title: Nõukogu direktiiv 2003/48/EÜ, 3. juuni 2003, hoiuste intresside maksustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32003L0048

Euroopa Liidu Teataja L 157 , 26/06/2003 Lk 0038 - 0048

		Nõukogu direktiiv 2003/48/EÜ,3. juuni 2003,hoiuste intresside maksustamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 94,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades järgmist:(1) Asutamislepingu artiklitega 56–60 tagatakse kapitali vaba liikumine.(2) Intressid võlakohustustelt on maksustatav tulu kõigi liikmesriikide residentide puhul.(3) Tulenevalt asutamislepingu artikli 58 lõikest 1 on liikmesriikidel õigus kohaldada neid oma maksuõiguse sätteid, mis eristavad maksumaksjaid nende residentsuse või nende kapitali investeerimise koha põhjal, ja võtta kõiki vajalikke meetmeid, et takistada siseriiklike õigusnormide rikkumist eelkõige maksustamise valdkonnas.(4) Asutamislepingu artikli 58 lõike 3 kohaselt ei peaks liikmesriikides kuritarvituste ja pettuste vastu võitlemiseks kavandatud maksuõiguse sätted kujutama endast suvalise diskrimineerimise vahendit ega varjatud piirangut kapitali ja maksete vabale liikumisele asutamislepingu artikli 56 tähenduses.(5) Hoiuste intresside maksustamise siseriiklike maksusüsteemide kooskõlastamatuse tõttu, eelkõige seoses mitteresidentide saadud intresside käsitlemisega, on liikmesriikide residentidel sageli liikmesriigis, mille residendid nad on, võimalik vältida teises liikmesriigis saadud intresside igasugust maksustamist.(6) Selline olukord põhjustab moonutusi kapitali liikumises liikmesriikide vahel, mis on vastuolus siseturuga.(7) Käesolev direktiiv põhineb 19. ja 20. juunil 2000. aastal Santa Maria da Feiras kokku tulnud Euroopa Ülemkogu istungil ning sellele järgnenud majandus- ja rahandusministrite nõukogu 26. ja 27. novembri 2000. aasta, 13. detsembri 2001. aasta ja 21. jaanuari 2003. aasta koosolekutel saavutatud konsensusel.(8) Käesoleva direktiivi lõppeesmärk on võimaldada maksustada hoiuste intresse, mis on ühes liikmesriigis tasutud tegelikele tulusaajatele, kes on teises liikmesriigis residendist füüsilised isikud, viimasena nimetatud liikmesriigi õigusnormide kohaselt.(9) Käesoleva direktiivi eesmärgi saavutamiseks on kõige parem keskenduda intressimaksetele, mida liikmesriikides asutatud ettevõtjad maksavad või tagavad tegelikele tulusaajatele, kes on teises liikmesriigis residendist füüsilised isikud.(10) Kuna liikmesriigid ei suuda käesoleva direktiivi eesmärki piisavalt saavutada hoiuste maksustamise siseriiklike süsteemide kooskõlastamatuse tõttu ja seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, kui on vaja kõnesoleva eesmärgi saavutamiseks.(11) Makseasutus on ettevõtja, kes maksab intresse või tagab intresside maksmise vahetult tegelikule tulusaajale.(12) Intressimaksete mõiste ja makseasutuse mehhanismi määratlemisel tuleks vajaduse korral viidata nõukogu 20. detsembri 1985. aasta direktiivile 85/611/EMÜ avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigusnormide kooskõlastamise kohta. [4](13) Käesoleva direktiivi reguleerimisala peaks piirduma võlakohustustelt intresside maksustamisega ja jätma käsitlemata muu hulgas pensioni- ja kindlustushüvitiste maksustamise.(14) Selleks et saavutada intressimaksete tegelik maksustamine liikmesriigis, mille resident tegeliku tulusaaja on, peavad liikmesriigid vahetama intressimakseid käsitlevat teavet.(15) Nõukogu 19. detsembri 1977. aasta direktiiviga 77/799/EMÜ liikmesriikide pädevate asutuste vastastikuse abi kohta otsese ja kaudse maksustamise valdkonnas [5] on juba loodud alus liikmesriikide maksualasele teabevahetusele käesoleva direktiiviga hõlmatud tulude kohta. Käesoleva direktiivi kõrval tuleks kõnealust direktiivi kohaldada sellise teabevahetuse suhtes ka edaspidi, kui käesolev direktiiv ei näe ette erandeid nimetatud direktiivist.(16) Automaatne teabevahetus liikmesriikide vahel käesoleva direktiiviga hõlmatud intressimaksete üle muudab võimalikuks kõnealuste maksete tegeliku maksustamise liikmesriigis, mille resident tegelik tulusaaja on, selle riigi siseriiklike õigusnormide kohaselt. Seepärast tuleb sätestada, et käesoleva direktiivi kohaselt teavet vahetavad liikmesriigid ei tohiks toetuda direktiivi 77/799/EMÜ artiklis 8 sätestatud teabevahetuse piirangutele.(17) Struktuurierinevuste tõttu ei saa Austria, Belgia ja Luksemburg kohaldada automaatset teabevahetust samal ajal kui teised liikmesriigid. Arvestades, et kinnipeetav maks suudab tagada tegeliku maksustamise miinimumtaseme, eriti kui selle määr kasvab järk-järgult kuni 35 protsendini, peaksid need kolm liikmesriiki kohaldama üleminekuperioodi vältel käesoleva direktiiviga hõlmatud hoiuste suhtes kinnipeetavat maksu.(18) Kohtlemiserinevuste vältimiseks ei peaks Austria, Belgia ja Luksemburg olema kohustatud kohaldama automaatset teabevahetust enne, kui Šveitsi Konföderatsioon, Andorra Vürstiriik, Liechtensteini Vürstiriik, Monaco Vürstiriik ja San Marino Vabariik tagavad intressimakseid käsitleva teabe tegeliku vahetamise vastava taotluse korral.(19) Need liikmesriigid peaksid suurema osa kõnealusest kinnipeetavast maksust saadavast tulust kandma üle liikmesriigile, mille resident tegelik intressitulusaaja on.(20) Need liikmesriigid peaksid kehtestama korra, mis võimaldaks teiste liikmesriikide residentidest tegelikel tulusaajatel vältida kõnealuse maksu kinnipidamist, lubades oma makseasutusel teatada intressimaksed või esitades liikmesriigi, mille residendid nad on, pädeva asutuse väljastatud tõendi.(21) Liikmesriik, mille resident tegelik tulusaaja on, peaks tagama intresside võimaliku topeltmaksustamise välistamise, mis muidu võiks kaasneda kõnealuse maksustamisega käesoleva direktiiviga ettenähtud korras. Selleks peaks liikmesriik krediteerima kõnealust kinnipeetavat maksu tema territooriumil tasutava maksu võrra ja tagastama tegelikule tulusaajale ülejäänud kinnipeetud maksu summa. Nimetatud maksu ümberarvutuse asemel võib ta siiski kasutada ka kinnipeetava maksu tagasimaksmist.(22) Turuhäirete vältimiseks ei tuleks käesolevat direktiivi üleminekuperioodil kohaldada teatavate kaubeldavate võlakirjade intresside suhtes.(23) Käesolev direktiiv ei tohiks takistada liikmesriikidel kohaldada nende territooriumil tekkivate intresside suhtes muud liiki kinnipeetavaid makse kui käesolevas direktiivis kirjeldatud.(24) Kuni Ameerika Ühendriigid, Šveits, Andorra, Liechtenstein, Monaco, San Marino ja liikmesriikide asjaomased assotsieerunud või sõltlasterritooriumid ei kohalda kõiki käesolevas direktiivis sätestatud meetmeid või nendega samaväärseid meetmeid, võib kapitali väljavool nendesse riikidesse ja nendele territooriumidele kahjustada käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamist. Seepärast tuleb direktiivi kohaldada alates samast kuupäevast, mil kõik need riigid või territooriumid rakendavad selliseid meetmeid.(25) Komisjon peaks iga kolme aasta järel esitama aruande käesoleva direktiivi toimimise kohta ning tegema nõukogule vajalikud muudatusettepanekud, mis aitaksid paremini tagada hoiuste tegeliku maksustamise ja kõrvaldaksid ebasoovitavad konkurentsimoonutused.(26) Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja põhimõtteid, mida on eelkõige tunnustatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I PEATÜKK ÜLDSÄTTEDArtikkel 1Eesmärk1. Käesoleva direktiivi lõppeesmärk on võimaldada maksustada hoiuste intresse, mis on ühes liikmesriigis tasutud tegelikule tulusaajatele, kes on teise liikmesriigi residendist füüsilised isikud, viimasena nimetatud liikmesriigi õigusnormide kohaselt.2. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed selle tagamiseks, et nende territooriumil asutatud makseasutused täidavad käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikke ülesandeid, olenemata intressi tootva võlakohustuse võlgniku asukohast.Artikkel 2Tegeliku tulusaaja määratlus1. Käesolevas direktiivis tähendab "tegelik tulusaaja" füüsilist isikut, kellele makstakse intresse või kelle jaoks intress on tagatud, kui ta ei esita tõendeid, et intressi ei ole makstud talle või ei ole tagatud tema jaoks, see tähendab, et:a) ta tegutseb makseasutusena artikli 4 lõike 1 tähenduses; võib) ta tegutseb juriidilise isiku nimel, üksuse nimel, mille kasum on maksustatud ettevõtjate maksustamise üldise korra kohaselt, direktiivi 85/611/EMÜ kohaselt tegevusloa saanud avatud investeerimisfondi (UCITS) või käesoleva direktiivi artikli 4 lõikes 2 osutatud üksuse nimel ja viimasena nimetatud juhul avaldab kõnealuse üksuse nime ja aadressi intresse maksvale ettevõtjale, kes edastab sellise teabe oma asukohaliikmesriigi pädevale asutusele, võic) ta tegutseb teise füüsilise isiku nimel, kes on tegelik tulusaaja, ja teeb makseasutusele teatavaks kõnealuse tulusaava omaniku isiku artikli 3 lõike 2 kohaselt.2. Kui makseasutusel on andmeid, mille kohaselt isik, kellele makstakse intresse või kellele on intressimaksed tagatud, ei pruugi olla tegelik tulusaaja ning kui selle isiku suhtes ei kohaldata lõike 1 punkti a ega b, võtab makseasutus mõistlikke meetmeid, et teha kindlaks tegeliku tulusaaja isik artikli 3 lõikele 2 kohaselt. Kui makseasutus ei suuda tegeliku tulusaaja isikut kindlaks teha, peab ta kõnealust isikut tegelikuks tulusaajaks.Artikkel 3Tegeliku tulusaaja isik ja residentsus1. Iga liikmesriik võtab oma territooriumil vastu korra, mis võimaldab makseasutusel teha artiklite 8–12 kohaldamiseks kindlaks tegelike tulusaajate isikud ja residentsuse, ja tagab selle korra rakendamise.Selline kord peab olema kooskõlas lõigetes 2 ja 3 sätestatud miinimumnõuetega.2. Makseasutus teeb tegeliku tulusaaja isiku kindlaks miinimumnõuete kohaselt, mis varieeruvad vastavalt sellele, millal on tekkinud makseasutuse ja intressisaaja vahelised suhted:a) enne 1. jaanuari 2004 sõlmitud lepingusuhete puhul teeb makseasutus kindlaks tegeliku tulusaaja isiku, st tema nime ja aadressi, kasutades tema käsutuses olevat teavet, eelkõige vastavalt tema asukohariigis kehtivatele eeskirjadele ja nõukogu 10. juuni 1991. aasta direktiivile 91/308/EMÜ rahandussüsteemi rahapesu eesmärgil kasutamise vältimise kohta [6];b) 1. jaanuaril 2004 või pärast seda sõlmitud lepingusuhete või tehtud toimingute puhul, kui lepingusuhted puuduvad, teeb makseasutus kindlaks tegeliku tulusaaja isiku, st nime ja aadressi ja vajaduse korral liikmesriigi, mille resident ta on, antud maksukohustuslase identifitseerimisnumbri. Need andmed tehakse kindlaks tegeliku tulusaaja esitatud passi või ametliku isikutunnistuse põhjal. Kui aadressi ei ole passis või ametlikul isikutunnistusel, tehakse aadress kindlaks tegeliku tulusaaja esitatud muu isikut tõendava dokumendi alusel. Kui maksukohustuslase identifitseerimisnumbrit ei ole kirjas ei tegeliku tulusaaja esitatud passis, ametlikul isikutunnistusel ega muus isikut tõendavas dokumendis, sealhulgas residentsustõendis, lisatakse isikuandmetele viide tegeliku tulusaaja sünniajale ja -kohale, mis tehakse kindlaks passi või ametliku isikutunnistuse põhjal.3. Makseasutus teeb tegeliku tulusaaja residentsuse kindlaks miinimumnõuete kohaselt, mis varieeruvad vastavalt sellele, millal on tekkinud makseasutuse ja intressisaaja vahelised suhted. Allpool esitatud tingimusi arvestades loetakse tegelik tulusaaja selle riigi residendiks, kus on tema alaline aadress:a) enne 1. jaanuari 2004 sõlmitud lepingusuhete puhul teeb makseasutus tegeliku tulusaaja residentsuse kindlaks, kasutades tema käsutuses olevat teavet, eelkõige tema asukohajärgses riigis kehtivate eeskirjade ja direktiivi 91/308/EMÜ kohaselt;b) 1. jaanuaril 2004 või pärast seda sõlmitud lepingusuhete või tehtud tehingute puhul, kui lepingusuhted puuduvad, teeb makseasutus tegeliku tulusaaja residentsuse kindlaks tegeliku tulusaaja esitatud passis, ametlikul isikutunnistusel või vajaduse korral muus isikut tõendavas dokumendis nimetatud aadressi põhjal ja järgmises korras: kui liikmesriigi väljastatud passi või ametlikku isikutunnistust esitav füüsiline isik teatab, et ta on kolmanda riigi resident, tehakse tema residentsus kindlaks residentsustõendi põhjal, mille väljastab selle kolmanda riigi pädev asutus, mille resident isik väidab end olevat. Kui sellist tõendit ei ole võimalik esitada, loetakse residentsusriigiks liikmesriik, kes on välja andud passi või muu ametliku isikut tõendava dokumendi.Artikkel 4Makseasutuse määratlus1. Käesolevas direktiivis tähendab "makseasutus" ettevõtjat, kes maksab intresse või tagab intresside maksmise vahetult tegelikule tulusaajale, olenemata sellest, kas ettevõtja on intressi tootva võlakohustuse võlgnik või ettevõtja, kellele võlgnik või tegelik tulusaaja on teinud ülesandeks intresside maksmise või intresside maksmise tagamise.2. Liikmesriigis tegutsev üksus, kellele makstakse intresse või kellele on intressid tagatud tegeliku tulusaaja jaoks, loetakse samuti makseasutuseks sellise makse või sellise makse tagamise korral. Seda sätet ei kohaldata, kui ettevõtjal on kõnealuse üksuse esitatud ametlike tõendite põhjal põhjust uskuda, et:a) tegemist on juriidilise isikuga, välja arvatud lõikes 5 osutatud juriidilised isikud, võib) ettevõtja kasumit maksustatakse ettevõtjate maksustamise üldise korra kohaselt võic) tegemist on direktiivi 85/611/EMÜ kohaselt tunnustatud avatud investeerimisfondiga (UCITS).Ettevõtja, kes maksab intresse või tagab intresside maksmise sellisele teises liikmesriigis asutatud üksusele, mida loetakse käesoleva lõike kohaselt makseasutuseks, teatab selle üksuse nime ja aadressi ja üksusele makstud või tagatud intresside kogusumma oma asukohaliikmesriigi pädevale asutusele, kes edastab selle teabe üksuse asukohaliikmesriigi pädevale asutusele.3. Lõikes 2 osutatud üksust võib käesoleva direktiivi kohaldamisel siiski kohelda lõike 2 punktis c osutatud avatud investeerimisfondina (UCITS). Sellise võimaluse kasutamine eeldab, et üksuse asukohaliikmesriik väljastab tõendi, mille kõnealune üksus esitab ettevõtjale.Liikmesriigid kehtestavad nende territooriumil asutatud üksustele selle võimaluse kasutamiseks üksikasjalikud eeskirjad.4. Kui ettevõtja ja lõikes 2 osutatud üksus on asutatud samas liikmesriigis, võtab see liikmesriik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et üksus järgib makseasutusena tegutsedes käesoleva direktiivi sätteid.5. Lõike 2 punkti a ei kohaldata järgmistele juriidilistele isikutele:a) Soomes: avoin yhtiö (Ay) ja kommandiittiyhtiö (Ky)/öppet bolag ja kommanditbolag;b) Rootsis: handelsbolag (HB) ja kommanditbolag (KB).Artikkel 5Pädeva asutuse määratlusKäesolevas direktiivis tähendab "pädev asutus" järgmist:a) liikmesriikides asutused, millest liikmesriik on komisjonile teatanud;b) kolmandate riikide puhul pädevad asutused kahepoolsete või mitmepoolsete maksukonventsioonide tähenduses või nende puudumisel muud asutused, kes on pädevad väljastama residentsustõendi.Artikkel 6Intressimaksete määratlus1. Käesolevas direktiivis tähendab "intressimakse" järgmist:a) arvele makstud või krediteeritud intress, mis on seotud igat liiki võlakohustustega, olenemata sellest, kas need on tagatud hüpoteegiga või kas nendega kaasneb õigus saada osa võlgniku kasumist, ning eelkõige tulu riigi võlakirjadest või võlakirjadest, kaasa arvatud selliste riigi võlakirjade ja võlakirjadega seotud ülekursid ja lisatasud; maksmisega viivitamisel määratavaid trahvimakseid ei loeta intressimakseteks;b) punktis a osutatud võlakohustuste müügi, tagasimaksmise või väljaostmise korral saadaolev või kapitaliseeritud intress;c) intressimaksetest vahetult või artikli 4 lõikes 2 osutatud üksuse vahendusel saadav tulu, mida jaotab:i) direktiivi 85/611/EMÜ kohaselt tunnustatud avatud investeerimisfond (UCITS),ii) üksus, mille puhul võib kasutada artikli 4 lõikes 3 sätestatud võimalust,iii) väljaspool artiklis 7 osutatud territooriumi asutatud investeerimisfondid;d) järgmistes ettevõtjates ja üksustes olnud aktsiate, osade või osakute müügi, väljamaksmise või tagasiostmise korral saadav tulu, kui nad investeerivad rohkem kui 40 % oma varast otse või muude investeerimisfondide või allpool nimetatud üksuste kaudu punktis a nimetatud võlakohustustesse:i) direktiivi 85/611/EMÜ kohaselt tunnustatud avatud investeerimisfond (UCITS),ii) artikli 4 lõikes 3 sätestatud võimalusega hõlmatud üksus,iii) väljaspool artiklis 7 osutatud territooriumi asutatud investeerimisfondid.Liikmesriigid võivad punktis d nimetatud tulu hõlmata intressi määratlusega ainult sel määral, kui selline tulu vastab punktides a ja b määratletud intressimaksetest otse või kaudselt saadavale tulule.2. Kui makseasutusel ei ole lõike 1 punktide c ja d puhul teavet selle kohta, kui suur osa tuludest saadakse intressimaksetest, loetakse tulude kogusumma intressimakseks.3. Kui makseasutusel ei ole lõike 1 punkti d puhul teavet selle kohta, kui suur osa varast on investeeritud võlakohustustesse või kõnealuses lõigus määratletud aktsiatesse, osadesse või osakutesse, loetakse see osa suuremaks kui 40 %. Kui makseasutus ei suuda teha kindlaks tegeliku tulusaaja realiseeritud tulu, loetakse, et tulu vastab aktsiate, osade või osakute müügist, väljamaksmisest või tagasiostmisest saadud laekumistele.4. Kui lõikes 1 määratletud intress makstakse või krediteeritakse artikli 4 lõikes 2 osutatud üksuse kontole ja selline üksus ei kuulu artikli 4 lõikes 3 kirjeldatud võimaluse piiresse, loetakse, et tegemist on sellise üksuse intressimaksega.5. Lõike 1 punktide b ja d puhul on liikmesriikidel võimalus nõuda, et nende territooriumil asutatud makseasutused muudaksid intressi aastapõhiseks ajavahemikuks, mis ei oleks pikem kui üks aasta, ja kohtleksid sellist aastapõhist intressi intressimaksena ka siis, kui kõnealuse perioodi jooksul ei toimu müüki, väljamaksmist või tagasiostmist.6. Erandina lõike 1 punktidest c ja d on liikmesriikidel võimalus jätta intressimakse määratlusest välja neis sätetes osutatud tulu nende territooriumil asutatud ettevõtjatelt või üksustelt, kui sellised üksused ei ole lõike 1 punktis a osutatud võlakohustustesse investeerinud üle 15 % oma varast. Samuti on liikmesriikidel erandina lõikest 4 võimalus jätta lõikes 1 osutatud intressimakse määratlusest välja intressid, mis on makstud või krediteeritud selliste artikli 4 lõikes 2 osutatud üksuse kontole, mis ei kuulu artikli 4 lõikes 3 kirjeldatud võimaluse piiresse ja mis on asutatud tema territooriumil, kui kõnealused üksused ei ole lõike 1 punktis a osutatud võlakohustustesse investeerinud üle 15 % oma varast.Kui liikmesriik kasutab sellist võimalust, on see teistele liikmesriikidele siduv.7. Alates 1. jaanuarist 2011 on lõike 1 punktis d ja lõikes 3 osutatud protsendimäär 25 %.8. Lõike 1 punktis d ja lõikes 6 osutatud protsendimäärad määratakse kindlaks, lähtudes investeerimispõhimõtetest, mis on kehtestatud asjaomaste ettevõtjate või üksuste fonditingimustes või põhikirjas, ja nende puudumisel asjaomaste ettevõtjate või üksuste varade tegelikust koosseisust.Artikkel 7Territoriaalne kohaldamisalaKäesolevat direktiivi kohaldatakse intresside suhtes, mida maksab makseasutus, mis on asutatud territooriumil, kus kohaldatakse asutamislepingut selle artikli 299 kohaselt.II PEATÜKK TEABEVAHETUSArtikkel 8Makseasutuse edastatav teave1. Kui tegelik tulusaaja on mõne muu liikmesriigi resident kui see, kus on asutatud makseasutus, peab makseasutus oma asukohaliikmesriigi pädevale asutusele esitama vähemalt järgmised andmed:a) artikli 3 kohaselt kindlaks tehtud tegeliku tulusaaja isik ja residentsus;b) makseasutuse nimi ja aadress;c) tegeliku tulusaaja kontonumber või kui see puudub, siis intressi aluseks oleva võlakohustuse tunnus;d) teave intressimaksete kohta lõike 2 kohaselt.2. Makseasutuse esitatavas intressimakseid käsitlevates miinimumandmetes tuleb teha vahet järgmistel intressikategooriatel ja märkida:a) artikli 6 lõike 1 punktis a osutatud intressimakse puhul: makstud või krediteeritud intressi summa;b) artikli 6 lõike 1 punktis b või d osutatud intressimakse puhul: kas neis punktides osutatud intressi või tulu summa või müügist, väljamaksmisest või tagasiostmisest saadud laekumiste kogusumma;c) artikli 6 lõike 1 punktis c osutatud intressimakse puhul: kas nimetatud punktis osutatud tulu summa või jaotatud kogusumma;d) artikli 6 lõikes 4 osutatud intressimakse puhul: intresside summa, mis on eraldatud igale artikli 4 lõikes 2 osutatud üksuse liikmele, kes vastab artikli 1 lõike 1 ja artikli 2 lõike 1 tingimustele;e) kui liikmesriik kasutab artikli 6 lõikes 5 osutatud võimalust: aastapõhise intressi summa.Liikmesriigid võivad makseasutuste esitatavates miinimumandmetes intressimaksete kohta siiski piirduda intressi või tulu kogusummaga ja müügist, tagasimaksmisest või väljaostmisest saadud laekumiste kogusummaga.Artikkel 9Automaatne teabevahetus1. Makseasutuse liikmesriigi pädev asutus edastab artiklis 8 osutatud teabe selle liikmesriigi pädevale asutusele, mille resident tegelik tulusaaja on.2. Teabe edastamine on automaatne ja toimub vähemalt kord aastas kuue kuu jooksul pärast makseasutuse liikmesriigi maksuaasta lõppu kõigi kõnealuse aasta jooksul tehtud intressimaksete kohta.3. Kui käesoleva direktiiviga ei nähta ette erandeid direktiivi 77/799/EMÜ sätetest, kohaldatakse nimetatud direktiivi käesoleva direktiivi kohase teabevahetuse suhtes. Direktiivi 77/799/EMÜ artiklit 8 ei kohaldata siiski käesoleva peatüki kohaselt esitatava teabe suhtes.III PEATÜKK ÜLEMINEKUSÄTTEDArtikkel 10Üleminekuperiood1. Arvestades artikli 13 lõiget 1, ei pea artikli 17 lõigetes 2 ja 3 osutatud kuupäeval algava üleminekuperioodi jooksul Belgia, Luksemburg ja Austria kohaldama II peatüki sätteid.Sellest olenemata saavad nad siiski teistelt liikmesriikidelt II peatüki kohast teavet.Üleminekuperioodi ajal on käesoleva direktiivi eesmärk tagada ühes liikmesriigis tegelikele tulusaajatele, kes on teise liikmesriigi residendist füüsilised isikud, tasutud hoiuste intresside tegelik minimaalne maksustamine.2. Üleminekuperiood lõpeb järgmistest kuupäevadest viimasele järgneva esimese täieliku majandusaasta lõpus:- kuupäev, mil nõukogu ühehäälse häälteenamusega jõustub Euroopa Ühenduse ning viimase nendest riikidest — Šveitsi Konföderatsiooni, Liechtensteini Vürstiriigi, San Marino Vabariigi, Monaco Vürstiriigi ja Andorra Vürstiriigi — vahel sõlmitud kokkulepe, millega nähakse taotluse korral ette teabevahetus vastavalt määratlusele OECD 18. aprillil 2002 avaldatud näidisleppes maksuküsimustealase teabevahetuse kohta (edaspidi "OECD näidislepe") seoses käesolevas direktiivis määratletud intressimaksetega, mida sooritavad sellise riigi territooriumil asutatud makseasutused tegelikele tulusaajatele, kes on residendid territooriumil, kus direktiivi kohaldatakse, lisaks sellele kohaldavad samad riigid samal ajal selliste maksete suhtes kinnipeetavat maksu, mille määr on kindlaks määratud artikli 11 lõikes 1 osutatud vastavateks ajavahemikeks,- kuupäev, mil nõukogu on ühehäälselt nõus, et Ameerika Ühendriigid on valmis OECD näidisleppes määratletud teabevahetuseks, kui seda taotletakse seoses käesolevas direktiivis määratletud intressimaksetega, mida sooritavad tema territooriumil asutatud makseasutused tegelikele tulusaajatele, kes on residendid territooriumil, mille suhtes kohaldatakse käesolevat direktiivi.3. Üleminekuperioodi lõpus peavad Belgia, Luksemburg ja Austria kohaldama II peatüki sätteid ning lõpetama artiklites 11 ja 12 sätestatud kinnipeetava maksu kohaldamise ja tulude jagamise. Kui Belgia, Luksemburg või Austria otsustab II peatüki sätteid kohaldada üleminekuperioodi ajal, lõpetab ta artiklites 11 ja 12 sätestatud kinnipeetava maksu kohaldamise ja tulude jagamise.Artikkel 11Kinnipeetav maks1. Kui tegelik tulusaaja on muu liikmesriigi resident kui see, kus on asutatud makseasutus, kohaldavad Belgia, Luksemburg ja Austria artiklis 10 osutatud üleminekuperioodi ajal kinnipeetavat maksu, mis on üleminekuperioodi esimese kolme aasta jooksul 15 %, järgmise kolme aasta jooksul 20 % ja pärast seda 35 %.2. Makseasutused kohaldavad kinnipeetavat maksu järgmiselt:a) artikli 6 lõike 1 punktis a osutatud intressimakse puhul: makstud või krediteeritud intressi summalt;b) artikli 6 lõike 1 punktis b või d osutatud intressimakse puhul: nimetatud punktides osutatud intresside või tulu summalt või samaväärse toimega maksu kaudu, mida saaja tasub kogu müügist, väljamaksmisest või tagasiostmisest saadud tulult;c) artikli 6 lõike 1 punktis c osutatud intressimakse puhul: kõnealuses punktis osutatud summalt;d) artikli 6 lõikes 4 osutatud intressimakse puhul: intresside summalt, mis on eraldatud igale artikli 4 lõikes 2 osutatud üksuse liikmele, kes vastab artikli 1 lõike 1 ja artikli 2 lõike 1 tingimustele;e) kui liikmesriik kasutab artikli 6 lõikes 5 osutatud võimalust: aastapõhise intressi summalt.3. Lõike 2 punktide a ja b kohaldamisel kohaldatakse kinnipeetavat maksu proportsionaalselt ajaga, mille jooksul tegelikul tulusaajal võlakohustus oli. Kui makseasutus ei suuda oma käsutuses oleva teabe põhjal omamistähtaega kindlaks teha, kohtleb ta tegelikku tulusaajat nii, nagu oleks võlakohustus kogu kehtivusaja jooksul olnud tema oma, kui tegelik tulusaaja ei esita tõendeid võlakohustuse omandamise kuupäeva kohta.4. Kui makseasutuse liikmesriik kehtestab kinnipeetava maksu, ei takista see liikmesriigil, mille resident tegelik tulusaaja on, maksustada tulu oma siseriiklike õigusnormide kohaselt, kui see on kooskõlas asutamislepinguga.5. Üleminekuperioodi ajal võivad kinnipeetavat maksu kohaldavad liikmesriigid näha ette, et ettevõtjad, kes maksavad intresse või tagavad intressid artikli 4 lõikes 2 osutatud ja teises liikmesriigis tegutsevale üksusele, loetakse üksuse asemel makseasutuseks ja nad kohaldavad kõnealuse intressi suhtes kinnipeetavat maksu, kui üksus ei ole andnud ametlikku nõusolekut oma nime, aadressi ja kogu talle makstud või tagatud intressi kohta käiva teabe edastamiseks artikli 4 lõike 2 viimase lõigu kohaselt.Artikkel 12Tulu jaotamine1. Liikmesriigid, kes kohaldavad kinnipeetavat maksu artikli 11 lõike 1 kohaselt, jätavad endale 25 % oma tulust ja kannavad 75 % tulust üle liikmesriigile, mille resident tegeliku intressitulu saaja on.2. Liikmesriigid, kes kohaldavad kinnipeetavat maksu artikli 11 lõike 5 kohaselt, jätavad endale 25 % tulust ja kannavad 75 % tulust teistele liikmesriikidele proportsionaalselt käesoleva artikli lõike 1 kohaste ülekannetega.3. Sellised ülekanded tehakse kuue kuu jooksul pärast makseasutuse liikmesriigi maksuaasta lõppu lõikes 1 osutatud juhul või pärast ettevõtja liikmesriigi maksuaasta lõppu lõikes 2 osutatud juhul.4. Kinnipeetavat maksu kohaldavad liikmesriigid võtavad tulude jaotamise süsteemi toimimiseks vajalikud meetmed.Artikkel 13Erandid kinnipeetava maksu menetlusest1. Liikmesriigid, kes kohaldavad kinnipeetavat maksu artikli 11 kohaselt, näevad ette ühe järgmisest kahest menetlusest või mõlemad selle tagamiseks, et tegelikud tulusaajad võivad taotleda maksu kinnipidamata jätmist:a) menetlus, mis võimaldab tegelikul tulusaajal anda makseasutusele selged volitused edastada teavet II peatüki kohaselt, selline volitus hõlmab kõiki intresse, mille asjaomane makseasutus on tegelikule tulusaajale maksnud; sellisel juhul kohaldatakse artikli 9 sätteid;b) menetlus, millega tagatakse, et kinnipeetavat maksu ei kohaldata, kui tegelik tulusaaja esitab oma makseasutusele tõendi, mille liikmesriigi, mille resident ta on, pädev asutus on tema nimele väljastanud lõike 2 kohaselt.2. Tegeliku tulusaaja taotluse korral väljastab liikmesriigi, mille resident ta on, pädev asutus tõendi, millele on märgitud järgmine teave:a) tegeliku tulusaaja nimi, aadress ja maksukohustuslase number või muu identifitseerimisnumber või selle puudumise korral sünniaeg ja -koht;b) makseasutuse nimi ja aadress;c) tegeliku tulusaaja kontonumber või selle puudumise korral võlakohustuse andmed.Selline tõend kehtib kuni kolm aastat. Tõend väljastatakse kõigile tegelikele tulusaajatele, kes seda taotlevad, kahe kuu jooksul pärast taotluse esitamist.Artikkel 14Topeltmaksustamise kaotamine1. Liikmesriik, mille resident tegelik tulusaaja on, tagab artiklis 11 osutatud kinnipeetava maksu kehtestamisest tuleneda võiva topeltmaksustamise kaotamise kooskõlas lõigete 2 ja 3 sätetega.2. Kui tegeliku tulusaaja saadud intresside suhtes on makseasutuse liikmesriigis kohaldatud kinnipeetavat maksu, võimaldab liikmesriik, mille resident tegelik tulusaaja on, talle maksukrediiti siseriiklike õigusnormide kohaselt kinnipeetud maksuga samaväärses summas. Kui kõnealune summa ületab siseriiklike õigusnormide kohaselt tasumisele kuuluva maksu summa, maksab liikmesriik, mille resident tegelik tulusaaja on, kinnipeetud maksu ülemäärase summa talle tagasi.3. Kui lisaks artiklis 11 osutatud kinnipeetavale maksule on tegeliku tulusaaja saadud intresside suhtes kohaldatud muud liiki kinnipeetavaid makse ja liikmesriik, mille resident ta on, võimaldab sellise kinnipeetava maksu puhul maksude ümberarvutust oma siseriiklike õigusnormide või topeltmaksustamise vältimise lepingute kohaselt, krediteeritakse sellised muud kinnipeetavad maksud enne lõikes 2 osutatud menetluse rakendamist.4. Liikmesriik, mille resident tegelik tulusaaja on, võib asendada lõigetes 2 ja 3 osutatud maksu ümberarvutuse artiklis 11 osutatud kinnipeetava maksu tagasimaksmisega.Artikkel 15Käibevõlakirjad1. Artiklis 10 osutatud üleminekuperioodi ajal ja hiljemalt 31. detsembrini 2010 ei peeta omamaiseid ja rahvusvahelisi võlakirju ja muid käibevõlakirju, mis on emiteeritud enne 1. märtsi 2001 või mille esialgse emissiooniprospekti on enne nimetatud kuupäeva heaks kiitnud pädevad asutused nõukogu direktiivi 80/390/EMÜ [7] tähenduses või kolmandate riikide vastutavad asutused, võlakirjadeks artikli 6 lõike 1 punkti a tähenduses, tingimusel et selliseid käibevõlakirju alates 1. märtsist 2002 (kaasa arvatud) rohkem ei emiteerita. Kui artiklis 10 osutatud üleminekuperiood peaks jätkuma ka pärast 31. detsembrit 2010, kohaldatakse käesoleva artikli sätteid ka edaspidi selliste käibevõlakirjade suhtes:- mis sisaldavad brutointressiklauslit või varase väljaostmise klausleid ja- kui artiklis 4 määratletud makseasutus on asutatud liikmesriigis, kes kohaldab artiklis 11 osutatud kinnipeetavat maksu, ja maksab intressi või tagab intresside maksmise otse teises liikmesriigi residendist tegelikule tulusaajale.Kui 1. märtsil 2002 või pärast seda toimub eespool nimetatud riigi või lisas määratletud seotud ja avalik-õigusliku üksusena tegutseva või rahvusvahelise leppega tunnustatud üksuse käibevõlakirjade täiendav emissioon, loetakse kogu selliste võlakirjade emissiooni, mis koosneb esialgsest emissioonist ja võimalikest hilisematest emissioonidest, võlakohustusena artikli 6 lõike 1 punkti a tähenduses.Kui teise lõiguga hõlmamata emiteerija emiteerib uuesti eespool nimetatud käibevõlakirju 1. märtsil 2002 või pärast seda, loetakse selline hilisem emissioon võlakohustuseks artikli 6 lõike 1 punkti a tähenduses.2. Käesoleva artikli sätted ei takista liikmesriikidel maksustada lõikes 1 osutatud käibevõlakirjadest saadavat tulu oma siseriiklike õigusnormide kohaselt.IV PEATÜKK MUUD SÄTTED JA LÕPPSÄTTEDArtikkel 16Muud kinnipeetavad maksudKäesoleva direktiivi sätted ei takista liikmesriikidel kohaldada muud liiki kinnipeetavaid makse kui artiklis 11 nimetatud oma siseriiklike õigusnormide või topeltmaksustamise vältimise lepingute kohaselt.Artikkel 17Ülevõtmine1. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid 1. jaanuariks 2004. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 1. jaanuarist 2005, tingimusel et:i) Šveitsi Konföderatsioon, Liechtensteini Vürstiriik, San Marino Vabariik, Monaco Vürstiriik ja Andorra Vürstiriik kohaldavad alates samast kuupäevast käesolevas direktiivis sätestatud meetmetega samaväärseid meetmeid nende ja Euroopa Ühenduse vahel sõlmitud kokkulepete kohaselt pärast nõukogu ühehäälset otsust;ii) kehtivad lepped või muu kord, mille kohaselt assotsieerunud või sõltlasterritooriumid (Kanalisaared, Mani saar ja Kariibi mere piirkonna assotsieerunud või sõltlasterritooriumid) kohaldavad samast kuupäevast automaatset teabevahetust samal viisil, nagu on sätestatud käesoleva direktiivi II peatükis (või kohaldavad artiklis 10 määratletud üleminekuperioodil kinnipeetavat maksu samadel tingimustel, nagu on sätestatud artiklites 11 ja 12).3. Nõukogu otsustab ühehäälselt vähemalt kuus kuud enne 1. jaanuari 2005, kas lõikes 2 sätestatud tingimusi täidetakse, võttes arvesse asjaomaste meetmete jõustumiskuupäevi kõnealustes kolmandates riikides ja assotsieerunud või sõltlasterritooriumidel. Kui nõukogu otsustab, et tingimusi ei täideta, võtab ta komisjoni ettepanekul ühehäälselt vastu uue kuupäeva lõike 2 kohaldamiseks.4. Kui liikmesriigid võtavad vastu käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.5. Liikmesriigid teatavad sellest komisjonile viivitamata ning edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklikud põhilised õigusnormid ning käesoleva direktiivi ja vastuvõetud siseriiklike sätete vahelise vastavustabeli.Artikkel 18LäbivaatamineKomisjon esitab nõukogule iga kolme aasta järel aruande käesoleva direktiivi toimimise kohta. Nende aruannete põhjal teeb komisjon nõukogule vajalikud direktiivi muudatusettepanekud, mis aitaksid paremini tagada hoiuste tegelikku maksustamist ja kõrvaldaksid ebasoovitavad konkurentsimoonutused.Artikkel 19JõustumineKäesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Artikkel 20AdressaadidKäesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 3. juuni 2003Nõukogu nimeleesistujaN. Christodoulakis[1] EÜT C 270 E, 25.9.2001, lk 259.[2] ELT C 47 E, 27.2.2003, lk 553.[3] EÜT C 48, 21.2.2002, lk 55.[4] EÜT L 375, 31.12.1985, lk 3. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/108/EÜ (EÜT L 41, 13.2.2002, lk 35).[5] EÜT L 336, 27.12.1977, lk 15. Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.[6] EÜT L 166, 28.6.1991, lk 77. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/97/EÜ (EÜT L 344, 28.12.2001, lk 76).[7] EÜT L 100, 17.4.1980, lk 1. Direktiiv on kehtetuks tunnistatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/34/EÜ (EÜT L 184, 6.7.2001, lk 1).--------------------------------------------------LISAARTIKLIS 15 OSUTATUD SEOTUD ÜKSUSTE LOETELUArtikli 15 kohaldamisel loetakse järgmisi üksusi "seotud ja avalik-õigusliku üksusena tegutsevateks või rahvusvahelise leppega tunnustatud üksusteks":- üksused Euroopa Liidus:Belgia | Vlaams Gewest (Flaami piirkond) Région wallonne (Vallooni piirkond) Région bruxelloise/Brussels Gewest (Brüsseli piirkond) Communauté française (prantsuskeelne kogukond) Vlaamse Gemeenschap (flaamikeelne kogukond) Deutschsprachige Gemeinschaft (saksakeelne kogukond) |Hispaania | Xunta de Galicia (Galicia piirkondlik valitsus) Junta de Andalusía (Andaluusia piirkondlik valitsus) Junta de Extremadura (Extremadura piirkondlik valitsus) Junta de Castilla-La Mancha (Castilla-La Mancha piirkondlik valitsus) Junta de Castilla-León (Castilla-Leóni piirkondlik valitsus) Gobierno Foral de Navarra (Navarra piirkondlik valitsus) Govern de les Illes Balears (Baleaari saarte piirkondlik valitsus) Generalitat de Catalunya (Kataloonia piirkondlik valitsus) Generalitat de Valencia (Valencia piirkondlik valitsus) Diputación General de Aragón (Aragoni piirkondlik valitsus) Gobierno de las Islas Canarias (Kanaari saarte piirkondlik valitsus) Gobierno de Murcia (Murcia piirkondlik valitsus) Gobierno de Madrid (Madridi piirkondlik valitsus) Gobierno de la Comunidad Autónoma del País Vasco/Euzkadi (Baski autonoomse piirkonna valitsus) Diputación Foral de Guipuzcóa (Guipuzcóa piirkondlik valitsus) Diputación Foral de Vizcaya/Bizkaia (Vizcaya piirkondlik valitsus) Diputación Foral de Alava (Alava piirkondlik valitsus) Ayuntamiento de Madrid (Madridi linnavolikogu) Ayuntamiento de Barcelona (Barcelona linnavolikogu) Cabildo Insular de Gran Canaria (Gran Canaria saare volikogu) Cabildo Insular de Tenerife (Tenerife saare volikogu) Instituto de Crédito Oficial (riiklik krediidiasutus) Instituto Catalán de Finanzas (Kataloonia finantsasutus) Instituto Valenciano de Finanzas (Valencia finantsasutus) |Kreeka | Οργανισμός Τηλεπικοινωνιών Ελλάδος (riiklik telekommunikatsiooniorganisatsioon) Οργανισμός Σιδηροδρόμων Ελλάδος (riiklik raudteeorganisatsioon) Δημόσια Επιχείρηση Ηλεκτρισμού (riiklik elektriettevõtja) |Prantsusmaa | La Caisse d'amortissement de la dette sociale (CADES) (Sotsiaalkindlustusvõlgade väljaostmise fond) L'Agence française de développement (AFD) (Prantsusmaa arenguasutus) Réseau Ferré de France (RFF) (Prantsusmaa raudteevõrk) Caisse Nationale des Autoroutes (CNA) (Riiklik kiirteede fond) Assistance publique Hôpitaux de Paris (APHP) (Avalik toetus Pariisi haiglatele) Charbonnages de France (CDF) (Prantsusmaa söeamet) Entreprise minière et chimique (EMC) (Kaevandus- ja keemiatööstusettevõtja) |Itaalia | Maakonnad Provintsid Kohalikud omavalitsused Cassa Depositi e Prestiti (hoiuste ja laenude fond) |Portugal | Região Autónoma da Madeira (Madeira autonoomne piirkond) Região Autónoma dos Açores (Assooride autonoomne piirkond) Kohalikud omavalitsused |- rahvusvahelised üksused:Euroopa Rekonstruktsiooni- ja ArengupankEuroopa InvesteerimispankAasia ArengupankAafrika ArengupankMaailmapank/IBRD/IMFRahvusvaheline finantskorporatsioonAmeerika ArengupankEuroopa Nõukogu SotsiaalarengufondEuratomEuroopa ÜhendusCorporación Andina de Fomento (CAF) (Andide arengu korporatsioon)EurofimaEuroopa Söe- ja TeraseühendusPõhjamaade InvesteerimispankKariibi ArengupankArtikli 15 sätteid ei piira rahvusvahelisi kohustusi, mille liikmesriigid on endale võtnud seoses eespool nimetatud rahvusvaheliste üksustega,- üksused kolmandates riikides:Üksused, mis vastavad järgmistele tingimustele:1. üksust peetakse siseriiklike kriteeriumide kohaselt selgelt avalik-õiguslikuks üksuseks;2. selline avalik-õiguslik üksus on turuväline tootja, kes haldab ja rahastab toiminguid, peamiselt pakkudes turuväliseid kaupu ja teenuseid, mis on mõeldud ühiskondliku hüvena ja mida tegelikult kontrollib valitsemissektor;3. selline avalik-õiguslik üksus on suur ja regulaarne võlakirjade emiteerija;4. asjaomane riik suudab tagada, et selline üksus ei kasuta brutointressiklauslite puhul varajast väljaostmist.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2006/9/EÜ,  23. jaanuar 2006 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 90/642/EMÜ seoses selles kindlaksmääratud dikvaadi jääkide piirnormidega   (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               26.1.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 22/24

      KOMISJONI DIREKTIIV 2006/9/EÜ,
   23. jaanuar 2006,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 90/642/EMÜ seoses selles kindlaksmääratud dikvaadi jääkide piirnormidega
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiivi 90/642/EMÜ teatavates taimset päritolu saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (1) eriti selle artiklit 7,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (2) eriti selle artikli 4 lõike 1 punkti f,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt direktiivile 91/414/EMÜ vastutavad teatavate põllukultuuride puhul kasutatavate taimekaitsevahendite kasutusloa andmise eest liikmesriigid. Selliste kasutuslubade aluseks peab olema inimeste ja loomade tervist ning keskkonda mõjutavate tegurite hinnang. Hinnangu andmisel tuleb arvesse võtta kasutajate ja kõrvalseisjate kokkupuuteid ja mõju maismaa-, vee- ja õhukeskkonnale, samuti töödeldud põllukultuurides sisalduvate jääkainete tarbimise mõju inimestele ja loomadele.

               (2)

               Jääkide piirnormid kajastavad tegeliku taimekaitse saavutamiseks vajalikku pestitsiidide miinimumkogust, mida kasutatakse selliselt, et jääkaine kogus on võimalikult väike ja toksikoloogiliselt vastuvõetav, eelkõige hinnangulist toidu kaudu omastamist arvesse võttes.

               (3)

               Jääkide piirnormid tuleks aeg-ajalt läbi vaadata. Piirnorme võib uute kasutusviiside, uue teabe või uute andmete arvessevõtmiseks muuta.

               (4)

               Jääkide piirnormid määratakse kindlaks vastavalt analüütiliselt määratud alammäärale, kui taimekaitsevahendite lubatud kasutamise tagajärjel ei leita toiduaines või selle pinnal märkimisväärselt pestitsiidijääke või kui nende kasutamine ei ole lubatud või kui liikmesriikide poolt lubatud kasutamiseks ei esitatud vajalikke andmeid või kui kolmandates riikides kasutamiseks ei esitatud asjaomaseid andmeid ning selle tagajärjel leidub ühenduse turul ringlusse lastavates toiduainetes või nende pinnal pestitsiidide jääke.

               (5)

               Komisjonile on edastatud teavet teatavate direktiiviga 90/642/EMÜ hõlmatud uute või muutunud kasutusviiside kohta dikvaadi puhul.

               (6)

               Tarbijate eluaegset kokkupuudet kõnealuse pestitsiidiga selliste toiduainete kaudu, mis võivad sisaldada selle pestitsiidi jääke, on hinnatud ja mõõdetud vastavalt ühenduses kasutatavatele menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni avaldatud juhiseid. (3) On välja arvutatud, et asjaomased jääkide piirnormid tagavad, et aktsepteeritavat päevadoosi ei ületata.

               (7)

               Kättesaadava teabe hindamine on näidanud, et akuutset standarddoosi ei nõuta ja seepärast ei ole lühiajaline hinnang vajalik.

               (8)

               Seepärast on asjakohane kehtestada dikvaadi jääkide uued piirnormid.

               (9)

               Jääkide ajutiste piirnormide kehtestamine või muutmine ühenduse tasemel ei takista liikmesriikidel kehtestada dikvaadi jääkide ajutisi piirnorme vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f ja nimetatud direktiivi VI lisale. Nelja aastat peetakse dikvaadi edasiste kasutusviiside lubamiseks piisavaks. Pärast seda peaksid ühenduse jääkide piirnormid muutuma lõplikuks.

               (10)

               Seepärast tuleks direktiivi 90/642/EMÜ vastavalt muuta.

               (11)

               Käesoleva direktiivi kohaselt võetavad meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 90/642/EMÜ I lisa muudetakse järgmiselt. Rühmas “4. ÕLISEEMNED” lisatakse kanne “Kanepiseemned” kannete “Puuvillaseemned” ja “Muud” vahele.
   Artikkel 2
   Direktiivi 90/642/EMÜ II lisa A osa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 3
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 26. juuliks 2006. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 27. juulist 2006.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 23. jaanuar 2006

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2005/76/EÜ (ELT L 293, 9.11.2005, lk 14).

      (2)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2005/72/EÜ (ELT L 279, 22.10.2005, lk 63).

      (3)  Juhised pestitsiidijääkide toidu kaudu omastamise hindamiseks (läbi vaadatud), mille on koostanud GEMS/Food Programme koostöös Codexi pestitsiidijääkide komiteega, avaldanud Maailma Terviseorganisatsioon 1997. aastal (WHO/FSF/FOS.97.7).

      LISA
      Direktiivi 90/642/EMÜ II lisa A osas asendatakse dikvaadi veerg järgmisega:

                     Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

                     Tooterühmad ja üksiktooted, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme

                     Dikvaat

                                 “1.

                                 Värsked, kuivatatud või külmutamise teel säilitatud kuumtöötlemata suhkrulisandita puuviljad; pähklid

                     0,05 (1)
                         (2)

                                 i)

                                 TSITRUSVILJAD

                     Greibid

                     Sidrunid

                     Laimid

                     Mandariinid (sh klementiinid ja samalaadsed hübriidid)

                     Apelsinid

                     Pomelod

                     Muud

                                 ii)

                                 PÄHKLIPUUDE VILJAD (kooritud või koorimata)

                     Mandlid

                     Brasiilia pähklid

                     Kašupähklid

                     Kastanid

                     Kookospähklid

                     Sarapuupähklid

                     Makadaamiapähklid

                     Pekanipähklid

                     Piiniapähklid

                     Pistaatsiapähklid

                     Kreeka pähklid

                     Muud

                                 iii)

                                 ÕUNVILJAD

                     Õunad

                     Pirnid

                     Küdooniad

                     Muud

                                 iv)

                                 LUUVILJAD

                     Aprikoosid

                     Kirsid

                     Virsikud (kaasa arvatud nektariinid ja samalaadsed hübriidid)

                     Ploomid

                     Muud

                                 v)

                                 MARJAD JA VÄIKESED PUUVILJAD

                                 a)

                                 Laua- ja veiniviinamarjad

                     Lauaviinamarjad

                     Veiniviinamarjad

                                 b)

                                 Maasikad (v.a metsmaasikad)

                                 c)

                                 Koguviljad (v.a metsamarjad)

                     Murakad

                     Põldmurakad

                     Logani murakad

                     Vaarikad

                     Muud

                                 d)

                                 Muud väikesed puuviljad ja marjad (v.a metsamarjad)

                     Mustikad

                     Jõhvikad

                     Sõstrad (punased, mustad ja valged)

                     Karusmarjad

                     Muud

                                 e)

                                 Looduses kasvavad marjad ja puuviljad

                                 vi)

                                 MUUD VILJAD

                     Avokaadod

                     Banaanid

                     Datlid

                     Viigimarjad

                     Kiivid

                     Kääbusapelsinid

                     Litšid

                     Mangod

                     Oliivid

                     Papaiad

                     Kannatuslille viljad

                     Ananassid

                     Granaatõunad

                     Muud

                                 2.

                                 Köögiviljad: värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatud

                     0,05 (1)
                         (2)

                                 i)

                                 JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILJAD

                     Söögipeet

                     Porgand

                     Maniokk

                     Juurseller

                     Mädarõigas

                     Maapirn

                     Pastinaak

                     Juurpetersell

                     Redis

                     Aed-piimjuur

                     Maguskartul

                     Kaalikas

                     Naeris

                     Jamss

                     Muud

                                 ii)

                                 SIBULKÖÖGIVILJAD

                     Küüslauk

                     Sibul

                     Šalott

                     Talisibul

                     Muud

                                 iii)

                                 VILIKÖÖGIVILJAD

                                 a)

                                 Maavitsalised

                     Tomat

                     Paprika

                     Baklažaan

                     Muud

                                 b)

                                 Kõrvitsalised – söödava koorega

                     Kurgid

                     Kornišonid

                     Kabatšokid

                     Muud

                                 c)

                                 Kõrvitsalised – mittesöödava koorega

                     Melonid

                     Patissonid

                     Arbuusid

                     Muud

                                 d)

                                 Suhkrumais

                                 iv)

                                 KAPSASKÖÖGIVILJAD

                                 a)

                                 Õisik-kapsas

                     Spargelkapsas (sh asparkapsas)

                     Lillkapsas

                     Muud

                                 b)

                                 Peakapsad

                     Rooskapsas

                     Peakapsas

                     Muud

                                 c)

                                 Lehtkapsad

                     Hiina kapsas

                     Lehtkapsas

                     Muud

                                 d)

                                 Nuikapsas

                                 v)

                                 LEHTKÖÖGIVILJAD JA VÄRSKED MAITSETAIMED

                                 a)

                                 Salat jms

                     Salatkress

                     Põldkännak

                     Aedsalat

                     Eskariool (laialehine endiivia)

                     Muud

                                 b)

                                 Spinat jms

                     Spinat

                     Lehtpeet (mangold)

                     Muud

                                 c)

                                 Ürt-allikkress

                                 d)

                                 Harilik sigur

                                 e)

                                 Ürdid

                     Aed-harakputk

                     Murulauk

                     Petersell

                     Lehtseller

                     Muud

                                 vi)

                                 KAUNVILJAD (värsked)

                     Oad (poetamata)

                     Oad (poetatud)

                     Herned (poetamata)

                     Herned (poetatud)

                     Muud

                                 vii)

                                 VARSKÖÖGIVILJAD (värsked)

                     Spargel

                     Hispaania artišokk

                     Seller

                     Apteegitill

                     Kera-artišokk

                     Porrulauk

                     Rabarber

                     Muud

                                 viii)

                                 SEENED

                                 a)

                                 Kultuurseened

                                 b)

                                 Looduses kasvavad seened

                                 3.

                                 Kaunviljad

                        0,2 (2)

                     Oad

                     Läätsed

                     Herned

                     Muud

               4.   Õliseemned

                     Linaseemned

                     5 (2)

                     Maapähklid

                     0,1 (1)
                         (2)

                     Mooniseemned

                     0,1 (1)
                         (2)

                     Seesamiseemned

                     0,1 (1)
                         (2)

                     Päevalilleseemned

                        1 (2)

                     Rapsiseemned

                        2 (2)

                     Sojaoad

                        0,2 (2)

                     Sinepiseemned

                     0,5 (2)

                     Puuvillaseemned

                     0,1 (1)
                         (2)

                     Kanepiseemned

                        0,5 (2)

                     Muud

                     0,1 (1)
                         (2)

                                 5.

                                 Kartulid

                     0,05 (1)
                         (2)

                     Varajane kartul

                     Säilituskartul

                                 6.

                                 Tee (kuivatatud lehed ja varred, fermenditud või mitte, Camellia sinensis)

                     0,1 (1)
                         (2)

                                 7.

                                 Humal (kuivatatud), sealhulgas humalakäbi graanulid ja kontsentreerimata pulber

                     0,1 (1)
                         (2)

         (1)  Väljendab alumist määramispiiri.

         (2)  Näitab, et jääkide piirnormid on kehtestatud ajutiselt vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f.”


title: Komisjoni direktiiv 2006/4/EÜ,  26. jaanuar 2006 , millega muudetakse nõukogu direktiivide 86/362/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisasid karbofuraani jääkide piirnormide osas   (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               27.1.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 23/69

      KOMISJONI DIREKTIIV 2006/4/EÜ,
   26. jaanuar 2006,
   millega muudetakse nõukogu direktiivide 86/362/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisasid karbofuraani jääkide piirnormide osas
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/362/EMÜ teraviljas sisalduvate ja selle pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (1) eriti selle artiklit 10,
   võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiivi 90/642/EMÜ teatavates taimset päritolu saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (2) eriti selle artiklit 7,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Teravilja ja taimset päritolu toodete, sealhulgas puu- ja juurvilja puhul kajastab jääkide määr tõhusaks taimekaitseks vajaliku pestitsiidide miinimumkoguse kasutamist, nii et jääkaine kogus oleks võimalikult väike ja toksikoloogiliselt vastuvõetav, pidades silmas eelkõige keskkonnakaitset ja jääkide määra, mida tarbijad hinnanguliselt toidu kaudu omastavad. Ühenduse piirnormid kajastavad sellist jääkide koguse ülempiiri, mida tooted võivad heade põllumajandustavade järgimise korral sisaldada.

               (2)

               Pestitsiidide jääkide piirnorme jälgitakse pidevalt ning muudetakse uue teabe ja uute andmete arvessevõtmiseks. Jääkide piirnormideks määratakse nende alumine määramispiir, kui taimekaitsevahendite lubatud kasutamise tagajärjel ei leita toiduaines või selle pinnal märkimisväärselt pestitsiidijääke või kui nende kasutamine ei olnud lubatud või kui liikmesriikide poolt lubatud kasutamiseks ei esitatud vajalikke andmeid või kui kolmandates riikides kasutamiseks ei esitatud asjaomaseid andmeid ning selle tagajärjel leidub ühenduse turul ringlusesse lastavates toiduainetes või nende pinnal pestitsiidide jääke.

               (3)

               Mitu liikmesriiki on teavitanud komisjoni soovist muuta riigisiseseid jääkide piirnorme vastavalt direktiivi 90/642/EMÜ artiklile 8, lähtudes murest koguste üle, mida tarbijad saavad toiduga. Komisjonile on edastatud ühenduse piirnormide läbivaatamise ettepanekud.

               (4)

               Tarbijate eluaegset ja lühiajalist kokkupuudet käesolevas direktiivis nimetatud pestitsiididega toiduainete kaudu on uuesti hinnatud ja mõõdetud vastavalt Euroopa Ühenduses kasutatavatele menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni avaldatud juhiseid. (3) Sellest lähtudes tuleks määrata jääkide uued piirnormid, mis välistaksid tarbijate lubamatu kokkupuute asjaomase ainega.

               (5)

               Tarbijate akuutset kokkupuudet kõnealuste pestitsiididega iga toiduaine kaudu, mis võib sisaldada jääke, on vajaduse korral hinnatud ja mõõdetud vastavalt ühenduse menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni avaldatud juhiseid. Jõuti järeldusele, et pestitsiidide jääkide esinemine uute piirnormide tasemel või sellest väiksemal tasemel ei avalda ägedat toksilist mõju.

               (6)

               Uute piirnormide suhtes on konsulteeritud ühenduse kaubanduspartneritega Maailma Kaubandusorganisatsiooni kaudu ja nende arvamusi kõnealuste normide kohta on arvesse võetud.

               (7)

               Seetõttu tuleks direktiivide 86/362/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisasid vastavalt muuta.

               (8)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 86/362/EMÜ II lisa A osa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi I lisale.
   Artikkel 2
   Direktiivi 90/642/EMÜ II lisa A osa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi II lisale.
   Artikkel 3
   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 27. juulil 2006. aastal. Nad edastavad kõnealuste sätete teksti ning kõnealuste sätete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 27. juulist 2006.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Liikmesriigid teatavad komisjonile vastavalt käesolevale direktiivile kohandatud tähtsamate õigus- ja haldusnormide teksti.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeva.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 26. jaanuar 2006

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 221, 7.8.1986, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2005/76/EÜ (ELT L 293, 9.11.2005, lk 14).

      (2)  EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/76/EÜ.

      (3)  Juhised pestitsiidijääkide toidu kaudu omastamise hindamiseks (läbi vaadatud), mille on koostanud GEMS/Food Programme koostöös Codexi pestitsiidijääkide komiteega, avaldanud Maailma Terviseorganisatsioon 1997. aastal (WHO/FSF/FOS/97.7).

      I LISA
      Direktiivi 86/362/EMÜ II lisa A osas asendatakse karbofuraani rida järgmisega:

                     “Pestitsiidide jääk

                     Piirnorm (mg/kg)

                     Karbofuraan (karbofuraani ja 3-hüdroksü-karbofuraani summa väljendatud karbofuraanina)

                     0,02 (1) teravili

         (1)  Alumine määramispiir.”

      II LISA
      Direktiivi 90/642/EMÜ II lisa A osas asendatakse karbofuraani read järgmisega:

                     Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

                     Rühmad ja üksiktoodete näited, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme

                     Karbofuraan (karbofuraani ja 3-hüdroksü-karbofuraani summa väljendatud karbofuraanina)

               “1.   Värsked, kuivatatud või külmutamise teel säilitatud kuumtöötlemata suhkrulisandita puuviljad; pähklid

                                 i)

                                 TSITRUSVILJAD

                     0,3

                     Greibid

                     Sidrunid

                     Laimid

                     Mandariinid (sh klementiinid ja samalaadsed hübriidid)

                     Apelsinid

                     Pomelod

                     Muud

                                 ii)

                                 PÄHKLIPUUDE VILJAD (koortega või koorteta)

                     0,02 (1)

                     Mandlid

                     Brasiilia pähklid

                     Kašupähklid

                     Kastanid

                     Kookospähklid

                     Sarapuupähklid

                     Makadaamiapähklid

                     Pekaanipähklid

                     Piiniapähklid

                     Pistaatsiapähklid

                     Kreeka pähklid

                     Muud

                                 iii)

                                 ÕUNVILJAD

                     0,02 (1)

                     Õunad

                     Pirnid

                     Küdooniad

                     Muud

                                 iv)

                                 LUUVILJAD

                     0,02 (1)

                     Aprikoosid

                     Kirsid

                     Virsikud (sh nektariinid ja samalaadsed hübriidid)

                     Ploomid

                     Muud

                                 v)

                                 MARJAD JA VÄIKESED PUUVILJAD

                     0,02 (1)

                                 a)

                                 Laua- ja veiniviinamarjad

                     Lauaviinamarjad

                     Veiniviinamarjad

                                 b)

                                 Maasikad (välja arvatud metsmaasikad)

                                 c)

                                 Koguviljad (välja arvatud metsamarjad)

                     Murakad

                     Põldmurakad

                     Logani murakad

                     Vaarikad

                     Muud

                                 d)

                                 Muud väikesed puuviljad ja marjad (välja arvatud metsamarjad)

                     Mustikad

                     Jõhvikad

                     Sõstrad (punased, mustad ja valged)

                     Karusmarjad

                     Muud

                                 e)

                                 Looduses kasvavad marjad ja puuviljad

                                 vi)

                                 MUUD VILJAD

                     0,02 (1)

                     Avokaadod

                     Banaanid

                     Datlid

                     Viigimarjad

                     Kiivid

                     Kinkanid (kumkvaadid)

                     Hiina ploomid (litšid)

                     Mangod

                                 a)

                                 Oliivid

                     Oliivid (lauaviljad)

                     Oliivid (õliviljad)

                     Granadillid

                     Ananassid

                     Papaiad

                     Muud

                                 2.

                                 Värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatud köögiviljad

                     0,02 (1)

                                 i)

                                 JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILJAD

                     Söögipeet

                     Porgand

                     Juurseller

                     Mädarõigas

                     Maapirn

                     Pastinaak

                     Juurpetersell

                     Redis

                     Aed-piimjuur

                     Maguskartul

                     Kaalikas

                     Naeris

                     Jamss

                     Muud

                                 ii)

                                 SIBULKÖÖGIVILJAD

                     Küüslauk

                     Sibul

                     Pesasibul (šalott)

                     Talisibul

                     Muud

                                 iii)

                                 VILIKÖÖGIVILJAD

                                 a)

                                 Maavitsalised

                     Tomatid

                     Paprikad

                     Baklažaanid

                     Muud

                                 b)

                                 Kõrvitsalised – söödava koorega

                     Kurgid

                     Kornišonid

                     Rullkõrvitsad (kabatšokid)

                     Muud

                                 c)

                                 Kõrvitsalised – mittesöödava koorega

                     Melonid

                     Taldrikkõrvitsad (patissonid)

                     Arbuusid

                     Muud

                                 d)

                                 Suhkrumais

                                 iv)

                                 KAPSASKÖÖGIVILJAD

                                 a)

                                 Õisikkapsad

                     Spargelkapsas

                     Lillkapsas

                     Muud

                                 b)

                                 Peakapsad

                     Rooskapsas

                     Peakapsas

                     Muud

                                 c)

                                 Lehtkapsad

                     Pekingi kapsas

                     Lehtkapsas

                     Muud

                                 d)

                                 Nuikapsas

                                 v)

                                 LEHTKÖÖGIVILJAD JA VÄRSKED MAITSETAIMED

                                 a)

                                 Salat jms

                     Salatkress

                     Põldkännak

                     Salat

                     Eskariool

                     Muud

                                 b)

                                 Spinat jms

                     Spinat

                     Lehtpeet (mangold)

                     Muud

                                 c)

                                 Ürt-allikkress

                                 d)

                                 Salatsigur

                                 e)

                                 Maitsetaimed

                     Aed-harakputk

                     Murulauk

                     Petersell

                     Lehtseller

                     Muud

                                 vi)

                                 KAUNVILJAD (värsked)

                     Oad (kaunadega)

                     Oad (kaunadeta)

                     Herned (kaunadega)

                     Herned (kaunadeta)

                     Muud

                                 vii)

                                 VARSKÖÖGIVILJAD (värsked)

                     Spargel

                     Hispaania artišokk

                     Seller

                     Apteegitill

                     Artišokk

                     Porrulauk

                     Rabarber

                     Muud

                                 viii)

                                 SEENED

                                 a)

                                 Kultuurseened

                                 b)

                                 Looduses kasvavad seened

                                 3.

                                 Kaunviljad (kuivatatud)

                     0,02 (1)

                     Oad

                     Läätsed

                     Herned

                     Muud

                                 4.

                                 Õliseemned

                     0,1

                     Linaseemned

                     Maapähklid

                     Mooniseemned

                     Seesamiseemned

                     Päevalilleseemned

                     Rapsiseemned

                     Sojaoad

                     Sinepiseemned

                     Puuvillaseemned

                     Muud

                                 5.

                                 Kartul

                     0,02 (1)

                     Varajane kartul

                     Säilituskartul

                                 6.

                                 Tee (Camellia sinensis, kuivatatud lehed ja varred, fermenteeritud või fermenteerimata)

                     0,05 (1)

                                 7.

                                 Humal (kuivatatud), sh humalakäbigraanulid ja kontsentreerimata pulber

                     0,05 (1)

         (1)  Alumine määramispiir.”


title: Nõukogu direktiiv 98/80/EÜ, 12. oktoober 1998, millega täiendatakse ühist käibemaksusüsteemi ja muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ — investeeringukulda käsitlev erikord

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31998L0080

Euroopa Liidu Teataja L 281 , 17/10/1998 Lk 0031 - 0034

		Nõukogu direktiiv 98/80/EÜ,12. oktoober 1998,millega täiendatakse ühist käibemaksusüsteemi ja muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ — investeeringukulda käsitlev erikordEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 99,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:17. mail 1977 vastuvõetud kuuendat nõukogu direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas) [4] kohaselt on kullaga seotud tehingud põhimõtteliselt maksustatavad, kuigi ajutise erandi alusel, mis on sätestatud nimetatud direktiivi artikli 28 lõikes 3 seoses F lisa punktiga 26, võivad liikmesriigid jätkata selliste tehingute vabastamist maksust, mis käsitlevad muud kulda kui tööstusotstarbeline kuld; selle ajutise erandi kohaldamine mõningates liikmesriikides põhjustab teatavaid konkurentsimoonutusi;kulda ei kasutata mitte üksnes tootmissisendina, vaid seda omandatakse ka investeerimise eesmärgil; tavaliste maksustamiseeskirjade kohaldamine on suureks takistuseks selle kasutamisele finantsinvesteeringuteks, mistõttu on õigustatud erilise maksustamiskorra kohaldamine investeeringukulla suhtes; selline kord suurendaks ka ühenduse kullaturu rahvusvahelist konkurentsivõimet;kullatarned investeerimise eesmärgil on oma laadilt samasugused nagu muud finantsinvesteeringud, mis on tihtipeale maksust vabastatud kuuenda direktiivi praeguste sätete kohaselt, ja seetõttu on maksust vabastamine ilmselt sobivaim maksustamislahendus investeeringukulla tarnete puhul;investeeringukulla määratlus peaks hõlmama üksnes väga puhast, kindlaksmääratud vormi ja kaaluga kulda, millega kaubeldakse kullaturgudel, ja kuldmünte, mille väärtus vastab eeskätt nendes sisalduva kulla hinnale; kuldmüntide puhul tuleks selguse tagamiseks koostada igal aastal loend nõuetekohastest müntidest, mis annab kindlust selliste müntidega kauplevatele ettevõtjatele; ettevõtjate õiguskindlus eeldab sellesse loendisse arvatud müntide pidamist käesolevas direktiivis sisalduvatele maksuvabastustingimustele vastavana kogu selle aasta vältel, mil loend kehtib; selline loend ei piira müntide, sealhulgas äsja vermitud ja loendisse mittekuuluvate, kuid käesolevas direktiivis sätestatud tingimustele vastavate müntide vabastamist sõltuvalt juhtumist;kuna maksuvabastus põhimõtteliselt ei anna sisendilt makstud maksu mahaarvamise õigust, samas kui kulla väärtuselt võidakse maksu võtta eelnevates tehingutes, tuleks lubada selline sisendilt makstud maks maha arvata, et kindlustada erikorra eelised ja vältida konkurentsimoonutusi imporditud investeeringukulla suhtes;võimalus kasutada kulda nii tööstus- kui ka investeerimisotstarbel eeldab, et ettevõtjatel oleks võimalus valida tavaline maksustamine juhul, kui nende tegevuseks on kas investeeringukulla tootmine või kulla muutmine investeeringukullaks või sellise kulla hulgimüük, kui nad oma hariliku tegevuse käigus tarnivad kulda tööstuslikuks otstarbeks;kulla kahene kasutus võib pakkuda uusi võimalusi maksupettusteks ja maksudest kõrvalehoidumiseks, mistõttu liikmesriigid peavad võtma tõhusaid järelevalvemeetmeid; seetõttu on soovitatav, et ettevõtjad peaksid arvestust ja säilitaksid dokumente ühiste miinimumnõuete kohaselt, kuigi liikmesriik võib lugeda need nõuded täidetuks, kui kõnealune teave on muude ühenduse õigusnormide kohaselt juba olemas;kogemused on näidanud, et enamiku sellise kulla tarnete puhul, mis ületab teatava puhtusemäära, võib tagasipööratud maksustamismehhanism aidata vältida maksupettusi, samas vähendades tehingute rahastamisvajadust; sellise mehhanismi kasutamise lubamine liikmesriikides on põhjendatud; kuuenda direktiivi artiklis 23 nähakse kulla impordi puhul samamoodi ette, et maksu ei maksta impordihetkel, tingimusel et see on märgitud kõnealuse direktiivi artikli 22 lõike 4 kohases deklaratsioonis;liikmesriigi reguleeritaval kullaturul tehtavate tehingute puhul on nende tehingute suure hulga ja kiiruse tõttu vaja täiendavaid lihtsustusi nende maksualases käsitlemises; liikmesriikidel lubatakse jätta erikord kohaldamata, peatada maksude kogumine ja jätta arvestuspidamisnõuded kohaldamata;kuna uus maksustamiskord asendab kuuenda direktiivi artikli 12 lõike 3 punkti e ja F lisa punkti 26 kehtivaid sätteid, tuleks need sätted välja jätta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1"Artikkel 26bInvesteeringukulda käsitlev erikordA. MääratlusIlma et see piiraks muude ühenduse sätete kohaldamist, tähendab käesolevas direktiivis "investeerimiskuld":i) kulda, mis on kullaturgudel heakskiidetud kaaluga kangi või tahvli kujul ja mille puhtusaste on vähemalt 995 tuhandikku, olenemata sellest, kas see käibib väärtpaberite vormis. Liikmesriigid võivad erikorra kohaldamisalast välja jätta väikesed kangid või tahvlid, mille kaal on 1 g või vähem;ii) kuldmünte:- mille puhtusaste on vähemalt 900 tuhandikku,- mis on vermitud pärast 1800. aastat,- mis käibivad või on käibinud päritoluriigis seadusliku maksevahendina, ja- mida müüakse tavaliselt hinnaga, mis ei ületa müntides sisalduva kulla turuväärtust rohkem kui 80 % võrra.Selliseid münte ei käsitata käesolevas direktiivis müüdavat nende numismaatilise väärtuse põhjal.Iga liikmesriik teatab komisjonile igal aastal enne 1. juulit ja alustades 1999. aastast müntidest, mis vastavad nende tingimustele ja millega kaubeldakse asjaomases liikmesriigis. Komisjon avaldab tervikliku loendi nendest müntidest Euroopa Ühenduste Teataja C-seerias igal aastal enne 1. detsembrit. Avaldatud loendis sisalduvaid münte käsitatakse neid tingimusi täitvana kogu selle aasta vältel, mille kohta loend avaldatakse.B. Investeeringukullatehinguid käsitlevad erisättedC. Maksustamise valiku võimalusD. Mahaarvamisõigus1. Maksukohustuslasel on õigus maha arvataa) maks, mis kuulub maksmisele või on makstud investeeringukullalt, mille on talle tarninud isik, kes on kasutanud C osa alusel valikuõigust, või mis on talle tarnitud G osas sätestatud korras;b) maks, mis kuulub maksmisele või on makstud talle tarnitud või tema ühendusesiseselt hangitud või imporditud kullalt, mis ei ole investeeringukuld ja mille ta seejärel muudab või laseb muuta investeeringukullaks;c) maks, mis kuulub maksmisele või on makstud talle osutatud teenustelt, milleks on kulla, sealhulgas investeeringukulla kuju, kaalu või puhtusastme muutmine,kui maksukohustuslane seejärel tarnib seda kulda käesoleva artikli alusel maksuvabalt.2. Maksukohustuslasel, kes toodab investeeringukulda või muudab kulda investeeringukullaks, on õigus maha arvata maks, mille ta peab maksma või on maksnud selle kulla tootmise või muutmisega seotud kaupade ja teenuste tarnetelt, ühendusesisestelt hangetelt või impordilt nii, nagu oleksid tema seejärel tehtavad, käesolevad artikli alusel vabastatud kullatarned maksustatavad.E. Investeeringukullaga kauplejate erikohustusedF. Tagasipööratud maksustamise kordG. Reguleeritud kullaturgudel tehtavaid tehinguid käsitlev kord1. Artikli 29 kohast konsulteerimiskorda järgides võib liikmesriik mitte kohaldada selle erikorraga ette nähtud investeeringukulla maksuvabastust asjaomases liikmesriigis toimuvate teatavate investeeringukullatehingute suhtes, välja arvatud ühendusesisesed tarned või eksport:a) mis tehakse selliste maksukohustuslaste vahel, kes on asjaomase liikmesriigi reguleeritud kullaturu liikmed, jab) mis tehakse asjaomase liikmesriigid reguleeritud kullaturu liikme ja mõne teise maksukohustuslase vahel, kes ei ole selle turu liige.Nendel asjaoludel on need tehingud maksustatavad ja kohaldatakse järgmisi sätteid.2. a) Punkti 1 alapunkti a kohaste tehingute puhul lubab liikmesriik lihtsustamiseks peatada maksu kogumise ja loobub käibemaksu kohta arvestuse pidamise nõudest.b) Punkti 1 alapunkti b kohastes tehingutesuhtes kohaldatakse F osas kirjeldatud tagasipööratud maksustamise korda. Kui kullaturuväline isik ei oleks, kui mitte arvestada neid tehinguid, kohustatud ennast käibemaksukohustuslasena asjaomases liikmesriigis registreerima, täidab liige maksukohustused kullaturuvälise isiku eest selle liikmesriigi eeskirjade kohaselt."Artikkel 2Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 12 lõike 3 punkt e ja F lisa punkt 26 jäetakse välja.Artikkel 31. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid 1. jaanuaril 2000. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 4Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 12. oktoober 1998Nõukogu nimeleesistujaR. Edlinger[1] EÜT C 302, 19.11.1992, lk 9.[2] EÜT C 91, 28.3.1994, lk 91.[3] EÜT C 161, 14.6.1993, lk 25.[4] EÜT L 145, 13.5.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 96/95/EÜ (EÜT L 338, 28.12.1996, lk 89).[5] EÜT L 166, 28.6.1991, lk 77.--------------------------------------------------