title: Nõukogu direktiiv, 4. november 1976, elektrienergiaarvesteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31976L0891

Euroopa Liidu Teataja L 336 , 04/12/1976 Lk 0030 - 0048 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 5 Lk 0232  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 4 Lk 0226  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 5 Lk 0232  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 5 Lk 0240  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 5 Lk 0240

		Nõukogu direktiiv,4. november 1976,elektrienergiaarvesteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(76/891/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:liikmesriikides kehtivad nii elektrienergiaarvestite ehituse kui ka kontrollimeetodite suhtes ranged määrused, mis erinevad liikmesriigiti ja takistavad seetõttu selliste arvestitega kauplemist; seetõttu on tarvis need määrused ühtlustada;nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiiviga 71/316/EMÜ liikmesriikide õigusaktide mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamise kohta, [3] viimati muudetud direktiiviga 72/427/EMÜ, [4] on sätestatud EMÜ tüübikinnituse ja esmataatluse kord; kõnealuse direktiivi kohaselt on vaja kindlaks määrata tehnilised nõuded elektrienergiaarvestite ehitusele ja toimimisele,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevat direktiivi kohaldatakse uute ühe- või mitmetariifsete otse ühendatavate induktsioonarvestite suhtes, mis on mõeldud ühe- või mitmefaasilise 50 Hz sagedusega aktiivenergia mõõtmiseks.Artikkel 2Elektrienergiaarvestid, millele võib anda EMÜ märgiseid ja märke, on kirjeldatud käesoleva direktiivi lisas.Need arvestid peavad läbima EMÜ tüübikinnituse ja need esitatakse EMÜ esmataatluseks.Artikkel 3Liikmesriigid ei või takistada, keelata ega piirata EMÜ tüübikinnitusmärki ja EMÜ esmataatlusmärgist kandvate elektrienergiaarvestite turuleviimist ega kasutuselevõtmist.Liikmesriigid, kes kasutavad esmataatlemisel direktiivis sätestatud lubatud piirveast väiksemat viga, võivad jätkata seda lubatud piirvea kasutamist viie ja poole aasta jooksul alates käesolevast direktiivist teatamisest.Pidades silmas erandiperioodil saadud kogemusi ja rahvusvahelistest asutustest saadud tulemusi, võetakse kohased meetmed enne selle viie ja poole aastase perioodi lõppu direktiivi 71/316/EMÜ artiklis 19 ettenähtud korras.Artikkel 41. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 18 kuu jooksul alates käesoleva direktiivi teatavakstegemisest ja teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide tekst edastatakse komisjonile.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 4. november 1976Nõukogu nimeleesistujaTh. E. Westerterp[1] EÜT C 23, 8.3.1974, lk 51.[2] EÜT C 101, 23.11.1973, lk 6.[3] EÜT L 202, 6.9.1971, lk 1.[4] EÜT L 291, 28.12.1972, lk 156.--------------------------------------------------LISAI PEATÜKK – MÕISTED1. TEATAVATE LISAS KASUTATUD MÕISTETE MÄÄRATLUSED1.1. Mõjusuurus või -tegurMis tahes suurus või tegur, välja arvatud mõõdetud suurus, mille mõjul mõõtmistulemus võib muutuda.1.2. Mõjusuurusest tingitud vea varieerumineErinevus arvesti vigades, kui ühtsel mõjusuurusel on järjest kaks määratletud väärtust.1.3. Mõjusuuruse tugiväärtusSuuruse väärtus selle põhjal, kuidas on fikseeritud arvesti teatavad omadused.1.4. Baasvool (Ib)Voolu väärtus vastavalt sellele, kuidas on fikseeritud arvesti asjaomane toimimine.1.5. Piirvool (Imax)Voolu piirväärtus, mille juures arvesti vastab käesoleva direktiivi nõuetele.1.6. MoonutustegurPõhikomponendi teguri mittesiinuselisest vahelduvsuurusest lahutamise teel saadud harmoonilise sisalduse efektiivväärtuse ja mittesiinuselise efektiivväärtuse suhe. Moonutustegurit väljendatakse tavaliselt protsentides.1.7. NimikiirusRootori nimipöörlemiskiirus arvesti normtingimustes ja baasvoolu võimsusteguril üks, väljendatud pööretes minuti kohta.1.8. NimimomentRootori momendi nimiväärtus, mis hoiab seda statsionaarses olekus, arvesti normtingimustes ja baasvoolu võimsusteguril üks.1.9. TüüpKõigi ühe- või mitmetariifsete sama tootja toodetud arvestite määratlemiseks kasutatud mõiste, tüübil on:- samasugused metroloogilised omadused,- neid omadusi määratlevate osade ühtne ehitus,- nimivoolumähistel sama arv amperkeerde ja arvutusliku pinge mähistel sama arv keerde voldi kohta,- piir- ja baasvoolu suhe on sama.Tüübil võivad olla erinevad baasvoolu ja arvutusliku pinge väärtused.Märkuseda) Tootja määrab arvestid ühte või mitmesse rühma, tähistades need tähtede või numbritega või tähe-numbri kombinatsiooniga. Igal tüübil on vaid üks nimetus.b) Tüüpi esindavad kolm tüübikinnituskatseteks mõeldud näidisarvestit, mille omadused (baasvoolu ja arvutusliku pinge) valib asjaomane mõõteteenistus tootja pakutud tabelites sisalduvate omaduste hulgast (punkt 6.1.1).c) Sama tüübi eritoodete puhul võivad toote mähise keerdude hulk ja baasvoolu väärtus erineda tüüpi esindavate arvestite omadest. Keerdude täisarvu saamiseks tuleks valida toote vahetult ülal või all olev lähim väärtus.Pingemähiste keerdude hulk voldi kohta võib ainult sel eesmärgil erineda kuni 20 % tüüpi esindavate näidisarvestite omast.d) Iga samasse tüüpi kuuluva arvesti rootori põhipöörlemise suurima ja väikseima nimikiiruse suhe tohib olla kuni 1:5.II PEATÜKK – TEHNOSPETSIFIKAADID2. MEHAANILISED SPETSIFIKAADID2.1. ÜldsättedArvestid peavad olema konstrueeritud ja valmistatud nii, et need oleksid tavakasutuses ja tavatingimustel ohutud ning et oleks tagatud:- isikukaitse elektrilöögi eest;- isikukaitse liigsoojuse eest;- kaitse tulekahju levimise eest.Kõik osad, mis tavalistes töötingimustes korrodeeruvad, on tõhusalt kaitstud. Mis tahes kaitsev kiht ei kahjustu tavalise käsitsemise käigus, samuti ei kahjusta seda tavalistes töötingimustes õhuniiskus.Arvesti on piisava mehaanilise vastupidavusega ja see talub kõrgenenud temperatuuri, mis võib tekkida tavalistes töötingimustes.Osad on usaldusväärselt kinnitatud ja kaitstud lahti tulemise eest transportimise või tavakasutuse käigus.Elektriühendused on sellised, et vooluringi katkemine oleks välistatud, sealhulgas ka igasugustes ülekoormuse tingimustes, mis on määratletud käesolevas direktiivis.Arvesti ehitus on selline, et pingestatud osade ja juurdepääsetavate juhtivate osade vahelise lühiühenduse oht seoses mähise, kruvide jne juhusliku lahtitulekuga oleks minimaalne.2.2. ÜmbrisArvesti ümbris on praktiliselt tolmukindel ja seda saab nii plommida, et arvesti siseosadele oleks juurdepääs ainult pärast plommide lõhkumist.Katet ei saa ära võtta, kasutamata tööriista, münti või sarnast seadist.Ümbris on ehitatud ja seatud nii, et mis tahes mittejääv deformatsioon ei takista arvestil rahuldavalt töötamast.Arvestid, mis on mõeldud ühendamiseks toitega, mille pinge on üle 250 V maa suhtes ja mille ümbris sisaldab juurdepääsetavaid metallosi, varustatakse kaitsemaandusklemmiga.Arvestite puhul, mis on mõeldud ühendamiseks toitega, mille arvutuslik pinge on kuni 250 V maa suhtes ja mille ümbris on tervenisti või osaliselt metallist, tuleb võtta nõuetekohased meetmed ümbrise ühendamiseks maaga.2.3. AknadKui arvesti kate ei ole läbipaistev, on sellel üks või mitu akent, et oleks võimalik lugeda näite ja jälgida rootori liikumist. Aknad kaetakse läbipaistvast materjalist plaatidega, mida ei ole võimalik plomme lõhkumata eemaldada.2.4. Klemmid – klemmiplokidKlemmid koondatakse ühte või mitmesse piisava mehaanilise vastupidavusega klemmiplokki, kus oleks võimalik nende külge ühendada jäikasid juhtmeid või kaableid.Pingeklemme saab voolusisendklemmide küljest raskusteta lahti ühendada.Juhtmed ühendatakse klemmide külge nii, et oleks tagatud piisav ja vastupidav ühendus ning puudub lahtitulemise ja ülesoojenemise oht. Isolatsioonimaterjalis olevad augud, mis laiendavad klemmiauke, on piisavalt suured, et neist saaks kergesti panna läbi juhtmete isolatsiooni.MärkusKlemmiplaadi materjal vastab ISO soovituse R 75 (1958) 6. jaotises sätestatud katsele temperatuuril 135 °C.2.5. KlemmikateArvesti klemmid peavad olema kaetud klemmikattega, mida saab plommida arvesti ümbrisest sõltumatult. Kui arvesti on paigaldatud oma alusele, on olemas juurdepääs klemmidele klemmikatte plomme lõhkumata. Seetõttu klemmikate katab klemmiplaati, mille kruvid hoiavad juhtmeid klemmides, ja vajaduse korral piisavalt pikki ühendusjuhtmeid ja nende isolatsiooni.2.6. Numeraator (loendur)Numeraatorid võivad olla ketasnumeraatorid või osutiloendurid.Numeraatori ühik on kilovatt-tund.Ketasnumeraatorloenduris märgitakse ühikud ketaste kõrvale.Osutiloendurites jagatakse skaalad (välja arvatud väikseimat väärtust näitav skaala) kümnesse võrdsesse ossa ja nummerdatakse nullist üheksani. Näidik tähistatakse jaotistega 1 d ≅ 1 kWh ja iga skaala juures tähistatakse kilovatt-tundide arv, mis vastab ühele skaalajaotisele, st 10, 100, 1000 ja 10000.See osutiloendurite skaala või ketasnumeraatorloenduri ketas, mis näitab lugemi ühiku kümnendikke, ääristatakse värviga või värvitakse.Lisaks sellele on skaalal või pidevalt pöörleval kettal, mis näitab väiksemaid väärtusi, saja võrdse ühikuga skaala või mis tahes muu seade, mis võimaldab sama täpset näidu lugemist.Numeraator suudab salvestada nullist kuni vähemalt 1500 tunnini energia hulka, mis vastab piirvoolule arvutusliku pinge juures ja võimsusteguril üks.Kõik numeraatoril olevad näidud on kustumatud ja kergesti loetavad.2.7. Rootori pöörlemissuund ja rootori märgistusArvestit eestpoolt vaatajale lähima rootori äär liigub vasakult paremale. Pöörlemissuund tähistatakse selgelt nähtava ja kustumatu noolega.Ketta äärel või äärel ja pealispinnal on pöörete arvu lugemiseks põhimärk laiusega 1/20 kuni 1/30 ketta ümbermõõdust.Kettal võib olla ka märke stroboskoopiliste või muude katsete tegemiseks. Need märgid ei sega põhimärgi kasutamist ketta pöörete arvu optilisel lugemisel.3. ELEKTRILISED SPETSIFIKATSIOONID3.1. Võimsuskaod3.1.1. PingeaheladVõimsuskadu igas pingeahelas arvutusliku pinge, arvutusliku sageduse ja arvutusliku temperatuuri juures ei ole rohkem kui 2 W ja 8 VA ühefaasilistes arvestites ja 2 W ja 10 VA mitmefaasilistes arvestites.3.1.2. VooluaheladArvestite puhul, mille baasvool on alla 30 A, ei ületa arvutusliku sageduse ja arvutusliku temperatuuri juures iga ahela tarbitud näivvõimsus 2,5 VA. Suurema baasvoolu korral ei ületa see 5 VA.3.2. SoojenemineTavalistes kasutustingimustes ei soojene mähised ja isolatsioon temperatuurini, mis kahjustaks arvesti toimimist.Kui iga ahelat varustatakse suurima vooluga ja iga pingeahelat (ja abiahelaid, mida varustatakse pikemaks ajaks kui nende soojusajakonstant) varustatakse 1,2 korda suurema pingega kui arvutuslik pinge, ei ületa ümbritseva õhu temperatuuril kuni 40 °C arvesti erinevate osade temperatuuri tõus (Δt) allpool olevas tabelis esitatud suurusi.Arvestit teimitakse kahe tunni jooksul ja see ei ole tõmbetuule ega otsese päikesevalguse käes.Arvesti osad | Δt °C |Mähised | 60 |Ümbrise välispind | 25 |Lisaks sellele ei ole arvestil teimijärgselt mingeid kahjustusi ning see peab vastama vahelduvpingeteimile punktis 3.3.3.Mähiste temperatuur määratakse kindlaks takistuse muutumise meetodiga (vt IEC trükis 28, "International Specifications for Copper-type Annealing").Ahela takistuse mõõtmisel on ühendusjuhtmed vähemalt 100 cm pikkused ja nende läbilõige on selline, et voolutihedus on väiksem kui 4 A/mm2. Takistuse muutumist mõõdetakse klemmikarbi ühendustel.3.3. IsolatsiooniomadusedArvesti ja sellesse inkorporeeritud lisaseadmed, kui need on olemas, säilitavad tavalistes kasutustingimustes piisavad isolatsiooniomadused, võttes arvesse atmosfääri mõjusid ja erinevaid pingeid, mis esinevad nende ahelates tavalistes kasutustingimustes.Järelikult ei kahjustu arvesti punktides 3.3.2 ja 3.3.3 kirjeldatud isolatsiooniteimide käigus.Teimid tehakse ainult täiesti uue arvestiga, millel on kate (välja arvatud allpool kirjeldatud juhtudel) ja klemmikate ning juhtmete kruvid on kruvitud nii kinni, kui seda tehakse klemmidesse kinnitatud juhtmete puhul.Need teimid tehakse ühe arvestiga ainult üks kord vastavalt IEC trükisele 60 "High voltage tests (1962)".Märkus:Kui arvesti klemmikorraldus erineb algselt tüübikinnituseks esitatud arvesti omast, viiakse erineva klemmikorralduse osas läbi kõik isolatsiooniteimid.Käesolevate teimide tegemisel on mõistel "maa" järgmine tähendus:a) kui arvesti ümbris on tervenisti metallist, on maa ümbris, mis on asetatud tasasele juhtivale pinnale;b) kui arvesti ümbris või ainult osa sellest on isolatsioonimaterjalist, on maa juhtiv foolium, mis on ühendatud tasase juhtiva pinnaga, millele arvesti on asetatud.Kui klemmikate seda võimaldab, jäetakse fooliumi ja klemmikeresse tehtud juhtmeaukude vahele umbes 2 cm pikkune vahemaa.Impulss- ja vahelduvpingeteimide ajal ühendatakse ahelad, mida ei teimita, raami või maaga allpool kirjeldatud viisil.Esimesena viiakse läbi impulssteimid ja pärast seda vahelduvpingeteimid.Teimide ajal ei esine ülelööki, sildavlahendust ega läbilööki.Pärast teime ei muudeta arvesti veaprotsenti mõõtemääramatusest suuremaks.Käesolevas jaotises tähendab väljend "kõik klemmid" vooluahelate, pingeahelate ja abiahelate, kui need on olemas, kõiki klemme, mille arvutuslik pinge on üle 40 V.3.3.1. Isolatsiooniteimide üldtingimusedTeimid tehakse tavalistes kasutustingimustes. Teimi ajal ei kahjusta isolatsiooni kvaliteeti tolm või tavatu niiskus.Kui ei ole määratletud teisiti, on isolatsiooniteimide tavalised tingimused järgmised:- ümbritseva õhu temperatuur 15–25 °C- suhteline niiskus 45–75 %- atmosfäärirõhk 86–106 × 103 Pa(860–1060 mbar).3.3.2. ImpulsspingeteimImpulsspingeteim on mõeldud määramaks kindlaks, kas arvesti peab kahjustusteta vastu lühiajalisele suurele liigpingele.Märkus:Teimide eesmärk vastavalt punktile 3.3.2.1 on peamiselt tagada ühelt poolt pingemähiste isolatsioon keerdude või kihtide vahel ja teiselt poolt arvesti erinevate ahelate isolatsioon, mis tavalise kasutuse ajal on ühendatud toite erinevate faaside nende juhtmete külge, mille vahel võib esineda liigpinge.Punkti 3.3.2.2 teksti eesmärk on sätestada seoses maaga arvesti kõigi elektriahelate isolatsiooni käitumise üldkontroll. Isolatsioon on isikute põhiline ohutustegur liigpinge korral toites.Teimide tegemisel kasutatava generaatori energia vastab IEC trükise 60 asjakohastele nõuetele. Impulsi lainekuju on standardne 1,2/50 ja selle tippväärtus on 6 kV. Iga teimi korral rakendatakse sama polaarsusega impulsspinget kümme korda.3.3.2.1. Pingeahelate isolatsiooni ja ahelate vahelise isolatsiooni teimTeim tehakse sõltumatult igal ahelal (või ahelate kogul), mis tavakasutuses on arvesti teistest ahelatest isoleeritud. Ahelaklemmid, millel impulsspinge ei rakendu, ühendatakse maaga.Seega kui tavakasutuses ajami pinge- ja vooluahelad on kokku ühendatud, tehakse teim terviku peal. Pingeahela teine ots ühendatakse maaga ja impulsspinget rakendatakse vooluahela klemmi ja maa vahel.Kui arvesti mitmel pingeahelal on ühine punkt, ühendatakse see punkt maaga ja impulsspinget rakendatakse järjestikuliselt iga vaba otsa (või selle külge ühendatud vooluahela) ja maa vahel.Abiahelate suhtes, mis on mõeldud otse toitega ühendamiseks ja mille arvutuslik pinge on üle 40 V, kohaldatakse impulsspingeteimi pingeahelateimiga samadel tingimustel. Muid abiahelaid ei teimita.3.3.2.2. Elektriahelate isolatsiooniteim seoses maagaArvesti kõik ahelaklemmid, välja arvatud need abiahelad, mille arvutuslik pinge ei ole suurem kui 40 V, ühendatakse kokku.Abiahelad, mille arvutuslik pinge ei ole suurem kui 40 V, ühendatakse maaga.Impulsspinget rakendatakse arvesti kõigi ahelate ja maa vahel.3.3.3. VahelduvpingeteimVahelduvpingeteimid tehakse allpool oleva tabeli kohaselt.Teimipinge on oluliselt siinuseline, selle 50 Hz sagedust rakendatakse ühe minuti jooksul. Energiaallikas on vähemalt 500 VA.Allpool oleva tabeli A ja B teimi korral ühendatakse need ahelad raamiga, mille peal ei tehta pingeteime.Maaga seotud teimide ajal (C teim järgmises tabelis) ühendatakse need abiahelad maaga, mille arvutuslik pinge ei ületa 40 V.Teimipinge efektiivväärtus | Punktid, milles teimipinget rakendatakse |A.Teimid, mida võib läbi viia katteta ja klemmikatteta:| —raami ja |2 kV | a)iga sama ajami voolu-pinge mähise kogumi vahel, mis tavakasutuses on ühendatud kokku, kuid mis on teistest ahelatest eraldatud ja kohaselt isoleeritud; |2 kV | b)iga abiahela või ühise punktiga abiahelate kogumi vahel, mille arvutuslik pinge on üle 40 V; |500 V | c)iga abiahela vahel, mille arvutuslik pinge on kuni 40 V. |600 V või normtingimustes pingemähistele rakendatud kahekordne pinge, kui arvutuslik pinge on suurem kui 300 V (rakendatakse suuremat pinget) | B.Teimid, mida võib läbi viia klemmikatteta, kuid kate on peal, kui see on metallist |—iga ajami vooluahela ja pingeahela vahel, mis on tavaliselt kokku ühendatud, teimi käigus see ühendus ajutiselt katkestatakse |C.Teimid, mis viiakse läbi suletud ümbrisega, kate ja klemmikate on peal2 kV | —arvesti kõigi voolu- ja pingeahelate ning abiahelate vahel, mille arvutuslik pinge on üle 40 V, mis on ühendatud kokku ja maaga |4. ARVESTILE MÄRGITAVAD ANDMED4.1. AndmesiltIgal arvestil on andmesilt, mis võib olla numeraatori näidik või arvesti sisse kinnitatud plaat.Seal esitatakse järgmised andmed, mis on kustumatud, kergesti loetavad ja väljastpoolt nähtavad:a) tootja tunnusmärk või ärinimi;b) tüübi nimetus;c) arvesti EMÜ tüübikinnitust tõendav märk;d) ajamite arvu ja korralduse kirjeldus kujul: ühefaasiline kahejuhtmeline, kolmefaasiline neljajuhtmeline jne või kasutades ühenduse tasandil ühtlustatud standardile vastavaid sümboleid;e) arvutuslik pinge;f) baasvool ja piirvool kujul: 10–40 A või 10 (40) A;g) arvutuslik sagedus 50 Hz;h) arvesti konstant kujul: x Wh/rev või x revs/kWh;i) arvesti seerianumber ja valmistamisaasta;j) arvutuslik temperatuur, kui see ei ole 23 °C.Arvestil võib olla ka muid andmeid, näiteks selle tootmiskoht, kaubanduslik kirjeldus, seeria erinumber, elektri tarnija nimi, vastavusmärk Euroopa standardile ja ühendusskeemi identifitseerimisnumber. Kui eriluba puudub, on kõik muud andmed või pealdised keelatud.4.2. Ühendusskeem ja klemmimärgisedIgal arvestil peab olema kergesti identifitseeritav ühendusskeem, mis näitab ühendusklemmide ja sealhulgas lisaseadme klemmide ja ühendatavate juhtmete vahelist vastavust. Kolmefaasiliste arvestite puhul näidatakse faasijärjestus, milleks arvesti on mõeldud. Ühendusskeemil võib olla viitenumber, mis on märgitud andmesildile. Kui arvesti klemmidel on tähised, näidatakse need skeemil. Ühendusskeemid võib asendada viitenumbriga, mis on määratletud selle liikmesriigi siseriiklikus standardis, kus arvestit kasutatakse.III PEATÜKK – METROLOOGILISED NÕUDED5. METROLOOGILISED NÕUDED5.1. Lubatud piirveadPunktis 5.2 kirjeldatud normtingimustel ei ületa ühefaasilised arvestid ja sümmeetrilise koormusega mitmefaasilised arvestid I tabelis esitatud vigu, ühefaasilise koormusega (sümmeetrilise pinge juures) mitmefaasilised arvestid ei ületa II tabelis esitatud vigu.I TABELVoolu väärtus | Võimsustegur | Lubatud piirvead (±) |0,05 Ib | 1 | 2,5 % |0,1 Ib ≤ I ≤ Imax | 1 | 2,0 % |0,1 Ib | 0,5 induktiivne | 2,5 % |0,2 Ib ≤ I ≤ Imax | 0,5 induktiivne | 2,0 % |II TABELVoolu väärtus | Võimsustegur | Lubatud piirvead (±) |0,2 Ib ≤ I ≤ Ib | 1 | 3,0 % |0,1 Ib ≤ I ≤ Imax | 1 | 4,0 % |Ib | 0,5 induktiivne | 3,0 % |Baasvoolu juures ja võimsusteguril üks ei tohiks ühefaasilise koormuse ja mitmefaasilise sümmeetrilise koormusega arvesti vea erinevus ületada 2,5 %.Märkus:Kolmefaasilise arvesti ühefaasilise koormuse all mõistetakse olukorda, kus üks faas on ühendatud neljajuhtmelise süsteemi (millest üks on neutraalne) neutraalse pingega või üks faas on ühendatud kolmejuhtmelise süsteemi (neutraalne puudub) faasipingega. Igal juhul on arvestiga ühendatud täielik pingesüsteem.5.2. NormtingimusedVälja arvatud käesolevas lisas selgesõnaliselt sätestatud erandid, viiakse vea- ja vea varieerumiste kui mõjusuuruste funktsiooni teimid läbi järgmistel normtingimustel:a) arvesti on suletud, st arvestil on kate peal;b) ketasnumeraatorloendurite puhul kasutatakse vaid kõige kiiremini pöörlevat ketast, isegi kui seda ei ole näha;c) enne mis tahes mõõtmist on pinge ühendatud vähemalt ühe tunni ja iga teimitavat voolu kohandatakse järk-järgult selle väärtuse suurendamise või vähendamise teel ning see on ühendatud piisavalt kaua, et rootori pöörlemiskiirus stabiliseeruks;Lisaks sellele mitmefaasiliste arvestite puhul:d) faaside järjestus vastab otsejärjestusele (nagu on näidatud ühendusskeemil);e) pinged ja voolud on praktilistel eesmärkidel sümmeetrilised, st:- iga liini ja neutraalse või mis tahes kahe liini vaheline pinge ei erine vastavate pingete keskmisest rohkem kui 1 %;- juhtmetes olevad voolud ei erine nende voolude keskmisest rohkem kui 2 %;- voolude faasinihked vastava faasi ja neutraalpinge suhtes ei erine mis tahes võimsusteguril üksteisest rohkem kui 2 %.Mõjusuuruste tugiväärtused on esitatud III tabelis.TABEL IIIMõjusuurused | Tugiväärtus | Lubatud hälve |Ümbritseva õhu temperatuur | Arvutuslik temperatuur või, kui see ei ole esitatud, 23 °C | ± 2 °C |Kasutusasend | Vertikaalne kasutusasend | ± 0,5 °C |Pinge | Arvutuslik pinge | ± 1 % |Sagedus | Arvutuslik sagedus 50 Hz | ± 0,5 % |Lainekuju | Siinuselised pinged ja voolud | Moonutustegur alla 3 % |Välise päritoluga magnetiline induktsioon, 50 Hz | Magnetiline induktsioon null | Induktsiooniväärtus, mis ei põhjusta suhtelise vea varieerumist üle 0,3 % |5.3. Mõjusuuruste toimeIga mõjusuuruse vea varieerumine määratakse kindalaks IV tabelis esitatud tingimustel, järgides kõiki muid punktis 5.2 sätestatud tingimusi.IV TABELMõjusuurused | Teimide olemus ja tingimused | Võimsustegur | Keskmise temperatuuri koefitsiendi suurim väärtus (±) |Temperatuur | 0,1 Ib–Imax | 1 | 0,1 %/ºK |0,2 Ib–Imax | 0,5 indukt | 0,15 %/ºK |Mõjusuurused | Teimide olemus ja tingimused | Võimsustegur | Keskmise temperatuuri koefitsiendi suurim väärtus (±) |Lubatud piirvea varieerumine (±) |Asend | Vertikaalne kalle 3º mis tahes suunas: | |0,05 Ib | 1 | 3,0 % |Ib ja Imax | 1 | 0,5 % |Pinge | Varieerumine 10 % arvutuslikust pingest mis tahes suunas: | | |0,1 Ib | 1 | 1,5 % |0,5 Imax | 1 | 1,0 % |0,5 Imax | 0,5 indukt | 1,5 % |Sagedus | Varieerumine 5 % 50 Hz-st mis tahes suunas: | | |0,1 Ib | 1 | 1,5 % |0,5 Imax | 1 | 1,3 % |0,5 Imax | 0,5 indukt | 1,5 % |Lainekuju | Kolmanda astme harmooniliste suurenemine 10 % jooksvas laines: | | |Ib | 1 | 0,8 % |Välise päritoluga magnetiline induktsioon | Magnetiline induktsioon 0,5 mT arvutuslikul sagedusel kõige soodsamatel faasi- ja suunatingimustel: | | |Ib | 1 | 3,0 % |Pööratud faasijärjestus | Faasi otsejärjestuse pööramiseks: | | |0,5 Ib–Imax (sümmeetriline koormus) | 1 | 1,5 % |0,5 Ib (ühtne põhikoormus) | 1 | 2,0 % |Lisaseadme magnetväli | 0,05 Ib | 1 | 1,0 % |Numeraatori või mitmetariifse arvesti iga numeraatori mehaaniline koormus | 0,05 Ib | 1 | 2,0 % |5.4. Suurte transientülekoormuste toimeTeimiahel on praktiliselt mitteinduktiivne. Pärast transientliigvoolu rakendamist säilib pinge klemmides ja arvesti jäetakse piisavaks ajaks kuni esialgse temperatuurini jahtuma (umbes üks tund).Arvesti suudab kanda vooluimpulssi (mis on saadud näiteks kondensaatorlahendusest või toitest türistoride kaudu), mille tippväärtus võrdub 50-kordse piirvooluga (kuni 7000 A) ja mille väärtus on 1 ms jooksul alati suurem kui 25-kordne piirvool (või 3500 A).Teimi lõpus ei ole vea varieerumine baasvoolu juures ja võimsusteguril üks suurem kui 1,5 %.5.5. Vea varieerumine seoses soojenemisegaPärast seda kui voolumähised on olnud vähemalt ühe tunni arvutusliku pinge all ja ahelates ei ole voolu olnud, rakendatakse voolumähistele arvestuslik piirvool. Arvesti viga mõõdetakse kohe pärast seda, kui see on tööle lülitatud, ja seejärel piisavalt lühikeste vahemike järel, et oleks võimalik joonestada nõuetekohane veakõver ajafunktsioonina.Teim kestab vähemalt ühe tunni ning igal juhul nii kaua, kuni 20 minuti jooksul täheldatud varieerumine ei ole suurem kui 0,2 %.Vea varieerumine seoses eespool kirjeldatud viisil mõõdetud soojenemisega ei ole suurem kui 1 % võimsusteguril üks ja 1,5 % võimsusteguril 0,5.5.6. TühijooksPunktis 5.2 määratletud tingimustel, kui arvesti vooluahelad on avatud, ei jookse rootor tühjalt mis tahes pinge juures 80–110 % arvutuslikust pingest: rootor võib kergelt liikuda, kuid ei tee mingil juhul ühte täispööret. Ketasnumeraatorloenduri puhul kehtib see nõue ainult siis, kui töötab ainult üks ketas.5.7. KäivitamineKui punktis 5.2 määratletud tingimustel läbib arvestit vool, mis võrdub 0,5 % baasvoolust võimsusteguril üks, käivitub arvesti ja hakkab pöörlema. Kontrollitakse, et rootor teeks kindlasti täisringi. Ketasnumeraatorloenduri puhul kehtib see nõue ainult siis, kui töötab üks või kaks ketast.5.8. Numeraatori sobivus arvesti lugemiskonstandigaArvesti rootori pöörete arvu ja numeraatori näidu vaheline suhe peab olema korrektne.5.9. HäälestamisväärtusedKäesolevate nõuete kohaselt häälestatud arvestil peaks olema vähemalt järgmised häälestamisväärtused:a) Häälestamine täiskoormusel:± 4 % rootori kiiruse varieerumisest voolu juures, mis võrdub poolega piirvoolust arvestusliku pinge ja sageduse juures 50 Hz ning võimsusteguril üks.b) Häälestamine väikesel koormusel:± 4 % rootori kiiruse varieerumisest 5 % baasvoolu, sageduse 50 Hz ja arvestusliku pinge juures ning võimsusteguril üks.c) Häälestamine faaside puudumisel (kui arvestit saab siis häälestada):± 1 % rootori kiiruse varieerumisest (induktiivsel) võimsusteguril 0,5 voolu juures, mis võrdub poolega piirvoolust, sageduse 50 Hz ja arvestusliku pinge juures.IV PEATÜKK – EMÜ TÜÜBIKINNITUSElektrienergiaarvestite EMÜ tüübikinnitus antakse vastavalt direktiivi 71/316/EMÜ nõuetele. Mõned neist nõuetest on määratletud käesolevas peatükis.6. EMÜ TÜÜBIKINNITUS6.1. EMÜ tüübikinnituse taotlemine6.1.1. Tehnilised dokumendidEMÜ tüübikinnitustaotlusele lisatakse järgmised dokumendid:- täieliku arvesti joonis või võimaluse korral ülesvõte;- arvesti ehituse ja selle põhiosade (sealhulgas kõigi erinevate mudelite) üksikasjalik kirjeldus;- järgmiste põhiosade (sealhulgas kõigi erinevate mudelite) joonised:alus, hoob ja kinnituspunktid,kate,klemmiplaat ja -kate,ajamelement, mähised ja õhupilu,pidurelement ja häälestusmeetod,numeraator(id),rootor,ülemised ja alumised rootorlaagrid,temperatuuri kompenseerimisseadis,ülekoormuse kompenseerimisseadis,induktiivkoormuse häälestamine,väikese koormuse häälestamine,abiahelad,andmesilt;- sise- ja välisühenduste (sealhulgas abiahelate) skeem, millel on näidatud faasijärjestus;- kõigi pinge- ja voolumähiste tabelid, st keerdude arv, juhtmete suurus, isolatsioon;- arvesti konstantide ja kõigi pinge- ja vooluväärtuste impulsside tabelid;- taatlusmärgiste ja plommide kirjeldus ning nende paigutamiseks mõeldud asukohti näitavad joonised.6.1.2. Tüübikinnituse saamiseks esitatud arvestite esitamineKoos EMÜ tüübikinnitustaotlusega esitatakse kolm tüüpi esindavat arvestit (vt punkt 1.9 lõige b).Pädev asutus võib paluda lisaarvestite esitamist, kui:- taotlus on seotud mitte ainult esimeses lõikes nimetatud kolme arvestiga vaid ka selle ühe või mitme mudeliga (ümbrise materjal, mõned mitmetariifsed seadised, näidu kaugedastusseadis ja tagasikäigutõke jne), mida võib lugeda samasse tüüpi kuuluvaks, eelkõige kui klemmide korraldus on erinev;- taotlus on eelmise tüübikinnituse laiendamiseks.6.2. EMÜ tüübikinnituse hindamineEsitatud arvestid vastavad punktides 2, 3 ja 4 sätestatud tehnilistele nõuetele ja punktis 5 sätestatud metroloogilistele nõuetele.Võtmaks arvesse võimalikke vigu kalibreerimismeetodites võib I ja II tabelile vastavate veakõverate joonestamisel iga kõvera puhul abstsisstelg siiski liikuda paralleelasendisse kuni 1 %.6.3. EMÜ tüübikatsetuste mõõtepunktidKui viiakse läbi punktis 5 esitatud metroloogiliste nõuetega seotud katseid, tehakse mõõtmised vähemalt järgmistes punktides:- ühefaasiliste arvestite ja sümmeetrilise koormusega mitmefaasiliste arvestite puhul võimsusteguril üks:5 %, 10 %, 20 %, 50 % ja 100 % Ib ja igal Ib täiskordsel kuni Imax;- ühefaasiliste arvestite ja sümmeetrilise koormusega mitmefaasiliste arvestite puhul (induktiivsel) võimsusteguril 0,5:10 %, 20 %, 50 %, 100 % Ib ja igal Ib täiskordsel kuni Imax;- ühtse faasikoormusega mitmefaasiliste arvestite puhul:20 %, 50 % ja 100 % Ib, 50 % Imax ja Imax võimsusteguril üks ja Ib (induktiivsel) võimsusteguril 0,5.Need katsed tehakse järjestikuliselt kõigi faasidega.Mõjusuuruste toimet hinnatakse vähemalt järgmistes punktides:- ümbritseva õhu temperatuuri mõju0,1 Ib, Ib ja Imax (võimsustegur üks),0,2 Ib, Ib ja Imax (võimsustegur 0,5);- asukoha, pinge, sageduse, lainekuju, välise magnetilise induktsiooni, abiahela magnetvälja ja mehaanilise koormuse mõju igale loendurile punktides ja IV tabelis sätestatud tingimustel;- faaside inversiooni mõju (mitmefaasilised arvestid)0,5 Ib, Ib ja Imax sümmeetrilisel koormusel ja võimsusteguril üks,ja 0,5 Ib ühefaasilisel koormusel ja võimsusteguril üks (seda viimast katset korratakse iga faasiga).Lisaks sellele tehakse järgmised katsed:- transientülekoormuse, soojenemise ja käivitumise katsed ning häälestamisväärtuste hindamine toimub punktide 5.4, 5.5, 5.7 ja 5.9 sätete kohaselt;- tühijooksukatsetused tehakse 80 %, 100 % ja 110 % arvutusliku pinge juures;- numeraatori katse tehakse punktis 5.8 määratletud tingimustel. Katse kestusest piisab lugemistäpsuseks, mis ei ületa ± 0,2 %.6.4. EMÜ tüübikinnitustunnistusEMÜ tüübikinnitustunnistusega kaasnevad tüübi identifitseerimiseks ja töö selgitamiseks vajalikud kirjeldused, joonised ja skeemid.V PEATÜKK – EMÜ ESMATAATLUSElektrienergiaarvestite EMÜ esmataatlus toimub vastavalt direktiivi 71/316/EMÜ nõuetele. Neile nõuetele lisatakse järgmised erisätted:7. EMÜ ESMATAATLUSElektrienergiaarvestite esmataatlus koosneb vastuvõtukatsetest ja vastavuse hindamisest kinnitatud tüübile.7.1. VastuvõtukatsedArvestite vastuvõtukatsetega tagatakse nende kvaliteet seoses punktis 7.1.1 nimetatud punktidega.7.1.1. Vastuvõtukatsete olemus1) – Elektrilise tugevuse katse;2) – Kattega arvesti mehaaniliste omaduste hindamine;3) – Tühijooksukatsetus;4) – Käivituskatse;(5–10) – Täpsuskatsed;11) – Konstandi hindamise katse.Katsed tehakse soovitavalt eespool osutatud järjekorras punktide 7.1.2 ja 7.1.3 kohaselt.7.1.2. Vastuvõtukatsete tingimusedKatsed tuleb teha iga arvestiga, millel on kate peal, välja arvatud teatavate mehaaniliste omaduste katsed ja vajaduse korral numeraatori kontrollimisel.Kui esmataatlus toimub tootja töökodades, võib katseid siiski läbi viia ilma katteta, kui eelnevalt on aktsepteeritud, et sellel ei ole tegelikult arvesti toimimisele mingit mõju. Kuid isolatsiooniomaduste kontrollimisel on arvestil kate peal. Pärast elektrilise tugevuse katse edukat läbimist, kuid enne mis tahes muud katset, on arvestis vähemalt pool tundi elekter arvutusliku pinge ja umbes 0,1 Ib voolu juures ning võimsusteguril üks. See võimaldab pingeahelat eelnevalt soojendada ja kontrollida, et rootor pöörleks vabalt.Katsed nr 3–11 viiakse läbi III või V tabelis esitatud tingimustel.V TABELMõjusuurus | Tugiväärtus | Lubatud hälve (±) |Ümbritseva õhu temperatuur | 23 °C | 2 °C |Asend | Vertikaalne | 1º |Pinge | Arvutuslik pinge | 1,5 % |Sagedus | 50 Hz | 0,5 % |Pinge ja voolu lainekuju | Siinuseline | Moonutustegur mitte üle 5 % |Väline magnetiline induktsioon sagedusega 50 Hz | Puudub | Induktsioon ei põhjusta suuremat vea varieerumist kui ± 0,3 % 0,1 Ib juures võimsusteguril üks |Lisaks sellele mitmefaasiliste arvestite puhul |Faasijärjestus | Otsejärjestus | |Pingete ja voolude tasakaalustamatus | Puudub | Nagu punkti 5.2 lõikes e, asendades 1 % 1,5 %-ga |7.1.3. Vastuvõtukatsete tegemine7.1.3.1. Elektrilise tugevuse katse (katse nr 1)Vahelduvpingeteim koosneb vahelduva pinge kohaldamisest sagedusel 50 Hz ja efektiivväärtusel 2 kV ühe minuti jooksul kõigi omavahel ühendatud klemmide ja tasase metallpinna vahel, millele arvesti on asetatud. Selle katse tarvis ühendatakse tasase metallpinna külge need abiahelad, millel on nimipinge kuni 40 V.Tootja korraldab katsed iga seadmega omal vastutusel. Kohane mõõteteenistus kontrollib seda.7.1.3.2. Paigaldatud kattega läbiviidavad hindamised (katse nr 2)- ümbrise ja klemmiplaadi ilmne hea seisukord;- näidiku õige paigutus;- kõigi ettenähtud andmete olemasolu.7.1.3.3. Tühijooksukatse (katse nr 3)Valiku kahe järgmise katse vahel teeb asjaomane mõõtetalitus:- kui arvesti saab elektrit arvestusliku pinge juures, võimsusteguril üks, voolu juures 0,001 Ib, ei tee rootor täispööret,- katse tuleb teha vastavalt punktile 5.6.7.1.3.4. Käivituskatse (katse nr 4)Kui tühijooksukatse on tehtud punkti 7.1.3.3 esimese taande tingimuste kohaselt, tehakse käivituskatse järgmiselt:kui arvesti saab elektrit arvestusliku pinge juures, võimsusteguril üks, voolu juures 0,006 Ib, rootor käivitub ja pöörleb rohkem kui ühe korra.Kui tühijooksukatse on tehtud punkti 7.1.3.3 teise taande tingimuste kohaselt, tehakse käivituskatse vastavalt punktile 5.7.Märkus:Katsed nr 3 ja 4 tehakse mitmefaasiliste arvestitega nii, et kõik faasid on koormuse all.7.1.3.5. Täpsuskatsed (katsed nr 5–10)Täpsuskatsed viiakse läbi VI tabelis näidatud vooluväärtuste ja võimsusteguritega. Ei ole vaja oodata, kuni mähised on soojuslikult tasakaalustatud. Kuna tingimused, mille kohaselt need katsed läbi viiakse, ei ole tüübikinnituse standardtingimused, kasutatakse I ja II tabelis sätestatud väärtuste asemel VI tabeli laiemaid väärtusi.VI TABELKatse nr | Voolu väärtus | Võimsustegur | Arvestid | Mitmefaasiliste arvestite koormus | Lubatud piirviga (±) |5 | 0,05 Ib | 1 | Ühe- ja mitmefaasiline | Sümmeetriline | 3,0 % |6 | Ib | 1 | Ühe- ja mitmefaasiline | Sümmeetriline | 2,5 % |7 | Ib | 0,5 induktiivne | Ühe- ja mitmefaasiline | Sümmeetriline | 2,5 % |8 ja 9 | Ib | 1 | Mitmefaasiline | 1 faas koormuse all (1 katse 2 faasiga) | 3,5 % |10 | Imax | 1 | Ühe- ja mitmefaasiline | Sümmeetriline | 2,5 % |Märkus:Katset nr 5 mitmetariifsete arvestitega korratakse iga näiduga, mis vastab erinevale tariifile. Tariifi kohandav elektromagnet (kohandavad elektromagnetid) varustatakse elektriga vastavalt ühendusskeemi spetsifikatsioonidele.Lubatavaid veapiire ei tohi süstemaatiliselt kasutada ühes suunas.7.1.3.6. Loendi sobivuskontroll arvesti konstandiga (katse nr 11)Tõendatakse, et arvesti rootori pöörete arvu ja numeraatori(te) näitude vaheline suhe on korrektne.7.1.3.7. MõõtemääramatusMõõteriistade ja katsete nr 5–10 ja 11, kui see on kohaldatav, läbiviimiseks kasutatavate muude aparaatide omadused on sellised, et nende põhjustatud mõõtmisvigade suhteline väärtus ei ületa:- ± 0,4 % võimsusteguril üks,- ± 0,6 % (induktiivsel) võimsusteguril 0,5.7.2. Kinnitatud tüübile vastavuse hindamine7.2.1. Kinnitatud tüübile vastavuse hindamise olemusTegemaks kindlaks, kas toodetud ja esmataatluseks esitatud arvestite metroloogilised omadused vastavad käesoleva direktiivi nõuetele, võib kinnitatud tüübile vastavust hinnata pädeva mõõteasutuse kindlaks määratud ajavahemike järel kolmel arvestil, mis on valitud juhuslikult pärast vastuvõtukatseid.Hindamine koosneb ühest või mitmest katsest, mis on valitud käesolevas direktiivis kirjeldatud katsete hulgast (punktid 3 ja 5), eelkõige nende hulgast, mille eesmärk on määrata kindlaks mõjusuuruste toime.Katsed viiakse läbi punktis 5.2 kirjeldatud normtingimustel ja punktis 6.3 esitatud mõõtmispunktides.Pärast ümbrise avamist võib kontrollida ka järgmisi punkte:- pinnakaitse, näit värvi kvaliteet,- jõuülekandearv,- loenduri jõuülekande olemus,- pehmejoodiste ja/või keevisliidete kvaliteet,- kruvide pingulolek,- viilmete ja metallitolmu puudumine,- häälestamisväärtused (visuaalne kontroll).MärkusKui tüübikinnitusega arvestid on püsitootmises, on soovitav, et kinnitatud tüübile vastavuse hindamise sagedus oleks tootmismahuga proportsionaalne. Lisaks sellele viiakse menetlus läbi alati siis, kui avastatakse vastuvõtu- või muude katsete käigus mis tahes ilmselt süstemaatilisi rikkeid.7.3. EMÜ taatlusmärgised ja -plommidArvestid, mis on edukalt läbinud esmataatluskatsed, tähistatakse EMÜ esmataatlusmärkidega.Plommid sisaldavad EMÜ esmataatlusmärke ja need kinnitatakse nii, et oleks tagatud juurdepääsu puudumine arvesti sisemistele töötavatele osadele EMÜ esmataatlusplommide lõhkumiseta.--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/82/EL, 25. oktoober 2011 , millega hõlbustatakse piiriülest teabevahetust liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise kohta

text:
               5.11.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 288/1

         EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2011/82/EL,
   25. oktoober 2011,
   millega hõlbustatakse piiriülest teabevahetust liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise kohta
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 87 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
   toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Liiklusohutuse parandamine on liidu transpordipoliitika peamine eesmärk. Liit järgib liiklusohutuse parandamise poliitikat, mille eesmärk on vähendada liikluses hukkunute ja vigastatute arvu ning varalist kahju. Selle poliitika oluline komponent on karistuste järjepidev täitmine liidus toimepandud liiklusalaste õigusrikkumiste eest, mis kahjustavad olulisel määral liiklusohutust.

               (2)

               Vaatamata praegustele võimalustele, mida pakuvad nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/615/JSK (piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega) (2) ning nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsus 2008/616/JSK (otsuse 2008/615/JSK rakendamise kohta) (3) („Prümi otsused”), jäävad teatavate liiklusalaste õigusrikkumiste eest määratud rahalised karistused tihti täitmata, kui õigusrikkumine on toime pandud sõidukiga, mis on registreeritud muus liikmesriigis kui õigusrikkumise toimumise liikmesriik, kuna selleks puuduvad asjakohased menetlused. Käesoleva direktiiviga püütakse tagada, et ka sellistel juhtudel oleks tagatud liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumiste uurimise tõhusus.

               (3)

               Komisjon rõhutas oma 20. juuli 2010. aasta teatises pealkirjaga „Euroopa kui liiklusohutusala: poliitikasuunised liiklusohutuse valdkonnas aastateks 2011–2020”, et jõustamine jääb üheks põhiteguriks, et luua tingimused vigastuste ja surmajuhtumite arvu oluliseks vähendamiseks. Nõukogu kutsus samuti oma 2. detsembri 2010. aasta järeldustes liiklusohutuse kohta üles kaaluma liikluseeskirjade veelgi rangemat jõustamist liikmesriikide poolt ja vajaduse korral liidu tasandil. Nõukogu palus komisjonil uurida, kas vajaduse korral saaks liikluseeskirju liidu tasandil ühtlustada. Komisjon peaks seetõttu hindama vajadust pakkuda edaspidi täiendavaid meetmeid liiklusalaste õigusrikkumistega seotud piiriülese jõustamise hõlbustamiseks, eelkõige raskete liiklusõnnetuste korral.

               (4)

               Ergutada tuleks ka kontrollimeetmete suuremat ühtlustamist liikmesriikide vahel ning komisjon peaks sellega seoses uurima, kas on vaja koostada liiklusohutuse automaatsete kontrolliseadmete ühtsed standardid.

               (5)

               Tuleks suurendada liidu kodanike teadlikkust eri liikmesriikides kehtivatest liiklusohutuse eeskirjadest ning käesoleva direktiivi rakendamisest, eelkõige sobivate meetmete abil, millega tagatakse piisava teabe andmine selle kohta, millised on liiklusohutuse eeskirjade rikkumise tagajärjed liikmesriigis, mis ei ole registreerimiskohaks olev liikmesriik.

               (6)

               Selleks et parandada liiklusohutust kõikjal liidus ja tagada juhtide, nimelt residendist ja mitteresidendist õigusrikkujate võrdne kohtlemine, tuleks hõlbustada karistuste täitmist olenemata sellest, millises liikmesriigis sõiduk on registreeritud. Sel eesmärgil tuleks luua piiriülese teabevahetuse süsteem, mis hõlmab teatud kindlaksmääratud liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumisi olenemata sellest, kas kõnealuses liikmesriigis karistatakse selliseid õigusrikkumisi kriminaal- või halduskorras, võimaldades õigusrikkumise toimumise liikmesriigile juurdepääsu registreerimiskohaks oleva liikmesriigi sõidukite riiklikele registreerimisandmetele.

               (7)

               Tõhusam piiriülene juurdepääs sõidukite riiklikele registreerimisandmetele, mis peaks lihtsustama isikute tuvastamist, keda kahtlustatakse liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumises, võib mõjuda tõkestavalt ja ajendada käituma ettevaatlikumalt juhte, kes sõidavad sõidukiga, mis on registreeritud muus liikmesriigis kui õigusrikkumise toimumise liikmesriigis, hoides seeläbi ära liiklussurmasid.

               (8)

               Käesoleva direktiiviga hõlmatud liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumisi ei käsitle liikmesriigid ühtviisi. Mõnes liikmesriigis klassifitseeritakse sellised rikkumised siseriikliku õiguse alusel haldusrikkumisteks, teistes kuritegudeks. Käesolevat direktiivi kohaldatakse vaatamata sellele, kuidas siseriikliku õiguse alusel neid õigusrikkumisi kvalifitseeritakse.

               (9)

               Prümi otsuste raames tagavad liikmesriigid üksteisele juurdepääsuõiguse oma sõidukite riiklikele registreerimisandmetele, et parandada teabevahetust ja kiirendada kehtivaid menetlusi. Käesolevasse direktiivi tuleks võimaluse piires kaasata Prümi otsustega sätestatud tehnilised nõuded ja automatiseeritud andmevahetuse kättesaadavus.

               (10)

               Käesoleva direktiivi kohane andmevahetus peaks toimuma olemasoleva rakendustarkvara baasil ning kõnealune rakendustarkvara peaks samal ajal hõlbustama ka liikmesriikide aruandlust komisjonile. Kõnealune rakendustarkvara peaks võimaldama liikmesriikidel kiiresti, turvaliselt ja konfidentsiaalselt vahetada konkreetset teavet sõidukite riiklike registreerimisandmete kohta. Ära tuleks kasutada Euroopa mootorsõidukite ja juhilubade infosüsteemi (EUCARIS) rakendustarkvara, mis Prümi otsuste kohaselt on liikmesriikidele sõidukite riiklike registreerimisandmete osas kohustuslik. Komisjon peaks koostama käesoleva direktiivi eesmärkidel kasutatava rakendustarkvara toimimise kohta hindamisaruande.

               (11)

               Ülalnimetatud rakendustarkvara kohaldamisala peaks piirduma liikmesriikide riiklike kontaktpunktide vahelises teabevahetuses kasutatavate protsessidega. Kõnealuse teabe kasutamisega seotud kord ja automatiseeritud protsessid sellise tarkvara alla ei kuulu.

               (12)

               ELi sisejulgeoleku infohaldusstrateegia eesmärgiks on leida teabe vahetamiseks kõige lihtsamad, ökonoomsemad ja kõige hõlpsamini jälgitavad lahendused.

               (13)

               Liikmesriikidel peaks olema võimalus võtta ühendust probleemse sõiduki omaniku, valdaja või muu tuvastatud isikuga, keda kahtlustatakse liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumises, et hoida asjaomast isikut kursis kohaldatava menetlusega ning õigusrikkumise toimumise liikmesriigi õigusaktidest tulenevate õiguslike tagajärgedega. Seda tehes peaks liikmesriigid kaaluma võimalust edastada teave liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise kohta keeles, milles on välja antud sõiduki registreerimisdokumendid, või keeles, millest asjaomane isik kõige tõenäolisemalt aru saab, et tagada, et kõnealune isik saab selgelt aru talle edastatud teabest. Liikmesriigid peaksid kohaldama sobivaid menetlusi, et tagada üksnes asjaomase isiku ja mitte kolmandate osapoolte teavitamine. Selleks peaksid liikmesriigid kasutama üksikasjalikku korda, mis on sarnane sellega, mida kohaldatakse selliste õigusrikkumiste järelmeetmete puhul, kasutades selliseid vahendeid nagu näiteks vajaduse korral tähitud kirjade saatmine. See võimaldab kõnealusel isikul teabele adekvaatselt reageerida, eelkõige küsida lisateavet, tasuda rahatrahv või kasutada oma õigust kaitsele, eriti kui isiku tuvastamisel on tehtud viga. Edasisi menetlusi reguleerivad asjakohased õigusaktid, sealhulgas vastastikuse õigusabi andmist ja vastastikuse tunnustamise kohaldamist käsitlevad õigusaktid, näiteks nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsus 2005/214/JSK rahaliste karistuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta (4).

               (14)

               Liikmesriigid peaksid kaaluma võimalust pakkuda õigusrikkumise toimumise liikmesriigi saadetud teatisega samaväärset tõlget, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta direktiivis 2010/64/EL õiguse kohta suulisele ja kirjalikule tõlkele kriminaalmenetluses (5).

               (15)

               Et edendada liiklusohutuspoliitikat, mille eesmärgiks on kõigi liidu liiklejate kaitstuse kõrge tase ja milles võetakse arvesse liidu piires väga erinevaid olusid, peaksid liikmesriigid toimima liikluseeskirjade suurema ühtlustamise ja liikmesriikidevahelise jõustamise nimel, ilma et see piiraks rangema poliitika ja rangemate seaduste kohaldamist. Käesoleva direktiivi kohaldamise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule saadetava aruande raames peaks komisjon uurima vajadust koostada ühtsed standardid võrreldavate meetodite, tegevustavade ja miinimumnõuete kehtestamiseks liidu tasandil, võttes seejuures arvesse rahvusvahelist koostööd ja kehtivaid kokkuleppeid liiklusohutuse valdkonnas, eelkõige 8. novembri 1968. aasta maanteeliiklust käsitlevat Viini konventsiooni.

               (16)

               Käesoleva direktiivi kohaldamise kohta liikmesriikides Euroopa Parlamendile ja nõukogule saadetava aruande raames peaks komisjon uurima, kas liikmesriigid vajavad rahatrahvide maksmata jätmise korral ühtseid kriteeriume järelkontrolli menetluste kohta, mis oleks kooskõlas liikmesriikide õigusaktide ja menetlustega. Kõnealuses aruandes peaks komisjon käsitlema küsimusi nagu liikmesriikide pädevate asutuste vaheline selliste lõplike otsuste edastamise kord, millega määratakse karistus ja/või rahatrahv, ning samuti lõplike otsuste tunnustamise ja täitmise kord.

               (17)

               Käesoleva direktiivi läbivaatamiseks valmistudes peaks komisjon konsulteerima asjaomaste sidusrühmadega nagu liiklusohutus- ja õiguskaitseasutused ning õnnetusohvrite ühendused ja muud liiklusohutuse alal tegevad valitsusvälised organisatsioonid.

               (18)

               Tihedam õiguskaitseasutuste vaheline koostöö peaks käima käsikäes põhiõiguste austamisega (eelkõige õigus eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele), mis tagatakse andmekaitse erikorraga, mille juures tuleks eriti arvestada interneti teel andmebaasidesse piiriülese juurdepääsu eripära. On vaja, et loodav rakendustarkvara võimaldaks teabevahetuse turvalisust ja tagaks edastatavate andmete konfidentsiaalsuse. Käesoleva direktiivi kohaselt kogutud andmeid peaks saama kasutada üksnes käesoleva direktiivi eesmärkide täitmiseks. Liikmesriigid peaksid täitma andmete kasutamise ja ajutise säilitamise tingimustega seotud kohustusi.

               (19)

               Kuna õigusrikkuja isiku kindlakstegemisega seotud andmed on tema isikuandmed, peaksid liikmesriigid võtma meetmeid, et tagada nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsuse 2008/977/JSK (kriminaalasjades tehtava politsei- ja õigusalase koostöö raames töödeldavate isikuandmete kaitse kohta) (6) asjaomaste sätete täitmine. Ilma et see piiraks asjaomase liikmesriigi edasikaebamise menetlusnõuete järgimist või hüvitusmehhanismide kasutamist, tuleks andmesubjektile õigusrikkumisest teada andes teda teavitada ka õigustest seoses isikuandmete kättesaamise, parandamise ja kustutamisega ning andmete seadusjärgse maksimaalse säilitamisajaga, ning tal peaks olema õigus lasta vigased isikuandmed parandada või ebaseaduslikult talletatud andmed viivitamata kustutada.

               (20)

               Kolmandatel riikidel peaks olema võimalik osaleda sõidukite riiklike registreerimisandmete vahetamises, kui nad on sõlminud liiduga sellekohase kokkuleppe. Selline kokkulepe peaks sisaldama vajalikke andmekaitset käsitlevaid sätteid.

               (21)

               Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklis 6 osutatule.

               (22)

               Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 21 (Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukoha kohta vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suhtes) artiklite 1 ja 2 kohaselt, ja ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale kõnealused liikmesriigid käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav.

               (23)

               Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 22 (Taani seisukohta kohta) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav.

               (24)

               Koostalitlusvõimeliste vahendite abil toimuva liikmesriikidevahelise teabevahetuse eesmärgi saavutamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et võtta arvesse otsuste 2008/615/JSK ja 2008/616/JSK asjakohaseid muudatusi või kui vajadus selleks tuleneb I lisa ajakohastamisega vahetult seotud liidu õigusaktidest. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

               (25)

               Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (7) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja liidu huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks.

               (26)

               Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt tagada kõigi liidu liiklejate kaitstuse kõrge tase, hõlbustades piiriülest teabevahetust liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise kohta, juhul kui õigusrikkumine on toime pandud sõidukiga, mis on registreeritud muus liikmesriigis kui õigusrikkumise toimumise liikmesriik, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetme ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               (27)

               Euroopa andmekaitseinspektoriga konsulteeriti ja ta esitas oma arvamuse (8),

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Eesmärk
   Käesoleva direktiivi eesmärk on tagada kõigi liidu liiklejate kaitstuse kõrge tase, hõlbustades piiriülest teabevahetust liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise kohta ning seeläbi karistuste täitmist, juhul kui need õigusrikkumised on toime pandud sõidukiga, mis on registreeritud muus liikmesriigis kui õigusrikkumise toimumise liikmesriik.
   Artikkel 2
   Kohaldamisala
   Käesolevat direktiivi kohaldatakse järgmiste liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumiste korral:

               a)

               lubatud sõidukiiruse ületamine,

               b)

               turvavöö kinnitamata jätmine,

               c)

               foori punase tule eiramine,

               d)

               sõiduki juhtimine alkoholijoobes,

               e)

               sõiduki juhtimine narkojoobes,

               f)

               kiivri mittekasutamine,

               g)

               keelatud sõiduraja kasutamine,

               h)

               mobiiltelefoni või muu sidevahendi ebaseaduslik kasutamine juhtimise ajal.

         Artikkel 3
   Mõisted
   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:
   a)   „sõiduk”– igasugune omal jõul liikuv sõiduk, sealhulgas mootorratas, mida tavaliselt kasutatakse inimeste või kaupade vedamiseks teedel;
   b)   „õigusrikkumise toimumise liikmesriik”– liikmesriik, kus õigusrikkumine toime pandi;
   c)   „registreerimiskohaks olev liikmesriik”– liikmesriik, kus õigusrikkumises osalenud sõiduk on registreeritud;
   d)   „lubatud sõidukiiruse ületamine”– õigusrikkumise toimumise liikmesriigis asjaomasel teel ja asjaomase sõidukitüübi puhul kehtiva lubatud suurima sõidukiiruse ületamine;
   e)   „turvavöö kinnitamata jätmine”– nõukogu 16. detsembri 1991. aasta direktiivis 91/671/EMÜ (turvavööde kohustuslikku kasutamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (9) või õigusrikkumise toimumise liikmesriigi õigusaktides sätestatud turvavöö kinnitamise või lapse turvasüsteemi kasutamise nõude eiramine;
   f)   „foori punase tule eiramine”– foori punase tule või muu peatumissignaali alt läbisõitmine vastavalt kõnealuse õigusrikkumise määratlusele õigusrikkumise toimumise liikmesriigi õigusaktides;
   g)   „sõiduki juhtimine alkoholijoobes”– sõiduki juhtimine alkoholi mõju all vastavalt määratlusele õigusrikkumise toimumise liikmesriigi õigusaktides;
   h)   „sõiduki juhtimine narkojoobes”– sõiduki juhtimine narkootikumi või muu samaväärse mõjuga aine mõju all vastavalt määratlusele õigusrikkumise toimumise liikmesriigi õigusaktides;
   i)   „kiivri mittekasutamine”– kiivri mittekasutamine vastavalt määratlusele õigusrikkumise toimumise liikmesriigi õigusaktides;
   j)   „keelatud sõiduraja kasutamine”– tee osa (eriolukorras kasutatav rada, ühissõidukirada, liiklusummiku või teetööde tõttu suletud rada) ebaseaduslik kasutamine vastavalt määratlusele õigusrikkumise toimumise liikmesriigi õigusaktides;
   k)   „mobiiltelefoni või muu sidxzevahendi ebaseaduslik kasutamine juhtimise ajal”– mobiiltelefoni või muu sidevahendi ebaseaduslik kasutamine juhtimise ajal vastavalt määratlusele õigusrikkumise toimumise liikmesriigi õigusaktides;
   l)   „riiklik kontaktpunkt”– sõidukite riiklike registreerimisandmete vahetamiseks määratud pädev asutus;
   m)   „automatiseeritud otsing”– sidusjuurdepääs ühe, mitme või kõikide liikmesriikide või osalisriikide andmebaasidele otsingu sooritamiseks;
   n)   „sõiduki valdaja”– isik, kelle nimele sõiduk on registreeritud vastavalt määratlusele registreerimiskohaks oleva liikmesriigi õigusaktides.
   Artikkel 4
   Liikmesriikidevahelise teabevahetuse kord
   1.   Artiklis 2 osutatud liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise uurimise eesmärgil võimaldavad liikmesriigid käesoleva artikli lõikes 3 osutatud teiste liikmesriikide riiklikele kontaktpunktidele juurdepääsu järgmistele sõidukite riiklikele registreerimisandmetele koos õigusega sooritada automatiseeritud otsingut järgmise kohta:

               a)

               sõidukitega seotud andmed ning

               b)

               sõidukite omanike või valdajatega seotud andmed.

         Punktides a ja b osutatud andmekategooriates sisalduv teave, mis on vajalik otsingu sooritamiseks, vastab I lisas sätestatule.
   2.   Väljamineva taotluse alusel sooritatava otsingu viib läbi õigusrikkumise toimumise liikmesriigi riiklik kontaktpunkt, kasutades täielikku registreerimisnumbrit.
   Kõnealused otsingud sooritatakse otsuse 2008/616/JSK lisa 3. peatükis kirjeldatud korra kohaselt, välja arvatud otsuse 2008/616/JSK lisa 3. peatüki punkti 1 puhul, mille osas kohaldatakse käesoleva direktiivi I lisa.
   Vastavalt käesolevale direktiivile kasutab õigusrikkumise toimumise liikmesriik saadud andmeid selleks, et välja selgitada isik, kes on vastutav artiklites 2 ja 3 osutatud liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise eest.
   3.   Lõike 1 kohaseks andmete vahetamiseks määrab iga liikmesriik riikliku kontaktpunkti. Riiklike kontaktpunktide volituste reguleerimisel kohaldatakse asjaomase liikmesriigi siseriiklikku õigust.
   4.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada teabevahetuse toimimine koostalitlusvõimeliste elektrooniliste vahendite kaudu, vahetamata andmeid, mis on pärit muudest andmebaasidest. Liikmesriigid tagavad, et teabevahetus toimub kulutõhusal ja turvalisel viisil ning tagavad edastatavate andmete kaitse ja turvalisuse, kasutades maksimaalselt ära olemasolevat rakendustarkvara, näiteks otsuse 2008/615/JSK artikli 12 kohaselt väljatöötatud tarkvara, ja sellise tarkvara muudetud versioone, kooskõlas käesoleva direktiivi I lisaga ning otsuse 2008/616/JSK lisa 3. peatüki punktidega 2 ja 3. Rakendustarkvara muudetud versioonid võimaldavad nii võrgus reaalajas toimuvat kui ka pakettide kaupa toimuvat andmevahetust, kusjuures viimasel juhul on võimalik mitme päringu ja vastuse edastamine ühes sõnumis.
   5.   Iga liikmesriik kannab ise lõikes 4 osutatud rakendustarkvara haldamise, kasutamise ja hooldamisega seotud kulud.
   Artikkel 5
   Teatis liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise kohta
   1.   Õigusrikkumise toimumise liikmesriik otsustab, kas alustada järelkontrolli menetlust artiklis 2 osutatud liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise suhtes või mitte.
   Kui õigusrikkumise toimumise liikmesriik otsustab sellist menetlust alustada, teavitab ta sellest vastavalt oma siseriiklikule õigusele sõiduki omanikku, valdajat või muud tuvastatud isikut, keda kahtlustatakse liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumises.
   Kui siseriiklik õigus seda võimaldab, teavitab ta muu hulgas sellise teo õiguslikest tagajärgedest õigusrikkumise toimumise liikmesriigis vastavalt selle liikmesriigi õigusaktidele.
   2.   Kui õigusrikkumise toimumise liikmesriik saadab sõiduki omanikule, valdajale või muule tuvastatud isikule, keda kahtlustatakse liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumises, teatise, lisab ta kooskõlas oma siseriikliku õigusega sellele kogu asjakohase teabe (eelkõige artiklis 2 osutatud liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise olemus, õigusrikkumise toimumise koht, kuupäev ja kellaaeg, rikutud siseriiklike õigusaktide nimetus ja karistus) ning vajaduse korral teabe selle kohta, millise seadmega tuvastati õigusrikkumine. Sel puhul võib õigusrikkumise toimumise liikmesriik kasutada II lisas esitatud vormi.
   3.   Kui õigusrikkumise toimumise liikmesriik otsustab alustada järelkontrolli menetlust artiklis 2 osutatud liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise suhtes, saadab õigusrikkumise toimumise liikmesriik põhiõiguste austamise tagamiseks teatise keeles, milles on välja antud sõiduki registreerimisdokument (kui see on teada), või registreerimiskohaks oleva liikmesriigi ühes ametlikus keeles.
   Artikkel 6
   Liikmesriikide aruandlus komisjonile
   Liikmesriigid saadavad komisjonile esialgse aruande hiljemalt 7. novembriks 2014 Lisaks saadavad nad komisjonile üksikasjaliku aruande hiljemalt 6. maiks 2016 ja seejärel iga kahe aasta tagant.
   Üksikasjalikus aruandes märgitakse õigusrikkumise toimumise liikmesriigi poolt tema territooriumil toimunud õigusrikkumiste järel sooritatud ja registreerimiskohaks oleva liikmesriigi riiklikule kontaktpunktile saadetud automatiseeritud otsingute arv, ning samuti taotlusi ajendanud õigusrikkumiste liik ja täitmata jäänud taotluste arv.
   Üksikasjalikus aruandes kirjeldatakse ka liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumiste järelkontrolli üleriigilist hetkeseisu, võttes aluseks selliste õigusrikkumiste hulka, mille kohta saadeti välja teatised.
   Artikkel 7
   Andmekaitse
   1.   Käesoleva direktiivi kohaselt töödeldavate isikuandmete suhtes kohaldatakse raamotsuse 2008/977/JSK andmekaitset käsitlevaid sätteid.
   2.   Eelkõige tagavad kõik liikmesriigid sobiva aja jooksul kooskõlas raamotsuse 2008/977/JSK artiklitega 4 ja 5 käesoleva direktiivi kohaselt töödeldavate isikuandmete parandamise, kui need on ebatäpsed, või kustutamise või blokeerimise, kui need ei ole enam vajalikud, samuti kooskõlas kõnealuse raamotsuse artikliga 9 andmete säilitamise tähtaja määramise.
   Lisaks tagavad liikmesriigid, et kõiki käesoleva direktiivi kohaselt töödeldavaid isikuandmeid kasutatakse üksnes artiklis 1 nimetatud eesmärgil ning et andmesubjektidel on samad õigused saada teavet, pääseda andmetele ligi, neid parandada, kustutada ja blokeerida, saada hüvitist ja pöörduda kohtusse, nagu on ette nähtud raamotsuse 2008/977/JSK asjaomaste sätete rakendamiseks vastu võetud siseriiklikes õigusaktides.
   Samuti kohaldatakse käesoleva direktiivi kohaselt töödeldavate isikuandmete suhtes kõiki Prümi otsustes esitatud asjakohaseid andmekaitset käsitlevaid sätteid.
   3.   Kõigil asjaomastel isikutel on õigus saada teavet selle kohta, millised registreerimiskohaks olevas liikmesriigis talletatud isikuandmed õigusrikkumise toimumise liikmesriigile edastati, kaasa arvatud taotluse kuupäev ja õigusrikkumise toimumise liikmesriigi pädev asutus.
   Artikkel 8
   Teave liiklejatele liidus
   1.   Komisjon teeb oma veebisaidil kõigis liidu institutsioonide ametlikes keeltes kättesaadavaks ülevaate liikmesriikides kehtivatest eeskirjadest käesoleva direktiiviga hõlmatud valdkonnas. Liikmesriigid esitavad komisjonile teabe kõnealuste eeskirjade kohta.
   2.   Liikmesriigid edastavad liiklejatele vajaliku teabe nende territooriumil kehtivate eeskirjade ja käesoleva direktiivi rakendamise meetmete kohta koostöös muu hulgas selliste organisatsioonidega nagu liiklusohutusega tegelevad ametiasutused, liiklusohutuse alal tegevad valitsusvälised organisatsioonid ja autoklubid.
   Artikkel 9
   Delegeeritud õigusaktid
   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 10 vastu delegeeritud õigusakte tehnika arengust tingitud muudatuste tegemiseks I lisas, et võtta arvesse otsuste 2008/615/JSK ja 2008/616/JSK asjakohaseid muudatusi või kui vajadus selleks tuleneb I lisa ajakohastamisega vahetult seotud liidu õigusaktidest.
   Artikkel 10
   Delegeeritud volituste rakendamine
   1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
   2.   Artiklis 9 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 6. novembriks 2011. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
   3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 9 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
   4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
   5.   Artikli 9 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.
   Artikkel 11
   Direktiivi läbivaatamine
   Komisjon esitab hiljemalt 7. novembriks 2016 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta liikmesriikides. Oma aruandes käsitleb komisjon eelkõige järgmisi aspekte ning esitab vajaduse korral nende kohta ettepanekud:

               —

               hinnang selle kohta, kas käesoleva direktiivi kohaldamisalasse tuleks lisada muid liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumisi;

               —

               hinnang käesoleva direktiivi tulemuslikkuse kohta liiklussurmade arvu vähendamisel liidu teedel, eelkõige selle kohta, kas käesoleva direktiivi geograafiline kohaldamisala mõjutab selle tulemuslikkust;

               —

               hinnang selle kohta, kas liiklusohutuse automaatsete kontrolliseadmete ja menetluste jaoks on vaja koostada ühtsed standardid. Sellega seoses palutakse komisjonil koostada ühise transpordipoliitika raames liidu tasandil liiklusohutuse suunised, et võrreldavate meetodite ja tavade abil tagada liikluseeskirjade ühtsem jõustamine liikmesriikides. Suunistes võiks käsitleda vähemalt lubatud sõidukiiruse ületamist, sõiduki juhtimist alkoholijoobes, turvavöö kinnitamata jätmist ja punase fooritule eiramist;

               —

               hinnang selle kohta, kas on vaja tugevdada kõigi asjakohaste ELi tegevuspoliitikate, sealhulgas ühise transpordipoliitika raames liiklusohutusega seotud liiklusnõuete rikkumise korral määratud karistuste täitmist, pakkudes ühtlasi välja rahatrahvide maksmata jätmise korral rakendatavate järelmeetmete ühtsed kriteeriumid;

               —

               vajaduse korral liikluseeskirjade ühtlustamise võimalused;

               —

               hinnang artikli 4 lõikes 4 osutatud rakendustarkvarale, eesmärgiga tagada käesoleva direktiivi nõuetekohane rakendamine ning tulemuslik, kiire, turvaline ja konfidentsiaalne sõidukite riiklike registreerimisandmete vahetamine.

         Artikkel 12
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 7. novembriks 2013. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste õigusnormide teksti.
   Artikkel 13
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 14
   Adressaadid
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele kooskõlas aluslepingutega.

      Strasbourg, 25. oktoober 2011

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         J. BUZEK

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         M. DOWGIELEWICZ

      (1)  Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2008. aasta seisukoht (ELT C 45 E, 23.2.2010, lk 149) ja nõukogu 17. märtsi 2011. aasta esimese lugemise seisukoht (ELT C 136 E, 6.5.2011, lk 1). Euroopa Parlamendi 6. juuli 2011. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 29. septembri 2011. aasta otsus.

      (2)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

      (3)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 12.

      (4)  ELT L 76, 22.3.2005, lk 16.

      (5)  ELT L 280, 26.10.2010, lk 1.

      (6)  ELT L 350, 30.12.2008, lk 60.

      (7)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

      (8)  ELT C 310, 5.12.2008, lk 9.

      (9)  EÜT L 373, 31.12.1991, lk 26.

      I LISA

         OTSINGUGA SEOTUD ANDMEKATEGOORIAD (MILLELE ON OSUTATUD ARTIKLIS 4)

                  Liik

                  K/V (1)

                  Märkused

                  Sõidukiga seotud andmed

                  K

                  Registreerimiskohaks olev liikmesriik

                  K

                  Registreerimisnumber

                  K

                  (A (2))

                  Õigusrikkumisega seotud andmed

                  K

                  Õigusrikkumise toimumise liikmesriik

                  K

                  Õigusrikkumise kuupäev

                  K

                  Õigusrikkumise kellaaeg

                  K

                  Otsingu eesmärk

                  K

                  Õigusrikkumise liigile viitav kood vastavalt artiklile 2

                              1

                              =

                              lubatud sõidukiiruse ületamine

                              2

                              =

                              sõiduki juhtimine alkoholijoobes

                              3

                              =

                              turvavöö kinnitamata jätmine

                              4

                              =

                              foori punase tule eiramine

                              5

                              =

                              keelatud sõiduraja kasutamine

                              10

                              =

                              sõiduki juhtimine narkojoobes

                              11

                              =

                              kiivri mittekasutamine

                              12

                              =

                              mobiiltelefoni või muu sidevahendi ebaseaduslik kasutamine juhtimise ajal

         EDASTATAVAD ANDMEKATEGOORIAD (MILLELE ON OSUTATUD ARTIKLIS 4)

      I osa:   sõidukitega seotud andmed

                  Liik

                  K/V (3)

                  Märkused

                  Registreerimisnumber

                  K

                  Kerenumber/VIN

                  K

                  Riik, kus sõiduk on registreeritud

                  K

                  Mark

                  K

                  (D.1 (4)) nt Ford, Opel, Renault

                  Sõiduki tüüp

                  K

                  (D.3) nt Focus, Astra, Megane

                  ELi kategooria kood

                  K

                  (J) nt mopeed, mootorratas, sõiduauto

      II osa:   sõidukite omanike või valdajatega seotud andmed

                  Liik

                  K/V (5)

                  Märkused

                  Sõiduki valdajatega seotud andmed

                  (C.1 (6))
                  Konkreetse registreerimistunnistuse omanikule viitavad andmed

                  Registreerimistunnistuse omaniku (ettevõtja) nimi

                  K

                  (C.1.1)
                  Perekonnanimi, siseliited, tiitlid jms kantakse eraldi väljadele
                  ning
                  nimi edastatakse trükitaval kujul

                  Eesnimi

                  K

                  (C.1.2)
                  Eesnimi/eesnimed ja initsiaalid kantakse eraldi väljadele
                  ning
                  nimi edastatakse trükitaval kujul

                  Aadress

                  K

                  (C.1.3)
                  Tänav, majanumber, postiindeks, linn/asula, riik jne kantakse eraldi väljadele
                  ning
                  aadress edastatakse trükitaval kujul

                  Sugu

                  V

                  Mees, naine

                  Sünniaeg

                  K

                  Juriidiline isik

                  K

                  Isik, ühendus, ettevõte, firma jne

                  Sünnikoht

                  V

                  Identifitseerimisnumber

                  V

                  Isiku või ettevõtte kindlat identifitseerimist võimaldav tunnus

                  Sõiduki omanikega seotud andmed

                  (C.2) Andmed sõiduki omaniku kohta

                  Omaniku (ettevõtte) nimi

                  K

                  (C.2.1)

                  Eesnimi

                  K

                  (C.2.2)

                  Aadress

                  K

                  (C.2.3)

                  Sugu

                  V

                  Mees, naine

                  Sünniaeg

                  K

                  Juriidiline isik

                  K

                  Isik, ühendus, ettevõte, firma jne

                  Sünnikoht

                  V

                  Identifitseerimisnumber

                  V

                  Isiku või ettevõtte kindlat identifitseerimist võimaldav tunnus

                  Kasutamiskõlbmatute sõidukite, varastatud sõidukite või numbrimärkide või vananenud registreerimisandmete korral omanikku/valdajat puudutavaid andmeid ei esitata. Selle asemel edastatakse sõnum „Teavet ei avaldata”.

         (1)  K – kohustuslik, kui on riiklikus registris olemas; V – vabatahtlik.

         (2)  Ühtlustatud dokumendilühend, vt nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/37/EÜ sõidukite registreerimisdokumentide kohta (EÜT L 138, 1.6.1999, lk 57).

         (3)  K – kohustuslik, kui on riiklikus registris olemas; V – vabatahtlik.

         (4)  Ühtlustatud dokumendilühend, vt direktiivi 1999/37/EÜ.

         (5)  K – kohustuslik, kui on riiklikus registris olemas; V – vabatahtlik.

         (6)  Ühtlustatud dokumendilühend, vt direktiivi 1999/37/EÜ.

      II LISA

         TEATISE VORM

         (millele on osutatud artiklis 5)

      [Esileht]

      KOMISJONI AVALDUS ÕIGUSLIKU ALUSE KOHTA

         „Komisjon võtab teadmiseks, et nõukogu ja Euroopa Parlament on üksmeelel komisjoni ettepandud õigusliku aluse, s.t Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 91 lõike 1 punkti c asendamise suhtes Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 87 lõikega 2. Komisjon küll jagab mõlema kaasseadusandja arvamust, mille kohaselt kavandatava direktiivi eesmärkide täitmine on oluline liiklusohutuse parandamiseks, kuid leiab, et õiguslikust ja institutsioonilisest seisukohast vaadatuna ei ole Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 87 lõige 2 sobiv õiguslik alus, ning jätab endale seetõttu õiguse kasutada kõiki enda käsutuses olevaid õiguslikke vahendeid.”