakse kutsekvalifikatsiooni tunnustamise mehhanism seoses liberaliseerimist ja üleminekumeetmeid käsitlevate direktiividega hõlmatud tegevusaladega ning millega täiendatakse kutsekvalifikatsiooni tunnustamise üldsüsteemi

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31999L0042

Euroopa Liidu Teataja L 201 , 31/07/1999 Lk 0077 - 0093

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/42/EÜ,7. juuni 1999,millega kehtestatakse kutsekvalifikatsiooni tunnustamise mehhanism seoses liberaliseerimist ja üleminekumeetmeid käsitlevate direktiividega hõlmatud tegevusaladega ning millega täiendatakse kutsekvalifikatsiooni tunnustamise üldsüsteemiEUROOPA PARLAMENT JAEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 40, artikli 47 lõiget 1, artikli 47 lõike 2 esimest ja kolmandat lauset ning artiklit 55,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]toimides asutamislepingu [3] artiklis 251 sätestatud korras vastavalt 22. aprillil 1999 vastuvõetud ühistekstilening arvestades, et:(1) asutamislepingu kohaselt on alates üleminekuperioodi lõpust asutamise ja teenuste osutamise valdkonnas keelatud igasugune kodakondsuse põhjal diskrimineerimine; seetõttu on selles valdkonnas kohaldatavate direktiivide teatavad sätted võrdse kohtlemise reegli rakendamisel ülearused, kuna see reegel sisaldub asutamislepingus ja omab seega vahetut õigusmõju;(2) kõnealuste direktiivide teatavad sätted, mille eesmärk on asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse tegelikku kasutamist hõlbustada, tuleks siiski säilitada, eelkõige juhul kui need täpsustavad, kuidas asutamislepingust tulenevaid kohustusi täita;(3) asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse tegeliku kasutamise hõlbustamiseks teatavatel kutsealadel on vastu võetud direktiivid, milles nähakse ette kutsekvalifikatsiooni vastastikuse tunnustamiseni rakendatavad üleminekumeetmed; nendes direktiivides loetakse asjakohasel kutsealal tegutsemist mõistliku aja jooksul ja piisavalt hiljuti kodaniku päritoluliikmesriigis piisavaks kutsekvalifikatsiooniks, et asuda sellel kutsealal tegutsema liikmesriikides, kus kõnealune kutseala on reguleeritud;(4) kõnealuste direktiivide põhisätted tuleb asendada uutega kooskõlas Euroopa Ülemkogu 11. ja 12. detsembril 1992 Edinburghis tehtud otsustega subsidiaarsuse, ühenduse õigusaktide lihtsustamise ja eelkõige suhteliselt vanade kutsekvalifikatsiooni käsitlevate direktiivide läbivaatamise kohta komisjoni poolt; kõnealused direktiivid tuleb seetõttu kehtetuks tunnistada;(5) nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivi 89/48/EMÜ vähemalt kolmeaastase tööalase koolituse lõpetamisel antavate kõrgharidusdiplomite tunnustamise üldsüsteemi kohta [4] ja nõukogu 18. juuni 1992. aasta direktiivi 92/51/EMÜ tööalase koolituse tunnustamise teise üldsüsteemi kohta, millega täiendatakse direktiivi 89/48/EMÜ, [5] ei kohaldata teatavate kutsealade suhtes, mis on hõlmatud selles valdkonnas kohaldatavate direktiividega (käesoleva direktiivi A lisa esimene osa); seega tuleb ette näha kutsekvalifikatsiooni tunnustamise mehhanism nende kutsealade tarvis, mida direktiividega 89/48/EMÜ ja 92/51/EMÜ ei reguleerita; käesoleva direktiivi A lisa teises osas loetletud kutsealad kuuluvad diplomite tunnustamise valdkonnas enamasti direktiivi 92/51/EMÜ reguleerimisalasse;(6) nõukogule on esitatud ettepanek muuta direktiive 89/48/EMÜ ja 92/51/EMÜ seoses tõenditega finantsolukorra ja finantsriskide kindlustuse kohta, mida vastuvõttev liikmesriik võib isikult nõuda; nõukogu kavatseb seda ettepanekut käsitleda hiljem;(7) nõukogule on esitatud ettepanek selliste elukutseliste meditsiiniõdede vaba liikumise hõlbustamiseks, kellel ei ole ühtki direktiivi 77/452/EMÜ [6] artiklis 3 nimetatud kvalifikatsiooni; nõukogu kavatseb seda ettepanekut käsitleda hiljem;(8) käesoleva direktiiviga tuleks nõuda korrapäraste aruannete koostamist direktiivi rakendamise kohta;(9) käesolev direktiiv ei piira asutamislepingu artikli 39 lõike 4 ja artikli 45 kohaldamist,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I JAOTISReguleerimisalaArtikkel 11. Liikmesriigid võtavad käesolevas direktiivis sätestatud meetmeid seoses teenuste osutamise piirangute [7] ja asutamispiirangute [8] kaotamise üldprogrammide I jaotises nimetatud füüsiliste isikute ja äriühingute asutamisega nende territooriumile ja teenuste osutamisega selliste isikute poolt (edaspidi "soodustatud isikud"), kes soovivad tegutseda A lisas loetletud kutsealadel.2. Käesolevat direktiivi kohaldatakse A lisas loetletud kutsealade suhtes, millel liikmesriikide kodanikud soovivad vastuvõtvas liikmesriigis tegutseda füüsilisest isikust ettevõtjana või töötajana.Artikkel 2Liikmesriigid, kus A lisas nimetatud kutsealal tegutsema asumiseks või tegutsemiseks peab olema teatav kutsekvalifikatsioon, tagavad, et soodustatud isikule antakse sellekohase taotluse korral enne tema tegevuse alustamist või teenuste osutamist teavet eeskirjade kohta, mis reguleerivad kutseala, millel ta kavatseb tegutseda.II JAOTISTeises liikmesriigis omandatud kutsekvalifikatsiooni tunnustamineArtikkel 31. Liikmesriik ei või ebapiisava kvalifikatsiooni tõttu keelduda andmast teise liikmesriigi kodanikule luba tegevuse alustamiseks või tegutsemiseks A lisa esimeses osas loetletud kutsealadel võrdsetel tingimustel liikmesriigi oma kodanikega, võrdlemata kõigepealt soodustatud isiku teadmisi ja oskusi, mida tõendavad tema samal kutsealal tegutsemiseks mujal ühenduses saadud diplomid, tunnistused või muud kvalifikatsioonitõendid, liikmesriigi siseriiklike eeskirjade alusel nõutavate teadmiste ja oskustega, ilma et see piiraks artikli 4 kohaldamist. Kui võrdlusest selgub, et diplomite, tunnistuste või muude kvalifikatsioonitõendite kohased teadmised ja oskused vastavad siseriiklike eeskirjade alusel nõutavatele teadmistele ja oskustele, ei või vastuvõttev liikmesriik keelata nimetatud dokumendi omanikul kõnealusel kutsealal tegutseda. Kui aga võrdlusest selgub oluline erinevus, annab vastuvõttev liikmesriik soodustatud isikule võimaluse näidata, et ta on puuduvad teadmised ja oskused omandanud. Sel juhul annab vastuvõttev liikmesriik taotlejale võimaluse valida kas kohanemisperioodi või sobivustesti analoogiliselt direktiividega 89/48/EMÜ ja 92/51/EMÜ.Erandina sellest reeglist võib vastuvõttev liikmesriik nõuda kohanemisperioodi või sobivustesti, kui sisserändaja kavatseb tegutseda füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina sellisel A lisa esimeses osas nimetatud kutsealal, mis nõuab kehtivate siseriiklike normide tundmist ja täitmist, tingimusel et vastuvõtva riigi pädevad ametiasutused nõuavad selliste normide tundmist ja täitmist kutsealal tegutsemiseks ka oma riigi kodanikelt.Liikmesriigid püüavad arvesse võtta soodustatud isiku eelistust nimetatud valikuvõimaluste puhul.2. Tunnustamistaotlused lõike 1 tähenduses vaadatakse läbi võimalikult kiiresti ja vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus teeb selle kohta põhjendatud otsuse hiljemalt neli kuud pärast kuupäeva, mil taotlus koos kõikide tõendavate dokumentidega esitati. Taotluse esitajal on siseriiklike õigusaktide alusel õigus esitada kaebus otsuse või selle puudumise kohta.III JAOTISKutsekvalifikatsiooni tunnustamine teises liikmesriigis omandatud töökogemuse põhjalArtikkel 4Kui A lisas nimetatud kutsealal tegutsema asumiseks või tegutsemiseks peavad liikmesriigis olema üld-, äri- või kutseteadmised ja -oskused, aktsepteerib kõnealune liikmesriik selliste teadmiste ja oskuste piisava tõendusena asjaolu, et kõnealusel kutsealal on tegutsetud teises liikmesriigis. Kui kutseala nimetatakse A lisa esimeses osas, peab isik olema sellel tegutsenud:1. I nimekirjas loetletud kutsealade puhul:a) kuus järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina;b) kolm järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina, kui soodustatud isik tõendab, et ta on enne seda saanud kõnealusel kutsealal vähemalt kolmeaastase väljaõppe, mille kohta tal on riiklikult tunnustatud või pädeva kutse- või majandusorganisatsiooni poolt oma nõuetele täielikult vastavaks tunnistatud tunnistus;c) kolm järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana, kui soodustatud isik tõendab, et ta on tegutsenud kõnealusel kutsealal vähemalt viis aastat töötajana; võid) viis järjestikust aastat ettevõtte juhina, millest vähemalt kolm aastat tehnilistel ametikohtadel, mis eeldavad vastutamist ettevõtte ühe või mitme osakonna eest, kui soodustatud isik tõendab, et ta on enne seda saanud kõnealusel kutsealal vähemalt kolmeaastase väljaõppe, mille kohta tal on riiklikult tunnustatud või pädeva kutse- või majandusorganisatsiooni poolt oma nõuetele täielikult vastavaks tunnistatud tunnistus.Punktides a ja c nimetatud juhtudel ei tohi kutsealal tegutsemine olla lõppenud varem kui kümme aastat enne artiklis 8 sätestatud taotluse esitamise kuupäeva;2. II nimekirjas loetletud kutsealade puhul:a) kuus järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina;b) - kolm järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina, kui soodustatud isik tõendab, et ta on enne seda saanud kõnealusel kutsealal vähemalt kolmeaastase väljaõppe, mille kohta tal on riiklikult tunnustatud või pädeva kutse- või majandusorganisatsiooni poolt oma nõuetele täielikult vastavaks tunnistatud tunnistus,- neli järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina, kui soodustatud isik tõendab, et ta on enne seda saanud kõnealusel kutsealal vähemalt kaheaastase väljaõppe, mille kohta tal on riiklikult tunnustatud või pädeva kutse- või majandusorganisatsiooni poolt oma nõuetele täielikult vastavaks tunnistatud tunnistus;c) kolm järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina, kui soodustatud isik tõendab, et ta on tegutsenud kõnealusel kutsealal vähemalt viis aastat töötajana; võid) - viis järjestikust aastat töötajana, kui soodustatud isik tõendab, et ta on enne seda saanud kõnealusel kutsealal vähemalt kolmeaastase väljaõppe, mille kohta tal on riiklikult tunnustatud või pädeva kutse- või majandusorganisatsiooni poolt oma nõuetele täielikult vastavaks tunnistatud tunnistus, või- kuus järjestikust aastat töötajana, kui soodustatud isik tõendab, et ta on enne seda saanud kõnealusel kutsealal vähemalt kaheaastase väljaõppe, mille kohta tal on riiklikult tunnustatud või pädeva kutse- või majandusorganisatsiooni poolt oma nõuetele täielikult vastavaks tunnistatud tunnistus.Punktides a ja c nimetatud juhtudel ei tohi kutsealal tegutsemine olla lõppenud varem kui kümme aastat enne artiklis 8 sätestatud taotluse esitamise kuupäeva;3. III nimekirjas loetletud kutsealade puhul:a) kuus järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina;b) kolm järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina, kui soodustatud isik tõendab, et ta on enne seda saanud kõnealusel kutsealal vähemalt kolmeaastase väljaõppe, mille kohta tal on riiklikult tunnustatud või pädeva kutse- või majandusorganisatsiooni poolt oma nõuetele täielikult vastavaks tunnistatud tunnistus; võic) kolm järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana, kui soodustatud isik tõendab, et ta on tegutsenud kõnealusel kutsealal vähemalt viis aastat töötajana.Punktides a ja c nimetatud juhtudel ei tohi kutsealal tegutsemine olla lõppenud varem kui kümme aastat enne artiklis 8 sätestatud taotluse esitamise kuupäeva;4. IV nimekirjas loetletud kutsealade puhul:a) viis järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina;b) kaks järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina, kui soodustatud isik tõendab, et ta on enne seda saanud kõnealusel kutsealal vähemalt kolmeaastase väljaõppe, mille kohta tal on riiklikult tunnustatud või pädeva kutse- või majandusorganisatsiooni poolt oma nõuetele täielikult vastavaks tunnistatud tunnistus;c) kolm järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina, kui soodustatud isik tõendab, et ta on enne seda saanud kõnealusel kutsealal vähemalt kaheaastase väljaõppe, mille kohta tal on riiklikult tunnustatud või pädeva kutse- või majandusorganisatsiooni poolt oma nõuetele täielikult vastavaks tunnistatud tunnistus;d) kaks järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina, kui soodustatud isik tõendab, et ta on tegutsenud kõnealusel kutsealal vähemalt kolm aastat töötajana; võie) kolm järjestikust aastat töötajana, kui soodustatud isik tõendab, et ta on enne seda saanud kõnealusel kutsealal vähemalt kaheaastase väljaõppe, mille kohta tal on riiklikult tunnustatud või pädeva kutse- või majandusorganisatsiooni poolt oma nõuetele täielikult vastavaks tunnistatud tunnistus;5. V nimekirja punktides a ja b loetletud kutsealade puhul:a) kolm aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina, tingimusel et kutsealal tegutsemine ei ole lõppenud varem kui kaks aastat enne artiklis 8 sätestatud taotluse esitamise kuupäeva;b) kolm aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina, tingimusel et kutsealal tegutsemine ei ole lõppenud varem kui kaks aastat enne artiklis 8 sätestatud taotluse esitamise kuupäeva, välja arvatud juhul kui liikmesriik lubab oma kodanikel kutsealal tegutsemise katkestada pikemaks ajaks;6. VI nimekirjas loetletud kutsealade puhul:a) kolm järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina;b) kaks järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina, kui soodustatud isik tõendab, et ta on enne seda saanud kõnealusel kutsealal kolmeaastase väljaõppe, mille kohta tal on riiklikult tunnustatud või pädeva kutse- või majandusorganisatsiooni poolt oma nõuetele täielikult vastavaks tunnistatud tunnistus;c) kaks järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina, kui soodustatud isik tõendab, et ta on tegutsenud kõnealusel kutsealal vähemalt kolm aastat töötajana; võid) kolm järjestikust aastat töötajana, kui soodustatud isik tõendab, et ta on enne seda saanud kõnealusel kutsealal kaheaastase väljaõppe, mille kohta tal on riiklikult tunnustatud või pädeva kutse- või majandusorganisatsiooni poolt oma nõuetele täielikult vastavaks tunnistatud tunnistus.Punktides a ja c nimetatud juhtudel ei tohi kutsealal tegutsemine olla lõppenud varem kui kümme aastat enne artiklis 8 sätestatud taotluse esitamise kuupäeva.Artikkel 5Kui soodustatud isikul on liikmesriigis saadud riiklikult tunnustatud tunnistus, mille kohaselt tal on kõnealusel kutsealal teadmised ja oskused, mis vastavad kahe- või kolmeaastasele kutseõppele, võib vastuvõttev liikmesriik seda käsitleda artikli 4 lõike 1 punktides b ja d, lõike 2 punktides b ja d, lõike 3 punktis b ja lõike 4 punktides b, c ja e nimetatud kestusega kutseõpet tõendava tunnistusena.Artikkel 6Kui soodustatud isiku väljaõppe kestus on vähemalt kaks aastat, kuid alla kolme aasta, loetakse artikli 4 nõuded täidetuks, kui artikli 4 lõike 1 punktides b ja d, lõike 2 punkti b esimeses taandes, lõike 3 punktis b ja lõike 4 punktis b nimetatud füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina tegutsemise või artikli 4 lõike 2 punkti d esimeses taandes nimetatud töötajana tegutsemise kogemus pikeneb sellises ulatuses, mis katab vahe väljaõppe pikkusega.Artikkel 7Isikut käsitletakse ettevõtte juhina tegutsenud isikuna artikli 4 tähenduses, kui ta on asjakohasel kutsealal tegutsenud ettevõttes:a) ettevõtte juhina või ettevõtte filiaali juhina;b) ettevõtte omaniku või ettevõtte juhi asetäitjana, kui selline ametikoht eeldab esindatava omaniku või juhiga samaväärset vastutust; võic) kaubanduslikku või tehnilist laadi ülesannetega juhtival ametikohal, mis eeldab vastutust ettevõtte ühe või mitme osakonna eest.Artikkel 8Artiklis 4 sätestatud tingimuste täitmist tõendatakse kutsealal tegutsemise laadi ja kestust käsitleva tunnistusega, mille on välja andnud soodustatud isiku päritolu- või lähteliikmesriigi pädev asutus või organ ning mille soodustatud isik peab esitama lisana vastuvõtvas liikmesriigis asjakohasel kutsealal või kutsealadel tegutsemise loa taotlusele.IV JAOTISTeises liikmesriigis saadud muu kutsekvalifikatsiooni tunnustamineArtikkel 91. Kui vastuvõttev liikmesriik nõuab oma kodanikelt, kes soovivad hakata tegutsema mõnel artikli 1 lõikes 2 nimetatud kutsealal, hea maine tõendamist ja tõendit selle kohta, et nad ei ole parajasti ega ole ka varem olnud pankrotis, või üht neist, aktsepteerib ta teiste liikmesriikide kodanike puhul piisava tõendina väljavõtet karistusregistrist või selle puudumisel samaväärset dokumenti, mille on välja andnud soodustatud isiku päritolu- või lähteliikmesriigi pädev kohtu- või haldusasutus ning milles tõendatakse, et kõnealused nõuded on täidetud.2. Kui vastuvõttev liikmesriik esitab oma kodanikele, kes soovivad hakata tegutsema mõnel artikli 1 lõikes 2 nimetatud kutsealal, teatavaid nõudeid seoses hea maine tõendamisega ja nõuab tõendit selle kohta, et nad ei ole parajasti ega ole ka varem olnud pankrotis ja et nende suhtes ei ole varem kohaldatud kutsealaseid ega haldusmeetmeid (näiteks teatavatel ametikohtadel töötamise keeld, kutsealal tegutsemise peatamine või kutsetunnistuse tühistamine), kuid mille tõendamiseks ei piisa käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud dokumendist, aktsepteerib ta teiste liikmesriikide kodanike puhul piisavana tõendit, mille on välja andnud soodustatud isiku päritolu- või lähteliikmesriigi pädev kohtu- või haldusasutus ning milles tõendatakse, et kõnealused nõuded on täidetud. Tõend kajastab asjaolusid, mida vastuvõttev liikmesriik vajalikuks peab.3. Kui päritolu- või lähteliikmesriik ei anna välja lõigetes 1 ja 2 nimetatud dokumente, asendatakse need dokumendid vandetõotusega — või kui liikmesriigis ei ole vannet sätestatud, siis piduliku kinnitusega —, mille asjaomane isik annab selle liikmesriigi pädeva kohtu- või haldusasutuse või vajaduse korral notari ees; selline asutus või notar annab välja tunnistuse, mis tõendab vande või piduliku kinnituse autentsust. Avalduse selle kohta, et isik ei ole varem pankrotis olnud, võib teha ka selle liikmesriigi pädeva kutse- või majandusorganisatsiooni ees.4. Kui vastuvõttev liikmesriik nõuab finantsolukorra tõendamist, käsitleb ta tõendeid, mille on välja andnud soodustatud isiku päritolu- või lähteliikmesriigi pangad, samaväärsetena tema enda territooriumil väljaantud tõenditega.5. Kui vastuvõttev liikmesriik nõuab oma kodanikelt, kes soovivad alustada tegevust või seda jätkata mõnel artikli 1 lõikes 2 nimetatud kutsealal, tõendit selle kohta, et nad on oma kutsevastutusest tulenevate finantsriskide vastu kindlustatud, aktsepteerib ta teiste liikmesriikide kindlustusseltside väljaantud tõendeid samaväärsetena tema enda territooriumil väljaantud tõenditega. Sellised tõendid kinnitavad, et kindlustusandja täidab vastuvõtvas liikmesriigis kehtivaid kindlustuskatte tingimuste ja ulatusega seotud õigusnorme.6. Lõigetes 1, 2, 3 ja 5 nimetatud dokumendid ei tohi esitamise ajal olla välja antud üle kolme kuu tagasi.V JAOTISMenetlussättedArtikkel 101. Liikmesriigid määravad artiklis 14 ettenähtud aja jooksul asutused ja organid, kes vastutavad artiklis 8 ja artikli 9 lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud tõendite väljaandmise eest, ning teatavad sellest viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile.2. Iga liikmesriik võib määrata lõikes 1 nimetatud asutuste ja organite tegevuse kooskõlastaja, kes tegutseb direktiivi 89/48/EMÜ artikli 9 lõike 2 alusel moodustatud koordineerimisrühma raames. Koordineerimisrühma ülesanneteks on:- hõlbustada käesoleva direktiivi rakendamist,- koguda võimalikult palju kasulikku teavet selle kohaldamiseks liikmesriikides ning eelkõige koguda ja võrrelda eri kutsekvalifikatsiooniga seonduvat teavet käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvates valdkondades.VI JAGULõppsättedArtikkel 111. Tunnistatakse kehtetuks B lisas loetletud direktiivid.2. Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiividele tõlgendatakse viidetena käesolevale direktiivile.Artikkel 12Alates 1. jaanuarist 2001 edastavad liikmesriigid komisjonile iga kahe aasta järel aruande kehtestatud süsteemi rakendamise kohta.Üldiste märkuste kõrval on selles aruandes ka tehtud otsuste statistiline kokkuvõte ja käesoleva direktiivi kohaldamisel tekkinud põhiliste probleemide kirjeldus.Artikkel 13Hiljemalt viis aastat pärast artiklis 14 nimetatud kuupäeva esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi ja eelkõige selle artikli 5 kohaldamise kohta liikmesriikides.Pärast kõiki vajalikke arutelusid ja eelkõige koordineerijate ärakuulamist esitab komisjon oma otsused olemasoleva süsteemi võimaliku muutmise kohta. Vajaduse korral teeb komisjon ka ettepanekuid kehtiva süsteemi parandamiseks, selleks et hõlbustada isikute vaba liikumist ning asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse kasutamist.Artikkel 141. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid enne 31. juulit 2001. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.Artikkel 15Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 16Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 7. juuni 1999Euroopa Parlamendi nimelpresidentJ. M. Gil-roblesNõukogu nimeleesistujaE. Bulmahn[1] EÜT C 115, 19.4.1996, lk 16 jaEÜT C 264, 30.8.1997, lk 5.[2] EÜT C 295, 7.10.1996, lk 43.[3] Euroopa Parlamendi 20. veebruari 1997. aasta arvamus (EÜT C 85, 17.3.1997, lk 114), nõukogu 29. juuni 1998. aasta ühine seisukoht (EÜT C 262, 19.8.1998, lk 12) ja Euroopa Parlamendi 8. oktoobri 1998. aasta otsus (EÜT C 328, 26.10.1998, lk 156). Euroopa Parlamendi 7. mai 1999. aasta otsus ja nõukogu 11. mai 1999. aasta otsus.[4] EÜT L 19, 24.1.1989, lk 16.[5] EÜT L 209, 24.7.1992, lk 25. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 97/38/EÜ (EÜT L 184, 12.7.1997, lk 31).[6] Nõukogu 27. juuni 1977. aasta direktiiv 77/452/EMÜ, mis käsitleb üldõdede diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsioonitõendite vastastikust tunnustamist ja mis sisaldab meetmeid asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse kasutamise hõlbustamiseks (EÜT L 176, 15.7.1977, lk 1). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 90/658/EMÜ (EÜT L 353, 17.12.1990, lk 73).[7] EÜT 2, 15.1.1962, lk 32/62.[8] EÜT 2, 15.1.1962, lk 36/62.--------------------------------------------------A LISAESIMENE OSATöökogemuse kategooriatega seotud kutsealadI nimekiriPõhigrupid, mis on hõlmatud direktiiviga 64/427/EMÜ, mida on muudetud direktiiviga 69/77/EMÜ ning direktiividega 68/366/EMÜ, 75/368/EMÜ ja 75/369/EMÜ1Direktiiv 64/427/EMÜ(liberaliseerimist käsitlev direktiiv 64/429/EMÜ)NICE nomenklatuur (vastab ISIC rühmadele 23–40)Põhigrupp 23 | Tekstiili tootmine |232 | Villase riide masinkudumine ja töötlemine |233 | Puuvillase riide masinkudumine ja töötlemine |234 | Siidriide masinkudumine ja töötlemine |235 | Linase ja kanepiriide masinkudumine ja töötlemine |236 | Muu tekstiilitööstus (džuut, kõvad kiud jne), nööritootmine |237 | Silmkoeliste ja heegeldatud toodete tootmine |238 | Tekstiili viimistlus |239 | Muude tekstiiltoodete tootmine |Põhigrupp 24 | Jalatsite, muude rõivaste ja vooditarvete tootmine |241 | Jalatsite masintootmine (välja arvatud kummi- või puujalatsid) |242 | Jalatsite käsitsitootmine ja parandamine |243 | Rõivatootmine (välja arvatud karusnahatooted) |244 | Madratsite ja vooditarvete tootmine |245 | Naha- ja karusnahatoodete tootmine |Põhigrupp 25 | Puit- ja korktoodete tootmine, välja arvatud mööbel |251 | Puidu saagimine ja selle töötlemine |252 | Puidust pooltoodete tootmine |253 | Puidust ehitusdetailide, kaasa arvatud põrandamaterjali seeriatootmine |254 | Puittaara tootmine |255 | Muude puittoodete tootmine, välja arvatud mööbel |259 | Õlg-, kork-, punumismaterjalist, vitstest ja rotangpalmist toodete ning harjade tootmine |Põhigrupp 26 | 260 | Puitmööbli tootmine |Põhigrupp 27 | Paberi ja pabertoodete tootmine |271 | Paberimassi, paberi- ja papitootmine |272 | Paberi ja papi töötlemine ning paberimassist toodete tootmine |Põhigrupp 28 | 280 | Trükindus, kirjastamine ja nendega seotud tööstusharud |Põhigrupp 29 | Nahatööstus |291 | Naha parkimine ja töötlemine |292 | Nahktoodete tootmine |ex põhigrupp 30 | Kummi- ja plasttoodete, keemilistest kiududest toodete ja tärklisetoodete tootmine |301 | Kummi ja asbesti töötlemine |302 | Plastmaterjali töötlemine |303 | Keemiliste kiudude tootmine |ex põhigrupp 31 | Keemiatööstus |311 | Põhikemikaalide tootmine ja töötlemine |312 | Keemiatoodete tootmine eelkõige tööstuslikuks ja põllumajanduslikuks otstarbeks (kaasa arvatud ISIC nomenklatuuri gruppi 312 kuuluv taimsete või loomsete rasvade ja õlide tootmine tööstuslikuks kasutamiseks) |313 | Keemiatoodete tootmine kodus ja kontoris kasutamiseks (välja arvatud ISIC ex gruppi 319 kuuluv meditsiini- ja farmaatsiatoodete tootmine) |Põhigrupp 32 | 320 | Naftatööstus |Põhigrupp 33 | Mittemetalsetest mineraalidest toodete tootmine |331 | Ehituskeraamika tootmine |332 | Klaasi ja klaastoodete tootmine |333 | Keraamiliste, kaasa arvatud tulekindlate toodete tootmine |334 | Tsemendi-, lubja- ja kipsitootmine |335 | Betoonist, tsemendist ja kipsist konstruktsioonimaterjalide tootmine |339 | Kivitöötlus ja muude mittemetalsetest mineraalidest toodete tootmine |Põhigrupp 34 | Mustmetallide ja värviliste metallide tootmine ja esmane töötlemine |341 | Raua- ja terasetööstus (ESTÜ asutamislepingu tähenduses, sealhulgas terasetehaste juurde kuuluvad koksitehased) |342 | Terastorude tootmine |343 | Traadi tõmbamine, külmtõmbamine, ribametalli külmvaltsimine, külmvormimine |344 | Värviliste metallide tootmine ja esmane töötlemine |345 | Mustmetallide ja värviliste metallide valutööstus |Põhigrupp 35 | Metallitoodete tootmine, välja arvatud masinad ja transpordivahendid |351 | Sepistamine, kuumvormstantsimine ja kuumpressimine |352 | Teisene töötlemine ja pinnatöötlus |353 | Metallkonstruktsioonid |354 | Katelde ja tööstuslike mahutite tootmine |355 | Metallist tööriistade, seadmestike ja valmis metalltoodete tootmine (välja arvatud elektriseadmed) |359 | Masinaehituse abitegevusalad |Põhigrupp 36 | Masinate tootmine, välja arvatud elektriseadmed |361 | Põllutöömasinate ja traktorite tootmine |362 | Kontorimasinate tootmine |363 | Metallitöötlusseadmete ja tööpinkide tootmine ning nende ja muude mootoriga masinate seadmete ja detailide tootmine |364 | Tekstiilimasinate ja manuste tootmine, õmblusmasinate tootmine |365 | Masinate ja seadmete tootmine toiduaine- ja joogitööstuse ning keemiatööstuse ja sellega seotud tööstusharude tarvis |366 | Kaevanduste, raua- ja terasetehaste ning ehitustööstuse seadmete ja rajatiste tootmine; mehaaniliste teisaldusseadmete tootmine |367 | Jõuülekandeseadmete tootmine |368 | Muude tööstuslike erimasinate tootmine |369 | Muude mitteelektriliste masinate ja seadmete tootmine |Põhigrupp 37 | Elektrotehnika |371 | Elektrijuhtmete ja -kaabli tootmine |372 | Mootorite, generaatorite, trafode, jaotusseadmete ja muude elektrienergiaga varustamiseks mõeldud seadmete tootmine |373 | Elektriseadmete tootmine otsestel kaubanduslikel eesmärkidel |374 | Telekommunikatsiooniseadmete, arvestite, muude mõõteseadmete ja elektromeditsiiniseadmete tootmine |375 | Elektronseadmete, raadiovastuvõtjate ja telerite ning heliseadmete tootmine |376 | Elektriliste kodumasinate tootmine |377 | Lampide ja valgustite tootmine |378 | Patareide ja akude tootmine |379 | Elektriseadmete parandus, montaaž ja paigaldamine |ex põhigrupp 38 | Transpordivahendite tootmine |383 | Mootorsõidukite ja nende osade tootmine |384 | Mootorsõidukite, mootorrataste ja jalgrataste parandus |385 | Mootorrataste, jalgrataste ja nende osade tootmine |389 | Mujal liigitamata transpordivahendite tootmine |Põhigrupp 39 | Muud tootmisharud |391 | Mõõteriistade, täppis- ja kontrollinstrumentide tootmine |392 | Meditsiini- ja kirurgiainstrumentide ja -seadmete ning ortopeediliste abivahendite tootmine (välja arvatud ortopeedilised jalatsid) |393 | Fotograafia- ja optikaseadmete tootmine |394 | Kellade tootmine ja parandus |395 | Juveel- ja väärismetalltoodete tootmine |396 | Muusikariistade tootmine ja parandus |397 | Mängude, mänguasjade ja spordivarustuse tootmine |399 | Muud tootmisharud |Põhigrupp 40 | Ehitus |400 | Üldehitus; lammutustööd |401 | Elamute ja muude hoonete ehitus |402 | Tsiviilehitus; tee-ehitus, silla-, raudtee- jms ehitus |403 | Paigaldustööd |404 | Viimistlus |2Direktiiv 68/366/EMÜ(liberaliseerimist käsitlev direktiiv 68/365/EMÜ)NICE nomenklatuurPõhigrupp 20 A | 200 | Loomsete ja taimsete rasvade ja õlide tootmine |20 B | Toiduainetööstus (välja arvatud joogitööstus) |201 | Tapmine, liha töötlemine ja säilitamine |202 | Piima ja piimatoodete tootmine |203 | Puu- ja köögivilja konserveerimine ja säilitamine |204 | Kala ja muude mereandide konserveerimine ja säilitamine |205 | Jahu ja tangainete tootmine |206 | Pagaritoodete, kaasa arvatud kuivikute ja küpsiste tootmine |207 | Suhkrutootmine |208 | Kakao, šokolaadi ja suhkrukondiitritoodete tootmine |209 | Muude toiduainete tootmine |Põhigrupp 21 | Joogitööstus |211 | Etüülalkoholi tootmine kääritamise teel, pärmi ja kangete alkohoolsete jookide tootmine |212 | Veini ja muude linnasteta kääritatud jookide tootmine |213 | Õlle- ja linnasetootmine |214 | Karastusjookide ja gaseervee tootmine |ex 30 | Kummitoodete, plastmaterjalide, tehis- ja sünteeskiudude ja tärklisetoodete tootmine |304 | Tärklisetoodete tootmine |3Direktiiv 75/368/EMÜ (artikli 5 lõikes 1 loetletud tegevusalad)ISIC nomenklatuurex 04 | Kalapüük |043 | Kalapüük sisevetel |ex 38 | Transpordivahendite tootmine |381 | Laevaehitus ja -remont |382 | Raudteeseadmete tootmine |386 | Õhusõidukite (kaasa arvatud kosmosetehnika) tootmine |ex 71 | Transpordiga seotud tegevusalad ja muud tegevusalad kui transport, mis kuuluvad järgmiste rühmade alla: |ex 711 | Magamis- ja restoranvaguniteenused; raudteeveeremi hooldus remondidepoos; vagunite puhastus |ex 712 | Linna- ja linnalähiliinide ning kaugliinide reisijateveo veeremi hooldus |ex 713 | Muu reisijate maismaaveo transpordivahendite (nagu näiteks autod, bussid ja taksod) hooldus |ex 714 | Maanteetranspordi abirajatiste (nagu näiteks teed, tunnelid ja sillad, kaubahoidlad, autoparklad ning bussi- ja trammidepood) käigushoidmine ja hooldus |ex 716 | Siseveetranspordiga seotud tegevusalad (nagu näiteks veeteede, sadamate ja muude siseveetranspordirajatiste käigushoidmine ja hooldus; puksiiri- ja lootsiteenused sadamates, poide paigaldamine, laevade lastimine ja lossimine ja muud samalaadsed tegevusalad nagu päästetööd, pukseerimine ja paadikuuride käigushoidmine) |73 | Side: postiteenused ja telekommunikatsioon |ex 85 | Isikuteenused |854 | Pesumajad ja pesumajateenused, keemiline puhastus ja värvimine |ex 856 | Fotostuudiod: portree- ja reklaamfoto, välja arvatud fotoreporterid |ex 859 | Mujal liigitamata isikuteenused (hoonete või üksnes eluruumide hooldus ja koristamine) |4Direktiiv 75/369/EMÜ (artikkel 6, kui tegevusala käsitatakse tööstusliku või käsitöönduslikuna)ISIC nomenklatuurJärgmine reisimisega seotud tegevus:a) kaupade ostmine ja müümine:- millega tegelevad tänava- ja kandekauplejad (ex ISIC grupp 612),- kinnistel turgudel, mis ei ole püsirajatised, ja avaturgudel;b) selliste vastuvõetud üleminekumeetmetega hõlmatud tegevusalad, milles selgesõnaliselt välistatakse või ei mainita nendel tegevusaladel tegutsemist reisides.II nimekiriDirektiiv 82/470/EMÜ (artikli 6 lõige 3)ISIC nomenklatuuri grupid 718 ja 720Tegevusalade hulka kuuluvad eelkõige:- igasuguse eesmärgiga reisiteenuste (transport, toitlustamine, majutus, ekskursioonid jne) korraldamine, müügiks pakkumine või müümine otse või vahendaja kaudu, üksikult või paketina.III nimekiriDirektiiv 82/489/EMÜex 855 | Juuksuriteenused, välja arvatud kiropoodide ning iluravi- ja juuksurikoolide teenused |IV nimekiriDirektiiv 82/470/EMÜ (artikli 6 lõige 1)ISIC nomenklatuuri grupid 718 ja 720Tegevusalade hulka kuuluvad eelkõige:- tegutsemine vahendajana eri transpordiliikide töövõtjate ja kauba lähetajate või vastuvõtjate vahel ning tegutsemine sellega seotud tegevusaladel:aa) tööandja nimel transpordi töövõtjatega lepingute sõlmimine;bb) tööandjale kõige kasulikuma transpordiliigi, -ettevõtte ja marsruudi valimine;cc) transpordi tehniliste aspektide korraldamine (nt transportimiseks nõutav pakkimine); mitmesugused transpordiga seotud toimingud (nt jää varumine külmutusvagunite jaoks);dd) transpordiga seotud formaalsused (nagu saatekirjade koostamine); saadetiste koostamine ja jagamine;ee) transpordi eri etappide koordineerimine, korraldades transiiti, ümbersuunamist, ümberlaadimist ja muid toiminguid kaubajaamas;ff) kauba lähetajatele ja vastuvõtjatele lasti ja vedajate ning transpordivahendite tagamine;- transpordikulude hindamine ja aruannete kontrollimine,- teatavate ajutiste või alaliste meetmete võtmine reederi või meretranspordiettevõtte nimel (koos sadamavaldajatega, laevavarustajatega jne)(Artikli 2A punktides a, b ja d loetletud tegevusalad.)V nimekiriDirektiivid 64/222/EMÜ ja 70/523/EMÜa)Vt käesoleva direktiivi artikli 4 lõike 5 punkti aDirektiiv 64/222/EMÜ(liberaliseerimist käsitlevad direktiivid 64/223/EMÜ ja 64/224/EMÜ)0) tegutsemine füüsilisest isikust ettevõtjana hulgimüügi valdkonnas, v.a meditsiini- ja farmaatsiatoodete, toksiliste toodete ja patogeenide ning kivisöe hulgimüük (ex grupp 611);1) kutseline tegutsemine vahendajana, kellele üks või mitu isikut on andnud volitused ja juhised läbirääkimiste pidamiseks või äritehingute sõlmimiseks nende isikute nimel;2) kutseline tegutsemine vahendajana, kellel alaliselt selline kohustus puudub, kuid kes viib kokku inimesi, kes soovivad omavahel otselepinguid sõlmida, või kes korraldab nendevahelisi äritehinguid või abistab neid äritehingute sõlmimisel;3) kutseline tegutsemine vahendajana, kes sõlmib äritehinguid enda nimel teise isiku eest;4) kutseline tegutsemine vahendajana, kes korraldab teise isiku eest hulgimüüki enampakkumise teel;5) kutseline tegutsemine vahendajana, kes kogub tellimusi väljaspool äriruume (lävemüük);6) vahendajana kutseliste teenuste osutamine ühe või mitme kaubandus-, tööstus- või käsitööettevõtte teenistuses olles.b)Vt käesoleva direktiivi artikli 4 lõike 5 punkti bDirektiiv 70/523/EMÜTegutsemine füüsilisest isikust ettevõtjana kivisöe hulgimüügi valdkonnas ja vahendajana kivisöekaubanduses (ex grupp 6112, ISIC nomenklatuur)VI nimekiriDirektiivid 68/364/EMÜ, 68/368/EMÜ, 75/368/EMÜ, 75/369/EMÜ ja 82/470/EMÜ1Direktiiv 68/364/EMÜ(liberaliseerimist käsitlev direktiiv 68/363/EMÜ)ISIC ex grupp 612 | Jaemüük |Välistatud tegevusalad012 | Põllutöömasinate rendileandmine |640 | Kinnisvara, kinnisvara rendileandmine |713 | Sõiduautode, sõidukite ja hobuste rendileandmine |718 | Raudteevagunite rendileandmine |839 | Masinate rendileandmine äriühingutele |841 | Kinopiletite broneerimine ja filmide laenutamine |842 | Teatripiletite broneerimine ja teatrivarustuse laenutamine |843 | Paatide, jalgrataste ja õnne- või osavusmängude mänguautomaatide rendileandmine |853 | Möbleeritud tubade rendileandmine |854 | Majapidamispesu laenutamine |859 | Rõivaste laenutamine |2Direktiiv 68/368/EMÜ(liberaliseerimist käsitlev direktiiv 68/367/EMÜ)ISIC nomenklatuurISIC ex põhigrupp 85:1. Restoranid, kohvikud, baarid ning muud söögi- ja joogikohad (ISIC grupp 852)2. Hotellid, külalistemajad, kämpingud ja muud majutuskohad (ISIC grupp 853)3Direktiiv 75/368/EMÜ (artikkel 7)Kõik direktiivi 75/368/EMÜ lisas loetletud tegevusalad, välja arvatud selle direktiivi artiklis 5 nimetatud tegevusalad (käesoleva lisa I nimekiri nr 3).ISIC nomenklatuurex 62 | Pangad ja muud finantsasutused |ex 620 | Patendi- ja litsentsiettevõtted |ex 71 | Transport |ex 713 | Reisijate maanteevedu, välja arvatud reisijatevedu mootorsõidukitega |ex 719 | Vedelate süsivesinike ja muude vedelate keemiatoodete transportimine torujuhtme kaudu |ex 82 | Sotsiaal- ja kultuuriteenused |827 | Raamatukogud, muuseumid, botaanika- ja loomaaiad |ex 84 | Puhketeenused |843 | Mujal liigitamata puhketeenused sport (spordiväljakud, spordivõistluste korraldamine jne), välja arvatud spordiinstruktorite tegevusmängud (võidusõiduhobuste tallid, mänguväljakud, võidusõidurajad jne)muu puhketegevus (tsirkused, lõbustuspargid ja muu meelelahutus) |ex 85 | Isikuteenused |ex 851 | Koduteenused |ex 855 | Ilusalongid ja maniküürijate teenused, välja arvatud kiropoodide ning iluravi- ja juuksurikoolide teenused |ex 859 | Mujal liigitamata isikuteenused (välja arvatud spordi- ja ravimassöörid ning mägigiidid) jagatuna järgmistesse rühmadesse desinfitseerimine ja kahjuritõrjerõivaste ja hoiuruumide laenutaminetutvumisteenistus ja samalaadsed teenusedastroloogia, ennustamine ja samalaadsed teenusedsanitaarteenused ja nendega seotud tegevusmatuseteenused ja kalmistute hoolduskullerid ja tõlk-giidid |4Direktiiv 75/369/EMÜ (artikkel 5)Järgmine reisimisega seotud tegevus:a) kaupade ostmine ja müümine:- millega tegelevad tänava- ja kandekauplejad (ex ISIC grupp 612),- kinnistel turgudel, mis ei ole püsirajatised, ja avaturgudel;b) selliste vastuvõetud üleminekumeetmetega hõlmatud tegevusalad, milles selgesõnaliselt välistatakse või ei mainita nendel tegevusaladel tegutsemist reisides.5Direktiiv 82/470/EMÜ (artikli 6 lõige 2)(Artikli 2 lõike A punktides c ja e, lõike B punktis b ning lõigetes C ja D loetletud tegevusalad)Tegevusalade hulka kuuluvad eelkõige:- raudteevagunite rendileandmine reisijate- või kaubaveoks,- tegutsemine vahendajana laevade müümisel, ostmisel või rentimisel,- emigrantide transpordi korraldamine, sellega seoses läbirääkimiste pidamine ja lepingute sõlmimine,- ladudes, mööbliladudes, külmhoidlates, silohoidlates jne kas tollikontrolli all või mitte ladustatud esemete või kaupade vastuvõtmine ladustaja nimel,- ladustatud eseme või kaupade kohta ladustajale kättesaamistõendi andmine,- müüki ootavatele või turule viidavatele või turult toodavatele loomadele tarandike, söödajahu ja müügimärgistuse tagamine,- mootorsõidukite ülevaatuse või tehnilise kontrolli tegemine,- kaupade mõõtmine, kaalumine ja kalibreerimine.TEINE OSAEsimeses osas hõlmamata tegevusalad1Direktiivid 63/261/EMÜ, 63/262/EMÜ, 65/1/EMÜ, 67/530/EMÜ, 67/531/EMÜ, 67/532/EMÜ, 68/192/EMÜ, 68/415/EMÜ ja 71/18/EMÜISIC nomenklatuurex põhigrupp 01 | Põllumajandus |Eelkõige:a) üldpõllumajandus, kaasa arvatud põllukultuuride ja viinamarjakasvatus; puuvilja-, pähkli-, seemne-, köögivilja- ja lillekasvatus nii avamaal kui katmikalal;b) looma-, linnu-, küüliku-, karuslooma- ja muude loomade kasvatus ning mesindus; liha, piima, villa, naha ja karusnaha, munade ja mee tootmine;c) tasulised või lepingulised põllumajandus-, loomakasvatus- ja aiandusteenused.2Direktiiv 63/607/EMÜ(Filmid)3Direktiiv 64/223/EMÜISIC nomenklatuurex grupp 611 | Tegutsemine füüsilisest isikust ettevõtjana hulgimüügi valdkonnas (välja arvatud meditsiini- ja farmaatsiatoodete, toksiliste toodete ja patogeenide ning kivisöe hulgimüük). |4Direktiiv 64/428/EMÜNICE nomenklatuur| Grupp | |Põhigrupp 11 | Tahkekütuse kaevandamine ja töötlemine |111 | Kivisöe kaevandamine ja töötlemine |112 | Pruunsöe kaevandamine ja töötlemine |Põhigrupp 12 | Metallimaakide kaevandamine |121 | Rauamaagi kaevandamine |122 | Värviliste metallide maakide kaevandamine ja sellega seotud tegevusalad |ex põhigrupp 13 | ex 130 | Nafta ja maagaasi tootmine (välja arvatud geoloogilised uuringud ja puurimine) |Põhigrupp 14 | 140 | Ehitusmaterjalide ja põletussavi kaevandamine |Põhigrupp 19 | 190 | Muude mineraalide ja turba kaevandamine |5Direktiiv 65/264/EMÜ(Filmitööstus)6Direktiiv 66/162/EMÜISIC nomenklatuurJaotis 5 | Elektri-, gaasi-, auru- ja veevarustus ning sanitaarteenused |7Direktiiv 67/43/EMÜISIC nomenklatuurex grupp 640 | Kinnisvara (välja arvatud 6401) |Grupp 839 | Mujal liigitamata äriteenused (välja arvatud ajakirjandus, tollimaaklerite tegevus, majandus-, finants-, kaubandus-, statistika- ning tööhõive- ja tööturualane nõustamine, võlgade sissenõudmine) |8Direktiiv 67/654/EMÜISIC nomenklatuurPõhigrupp 02 | Metsamajandus ja metsavarumine |021 | Metsamajandus |022 | Metsavarumine |9Direktiivid 68/369/EMÜ ja 70/451/EMÜISIC nomenklatuurex grupp 841 | Filmide tootmine, levitamine ja linastamine |10Direktiiv 69/82/EMÜISIC nomenklatuurex põhigrupp 13ex 130 | Nafta ja maagaasiga seotud uuringud (geoloogilised uuringud ja puurimine) |11Direktiiv 70/522/EMÜISIC nomenklatuurex grupp 6112 | Kivisüsi |--------------------------------------------------B LISAKEHTETUKS TUNNISTATUD DIREKTIIVIDESIMENE OSA: LIBERALISEERIMIST KÄSITLEVAD DIREKTIIVID63/261/EMÜ: | Nõukogu 2. aprilli 1963. aasta direktiiv, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad asutamisvabaduse saavutamiseks liikmesriigi territooriumil seoses teiste ühenduse liikmesriikide kodanikega, kes on selles liikmesriigis töötanud palgalise põllumajandustöötajana kahe järjestikuse aasta jooksul |63/262/EMÜ: | Nõukogu 2. aprilli 1963. aasta direktiiv, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad asutamisvabaduse saavutamiseks seoses mahajäetud talumajapidamistega või põllumajandusüksustega, mida ei ole üle kahe aasta kasutatud |63/607/EMÜ: | Nõukogu 15. oktoobri 1963. aasta direktiiv, millega rakendatakse teenuste osutamise piirangute kaotamise üldprogrammi sätteid filmitööstuse suhtes |64/223/EMÜ: | Nõukogu 25. veebruari 1964. aasta direktiiv asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse saavutamise kohta hulgimüügi valdkonnas |64/224/EMÜ: | Nõukogu 25. veebruari 1964. aasta direktiiv asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse saavutamise kohta kaubanduse, tööstuse ja käsitööndusega seotud vahendustegevuse valdkonnas |64/428/EMÜ: | Nõukogu 7. juuli 1964. aasta direktiiv asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse saavutamise kohta seoses füüsilisest isikust ettevõtjate tegutsemisega mäetööstuse valdkonnas (ISIC põhigrupid 11–19) |64/429/EMÜ: | Nõukogu 7. juuli 1964. aasta direktiiv asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse saavutamise kohta seoses füüsilisest isikust ettevõtjate tegutsemisega ISIC põhigruppide 23 – 40 alla kuuluva tootmise ja töötlemise valdkonnas (tööstus ja käsitööndus) |65/1/EMÜ: | Nõukogu 14. detsembri 1964. aasta direktiiv, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad teenuste osutamise vabaduse saavutamiseks põllumajanduse ja aianduse valdkonnas |65/264/EMÜ: | Teine nõukogu direktiiv (13. mai 1965), millega rakendatakse teenuste osutamise piirangute kaotamise üldprogrammi sätteid filmitööstuse suhtes |66/162/EMÜ: | Nõukogu 28. veebruari 1966. aasta direktiiv asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse saavutamise kohta seoses füüsilisest isikust ettevõtjate tegutsemisega elektri-, gaasi- ja veevarustuse ning sanitaarteenuste valdkonnas (ISIC jaotis 5) |67/43/EMÜ: | Nõukogu 12. jaanuari 1967. aasta direktiiv asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse saavutamise kohta seoses füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisega järgmistes valdkondades: 1. Kinnisvara (välja arvatud 6401) (ISIC ex grupp 640); 2. Teatavate mujal liigitamata äriteenuste osutamine (ISIC grupp 839) |67/530/EMÜ: | Nõukogu 25. juuli 1967. aasta direktiiv ühes liikmesriigis talupidajana tegutsevate teise liikmesriigi kodanike õiguse kohta ühest talumajapidamisest teise üle minna |67/531/EMÜ: | Nõukogu 25. juuli 1967. aasta direktiiv liikmesriikide õigusaktide kohaldamise kohta, milles käsitletakse teiste liikmesriikide kodanikest talupidajate põllumajandusmaa rendilepinguid |67/532/EMÜ: | Nõukogu 25. juuli 1967. aasta direktiiv ühe liikmesriigi kodanikest, kuid teises liikmesriigis tegutsevate talupidajate ühistutesse astumise õiguse kohta |67/654/EMÜ: | Nõukogu 24. oktoobri 1967. aasta direktiiv, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse saavutamiseks seoses füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisega metsamajanduse ja metsavarumise valdkonnas |68/192/EMÜ: | Nõukogu 5. aprilli 1968. aasta direktiiv ühe liikmesriigi kodanikest, kuid teises liikmesriigis tegutsevate talupidajate mitmesuguste laenude saamise õiguse kohta |68/363/EMÜ: | Nõukogu 15. oktoobri 1968. aasta direktiiv asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse saavutamise kohta seoses füüsilisest isikust ettevõtjate tegutsemisega jaemüügi valdkonnas (ISIC ex grupp 612) |68/365/EMÜ: | Nõukogu 15. oktoobri 1968. aasta direktiiv asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse saavutamise kohta seoses füüsilisest isikust ettevõtjate tegutsemisega toiduainete ja jookide tootmise valdkonnas (ISIC põhigrupid 20 ja 21) |68/367/EMÜ: | Nõukogu 15. oktoobri 1968. aasta direktiiv asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse saavutamise kohta seoses füüsilisest isikust ettevõtjate tegutsemisega isikuteenuste valdkonnas (ISIC ex põhigrupp 85); 1. Restoranid, kohvikud, baarid ning muud söögi- ja joogikohad (ISIC grupp 852); 2. Hotellid, külalistemajad, kämpingud ja muud majutuskohad (ISIC grupp 853) |68/369/EMÜ: | Nõukogu 15. oktoobri 1968. aasta direktiiv asutamisvabaduse saavutamise kohta seoses füüsilisest isikust ettevõtjate tegutsemisega filmilevi valdkonnas |68/415/EMÜ: | Nõukogu 20. detsembri 1968. aasta direktiiv ühe liikmesriigi kodanikest, kuid teises liikmesriigis tegutsevate talupidajate mitmesuguste toetuste saamise õiguse kohta |69/82/EMÜ: | Nõukogu 13. märtsi 1969. aasta direktiiv asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse saavutamise kohta seoses füüsilisest isikust ettevõtjate tegutsemisega nafta ja maagaasiga seotud uuringute (geoloogilised uuringud ja puuraukude rajamine) valdkonnas (ISIC ex põhigrupp 13) |70/451/EMÜ: | Nõukogu 29. septembri 1970. aasta direktiiv asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse saavutamise kohta seoses füüsilisest isikust ettevõtjate tegutsemisega filmitootmise valdkonnas |70/522/EMÜ: | Nõukogu 30. novembri 1970. aasta direktiiv asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse saavutamise kohta seoses füüsilisest isikust ettevõtjate tegutsemisega kivisöe hulgimüügi valdkonnas ja vahendustegevusega kivisöekaubanduses (ISIC ex grupp 6112) |71/18/EMÜ: | Nõukogu 16. detsembri 1970. aasta direktiiv, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad asutamisvabaduse saavutamiseks seoses põllumajandus- ja aiandusteenuseid pakkuvate füüsilisest isikust ettevõtjatega |TEINE OSA: DIREKTIIVID, MILLES SÄTESTATAKSE ÜLEMINEKUMEETMEID64/222/EMÜ: | Nõukogu 25. veebruari 1964. aasta direktiiv, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad üleminekumeetmete kohta hulgimüügi ning kaubanduse, tööstuse ja käsitööndusega seotud vahendustegevuse valdkonnas |64/427/EMÜ: | Nõukogu 7. juuli 1964. aasta direktiiv, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad üleminekumeetmete kohta seoses füüsilisest isikust ettevõtjate tegutsemisega ISIC põhigruppide 23–40 alla kuuluva tootmise ja töötlemise valdkonnas (tööstus ja käsitööndus), direktiivi on muudetud nõukogu 4. märtsi 1969. aasta direktiiviga 69/77/EMÜ |68/364/EMÜ: | Nõukogu 15. oktoobri 1968. aasta direktiiv, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad üleminekumeetmete kohta seoses füüsilisest isikust ettevõtjate tegutsemisega jaemüügi valdkonnas (ISIC ex grupp 612) |68/366/EMÜ: | Nõukogu 15. oktoobri 1968. aasta direktiiv, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad üleminekumeetmete kohta seoses füüsilisest isikust ettevõtjate tegutsemisega toiduaine- ja joogitööstuses (ISIC põhigrupid 20 ja 21) |68/368/EMÜ: | Nõukogu 15. oktoobri 1968. aasta direktiiv, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad üleminekumeetmete kohta seoses füüsilisest isikust ettevõtjate tegutsemisega isikuteenuste valdkonnas (ISIC ex põhigrupp 85); 1. Restoranid, kohvikud, baarid ning muud söögi- ja joogikohad (ISIC grupp 852); 2. Hotellid, külalistemajad, kämpingud ja muud majutuskohad (ISIC grupp 853) |70/523/EMÜ: | Nõukogu 30. novembri 1970. aasta direktiiv, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad üleminekumeetmete kohta seoses füüsilisest isikust ettevõtjate tegutsemisega kivisöe hulgimüügi valdkonnas ja vahendustegevusega kivisöekaubanduses (ISIC ex grupp 6112) |75/368/EMÜ: | Nõukogu 16. juuni 1975. aasta direktiiv mitmesugustel tegevusaladel (ex ISIC jaotised 01–85) asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse kasutamist hõlbustavate meetmete ja eelkõige nende tegevusaladega seonduvate üleminekumeetmete kohta |75/369/EMÜ: | Nõukogu 16. juuni 1975. aasta direktiiv liikuva kaubandustegevuse valdkonnas asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse kasutamist hõlbustavate meetmete ja eelkõige selle tegevusega seonduvate üleminekumeetmete kohta |82/470/EMÜ: | Nõukogu 29. juuni 1982. aasta direktiiv asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse kasutamise hõlbustamise meetmete kohta seoses füüsilisest isikust ettevõtjate tegutsemisega teatavate transpordi ja reisibüroodega seotud teenuste (ISIC grupp 718) ning hoiustamise ja ladustamise valdkonnas (ISIC grupp 720) |82/489/EMÜ: | Nõukogu 19. juuli 1982. aasta direktiiv, milles sätestatakse meetmed asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse kasutamise hõlbustamiseks juuksuriteenuste valdkonnas |--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 93/87/EMÜ, 22. oktoober 1993, millega muudetakse direktiivi 90/377/EMÜ vaatluspaikade ja -piirkondade kohta Saksamaa Liitvabariigis

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31993L0087

Euroopa Liidu Teataja L 277 , 10/11/1993 Lk 0032 - 0032 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 12 Köide 2 Lk 0171  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 12 Köide 2 Lk 0171

		Komisjoni direktiiv 93/87/EMÜ,22. oktoober 1993,millega muudetakse direktiivi 90/377/EMÜ vaatluspaikade ja -piirkondade kohta Saksamaa LiitvabariigisEUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 29. juuni 1990. aasta direktiivi 90/377/EMÜ ühenduse protseduurireeglite kohta tööstuslikele lõpptarbijatele määratud gaasi- ja elektrihindade läbipaistvuse parandamiseks, [1]võttes arvesse nõukogu 4. detsembri 1990. aasta direktiivi 90/653/EMÜ, millega sätestatakse muudatused teatavates kaubavedude statistika ning gaasi- ja elektrihindade statistika alastes ühenduse direktiivides nende rakendamiseks Saksamaal, [2],ning arvestades et:Saksamaa on kindlaks määranud paikkonnad endise Saksa Demokraatliku Vabariigi territooriumil, et laiendada gaasi- ja elektrihindade piirkondlikku ja paikkondlikku statistikat;käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmete osas on konsulteeritud nõukogu direktiivi 90/377/EMÜ artikli 7 alusel moodustatud nõuandekomiteega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 90/377/EMÜ lisasid muudetakse, et lisada järgmised gaasi- ja elektrihindade statistika kogumise paikkonnad ja piirkonnad Saksamaa Liitvabariigis:a) I lisa punkt 11 — Saksamaa Liitvabariik:- "Dresden ja Berliin";b) II lisa punkt 2 — Saksamaa Liitvabariik:- "Erfurt, Leipzig ja Rostock";c) II lisa punkt 13 — Saksamaa Liitvabariik:- "idaosa";d) II lisa punkti 13 joonealune märkus 2 asendatakse järgmisega:"Liidumaadest moodustatakse neli vööndit järgmiselt:- põhjaosa/keskosa: Schleswig-Holstein, Hamburg, Bremen, Berliin, Alam-Saksi, Põhja-Hessen,- lääneosa: Nordrhein-Westfalen, Rheinland-Pfalz, Lõuna-Hessen, Saarimaa,- lõunaosa: Baden-Württemberg, Baier,- idaosa: kõik liidumaad, mis ei kuulu muudesse piirkondadesse."Artikkel 2Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. oktoober 1993Komisjoni nimelasepresidentHenning Christophersen[1] EÜT L 185, 17.7.1990, lk 16.[2] EÜT L 353, 17.12.1990, lk 46.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 12. juuli 1982, millega muudetakse direktiivi 78/663/EMÜ, millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate emulgaatorite, stabilisaatorite, paksendite ja tarretusainete puhtuse erikriteeriumid

text:
Avis juridique important

|

31982L0504

Official Journal L 230 , 05/08/1982 P. 0035 - 0037 Finnish special edition: Chapter 13 Volume 12 P. 0103  Spanish special edition: Chapter 13 Volume 12 P. 0245  Swedish special edition: Chapter 13 Volume 12 P. 0103  Portuguese special edition Chapter 13 Volume 12 P. 0245

NÕUKOGU DIREKTIIV,12. juuli 1982,millega muudetakse direktiivi 78/663/EMÜ, millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate emulgaatorite, stabilisaatorite, paksendite ja tarretusainete puhtuse erikriteeriumid(82/504/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 18. juuni 1974. aasta direktiivi 74/329/EMÜ toiduainetes kasutatavaid emulgaatoreid, stabilisaatoreid, paksendeid ja tarretusaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta,[1] viimati muudetud direktiiviga 80/597/EMÜ,[2] eriti selle artikli 7 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades, et:nõukogu direktiivis 78/663/EMÜ[3] on sätestatud toiduainetes kasutatavate emulgaatorite, stabilisaatorite, paksendite ja tarretusainete puhtuse erikriteeriumid;direktiiviga 80/597/EMÜ muudeti direktiivi 74/329/EMÜ I lisa, et lubada ksantaankummi (E 415) ja pulbertselluloosi (E 460 - (ii)) kasutamist; seetõttu tuleks määratleda nende ainete puhtusekriteeriumid ja vastavalt muuta nomenklatuuri E 460 osas;direktiivis 78/663/EMÜ on sätestatud, et ainete E 474 ja E 477 osas võib nõukogu komisjoni ettepanekul teha ühehäälse otsuse vajalike muudatuste kohta 31. detsembriks 1981;ainete E 400, E 401, E 402, E 403, E 404 ja E 405 puhtusekriteeriume tuleks muuta, et võtta arvesse teaduse, eelkõige analüüsimeetodite arengut,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 78/663/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikkel 2 asendatakse järgmisega:"Artikkel 2Lisas E 477 all nimetatud ainete osas võivad liikmesriigid kuni 31. detsembrini 1984 lubada kuni 4 % propaan-1,2-diooli dimeeri ja trimeeri sisaldava aine kasutamist toiduainetes."2. Lisa muudetakse järgmiselt:a) E 400, E 401, E 402, E 403, E 404 ja E 405 alt jäetakse välja lahjendatud NaOH-s lahustumatute ainetega seotud kanded ning happes lahustumatu tuhaga seotud kannete tekst asendatakse tekstiga "Kuni 2 %".b) E 414 ja E 420 - (i) vahele lisatakse järgmine tekst:"E 415 - KsantaankummiKeemiline kirjeldus: Ksantaankummi on kõrgpolüsahhariidkummi, mida saadakse süsivesikute fermenteerimisel Xanthomonas campestris'e looduslike liinide puhaskultuuride abil ja mis puhastatakse etanooli või isopropanooliga, kuivatatakse ja jahvatatakse. Ksantaankummi sisaldab domineerivate heksoosiühikutena D-glükoosi ja D-mannoosi ning D-glükuroonhapet ja püroviinamarihapet ning seda valmistatakse naatrium-, kaalium- või kaltsiumsoolana. Ksantaankummilahused on neutraalse reaktsiooniga.Kirjeldus Kreemika värvusega pulber.Sisaldus Ksantaankummi eraldab lenduvatest ainetest vabastatud massist vähemalt 4,2 %, kuid mitte üle 5,0 % süsinikdioksiidi.Lenduvad ained Kuni 15 % (määratakse, kuivatades 105 °C juures 2,5 tundi).Tuhk Kuni 16 % lenduvatest ainetest vabastatud massist (määratakse 600 °C juures pärast kuivatamist 105 °C juures nelja tunni jooksul).Püroviinamarihape Vähemalt 1,5 %.Lämmastik Kuni 1,5 %.Isopropanool Kuni 750 mg/kg.Mikrobioloogilised kriteeriumid Xanthomonas campestris'e elujõulised rakud puuduvad."c) Number E 460 muutub numbriks E 460 - (i).d) E 460 - (i) ja E 461 vahele lisatakse järgmine tekst:"E 460 - (ii) PulbertselluloosKeemiline kirjeldus: Pulbertselluloos on puhastatud, mehaaniliselt peenestatud tselluloos, mida valmistatakse kiulisest taimsest materjalist vahetult saadud alfatselluloosi töötlemise teel. Pulbertselluloosi molekulmass on 1,6 × 105 või suurem.Kirjeldus Valge lõhnatu pulber.Sisaldus Vähemalt 92 % (C12H20O10)n.Lenduvad ained Kuni 7 % (määratakse, kuivatades 105 °C juures kolm tundi).pH 5 g proovi loksutatakse 40 ml süsihappegaasivabas vees 20 minutit ja tsentrifuugitakse. Supernatandi pH on 5-7,5.Sulfaattuhk Kuni 0,3 % (määratakse 800  25 °C juures).Vees lahustuvad ained Kuni 1 %."e) E 474 all:- Keemilise kirjeldusega seotud kande teksti viimane lause asendatakse järgmisega:"Toote valmistamisel ei tohi kasutada muid orgaanilisi lahusteid peale tsükloheksaani, dimetüülformamiidi, etüülatsetaadi, isobutanooli ja isopropanooli."- Lisatakse järgmine uus kanne:"Tsükloheksaani ja isobutanooli üldsisaldus: Kuni 10 mg/kg eraldi või koos."f) E 477 all asendatakse propaan-1,2-diooli dimeeri ja trimeeriga seotud kanne järgmisega:"Kuni 0,5 %."Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. jaanuaril 1984. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 12. juuli 1982Nõukogu nimeleesistujaJ. NØRGAARD[1] EÜT L 189, 12.7.1974, lk 1.[2] EÜT L 155, 23.6.1980, lk 23.[3] EÜT L 223, 14.8.1978, lk 7.


title: Komisjoni direktiiv, 1. august 1989, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 77/538/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tagumisi udutulelaternaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31989L0518

Euroopa Liidu Teataja L 265 , 12/09/1989 Lk 0024 - 0029 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 19 Lk 0086  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 19 Lk 0086

		Komisjoni direktiiv,1. august 1989,millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 77/538/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tagumisi udutulelaternaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(89/518/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud direktiiviga 87/403/EMÜ, [2] eriti selle artiklit 11,võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1977. aasta direktiivi 77/538/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tagumisi udutulelaternaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [3] viimati muudetud direktiiviga 87/354/EMÜ, [4] eriti selle artiklit 10,ning arvestades, et:kogemuste põhjal ja praeguse tehnika taseme juures on nüüd võimalik lihtsustada osa EMÜ tüübikinnitusmärki kõnealuste laternate puhul, kui need on muude laternatega grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud;käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas mootorsõidukisektoris tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 77/538/EMÜ 0 ja II lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 2Alates 1. jaanuarist 1990 ei tohi liikmesriigid:a) - keelduda sõidukitüübiga seoses EMÜ tüübikinnituse andmisest, direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 kolmandas taandes osutatud dokumendi väljaandmisest ega siseriikliku tüübikinnituse andmisest ega- keelata sõidukite kasutamist sõiduki tagumiste udutulelaternatega seotud põhjustel, kui tagumised udutulelaternad vastavad käesoleva direktiivi sätetele;b) - keelduda mainitud tagumiste udulaternate suhtes osa EMÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest, kui need vastavad käesoleva direktiivi sätetele ega- keelata tagumiste udulaternate turuleviimist, kui neil on vastavalt käesoleva direktiivi sätetele väljaantud osa EMÜ tüübikinnitusmärk.Artikkel 3Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. detsembril 1989. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Esimese lõike kohaselt vastuvõetud sätted viitavad otseselt käesolevale direktiivile.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 1. august 1989Komisjoni nimelasepresidentMartin Bangemann[1] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[2] EÜT L 220, 8.8.1987, lk 44.[3] EÜT L 220, 29.8.1977, lk 60.[4] EÜT L 192, 11.7.1987, lk 43.--------------------------------------------------LISA0 lisa muudetakse järgmiselt.Punktid 1–1.4 asendatakse järgmiste punktidega 1 ja 1.1:"1. MÕISTED1.1. Käesolevas direktiivis kohaldatakse järgmisi direktiivis 76/756/EMÜ sätestatud mõisteid:- tagumine udutulelatern,- latern,- hõõglampide valgusallikas,- sõltumatud laternad,- grupeeritud laternad,- kombineeritud laternad,- vastastikku ühendatud laternad,- seade,- muu märgutulelaterna kui helkuri valgusava,- nähtav pind,- valgust kiirgav pind,- nulltelg,- nullkese,- üksiklatern."Punktid 1.5–1.5.4 loetakse punktideks 1.2–1.2.4.Punkt 3.4 asendatakse järgmisega:"3.4. Laterna valgusava ei tohi olla suurem kui 140 cm2."Punktis 6 asendatakse arv "2854 K" arvuga "2856 K".Saksakeelses tekstis on Rahvusvahelise Valgustuskomisjoni lühend "CIE".II lisa muudetakse järgmiselt.Punkt 1.2.2 asendatakse järgmisega:"1.2.2. joonised (kolmes eksemplaris), mis on piisavalt üksikasjalikud, võimaldamaks tüübi määramist, ning millel on geomeetriliselt kujutatud seadme sõidukile paigaldamise asend, katsetustes nullteljeks võetav vaatlustelg (horisontaalnurk H = 0º, vertikaalnurk V = 0º), punkt, mis kõnealustes katsetustes võetakse nullkeskmeks, valgusava vertikaalsed ja horisontaalsed puutepunktid ning nende kaugus laterna nullkeskmest."Punktis 3.3 asendatakse sõna "märgi" sõnaga "numbri".Punkt 4.2 asendatakse järgmisega:"4.2. See märk koosneb e-tähte ümbritsevast ristkülikust, millele järgneb/järgnevad tüübikinnituse andnud liikmesriigi number või eraldustähed:1 –  Saksamaa,2 –  Prantsusmaa,3 –  Itaalia,4 –  Madalmaad,6 –  Belgia,9 –  Hispaania,11 –  Ühendkuningriik,13 –  Luksemburg,18 –  Taani,21 –  Portugal,EL –  Kreeka,IRL –  Iirimaa.Märgil peab olema ka osa EMÜ tüübikinnitusnumber, mis vastab kõnealuse tagumise udutulelaterna tüübile väljastatud osa EMÜ tüübikinnitustunnistuse numbrile (vaata I lisa) ning mille ees on kaks numbrit tähistamaks osa EMÜ tüübikinnituse andmise kuupäeva seisuga nõukogu direktiivis 77/538/EMÜ tehtud viimase olulise tehnilist laadi muudatuse järjekorranumbrit. Käesoleva direktiivi puhul on järjekorranumber "00"."Punkt 4.6 on järgmine:"4.6. Osa EMÜ tüübikinnitusmärgi ja lisatähise näidised on esitatud 1. liites.Osa tüübikinnitusnumbrid vastavalt direktiivi 77/538/EMÜ 1. liitele võib siiski säilitada oma esialgsel kujul, st ilma järjekorranumbrita "00" tingimusel, et tagumiste udutulelaternatega seotud tehnilisi nõudeid ei muudeta."Punkt 4.7 on järgmine:"4.7. Ühise osa EMÜ tüübikinnitusnumbri punkti 3.3 alusel väljastamise korral muude laternatega grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud tagumisest udulaternast koosnevale valgustus- ja valgussignaalseadme tüübile võib seadmele anda ühe osa EMÜ tüübikinnitusmärgi, mis koosneb:- e-tähte ümbritsevast ristkülikust, millele järgneb/järgnevad tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldusnumber või eraldustähed,- osa EMÜ tüübikinnitusnumber ja vajaduse korral asjakohane nool."Punkti 4.7 järele lisatakse järgmised uued punktid:"4.7.1. Kõnealuse osa EMÜ tüübikinnitusmärgi asukoht grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate puhul ei ole oluline, kui:4.7.1.1. see on pärast laternate paigaldamist nähtav;4.7.1.2. ühtegi grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate valgust ülekandvat osa ei saa eemaldada, eemaldamata samaaegselt tüübikinnitusmärki.4.7.2. Iga laterna tunnusmärk vastavalt osa EMÜ tüübikinnituse andmise aluseks olnud direktiivile koos kahe numbriga, mis tähistavad eespool punkti 4.2 viimases taandes osutatud järjekorranumbrit ning vajaduse korral täiendav D-täht märgitakse kas:4.7.2.1. asjakohasele valgust kiirgavale pinnale või4.7.2.2. laternate grupile selliselt, et grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest iga latern oleks selgesti kindlaksmääratav."Punkt 4.9 asendatakse järgmisega:"4.9. Muude laternatega grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laterna osa EMÜ tüübikinnitusmärgi näidised on esitatud 2. liites."1. liidet muudetakse järgmiselt:Pealkirjas asendatakse sõna "näidis" sõnaga "näidised".Osa EMÜ tüübikinnitusmärgi näidise kohale lisatakse tekst "Joonis 1".Joonise 1 järele lisatakse järgmine joonis 2:+++++ TIFF +++++Joonisel on kujutatud osa EMÜ tüübikinnitusmärgiga seade, mis koosneb nii tagumisest ääretulelaternast kui ka tagumisest udutulelaternast, seade on EMÜ tüübikinnituse saanud Belgias (e 6) ja kannab numbrit 00390.Nool osutab küljele, millel tagumise ääretulelaterna fotomeetrilised mõõtmised on täidetud kuni nurgani 80°H."2. liide asendatakse järgmisega:"2. liideGRUPEERITUD, KOMBINEERITUD VÕI VASTASTIKKU ÜHENDATUD LATERNATE LIHTSUSTATUD MÄRGISTAMISE NÄIDISED+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Märkus:eespool esitatud näidistes kujutavad vertikaal- ja horisontaaljooned laternaüksuse üldkuju ega moodusta tüübikinnitusmärgi osa.Kolm eespool esitatud osa EMÜ tüübikinnitusmärgi näidist, nimelt näidised A, B ja C kujutavad kolme võimalikku märgistamisviisi valgustus- ja valgussignaalseadme puhul, milles kaks või enam laternat moodustavad ühe ja sama grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest koosneva komplekti osa. Need märgid näitavad, et kõnealune seade on saanud tüübikinnituse Madalmaades (e 4) ja kannab numbrit 3333 ning see koosneb:- kategooria IA helkurist, mis on EMÜ tüübikinnituse saanud vastavalt direktiivile 76/757/EMÜ;- kategooria 2a tagumisest suunatulelaternast, mis on EMÜ tüübikinnituse saanud vastavalt direktiivile 76/759/EMÜ;- punasest tagumisest ääretulelaternast (R), mis on EMÜ tüübikinnituse saanud vastavalt direktiivile 76/758/EMÜ;- tagumisest udutulelaternast (F), mis on EMÜ tüübikinnituse saanud vastavalt käesolevale direktiivile;- tagurdustulelaternast (AR), mis on EMÜ tüübikinnituse saanud vastavalt direktiivile 77/539/EMÜ;- piduritulelaternast (S1), mis on EMÜ tüübikinnituse saanud vastavalt direktiivile 76/758/EMÜ."--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 18. detsember 1975, mootorsõidukite ja nende haagiste andmesilte ning kirjeid, nende asukohta ja kinnitusviisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31976L0114

Euroopa Liidu Teataja L 024 , 30/01/1976 Lk 0001 - 0005 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 4 Lk 0175  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 3 Lk 0144  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 4 Lk 0175  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 4 Lk 0184  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 4 Lk 0184

		Nõukogu direktiiv,18. detsember 1975,mootorsõidukite ja nende haagiste andmesilte ning kirjeid, nende asukohta ja kinnitusviisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(76/114/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:tehnilised nõuded, millele mootorsõidukid peavad siseriiklike õigusaktide alusel vastama, käsitlevad muu hulgas andmesilte ja kirjeid, nende asukohta ja kinnitusviisi;kõnealused nõuded on liikmesriigiti erinevad; seetõttu on vaja, et kõik liikmesriigid võtaksid lisaks olemasolevatele eeskirjadele või nende asemel vastu ühesugused nõuded, et eelkõige oleks võimalik iga sõidukitüübi suhtes rakendada nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivis 70/156/EMÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) [3] ettenähtud EMÜ tüübikinnitusmenetlust;mootorsõidukeid käsitlevate siseriiklike õigusaktide ühtlustamine eeldab iga liikmesriigi territooriumil ühiste nõuete kohaselt tehtud ülevaatuste vastastikust tunnustamist; süsteemi tõrgeteta toimimiseks tuleb neid nõudeid kõigis liikmesriikides kohaldada alates samast kuupäevast,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevas direktiivis tähendab "sõiduk" teedel kasutamiseks mõeldud, kerega või kereta, vähemalt neljarattalist mootorsõidukit, mille valmistajakiirus ületab 25 km/h, ja selle haagiseid, välja arvatud rööbastel liikuvad sõidukid, põllutöötraktorid ja -masinad ning muud töösõidukid.Artikkel 2Ükski liikmesriik ei või keelduda sõidukile EMÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest põhjustel, mis on seotud andmesiltide ja kirjetega ning nende asukoha või kinnitusviisiga, kui need vastavad käesoleva direktiivi lisas kehtestatud nõuetele.Artikkel 3Ükski liikmesriik ei või keelduda sõiduki registreerimisest või keelata selle müüki, kasutuselevõtmist või kasutamist põhjustel, mis on seotud andmesiltide ja kirjetega ning nende asukoha või kinnitusviisiga, kui need vastavad käesoleva direktiivi lisas kehtestatud nõuetele.Artikkel 4Muudatused, mis on vajalikud lisa nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 13 ettenähtud korras.Artikkel 51. Liikmesriigid võtavad 1. jaanuariks 1977 vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. oktoobrist 1978.2. Pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist tagavad liikmesriigid komisjoni piisavalt varase informeerimise kõigist käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas liikmesriigi poolt vastu võetud või vastu võtta kavatsetavate õigusaktide eelnõudest, et komisjon jõuaks esitada oma seisukohad.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 18. detsember 1975Nõukogu nimeleesistujaM. Toros[1] EÜT C 5, 8.1.1975, lk 41.[2] EÜT C 47, 27.2.1975, lk 4.[3] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.--------------------------------------------------LISA1. ÜLDOSA1.1. Kõik sõidukid peavad olema varustatud käesoleva lisa punktides kirjeldatud andmesildi ja kirjetega. Andmesildi ja kirjed kinnitab tootja või tootja volitatud esindaja.2. VALMISTAJASILT2.1. Liites esitatud näidise kohaselt kujundatud valmistajasilt peab olema tugevasti kinnitatud nähtavale ja kergesti juurdepääsetavale kohale osa pinnal, mida kasutamise käigus ei vahetata. Sellel peavad olema loetletud selgelt ja kustumatult järgmised andmed esitatud järjekorras:2.1.1. Tootja nimi.2.1.2. EMÜ tüübikinnituse number. [1]Kõnealune number koosneb väikesest e-tähest, millele järgnevad kindlaksmääratud järjekorras EMÜ tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumbrid ja -tähed (1 Saksamaa, 2 Prantsusmaa, 3 Itaalia, 4 Holland, 6 Belgia, 11 Ühendkuningriik, 13 Luksemburg, DK Taani, IRL Iirimaa) ning sõidukitüübi tüübikinnitustunnistusele märgitud numbrile vastav tüübikinnitusnumber. e-tähe ning EMÜ tüübikinnituse andnud riigi eraldusnumbrite ja -tähtede ning eraldusnumbri ja -tähtede ja tüübikinnituse numbri vahel peab olema tärn.2.1.3. Valmistajatehase tähis.2.1.4. Sõiduki suurim lubatud täismass.2.1.5. Autorongi suurim lubatud täismass, kui sõidukit kasutatakse vedukina.2.1.6. Suurim lubatud koormus igale teljele (telgede järjekorras eest taha).2.1.7. Suurim lubatud koormus poolhaagise veopoldile.2.1.8. Punktides 2.1.4–2.1.7 ettenähtud nõuded ei jõustu enne 12 kuu möödumist mootorsõidukite ja nende haagiste massi ja mõõtmeid käsitleva nõukogu direktiivi vastuvõtmise kuupäevast. Seni võib liikmesriik siiski nõuda siseriiklikes õigusaktides ettenähtud massi ja mõõtmete märkimist igale oma riigi territooriumil kasutuselevõetud sõiduki andmesildile.Kui tehniliselt lubatud mass on suurem kui suurim lubatud täismass, siis võib kõnealune liikmesriik nõuda ka tehniliselt lubatud massi kandmist andmesildile. Massid märgitakse kahte veergu: suurim lubatud täismass vasakusse ja tehniliselt lubatud mass paremasse veergu.2.2. Tootja võib esitada lisateavet ettenähtud kirjete all või kõrval, väljaspool selgesti märgitud ristkülikut, mille sisse on kantud ainult punktides 2.1.1–2.1.8 ettenähtud teave (vt käesoleva lisa liide).VALMISTAJATEHASE TÄHISValmistajatehase tähis on igale sõidukile tootja poolt antud kindlaksmääratud tähemärkide kombinatsioon. Selle eesmärk on tagada, et tootja vahendaja saaks iga sõiduki kindlalt identifitseerida 30 aasta jooksul, ilma et selleks oleks vaja lisaandmeid. Valmistajatehase tähis peab vastama järgmistele nõuetele:3.1. Peale valmistajasildi peab tähis olema kantud ka šassiile, raamile või muudele samalaadsetele tarinditele.3.1.1. Tähis peab koosnema kahest osast: esimene osa, mis koosneb kuni kuuest tähemärgist (tähed või numbrid), identifitseerib sõiduki üldised karakteristikud, eelkõige tüübi ja mudeli; teine osa, mis koosneb kaheksast tähemärgist, millest neli esimest võivad olla kas tähed või numbrid ning järgmised neli ainult numbrid, võimaldab koos esimese osaga identifitseerida konkreetse sõiduki.3.1.2. Tähis peab võimaluse korral olema paigutatud ühele reale. Erandina võib see tehnilistel põhjustel paikneda kahel real. Kuid sellisel juhul ei tohi kummaski osas olla tühikuid.Tähemärkide vahel ei tohi olla tühikuid.Teise osa igale kasutamata kohale tuleb kaheksa tähemärgi saamiseks märkida 0.Iga rea alguses ja lõpus peab olema märk, mis ei ole ei araabia number ega ladina suurtäht ning mida ei saa nendega segi ajada. Kõnealune märk võib asetseda ka kahe ühel real paikneva osa vahel (3.1.1).3.2. Valmistajatehase tähis peab:3.2.1. olema märgitud ka šassiile, raamile ja muudele samalaadsetele struktuuridele sõiduki paremal küljel;3.2.2. olema numbriraudadega löödud või pressitud selgesti nähtavale ja juurdepääsetavale kohale nii, et see ei kustuks ega kahjustuks.4. TÄHEMÄRGID4.1. Kõigil punktides 2 ja 3 ettenähtud märgistamistel tuleb kasutada ladina tähti ja araabia numbreid. Punktides 2.1.1 ja 2.1.3 ettenähtud märgistamistel kasutatakse ladina suurtähti.4.2. Valmistajatehase tähises:4.2.1. on keelatud kasutada tähti I, O ja Q, mõttekriipse ja muid erimärke, välja arvatud punkti 3.1.2 viimases lõigus nimetatud märgid;4.2.2. peab tähtede ja numbrite minimaalne kõrgus olema järgmine:4.2.2.1. 7 mm otse šassiile, raamile või muudele samalaadsetele struktuuriosadele kantud tähemärkide puhul;4.2.2.2. 4 mm valmistajasildile kantud tähemärkide puhul.[1] EMÜ tüübikinnituse andmiseni võib selle asemel kasutada siseriikliku tüübikinnituse numbrit.--------------------------------------------------