title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/24/EÜ, 18. märts 2002, kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/61/EMÜEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32002L0024

Euroopa Liidu Teataja L 124 , 09/05/2002 Lk 0001 - 0044

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/24/EÜ,18. märts 2002,kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/61/EMÜ(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras [3]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 30. juuni 1992. aasta direktiiviga 92/61/EMÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse kohta [4] sätestati ühenduse tüübikinnitusmenetlus kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite ning üksikdirektiivide nõuete kohaselt toodetud osade ja eraldi seadmestike suhtes.(2) Vastu on võetud kõik üksikdirektiivid, mis süsteemide, osade ja eraldi seadmestike täieliku nimekirja kohaselt tuli kehtestada ühenduse tasandil.(3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 1997. aasta direktiivi 97/24/EÜ (kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite teatud osade ja omaduste kohta) [5] rakendamise alustamine võimaldab tüübikinnitusmenetlust täielikult rakendada.(4) Tüübikinnituse süsteemi nõuetekohaseks toimimiseks on ilmselt vaja selgitada teatud haldusjuhendeid ja täiendada direktiivi 92/61/EMÜ lisade nõudeid. Neid asjaolusid silmas pidades on vaja — sarnaselt nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ (liikmesriikide mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta) [6] analoogsete nõuetega — kehtestada ühtlustatud nõuded, eriti, mis puudutab tüübikinnitustunnistuste numereerimist, seerialõpu sõidukitega seotud erandeid ning sõidukeid, osi ja eraldi seadmestikke, mille tootmisel on kasutatud tehnoloogiaid, mida ühenduse sätestatud kord veel ei hõlma.(5) Mainitud sõidukite osade ja omaduste kontrollimise tulemusena on tänapäeval kasutatavat tehnoloogiat arvestades leitud, et ainult käesoleva direktiivi I lisas sätestatu on regulatiivsetel eesmärkidel kasutatav. Tehnika arengut silmas pidades on siiski asjakohane uurida ka muid, eriti teisese turvalisusega seotud osi ja omadusi, et lisada neid I lisa loetellu.(6) Ühenduse tüübikinnitusmenetluse eesmärgiks on võimaldada liikmesriikidel tõendada, et iga sõidukitüüp on läbinud üksikdirektiivides sätestatud kontrollimised ja selle kohta on väljastatud tüübikinnitustunnistus. Samuti on eesmärgiks võimaldada tootjatel koostada vastavustunnistus kõigi sõidukite jaoks, mis vastavad kinnitatud tüübile. Kui sõidukil on selline tunnistus olemas, võib selle turule lasta, seda müüa ja kasutamiseks registreerida kogu ühenduse piires.(7) Kuna ühenduse tüübikinnitussüsteemi toimimist ei ole igas liikmesriigis eraldi võimalik piisavalt parandada ja meetmete ulatust ja mõju silmas pidades on see paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.(8) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivile 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendamisvolituste kasutamise kord. [7](9) Selguse huvides tuleks direktiiv 92/61/EMÜ kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva direktiiviga,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I PEATÜKKMõisted ja reguleerimisalaArtikkel 11. Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõigi, nii paarisratastega kui muude kahe- ja kolmerattaliste mootorsõidukite suhtes, mis on ette nähtud kasutamiseks teedel, ning selliste sõidukite osade ja eraldi seadmestike suhtes.Käesolevat direktiivi ei kohaldata:a) sõidukitele, mille valmistajakiirus on kuni 6 km/h;b) jalakäijate poolt juhitavatele sõidukitele;c) sõidukitele, mis on mõeldud kasutamiseks füüsilise puudega isikutele;d) sõidukitele, mis on mõeldud kasutamiseks tänavatel või maastikul peetavatel spordivõistlustel;e) sõidukitele, mis olid kasutusel juba enne direktiivi 92/61/EMÜ kohaldamiskuupäeva;f) traktoritele ja masinatele, mida kasutatakse põllumajanduses vm sarnastel eesmärkidel;g) sõidukitele, mis on konstrueeritud põhiliselt lõbusõiduks maastikul ning mille rattad paiknevad sümmeetriliselt nii, et üks on ees ja kaks taga;h) pedaalidega sõidukitele, mis on varustatud elekterkäitusega abimootoriga, mille maksimaalne püsinimivõimsus on 0,25 kW ja mille väljundvõimsus väheneb sõiduki kiiruse kasvades järk-järgult ning selle tootmine lakkab, kui sõiduk saavutab kiiruse 25 km/h või ka varem, juhul kui sõitja lõpetab pedaalide tallamise,ega selliste sõidukite osadele või eraldi seadmestikele, v.a juhul, kui need on mõeldud paigaldamiseks sõidukitele, millele kohaldatakse käesolevat direktiivi.Käesolevat direktiivi ei kohaldata üksiksõidukite tüübikinnitusele, v.a juhul, kui selliseid tüübikinnitusi andvad liikmesriigid aktsepteerivad kõiki osade ja eraldi seadmestike tüübikinnitusi, mis on antud käesoleva direktiivi alusel, mitte aga vastavate siseriiklike nõuete põhjal.2. Lõikes 1 osutatud sõidukid jagunevad järgmiselt:a) mopeedid, st kaherattalised sõidukid (kategooria L1e) või kolmerattalised sõidukid (kategooria L2e), mille valmistajakiirus on kuni 45 km/h ja millel on järgmised omadused:i) kaherattaliste korral mootor, mille- töömaht on kuni 50 cm3, kui on tegemist sisepõlemismootoriga, või- maksimaalne püsinimivõimsus on kuni 4 kW, kui on tegemist elektrimootoriga;ii) kolmerattaliste korral mootor, mille- töömaht on kuni 50 cm3, kui on tegemist ottomootoriga, või- maksimaalne kasulik võimsus on kuni 4 kW, kui on tegemist sisepõlemismootoriga, või- maksimaalne püsinimivõimsus on kuni 4 kW, kui on tegemist elektrimootoriga;b) mootorrattad, st kaherattalised külgkorvita sõidukid (kategooria L3e) või külgkorviga sõidukid (kategooria L4e), mis on varustatud üle 50 cm3 töömahuga mootoriga, kui tegemist on sisepõlemismootoriga, ja/või mille valmistajakiirus on üle 45 km/h,c) kolmerattalised mootorsõidukid, st kolme sümmeetriliselt paikneva rattaga sõidukid (kategooria L5e), mis on varustatud üle 50 cm3 töömahuga mootoriga, kui tegemist on sisepõlemismootoriga, ja/või mille valmistajakiirus on üle 45 km/h.3. Käesolevat direktiivi kohaldatakse ka väikestele neljarattalistele mootorsõidukitele, st mootorsõidukitele, millel on neli ratast ning järgmised omadused:a) kerged neljarattalised mootorsõidukid tühimassiga kuni 350 kg (kategooria L6e), mille hulka ei arvata akude massi elekterkäitusega sõidukitel, valmistajakiirusega kuni 45 km/h, jai) mootori töömahuga kuni 50 cm3 ottomootori korral, võiii) maksimaalse kasuliku võimsusega kuni 4 kW sisepõlemismootori korral, võiiii) maksimaalse püsinimivõimsusega kuni 4 kW elektrimootori korral.Need sõidukid peavad vastama kolmerattalistele L2e-kategooria mopeedidele kohaldatavatele tehnilistele nõuetele, kui üksikdirektiivides pole kindlaks määratud teisiti;b) punktis a nimetamata väikesed neljarattalised mootorsõidukid, mille tühimass on kuni 400 kg (kategooria L7e) (kuni 550 kg sõidukitel, mis on ette nähtud kaubaveoks), mille hulka ei arvata akude massi elekterkäitusega sõidukitel, ja mille maksimaalne kasulik võimsus on kuni 15 kW. Selliseid sõidukeid loetakse kolmerattalisteks mootorsõidukiteks ja need peavad vastama L5e-kategooria kolmerattalistele mootorsõidukitele kohaldatavatele tehnilistele nõuetele, kui üksikdirektiivides pole kindlaks määratud teisiti.Artikkel 2Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:1. sõidukitüüp — sõiduk või sõidukite rühm (variandid), misa) kuuluvad ühte kategooriasse (nt kaherattalised mopeedid L1e, kolmerattalised mopeedid L2e jne, nagu määratletud artiklis 1);b) on toodetud ühe ja sama tootja poolt;c) on sama šassii, raami, abiraami, põhjapaneeli või karkassiga, mille külge kinnituvad peamised osad;d) omavad sama tööpõhimõttega jõuallikat (sisepõlemis-, elektri-, hübriidmootor jne);e) omavad samasugust tootjapoolset tüübimääratlust.Sõidukitüüp võib hõlmata variante ja versioone;2. variant — sõiduk või sõidukite rühm (versioonid), mis kuuluvad samasse tüüpi ja:a) millel on sama kerekuju (põhijoontes);b) sõidukite rühma (versioonide) piires ei ole sõidukorras sõidukite masside erinevus suurima ja vähima väärtuse vahel üle 20 % vähimast väärtusest;c) sõidukite rühma (versioonide) piires ei ole suurimate lubatud masside erinevus suurima ja vähima väärtuse vahel üle 20 % vähimast väärtusest;d) millel on sama toimimistsükkel (kahe- või neljataktiline, otto- või diiselmootor);e) sõidukite rühma (versioonide) piires ei ole jõuallikate töömahtude (sisepõlemismootori korral) erinevus suurima ja vähima väärtuse vahel üle 20 % vähimast väärtusest;f) silindrite arv ja asetus on sama;g) sõidukite rühma (versioonide) piires ei ole jõuallikate võimsuste erinevus suurima ja vähima väärtuse vahel üle 30 % vähimast väärtusest;h) millel on sama töörežiim (elektrimootorite korral);i) millel on sama tüüpi käigukast (käsijuhtimisega, automaatne jne);3. versioon — sõidukid, mis kuuluvad samasse tüüpi ja varianti, kuid võivad sisaldada ka II lisa teatises loetletud varustust, osi või süsteeme tingimusel, et:a) järgmiste parameetrite osas on igaühe kohta märgitud ainult üks väärtus:i) sõidukorras sõiduki mass;ii) suurim lubatud mass;iii) jõuallika võimsus;iv) jõuallika töömaht; jab) vastavalt VII lisale on registreeritud ainult üks katsetulemuste komplekt;4. süsteem — sõiduki iga süsteem nagu pidurid, heitgaaside kontrollimisseadmed jne, mille kohta kehtivad mis tahes üksikdirektiivis sätestatud nõuded;5. eraldi seadmestik — seade nagu nt vahetatav summuti, mille kohta kehtivad üksikdirektiivi nõuded ja mis on ette nähtud sõidukile paigaldamiseks selle osana ning millele võib anda eraldi tüübikinnituse, kui üksikdirektiiv sisaldab sellekohaseid selgesõnalisi sätteid, kuid seda ainult ühe või mitme kindla sõidukitüübi suhtes;6. osa — seade (nagu näiteks latern), mille kohta kehtivad üksikdirektiivi nõuded ja mis on ette nähtud sõidukile paigaldamiseks selle osana ning millele võib anda tüübikinnituse sõidukist eraldi, kui üksikdirektiiv sisaldab sellekohaseid selgesõnalisi sätteid;7. tüübikinnitus — menetlus, millega liikmesriik tõendab, et sõidukitüüp, eraldi seadmestik või osa vastab käesolevas direktiivis või üksikdirektiivides sätestatud tehnilistele nõuetele ja kontrollimise käigus on tõendatud vastavus tootja esitatud andmetele, mis on loetletud I lisa täielikus nimekirjas.8. topeltrattad — kaks samale teljele monteeritud ratast, mille maaga kokkupuutuvate pindade keskmete vaheline kaugus on väiksem kui 460 mm. Topeltrattad loetakse üheks rattaks;9. kahemootoriline sõiduk — sõiduk, millel on kaks erinevat käitussüsteemi, nt elektriline ja soojusenergial põhinev;10. tootja — isik või asutus, kes vastutab tüübikinnitusasutuste ees tüübikinnitusmenetluse kõigi aspektide ja toote vastavuse tagamise eest. Ei ole oluline, et kõnealune isik või asutus oleks otseselt kaasatud tüübikinnituseks esitatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku valmistamise kõigil etappidel;11. tehniline teenistus — organisatsioon või asutus, mis on määratud katselaboratooriumiks viimaks läbi katsetusi või ülevaatusi liikmesriigi tüübikinnitusasutuste nimel. Seda ülesannet võib täita ka tüübikinnitusasutus ise.II PEATÜKKTüübikinnituse andmise menetlusedArtikkel 3Avaldused tüübikinnituse saamiseks peab liikmesriigi tüübikinnitusasutusele esitama tootja. Taotlusele lisatakse sõiduki tüübikinnituse korral teatis, mille näidis on sätestatud II lisas, ja süsteemide, eraldi seadmestike või osade tüübikinnituse korral teatis, mille näidis sisaldub asjassepuutuvat süsteemi, eraldi seadmestikku või osa käsitleva direktiivi lisas või liites, ning samuti muud teatises osutatud dokumendid. Ühe ja sama sõiduki, süsteemi, eraldi seadmestiku või osa tüübikinnitustaotluse võib esitada ainult ühele liikmesriigile.Artikkel 41. Iga liikmesriik annab tüübikinnituse kõigile sõiduki-, süsteemi-, eraldi seadmestiku ja osatüüpidele, kui need vastavad järgmistele tingimustele:a) sõidukitüüp vastab üksikdirektiivide tehnilistele nõuetele ja tootjapoolsele kirjeldusele, mis on esitatud vastavalt I lisas sätestatud täielikus nimekirjas loetletud andmetele;b) süsteem, eraldi seadmestik või osa vastab asjakohase üksikdirektiivi tehnilistele nõuetele ja tootjapoolsele kirjeldusele, mis on esitatud vastavalt I lisas sätestatud täielikus nimekirjas loetletud andmetele.2. Enne tüübikinnitusmenetluse alustamist võtavad menetleva liikmesriigi pädevad asutused vajadusel koos selle liikmesriigi pädevate asutustega, kus toimub tootmine või kust toode on ühendusse toodud, kõik vajalikud meetmed tagamaks VI lisa sätete järgimise, et uued sõidukid, süsteemid, eraldi seadmestikud ja osad, mis lubatakse turule, mida müüakse või võetakse kasutusele, vastaksid kinnitatud tüübile.3. Lõikes 2 osutatud pädevad asutused tagavad, vajadusel koostöös selle liikmesriigi pädevate asutustega, kus toimub tootmine või kust toode on ühendusse toodud, et VI lisa sätetest peetakse jätkuvalt kinni.4. Kui sõiduki tüübikinnitustaotlusele on lisatud üks või mitu süsteemi, eraldi seadmestiku või osa tüübikinnitustunnistust, mis on välja antud ühe või mitme liikmesriigi poolt, on sõiduki tüübikinnitust menetlev liikmesriik kohustatud neid tunnustama ja mitte tegema kinnitatud süsteemi, eraldi seadmestiku või osa suhtes lõike 1 punktis b ette nähtud kontrollimisi.5. Iga liikmesriik on vastutav tema poolt välja antud süsteemi, eraldi seadmestiku või osa tüübikinnituse eest. Sõidukile tüübikinnitust andva liikmesriigi pädevad asutused kontrollivad toodangu vastavust, vajadusel koostöös süsteemide, eraldi seadmestike või osade tüübikinnitustunnistused väljastanud liikmesriikide pädevate asutustega.6. Kui liikmesriik leiab, et sõiduk, süsteem, osa või tehniline üksus, mis vastab lõike 1 sätetele, kujutab sellest hoolimata tõsist ohtu liiklusturvalisusele, võib tüübikinnituse andmisest keelduda. Liikmesriik peab sellest kohe teatama teistele liikmesriikidele ja komisjonile, põhjendades oma otsust.Artikkel 51. Liikmesriigi pädev asutus täidab III lisas esitatud tüübikinnitusblanketi kõigi sõidukitüüpide kohta, mille tüübikinnitust ta menetleb ja kannab sõiduki tüübikinnitusblanketi lisalehel, mille näidis on toodud VII lisas, asjakohastesse rubriikidesse sisse ka katsetulemused.2. Liikmesriigi pädev asutus täidab iga süsteemi, eraldi seadmestiku või osa kohta, mille tüübikinnitust ta menetleb, asjassepuutuva üksikdirektiivi lisas või liites sisalduva tüübikinnitusblanketi.3. Sõiduki, süsteemi, eraldi seadmestiku või osa tüübikinnitustunnistused numereeritakse vastavalt V lisa A osas kirjeldatud meetodile.Artikkel 61. Iga liikmesriigi pädev asutus edastab teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ühe kuu jooksul iga sõidukitüübi tüübikinnitustunnistuste koopia koos lisadega, millele ta tüübikinnituse annab või mille andmisest ta keeldub.2. Iga liikmesriigi pädev asutus saadab teiste liikmesriikide pädevatele asutustele kord kuus loetelu kõigist süsteemi, eraldi seadmestiku või osa tüübikinnitustest, mille ta on kuu aja jooksul välja andnud või mille andmisest ta on keeldunud.Lisaks saadab pädev asutus teise liikmesriigi pädeva asutuse taotlusel viivitamata iga süsteemi, eraldi seadmestiku või osa tüübikinnitustunnistuse koopia koos lisadega.Artikkel 71. Vastavustunnistuse, mille näidis on esitatud IV lisa A osas, täidab tootja iga sõiduki kohta, mis on toodetud vastavuses kinnitatud tüübiga. Selline tunnistus peab olema kaasas iga sõidukiga. Kuid liikmesriigid võivad sõiduki maksustamise või registreerimisdokumendi koostamise eesmärgil, teatades komisjonile ja teistele liikmesriikidele vähemalt kolm kuud ette, nõuda IV lisa A osas mainimata üksikasjade lisamist vastavustunnistusele, tingimusel, et need üksikasjad on teatises selgesti välja toodud.Vastavustunnistus peab olema võltsimiskindel. Selleks trükitakse tunnistus paberile, kus on turvaelementideks kas värvigraafika või tootja tunnus vesimärgina.2. Vastavustunnistuse, mille näidis on toodud IV lisa B osas, täidab tootja iga eraldi seadmestiku või osa kohta, mis ei ole originaalosa, kuid on toodetud vastavuses kinnitatud tüübiga. Kõnealust tunnistust pole vaja täita eraldi seadmestike ja osade kohta, mis on originaalosad.3. Kui eraldi seadmestik või osa, millele kinnitust taotletakse, täidab oma ülesannet või selle spetsiifiline omadus avaldub ainult koos sõiduki teiste osadega ja sel põhjusel saab vastavust ühele või mitmele nõudele tõendada ainult siis, kui eraldi seadmestik või osa, millele kinnitust taotletakse, toimib koos teiste (tegelike või modelleeritud) osadega, tuleb eraldi seadmestiku või osa tüübikinnituse kehtivust vastavalt piirata. Sel juhul sätestab eraldi seadmestiku või osa EMÜ tüübikinnitustunnistus kõik selle kasutuspiirangud ja paigaldamise tingimused. Vastavust nendele piirangutele ja tingimustele kontrollitakse sõidukile tüübikinnituse andmisel.4. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, kohustub eraldi seadmestiku või osa artikli 4 kohaselt välja antud tüübikinnituse omanik kinnitama igale eraldi seadmestikule või osale, mis on toodetud vastavalt kinnitatud tüübile, oma tehase- või kaubamärgi, tüübitähise ja, kui üksikdirektiiv seda ette näeb, artiklis 8 osutatud tüübikinnitusmärgi. Viimasel juhul ei ole vaja täita lõikes 2 sätestatud tunnistust.5. Kõik eraldi seadmestike või osade niisuguste tüübikinnitustunnistuste omanikud, mis vastavalt lõikele 3 sisaldavad kasutuspiiranguid, peavad esitama mainitud piirangute kohta üksikasjaliku teabe ja andma vajadusel iga eraldi seadmestiku või osaga kaasa paigaldusjuhised.6. Kõik originaalvarustusse mittekuuluvate eraldi seadmestike ühe või mitme sõidukitüübiga seoses väljastatud tüübikinnitustunnistuste omanikud peavad iga niisuguse seadmestikuga andma kaasa üksikasjaliku teabe, mis võimaldab mainitud sõidukeid tuvastada.Artikkel 81. Igale sõidukile, mis on toodetud vastavuses kinnitatud tüübile, peab olema kantud tüübikinnitusmärk, mis moodustub V lisa A osas sätestatud tüübikinnitusnumbri osadest 1, 3 ja 4.2. Igale eraldi seadmestikule või osale, mis on toodetud vastavuses kinnitatud tüübile, peab olema kantud V lisa B osas sätestatud tüübikinnitusmärk, kui asjakohane üksikdirektiiv seda ette näeb. V lisa B osas nimetatud tüübikinnitusnumber moodustatakse vastavalt V lisa A osas sätestatud tüübikinnitusnumbri osale 4.Tüübikinnitusmärgi omistamisel võib selles sisalduvat teavet täiendada teabega, mis võimaldab tuvastada sellele eraldi seadmestikule või osale spetsiifilisi omadusi. Mainitud täiendav teave piiritletakse vajaduse korral kõnealuseid eraldi seadmestikke või osi käsitlevates üksikdirektiivides.Artikkel 91. Tootja on vastutav iga sõiduki, süsteemi, eraldi seadmestiku või osa tootmise eest vastavalt kinnitatud tüübile. Tüübikinnituse omanik peab teatama tüübikinnituse andnud liikmesriigi pädevatele asutustele tootmise lõpetamisest ja mis tahes muudatustest teatises sisalduvas teabes.2. Kui lõikes 1 osutatud liikmesriigi pädevad asutused on arvamusel, et sedalaadi muudatused ei nõua muudatuste tegemist olemasoleval tüübikinnitustunnistusel ega uue tüübikinnitustunnistuse väljastamist, teavitavad nad sellest tootjat.3. Kui lõikes 1 osutatud liikmesriigi pädevad asutused jõuavad veendumusele, et teatises sätestatud teabe muudatuse tõttu on põhjendatud uute kontrollimiste või katsete tegemine, teavitavad nad sellest tootjat ja teevad kõnesolevad katsed. Kui kontrollimiste või katsete tulemustest nähtub, et on vaja muuta olemasolevat tüübikinnitustunnistust või anda välja uus tüübikinnitustunnistus, teavitavad asutused sellest teiste liikmesriikide pädevaid asutusi vastavalt artiklile 6.4. Kui sõiduki tüübikinnituse teatise üksikasju on muudetud, esitab tootja tüübikinnitusasutusele parandatud leheküljed, kust selgelt nähtub muudatuse iseloom ja kordusväljaande kuupäev. Teatisel olevat viitenumbrit muudetakse ainult juhul, kui teatise muudatused tekitavad vajaduse muuta IV lisas esitatud vastavustunnistuse ühte või mitut kirjet (v.a kirjed 19.1 ja 45-51).5. Kui tüübikinnitustunnistus kaotab kehtivuse kinnitatud sõidukitüübi või süsteemi, eraldi seadmestiku või osa tootmise täieliku lõpetamise tõttu, teavitavad tüübikinnituse andnud liikmesriigi pädevad asutused sellest teiste liikmesriikide pädevaid asutusi ühe kuu jooksul.Artikkel 101. Kui tüübikinnituse andnud liikmesriik leiab, et sõidukid, süsteemid, eraldi seadmestikud või osad ei vasta kinnitatud tüübile, võtab liikmesriik vajalikud meetmed tagamaks, et kõigi tüü bikinnituse saanud toodete tootmise vastavus taastataks. Liikmesriigi pädevad asutused teavitavad teiste liikmesriikide pädevaid asutusi rakendatud meetmetest, mis võivad vajadusel viia EMÜ tüübikinnituse tühistamiseni.2. Kui liikmesriik leiab, et sõidukid, süsteemid, eraldi seadmestikud või osad ei vasta kinnitatud tüübile, võib ta taotleda tüübikinnituse andnud liikmesriigilt leitud kõrvalekallete kontrollimist. Iga tüübikinnituse andnud liikmesriik viib vajaliku kontrollimise läbi kuue kuu jooksul alates vastava taotluse saamisest. Mittevastavuse avastamise korral võtavad tüübikinnituse andnud liikmesriigi pädevad asutused lõikes 1 ette nähtud meetmed.3. Liikmesriikide tüübikinnitusasutused teavitavad üksteist ühe kuu jooksul igast tüübikinnituse tühistamisest ja sellise meetme rakendamise põhjustest.4. Kui tüübikinnituse andnud liikmesriik vaidlustab mittevastavuse teate, peavad asjaomased liikmesriigid püüdma vaidluse lahendada. Komisjon peab olema pidevalt informeeritud ning vajadusel korraldama asjakohaseid konsultatsioone vaidluse lahendamiseks.Artikkel 11Kvalifitseeritud häälteenamusega võib nõukogu ühenduse ja kolmandate riikide vaheliste mitme- või kahepoolsete lepingute raames komisjoni ettepanekul tunnustada käesoleva direktiivi ja üksikdirektiividega kehtestatud sõidukite, süsteemide, eraldi seadmestike ja osade tüübikinnituse tingimuste või sätete ja rahvusvaheliste või kolmandate riikide eeskirjadega kehtestatud menetluste samaväärsust.Artikkel 12Kui liikmesriik leiab, et tüübikinnitusele vaatamata kujutavad sõidukid, süsteemid, eraldi seadmestikud või osad endast ohtu liiklusohutusele, siis võib see liikmesriik maksimaalselt kuueks kuuks keelata nende müügi, kasutuselevõtmise või kasutamise oma territooriumil. Ta teatab sellest viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile ning põhjendab oma otsust.Artikkel 13Iga käesoleva direktiivi rakendamisel vastuvõetud sätete kohane otsus sõiduki, süsteemi, eraldi seadmestiku või osa tüübikinnituse andmisest keeldumise või selle tühistamise, müügi või kasutamise keelamise kohta peab sisaldama üksikasjalikke põhjendusi. Sellest teatatakse asjaomasele osapoolele ning samal ajal teavitatakse teda õiguskaitsevahenditest, mis on liikmesriikides kehtivate seaduste alusel tema käsutuses, ning selliste õiguskaitsevahendite kasutamise tähtaegadest.Artikkel 141. Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele järgmiste asutuste nimed ja aadressid:a) tüübikinnitusasutused ja vajadusel nende vastutusvaldkonnad;b) nende poolt tunnustatud tehnilised teenistused, täpsustades, milliste katsemenetluste suhtes igaüks neist tunnustust omab. Teenistused, mille kohta teave esitati, peavad vastama harmoneeritud standarditele katselaborite töö kohta (EN 45001) järgmiste sätete kohaselt:i) tootjat ei või tunnustada tehnilise teenistusena, v.a juhul, kui see on üksikdirektiivis selgesõnaliselt sätestatud;ii) käesoleva direktiivi kohaldamisel ei loeta erandlikuks, kui tehniline teenistus kasutab tüübikinnitusasutuse nõusolekul kolmandatele isikutele kuuluvaid seadmeid.2. Eeldatakse, et teenistus, mille kohta teave esitati, vastab harmoneeritud standardile, aga kui see on asjakohane, võib komisjon liikmesriigilt nõuda tõendusmaterjali esitamist.Kolmandate riikide tehnilisi teenistusi võib määrata tehniliseks teenistusteks ainult kahe- või mitmepoolsete lepingute raames ühenduse ja kolmandate riikide vahel.III PEATÜKKKaupade vaba liikumise tingimused, üleminekusätted, erandid ja alternatiivsed menetlusedArtikkel 151. Liikmesriik ei tohi keelata uute sõidukite turuleviimist, müüki, kasutuselevõtmist ega kasutamist, kui need vastavad käesolevale direktiivile. Esmaseks registreerimiseks võib esitada ainult käesolevale direktiivile vastavaid sõidukeid.2. Liikmesriik ei tohi keelata uute süsteemide, eraldi seadmestike või osade turuleviimist, müüki ega kasutamist, kui need vastavad käesolevale direktiivile. Turule võib lubada ja esmaseks kasutamiseks liikmesriikides võib müüa ainult käesolevale direktiivile vastavaid süsteeme, eraldi seadmestikke ja osi.3. Erandina lõigete 1 ja 2 suhtes:a) liikmesriigid võivad vabastada sõidukid, süsteemid, eraldi seadmestikud või osad, mis on mõeldud:i) tootmiseks väikeste seeriatena, st maksimaalselt 200 tk aastas sõiduki, süsteemi, eraldi seadmestiku või osa tüübi kohta;ii) kasutamiseks relvajõududele, avaliku korra kaitse organitele, pääste- ja tuletõrjeteenistustele ning hädaabitöödega tegelevatele organsatsioonidele,üksikdirektiivide mis tahes nõuetele vastavuse nõudest.Teisi liikmesriike teavitatakse nimetatud eranditest ühe kuu jooksul nende võimaldamisest alates. Teate saanud liikmesriigid otsustavad kolme kuu jooksul, kas nad aktsepteerivad nende territooriumil registreeritavate sõidukite tüübikinnitust. Sellise tüübikinnituse tunnistus ei tohi kanda pealkirja "EÜ tüübikinnitustunnistus";b) enne 17. juunit 1999 siseriiklikul tasandil väljastatud tüübikinnitustunnistused jäävad liikmesriigis, kus need välja anti, kehtima neljaks aastaks alates kuupäevast, mil siseriiklikud seadused peavad olema viidud vastavusse asjassepuutuvate direktiividega.Sama ajavahemik laieneb ka sõidukite, süsteemide, osade ja eraldi seadmestike tüüpidele, mis vastavad selliste liikmesriikide siseriiklikele nõuetele, kus enne asjakohaste direktiivide rakendamist kehtis tüübikinnituse seadustikust erinev seadustik.Viimase erandiga hõlmatud sõidukeid võib selle ajavahemiku jooksul turule lasta, müüa ja kasutusele võtta, kusjuures nende kasutamisele ajalist piirangut ei seata.Nendele sõidukitele mõeldud süsteemide, eraldi seadmestike või osade turuleviimise, müügi ja kasutamise suhtes ajaline piirang puudub.4. Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide õigust — vastavalt asutamislepingule — kehtestada nõudeid, mida nad peavad vajalikuks kõnesolevate sõidukite kasutajate kaitse tagamiseks kasutamise ajal, tingimusel et see ei too kaasa muudatuste tegemist sõidukite juures.Artikkel 161. Erandina artikli 15 lõigete 1 ja 2 suhtes ja VIII lisas sätestatud piirangute raames võivad liikmesriigid piiratud ajaks registreerida ja lubada sellisteuute sõidukite kasutuselevõtmist, mis vastavad sõidukitüübile, mille tüübikinnitus enam ei kehti. See võimalus kehtib 12 kuu jooksul alates tüübikinnituse kehtivuse lõppemise kuupäevast.Esimest lõiku kohaldatakse ainult sõidukitele, mis asusid ühenduse territooriumil ja millel oli kehtiv vastavustunnistus, mis anti välja kõnealuse sõiduki tüübikinnituse kehtimise ajal, kuid mida ei registreeritud või ei võetud kasutusele enne mainitud tüübikinnituse kehtivuse lõppemist.2. Enne esimese lõigu kohaldamist teatud kategooria sõidukite ühe või mitme tüübi suhtes, peab tootja esitama taotluse kõigi nende liikmesriikide pädevatele asutustele, kus sellist tüüpi sõidukid kavatsetakse kasutusele võtta. Taotluses täpsustatakse selle tehnilised ja majanduslikud põhjendused.Kolme kuu jooksul otsustab liikmesriik, kas ja millise sõidukite arvu piires ta aktsepteerib oma territooriumil kõnealust tüüpi sõidukite registreerimist. Iga liikmesriik, kus sellist tüüpi sõidukid kavatsetakse kasutusele võtta, vastutab selle eest, et oleks tagatud VIII lisa sätete täitmine tootja poolt. Liikmesriigid saadavad komisjonile igal aastal võimaldatud erandite nimekirja.3. Sõidukite, osade ja eraldi seadmestike suhtes, mis kasutatud spetsiifilise tehnoloogia või kontseptsiooni tõttu ei saa vastata ühe või mitme üksikdirektiivi ühele või mitmele nõudele, kohaldatakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 8 lõike 2 punkti c.IV PEATÜKKTehnika arenguga kohandamise kordArtikkel 17Kõik muudatused, mis on vajalikud käesoleva direktiivi lisade või I lisas viidatud üksikdirektiivide sätete kohandamiseks tehnika arenguga võetakse vastu artikli 18 lõikes 2 sätestatud korras.Artikkel 181. Komisjoni abistab vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ artiklile 13 asutatud tehnika arenguga kohandamise komitee, edaspidi viidates "komitee".2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.3. Komitee võtab vastu oma töökorra.V PEATÜKKLõppsättedArtikkel 19Nõukogu direktiiv 92/61/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates 9. novembrist 2003. Viiteid direktiivile 92/61/EMÜ tõlgendatakse viidetena käesolevale direktiivile lähtudes IX lisas toodud vastavustabelist.Artikkel 201. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid enne 9. maid 2003. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid rakendavad lõike 1 esimeses lõigus osutatud õigusnorme alates 9. novembrist 2003. Tootja nõudel võib vastavustunnistuse eelmist vormi siiski kasutada 12 kuu jooksul peale nimetatud kuupäeva.3. Alates 9. maist 2003 ei tohi liikmesriigid keelata käesolevale direktiivile vastavate sõidukite kasutuselevõtmist.4. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 21Käesoleva direktiiviga ei tunnistata kehtetuks ühtegi enne 9. novembrit 2003 välja antud tüübikinnitust ega takistata selliste tüübikinnituste laiendamist selle direktiivi alusel, mille kohaselt esialgne tüübikinnitus anti. Tootja poolt väljastatud vastavustunnistused peavad alates 9. novembrist 2003 siiski vastama IV lisas esitatud näidisele.Artikkel 22Kuni käesoleva direktiiviga hõlmatud sõidukite registreerimise ja maksustamise ühtlustamiseni liikmesriikides võivad liikmesriigid kasutada siseriiklikke koodisüsteeme, et hõlbustada registreerimist ja maksustamist oma territooriumil. Liikmesriigid võivad nõuda ka siseriikliku koodnumbri lisamist vastavustunnistusele.Artikkel 23Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 24Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 18. märts 2002Euroopa Parlamendi nimelpresidentP. CoxNõukogu nimeleesistujaM. Arias Cañete[1] EÜT C 307 E, 26.10.1999, lk 1.[2] EÜT C 368, 20.12.1999, lk 1.[3] Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 1999. aasta arvamus (EÜT C 154, 5.6.2000, lk 50), nõukogu 29. oktoobri 2001. aasta ühine seisukoht (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata) ja Euroopa Parlamendi 5. veebruari 2002. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[4] EÜT L 225, 10.8.1992, lk 72. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2000/7/EÜ (EÜT L 106, 3.5.2000, lk 1).[5] EÜT L 226, 18.8.1997, lk 1.[6] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2000/40/EÜ (EÜT L 203, 10.8.2000, lk 9.)[7] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.--------------------------------------------------LISADE LOETELUI lisa: | Sõiduki tüübikinnituse nõuete loetelu |II lisa: | Teatis |III lisa: | EÜ tüübikinnitustunnistus |IV lisa: | Vastavustunnistused |V lisa: | Numeratsioon ja märgistus |VI lisa: | Toodangu vastavuse kontrollimisega seotud sätted |VII lisa: | Katsetulemused |VIII lisa: | Seerialõpu sõidukid |IX lisa: | Vastavustabel |--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/35/EL, 16. juuni 2010 , transporditavate surveseadmete kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 76/767/EMÜ, 84/525/EMÜ, 84/526/EMÜ, 84/527/EMÜ ja 1999/36/EÜ  (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               30.6.2010

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 165/1

         EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2010/35/EL,
   16. juuni 2010,
   transporditavate surveseadmete kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 76/767/EMÜ, 84/525/EMÜ, 84/526/EMÜ, 84/527/EMÜ ja 1999/36/EÜ
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
   pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,
   toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/36/EÜ transporditavate surveseadmete kohta (3) võeti vastu esimese sammuna transporditavate surveseadmete veoohutuse suurendamiseks, tagades ühtlasi transporditavate surveseadmete vaba liikumise ühtsel transporditurul.

               (2)

               Võttes arvesse veeohutuse arengut, on vaja ajakohastada direktiivi 1999/36/EÜ teatavaid tehnilisi sätteid.

               (3)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 2008. aasta direktiiviga 2008/68/EÜ ohtlike kaupade siseveo kohta (4) laiendati teatavate rahvusvaheliste kokkulepete sätete kohaldamist siseriiklikule liiklusele, et ühtlustada ohtlike kaupade maantee-, raudtee- ja siseveetranspordi tingimused kogu liidus.

               (4)

               Seepärast on vaja ajakohastada vastavalt direktiivi 1999/36/EÜ sätteid, et vältida vastuolusid eelkõige transporditavate surveseadmetega seotud vastavusnõuete, vastavushindamise ja vastavushindamismenetluse eeskirjades.

               (5)

               Et suurendada ohtlike kaupade siseveotranspordi jaoks tunnustatud transporditavate surveseadmete ohutust ja tagada selliste transporditavate surveseadmete vaba liikumine, sealhulgas turule laskmine, turul kättesaadavaks tegemine ja kasutamine liidus, tuleb sätestada üksikasjalikud eeskirjad erinevate käitajate kohustuste kohta ja asjaomastele seadmetele esitatavad nõuded.

               (6)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta otsus nr 768/2008/EÜ toodete turustamise ühise raamistiku kohta (5) moodustab tulevaste õigusaktide üldise horisontaalse raamistiku, millega ühtlustatakse toodete turustustingimusi. Seda raamistikku tuleks võimaluse korral kohaldada transporditavate surveseadmete sektori suhtes kooskõlas eesmärgiga ühtlustada toodete vaba liikumise eeskirju.

               (7)

               Et mitte takistada liikmesriikide ja kolmandate riikide vahelisi vedusid, ei peaks käesolevat direktiivi kohaldama liidu ja kolmandate riikide territooriumide vahel üksnes ohtlike kaupade veoks kasutatavate transporditavate surveseadmete suhtes.

               (8)

               Transporditavate surveseadmete veoohutuse ja vaba liikumise huvides peaksid olema selgelt määratletud erinevate ettevõtjate, sealhulgas transporditavate surveseadmete omanike ja käitajate kohustused.

               (9)

               Ettevõtjad peaksid vastavalt oma rollile tarneahelas vastutama, et transporditavad surveseadmed on kooskõlas ohutuse ja turulepääsu eeskirjadega.

               (10)

               Tõendamaks transporditavate surveseadmete ohutust, peaks vastavushinnangus olema näidatud, et uued transporditavad surveseadmed on kooskõlas direktiivi 2008/68/EÜ lisade ja käesoleva direktiivi tehniliste nõuetega.

               (11)

               Kooskõlas direktiivi 2008/68/EÜ lisade ja käesoleva direktiiviga tuleks teostada transporditavate surveseadmete regulaarset, vahe- ja erakorralist kontrolli, et tagada direktiivide ohutusnõuete pidev täitmine.

               (12)

               Transporditavad surveseadmed peaksid kandma märki selle kohta, et need on kooskõlas direktiiviga 2008/68/EÜ ja käesoleva direktiiviga, millega on tagatud nende vaba liikumine ja kasutamine.

               (13)

               Käesolevat direktiivi ei tuleks kohaldada transporditavate surveseadmete suhtes, mis lasti turule enne direktiivi 1999/36/EÜ vastavat rakendamiskuupäeva ja mille vastavust ei ole uuesti hinnatud.

               (14)

               Et tagada niisuguste olemasolevate transporditavate surveseadmete vaba liikumine ja kasutamine, mille suhtes ei ole teostatud eelnevat vastavushinnangut kooskõlas direktiiviga 1999/36/EÜ, tuleks nende vastavust uuesti hinnata.

               (15)

               Teavitatud asutuste hindamise, teavitamise ja järelevalve eest vastutavatele asutustele tuleb kehtestada nõuded, et tagada teavitatud asutuste töö pidevalt kõrge kvaliteet.

               (16)

               Direktiivi 2008/68/EÜ lisades ja käesolevas direktiivis sätestatud vastavushindamismenetluse kohaselt on nõutav kontrollorganite sekkumine, kes peavad kehtestama täpsed tegevusnõuded, et tagada töö kvaliteedi ühtlane tase kogu liidus. Seejärel peaksid liikmesriigid komisjoni nendest kontrollorganitest teavitama.

               (17)

               Pideva järelevalvega seotud selge vastutuse tagamiseks peaks teavitavale ametiasutusele jääma vastutus teavitatud asutuse jälgimiseks olenemata sellest, kus teavitatud asutus tegutseb.

               (18)

               Direktiivi 2008/68/EÜ ja käesoleva direktiivi täitmise tagamiseks tuleb kehtestada teavitatud asutuste vastastikuse tunnustamise ühtsed eeskirjad. Kõnealused ühtsed eeskirjad vähendavad tarbetuid kulutusi ja haldusmenetlusi, mis on seotud seadmete tunnustamise ja tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamisega.

               (19)

               Liikmesriikidel peaks olema võimalus võtta meetmeid seadmete turule laskmise ja kasutamise piiramiseks või keelamiseks juhtudel, kui sellised seadmed võivad teatavates eriolukordades kujutada endast riski ohutusele, kaasa arvatud juhul, kui sellised seadmed on vastavuses direktiiviga 2008/68/EÜ ja käesoleva direktiiviga.

               (20)

               Komisjon peaks koostama konkreetsed suunised, et hõlbustada käesoleva direktiivi tehniliste sätete praktilist rakendamist, võttes arvesse artiklites 28 ja 29 ette nähtud kogemuste vahetuse tulemusi.

               (21)

               Komisjonil peaks olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte teatavate kohanduste tegemiseks lisades. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil.

               (22)

               Nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiiv 76/767/EMÜ surveanumaid ja nende kontrollimise meetodeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühissätete ühtlustamise kohta, (6) nõukogu 17. septembri 1984. aasta direktiiv 84/525/EMÜ õmbluseta terasgaasiballoone käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (7) nõukogu 17. septembri 1984. aasta direktiiv 84/526/EMÜ õmbluseta legeerimata alumiiniumist ja alumiiniumsulamitest gaasiballoone käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (8) nõukogu 17. septembri 1984. aasta direktiiv 84/527/EMÜ keevitatud legeerimata terasest gaasiballoone käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (9) ja direktiiv 1999/36/EÜ on vananenud ning tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada.

               (23)

               Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (10) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja liidu huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning need üldsusele kättesaadavaks tegema,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   1. PEATÜKK
   REGULEERIMISALA JA MÕISTED
   Artikkel 1
   Reguleerimisala
   1.   Käesolevas direktiivis on sätestatud üksikasjalikud eeskirjad transporditavate surveseadmete ohutuse suurendamiseks ja nende seadmete vaba liikumise tagamiseks liidus.
   2.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse:

               a)

               artikli 2 lõikes 1 määratletud uute transporditavate surveseadmete suhtes, millel ei ole direktiividega 84/525/EMÜ, 84/526/EMÜ, 84/527/EMÜ või 1999/36/EÜ ette nähtud vastavusmärki, et muuta need turul kättesaadavaks;

               b)

               artikli 2 lõikes 1 määratletud transporditavate surveseadmete suhtes, millel on käesolevas direktiivis või direktiivides 84/525/EMÜ, 84/526/EMÜ, 84/527/EMÜ või 1999/36/EÜ ette nähtud vastavusmärk, seoses nende regulaarsete, vahe- ja erakorraliste kontrollide läbiviimisega ja nende kasutamisega;

               c)

               artikli 2 lõikes 1 määratletud transporditavate surveseadmete suhtes, millel ei ole direktiivis 1999/36/EÜ ette nähtud vastavusmärki, uueks vastavushindamiseks.

         3.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata transporditavate surveseadmete suhtes, mis lasti turule enne direktiivi 1999/36/EÜ rakendamiskuupäeva ja mille suhtes ei ole läbi viidud uut vastavushindamist.
   4.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata transporditavate surveseadmete suhtes, mida kasutatakse üksnes ohtlike kaupade veoks liikmesriikide ja kolmandate riikide vahel vastavalt direktiivi 2008/68/EÜ artiklile 4.
   Artikkel 2
   Mõisted
   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               1)

               „transporditavad surveseadmed”:

                           a)

                           kõik survemahutid, nende ventiilid ja muud asjakohased lisaseadmed, mida hõlmab direktiivi 2008/68/EÜ lisade peatükk 6.2,

                           b)

                           paagid, mahutikogumiga sõidukid/vagunid, mitmeelemendilised gaasikonteinerid, nende ventiilid ja muud asjakohased lisaseadmed, mida hõlmab direktiivi 2008/68/EÜ lisade peatükk 6.8,

                     kui punktides a või b nimetatud seadmeid kasutatakse kooskõlas kõnealuste lisadega klassi 2 kuuluvate gaaside (välja arvatud koodide 6 ja 7 alla kuuluvate gaaside või artiklite) veoks ning käesoleva direktiivi I lisas kindlaks määratud teistesse klassidesse kuuluvate ohtlike ainete veoks.
               Transporditavate surveseadmete hulka loetakse gaasimahutid (ÜRO nr 2037), välja arvatud aerosoolid (ÜRO nr 1950), avatud krüotehnilised anumad, hingamisaparaatide gaasiballoonid, tulekustutid (ÜRO nr 1044), transporditavad surveseadmed, mille suhtes kohaldatakse erandit vastavalt direktiivi 2008/68/EÜ lisade punktile 1.1.3.2, ja transporditavad surveseadmed, mille suhtes kohaldatakse erandit pakendite ehituse ja katsetamise nõuetest vastavalt direktiivi 2008/68/EÜ lisade punkti 3.3 erisätetele;

               2)

               „direktiivi 2008/68/EÜ lisad” – direktiivi 2008/68/EÜ I lisa jaotis I.1, II lisa jaotis II.1 ning III lisa jaotis III.1;

               3)

               „turule laskmine” – transporditavate surveseadmete liidu turul esmakordne kättesaadavaks tegemine;

               4)

               „turul kättesaadavaks tegemine” – transporditavate surveseadmete tasu eest või tasuta tarnimine liidu turul turustamiseks või kasutamiseks äritegevuse või avaliku teenuse osutamise käigus;

               5)

               „kasutamine” – transporditavate surveseadmete täitmine, ajutine veoga seotud ladustamine, tühjendamine ja uuesti täitmine;

               6)

               „kõrvaldamine” – meede, mille eesmärk on takistada transporditavate surveseadmete turul kättesaadavaks tegemist või kasutamist;

               7)

               „tagasivõtmine” – meede, mille eesmärk on võtta turult tagasi transporditavad surveseadmed, mis on juba lõppkasutajale kättesaadavaks tehtud;

               8)

               „tootja” – füüsiline või juriidiline isik, kes toodab transporditavaid surveseadmeid või nende osi või kes on lasknud sellised seadmed projekteerida või toota ning turustab neid oma nime või kaubamärgi all;

               9)

               „volitatud esindaja” – liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kes on saanud tootjalt kirjaliku volituse tegutseda tema nimel seoses kindlaksmääratud ülesannetega;

               10)

               „importija” – liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kes laseb transporditavaid surveseadmeid või nende osi kolmandast riigist liidu turule;

               11)

               „levitaja” – liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, välja arvatud tootja või importija, kes teeb transporditavad surveseadmed või nende osad turul kättesaadavaks;

               12)

               „omanik” – liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kes omab transporditavaid surveseadmeid;

               13)

               „käitaja” – liidus asuv füüsiline või juriidiline isik, kes kasutab transporditavaid surveseadmeid;

               14)

               „ettevõtja” – tootja, volitatud esindaja, importija, levitaja, omanik või käitaja, kes teostab tasu eest või tasuta äritegevust või osutab avalikke teenuseid;

               15)

               „vastavushindamine” – direktiivi 2008/68/EÜ lisades sätestatud hindamine ja vastavushindamismenetlus;

               16)

               „pii-märk” – märgistus, mis viitab, et transporditavad surveseadmed on kooskõlas direktiivi 2008/68/EÜ lisades ja käesolevas direktiivis sätestatud kohaldatavate vastavushindamise nõuetega;

               17)

               „uus vastavushindamine” – omaniku või käitaja taotlusel teostatud menetlus enne direktiivi 1999/36/EÜ rakendamiskuupäeva toodetud ja turule lastud transporditavate surveseadmete vastavuse järelhindamiseks;

               18)

               „regulaarne kontroll” – regulaarne kontroll ja selle läbiviimise kord, mis on sätestatud direktiivi 2008/68/EÜ lisades;

               19)

               „vahekontroll” – vahekontroll ja selle läbiviimise kord, mis on sätestatud direktiivi 2008/68/EÜ lisades;

               20)

               „erakorraline kontroll” – erakorraline kontroll ja selle läbiviimise kord, mis on sätestatud direktiivi 2008/68/EÜ lisades;

               21)

               „riiklik akrediteerimisasutus” – ainus akrediteerimist teostav asutus liikmesriigis, kes on selleks riigi poolt volitatud;

               22)

               „akrediteerimine” – riikliku akrediteerimisasutuse poolt läbi viidav atesteerimine, mis tõendab, et teavitatud asutus vastab direktiivi 2008/68/EÜ lisade punkti 1.8.6.8 teises lõigus sätestatud nõuetele;

               23)

               „teavitav ametiasutus” – liikmesriigi poolt vastavalt artiklile 17 määratud asutus;

               24)

               „teavitatud asutus” – direktiivi 2008/68/EÜ lisades sätestatud nõuetele ja käesoleva direktiivi artiklites 20 ja 26 sätestatud tingimustele vastav kontrollorgan, keda on teavitatud vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 22;

               25)

               „teavitamine” – kontrollorganile teavitatud asutuse staatuse andmine, mis hõlmab sellekohase teabe edastamist komisjonile ja liikmesriikidele;

               26)

               „turujärelevalve” – ametiasutuste tegevus ja meetmed selle tagamiseks, et transporditavad surveseadmed vastaksid oma kasutusea jooksul direktiivis 2008/68/EÜ ja käesolevas direktiivis kehtestatud nõuetele ega ohustaks inimeste tervist, ohutust või muid avaliku huvi kaitsega seotud aspekte.

         Artikkel 3
   Kohapealsed nõuded
   Liikmesriigid võivad kehtestada oma territooriumil kohapealsed nõuded transporditavate surveseadmete vahepealseks või pikaajaliseks ladustamiseks või kohapealseks kasutamiseks. Liikmesriigid ei või siiski kehtestada lisanõudeid transporditavate surveseadmete endi suhtes.
   2. PEATÜKK
   ETTEVÕTJATE KOHUSTUSED
   Artikkel 4
   Tootjate kohustused
   1.   Transporditavate surveseadmete turule laskmisel tagavad tootjad, et seadmed on projekteeritud, toodetud ja dokumenteeritud vastavalt direktiivi 2008/68/EÜ lisades ja käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele.
   2.   Kui transporditavate surveseadmete vastavus kohaldatavatele nõuetele on tõestatud direktiivi 2008/68/EÜ lisades ja käesolevas direktiivis sätestatud vastavushindamismenetluse abil, paigaldavad tootjad pii-märgi vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 15.
   3.   Tootjad säilitavad direktiivi 2008/68/EÜ lisades sätestatud tehnilist dokumentatsiooni. Dokumentatsiooni säilitatakse nimetatud lisades sätestatud aja jooksul.
   4.   Tootjad, kes leiavad või kellel on põhjust uskuda, et nende poolt turule lastud transporditavad surveseadmed ei vasta direktiivi 2008/68/EÜ lisadele või käesolevale direktiivile, võtavad viivitamatult vajalikud parandusmeetmed transporditavate surveseadmete vastavusse viimiseks, turult kõrvaldamiseks või vajaduse korral tagasivõtmiseks. Lisaks sellele, kui transporditavad surveseadmed kujutavad endast riski, teavitavad tootjad sellest viivitamatult nende liikmesriikide pädevaid asutusi, kus nad transporditavad surveseadmed kättesaadavaks tegid, andes üksikasjalikku teavet eelkõige mittevastavuse ja kõigi võetud parandusmeetmete kohta.
   5.   Tootjad dokumenteerivad kõik sellised mittevastavuse ja parandusmeetmetega seotud juhtumid.
   6.   Riigi pädeva asutuse põhjendatud taotluse korral esitavad tootjad kõnealusele asutusele talle kergesti arusaadavas keeles kogu vajaliku teabe ja dokumentatsiooni, et tõestada transporditavate surveseadmete vastavust. Tootjad teevad kõnealuse asutuse taotlusel temaga koostööd mis tahes meetmete võtmiseks nende poolt turule lastud transporditavate surveseadmetega kaasneva ohu kõrvaldamiseks.
   7.   Tootjad esitavad käitajatele üksnes sellist teavet, mis vastab direktiivi 2008/68/EÜ lisades ja käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele.
   Artikkel 5
   Volitatud esindajad
   1.   Tootjad võivad kirjaliku volitusega määrata oma volitatud esindaja.
   Volitatud esindaja volituste hulka ei kuulu artikli 4 lõigetes 1 ja 2 sätestatud kohustused ja tehnilise dokumentatsiooni koostamine.
   2.   Volitatud esindaja täidab talle tootja volituses määratud ülesandeid. Volitus võimaldab volitatud esindajal teha vähemalt järgmist:

               a)

               säilitada tehnilist dokumentatsiooni riiklike järelevalveorganite käsutuses vähemalt direktiivi 2008/68/EÜ lisades tootjatele ette nähtud tähtaja jooksul;

               b)

               riigi pädeva asutuse põhjendatud taotluse korral esitada kõnealusele asutusele talle kergesti arusaadavas keeles kogu vajalik teave ja dokumentatsioon, et tõestada transporditavate surveseadmete vastavust;

               c)

               riigi pädevate asutuste taotlusel teha nendega koostööd mis tahes meetmete võtmiseks tema volituste alla kuuluvate transporditavate surveseadmetega kaasnevate riskide kõrvaldamiseks.

         3.   Volitatud isiku nimi ja aadress peavad olema märgitud direktiivi 2008/68/EÜ lisades sätestatud vastavustunnistusel.
   4.   Volitatud esindajad esitavad käitajatele üksnes sellist teavet, mis vastab direktiivi 2008/68/EÜ lisades ja käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele.
   Artikkel 6
   Importijate kohustused
   1.   Importijad võivad liidu turule lasta üksnes selliseid transporditavaid surveseadmeid, mis vastavad direktiivi 2008/68/EÜ lisadele ja käesolevale direktiivile.
   2.   Enne transporditavate surveseadmete turule laskmist tagavad importijad, et tootja on läbi viinud asjakohase vastavushindamismenetluse. Nad tagavad, et tootja on koostanud tehnilise dokumentatsiooni ja et transporditavatel surveseadmetel on pii-märk ja nendega on kaasas direktiivi 2008/68/EÜ lisades sätestatud vastavustunnistus.
   Kui importija leiab või tal on põhjust uskuda, et transporditavad surveseadmed ei vasta direktiivi 2008/68/EÜ lisadele või käesolevale direktiivile, ei lase ta transporditavaid surveseadmeid turule enne, kui need on vastavusse viidud. Lisaks sellele, kui transporditavad surveseadmed kujutavad endast riski, teavitab importija sellest tootjat ja turujärelevalveasutusi.
   3.   Importijad märgivad või lisavad oma nime ja kontaktaadressi direktiivi 2008/68/EÜ lisades sätestatud vastavustunnistusele.
   4.   Importijad tagavad, et kui transporditavad surveseadmed kuuluvad nende vastutuse alla, ei ohusta nende ladustamis- või veotingimused seadmete vastavust direktiivi 2008/68/EÜ lisades sätestatud nõuetele.
   5.   Importijad, kes leiavad või kellel on põhjust uskuda, et nende poolt turule lastud transporditavad surveseadmed ei vasta direktiivi 2008/68/EÜ lisadele või käesolevale direktiivile, võtavad viivitamatult vajalikud parandusmeetmed transporditavate surveseadmete vastavusse viimiseks, turult kõrvaldamiseks või vajaduse korral tagasivõtmiseks. Lisaks sellele, kui transporditavad surveseadmed kujutavad endast riski, teavitavad importijad sellest viivitamatult tootjat ja nende liikmesriikide pädevaid asutusi, kus nad transporditavad surveseadmed kättesaadavaks tegid, andes üksikasjalikku teavet eelkõige mittevastavuse kohta ja kõigi võetud parandusmeetmete kohta.
   Importijad dokumenteerivad kõik sellised mittevastavuse ja parandusmeetmetega seotud juhtumid.
   6.   Importijad säilitavad tehnilise dokumentatsiooni koopiat turujärelevalveasutuste käsutuses vähemalt direktiivi 2008/68/EÜ lisades tootjatele ette nähtud tähtaja jooksul ja tagavad, et tehnilise dokumentatsiooni saab kõnealustele asutustele nende taotluse korral kättesaadavaks teha.
   7.   Riigi pädeva asutuse põhjendatud taotluse korral esitavad importijad kõnealusele asutusele talle kergesti arusaadavas keeles kogu vajaliku teabe ja dokumentatsiooni, et tõestada transporditavate surveseadmete vastavust. Importijad teevad kõnealuse asutuse taotlusel temaga koostööd mis tahes meetmete võtmiseks nende poolt turule lastud transporditavate surveseadmetega kaasneva ohu kõrvaldamiseks.
   8.   Importijad esitavad käitajatele üksnes sellist teavet, mis vastab direktiivi 2008/68/EÜ lisades ja käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele.
   Artikkel 7
   Levitajate kohustused
   1.   Levitajad teevad liidu turul kättesaadavaks üksnes sellised transporditavad surveseadmed, mis vastavad direktiivi 2008/68/EÜ lisadele ja käesolevale direktiivile. Enne transporditavate surveseadmete turul kättesaadavaks tegemist kontrollivad levitajad, kas transporditavatel surveseadmetel on pii-märk ning kas nendega on kaasas vastavustunnistus ja käesoleva direktiivi artikli 6 lõikes 3 osutatud kontaktaadress.
   Kui levitaja leiab või tal on põhjust uskuda, et transporditavad surveseadmed ei vasta direktiivi 2008/68/EÜ lisadele või käesolevale direktiivile, ei tee ta transporditavaid surveseadmeid turul kättesaadavaks enne, kui need on vastavusse viidud. Lisaks sellele, kui transporditavad surveseadmed kujutavad endast riski, teavitab levitaja sellest tootjat või importijat ja turujärelevalveasutusi.
   2.   Levitajad tagavad, et kui transporditavad surveseadmed kuuluvad nende vastutuse alla, ei ohusta nende ladustamis- või veotingimused seadmete vastavust direktiivi 2008/68/EÜ lisades sätestatud nõuetele.
   3.   Levitajad, kes leiavad või kellel on põhjust uskuda, et nende poolt turul kättesaadavaks tehtud transporditavad surveseadmed ei vasta direktiivi 2008/68/EÜ lisadele või käesolevale direktiivile, võtavad viivitamatult vajalikud parandusmeetmed transporditavate surveseadmete vastavusse viimiseks, kõrvaldamiseks või vajaduse korral tagasivõtmiseks. Lisaks sellele, kui transporditavad surveseadmed kujutavad endast riski, teavitavad levitajad võimaluse korral sellest viivitamatult tootjat ja importijat ning nende liikmesriikide pädevaid asutusi, kus nad transporditavad surveseadmed kättesaadavaks tegid, andes üksikasjalikku teavet eelkõige mittevastavuse kohta ja kõigi võetud parandusmeetmete kohta.
   Levitajad dokumenteerivad kõik sellised mittevastavuse ja parandusmeetmetega seotud juhtumid.
   4.   Riigi pädeva asutuse põhjendatud taotluse korral esitavad levitajad kõnealusele asutusele talle kergesti arusaadavas keeles kogu vajaliku teabe ja dokumentatsiooni, et tõestada transporditavate surveseadmete vastavust. Levitajad teevad kõnealuse asutuse taotlusel temaga koostööd mis tahes meetmete võtmiseks nende poolt turul kättesaadavaks tehtud transporditavate surveseadmetega kaasneva ohu kõrvaldamiseks.
   5.   Levitajad esitavad käitajatele üksnes sellist teavet, mis vastab direktiivi 2008/68/EÜ lisades ja käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele.
   Artikkel 8
   Omanike kohustused
   1.   Kui omanik leiab või tal on põhjust uskuda, et transporditavad surveseadmed ei vasta direktiivi 2008/68/EÜ lisadele, sealhulgas regulaarse kontrolli nõuetele, või käesolevale direktiivile, ei tee ta transporditavaid surveseadmeid turul kättesaadavaks ega kasuta neid enne, kui need on vastavusse viidud. Lisaks sellele, kui transporditavad surveseadmed kujutavad endast riski, teavitab omanik sellest tootjat või importijat või levitajat ja turujärelevalveasutusi.
   Omanikud dokumenteerivad kõik sellised mittevastavuse ja parandusmeetmetega seotud juhtumid.
   2.   Omanikud tagavad, et kui transporditavad surveseadmed kuuluvad nende vastutuse alla, ei ohusta nende ladustamis- või veotingimused seadmete vastavust direktiivi 2008/68/EÜ lisades sätestatud nõuetele.
   3.   Omanikud esitavad käitajatele üksnes sellist teavet, mis vastab direktiivi 2008/68/EÜ lisades ja käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele.
   4.   Käesolevat artiklit ei kohaldata eraisikute suhtes, kes kavatsevad kasutada või kasutavad transporditavaid surveseadmeid isiklikuks või koduseks otstarbeks, vaba aja veetmisel või sportimisel.
   Artikkel 9
   Käitajate kohustused
   1.   Käitajad võivad kasutada üksnes selliseid transporditavaid surveseadmeid, mis vastavad direktiivi 2008/68/EÜ lisadele ja käesolevale direktiivile.
   2.   Kui transporditavad surveseadmed kujutavad endast riski, teavitab käitaja sellest omanikku ja turujärelevalveasutusi.
   Artikkel 10
   Juhtumid, mille puhul tootjate kohustusi kohaldatakse importijate ja levitajate suhtes
   Käesolevas direktiivis käsitatakse importijat või levitajat tootjana, kelle suhtes kohaldatakse artikli 4 kohaseid tootja kohustusi, kui ta laseb turule transporditavaid surveseadmeid oma nime või kaubamärgi all või muudab juba turule lastud transporditavaid surveseadmeid selliselt, et see võib mõjutada nende vastavust kohaldatavatele nõuetele.
   Artikkel 11
   Ettevõtjate tuvastamine
   Ettevõtjad tuvastavad turujärelevalveasutustele viimaste nõudmisel järgmised andmed vähemalt kümneaastase ajavahemiku kohta:

               a)

               iga ettevõtja, kes on neile tarninud transporditavaid surveseadmeid;

               b)

               iga ettevõtja, kellele nad on tarninud transporditavaid surveseadmeid.

         3. PEATÜKK
   TRANSPORDITAVATE SURVESEADMETE VASTAVUS
   Artikkel 12
   Transporditavate surveseadmete vastavus ja selle hindamine
   1.   Artikli 1 lõike 2 punktis a osutatud transporditavad surveseadmed vastavad direktiivi 2008/68/EÜ lisades ja käesoleva direktiivi 3. ja 4. peatükis sätestatud vastavushinnangu, regulaarse kontrolli, vahekontrolli ja erakorralise kontrolli asjakohastele nõuetele.
   2.   Artikli 1 lõike 2 punktis b osutatud transporditavad surveseadmed vastavad selle dokumentatsiooni tehnilistele tingimustele, mille järgi need toodeti. Seadmete suhtes kohaldatakse regulaarset kontrolli, vahekontrolli ja erakorralist kontrolli vastavalt direktiivi 2008/68/EÜ lisadele ning käesoleva direktiivi 3. ja 4. peatüki nõuetele.
   3.   Vastavushindamistunnistused ja uue vastavushindamise tunnistused ning teavitatud asutuse väljastatud regulaarse, vahe- ja erakorralise kontrolli aruanded kehtivad kõigis liikmesriikides.
   Korduvtäidetavate transporditavate surveseadmete lahtivõetavate osade suhtes võib teha eraldi vastavushindamise.
   Artikkel 13
   Uus vastavushindamine
   Artikli 1 lõike 2 punktis c osutatud ja enne direktiivi 1999/36/EÜ rakendamiskuupäeva toodetud ning kasutusele võetud transporditavate surveseadmete uus vastavushindamine toimub vastavalt käesoleva direktiivi III lisas sätestatud uuele vastavushindamismenetlusele.
   Pii-märk paigaldatakse vastavalt käesoleva direktiivi III lisale.
   Artikkel 14
   Pii-märgi üldpõhimõtted
   1.   Pii-märgi võib paigaldada üksnes tootja või uue vastavushindamise korral paigaldatakse see vastavalt III lisa sätetele. Gaasiballoonidele, mis on eelnevalt vastavusse viidud direktiividega 84/525/EMÜ, 84/526/EMÜ või 84/527/EMÜ, kinnitab pii-märgi teavitatud asutus või see toimub tema järelevalve all.
   2.   Pii-märgi võib paigaldada üksnes sellistele transporditavatele surveseadmetele, mis:

               a)

               vastavad direktiivi 2008/68/EÜ lisades ja käesolevas direktiivis sätestatud vastavushindamisnõuetele, või

               b)

               vastavad artiklis 13 osutatud uue vastavushindamise nõuetele.

         Pii-märki ei paigaldata muudele transporditavatele surveseadmetele.
   3.   Pii-märgi paigaldamisega näitab tootja, et ta võtab vastutuse selle eest, et transporditavad surveseadmed vastavad kõigile direktiivi 2008/68/EÜ lisades ja käesolevas direktiivis sätestatud kohaldatavatele nõuetele.
   4.   Käesoleva direktiivi mõistes on pii-märk ainus tähis, mis kinnitab transporditavate surveseadmete vastavust direktiivi 2008/68/EÜ lisades ja käesolevas direktiivis sätestatud kohaldatavatele nõuetele.
   5.   Transporditavatele surveseadmetele on keelatud paigaldada tähiseid, märke ja kirju, mida kolmandad isikud võivad nende tähenduse või kuju tõttu ekslikult pidada pii-märgiks. Muud tähised kantakse transporditavatele surveseadmetele selliselt, et sellega ei kahjustata pii-märgi nähtavust, loetavust ja tähendust.
   6.   Korduvtäidetavate transporditavate surveseadmete otsese ohutusfunktsiooniga lahtivõetavatele osadele paigaldatakse pii-märk.
   7.   Liikmesriigid tagavad pii-märgi suhtes kohaldatavate eeskirjade nõuetekohase rakendamise ja võtavad asjakohaseid meetmeid märgi väärkasutuse korral. Liikmesriigid sätestavad ka rikkumiste korral kohaldatavad karistused, mis võivad hõlmata kriminaalkaristusi raskete rikkumiste eest. Kõnealused karistused vastavad rikkumise raskusastmele ning pakuvad tõhusat kaitset väärkasutuse eest.
   Artikkel 15
   Pii-märgi paigaldamise eeskirjad ja tingimused
   1.   Pii-märgi moodustab järgmine allpool esitatud kujuga sümbol:
   2.   Pii-märgi miinimumkõrgus on 5 mm. 140 mm või väiksema läbimõõduga transporditavate surveseadmete pii-märgi miinimumkõrgus on 2,5 mm.
   3.   Lõikes 1 esitatud joonise proportsioonid säilitatakse. Ruudustik ei moodusta märgi osa.
   4.   Pii-märk paigaldatakse nähtaval, loetaval ja kustutamatul viisil transporditavatele surveseadmetele või nende andmeplaadile, samuti korduvtäidetavate transporditavate surveseadmete otsese ohutusfunktsiooniga lahtivõetavatele osadele.
   5.   Pii-märk paigaldatakse uutele transporditavatele surveseadmetele või korduvtäidetavate transporditavate surveseadmete otsese ohutusfunktsiooniga lahtivõetavatele osadele enne nende turule laskmist.
   6.   Pii-märgile järgneb esialgsetes kontrollides ja katsetes osalenud teavitatud asutuse identifitseerimisnumber.
   Teavitatud asutuse identifitseerimisnumbri paigaldab asutus ise või tootja vastavalt asutuse juhistele.
   7.   Regulaarse kontrolli või vajaduse korral vahekontrolli kuupäeva märkele lisatakse regulaarse kontrolli eest vastutava teavitatud asutuse identifitseerimisnumber.
   8.   Ilma pii-märgita gaasiballoonide puhul, mis on eelnevalt vastavusse viidud direktiividega 84/525/EMÜ, 84/526/EMÜ või 84/527/EMÜ ja mille suhtes on esimene regulaarne kontroll läbi viidud vastavalt käesolevale direktiivile, eelneb vastutava teavitatud asutuse identifitseerimisnumbrile pii-märk.
   Artikkel 16
   Transporditavate surveseadmete vaba liikumine
   Ilma et see piiraks käesoleva direktiivi artiklites 30 ja 31 sätestatud kaitsemenetlust ja määruses (EÜ) nr 765/2008 (11) sätestatud turujärelevalve raamistikku, ei keela, piira ega takista ükski liikmesriik oma territooriumil käesolevale direktiivile vastavate transporditavate surveseadmete vaba liikumist, turul kättesaadavaks tegemist ega kasutamist.
   4. PEATÜKK
   TEAVITAVAD AMETIASUTUSED JA TEAVITATUD ASUTUSED
   Artikkel 17
   Teavitavad ametiasutused
   1.   Liikmesriigid määravad teavitava ametiasutuse, kes vastutab teavitatud asutuste hindamiseks, teavitamiseks ja hilisemaks jälgimiseks vajalike menetluste kehtestamise ja rakendamise eest.
   2.   Liikmesriigid võivad otsustada, et lõikes 1 osutatud hindamist ja jälgimist teostab määruse (EÜ) nr 765/2008 tähenduses ja sellega kooskõlas riiklik akrediteerimisasutus.
   3.   Kui teavitav ametiasutus delegeerib või annab lõikes 1 osutatud jälgimise muul viisil edasi asutusele, mis ei ole valitsusasutus, siis peab see asutus olema juriidiline isik ja täitma mutatis mutandis artikli 18 lõigetes 1 kuni 6 sätestatud nõudeid. Lisaks peab kõnealusel volitatud asutusel olema kord oma tegevusest tuleneva kahju hüvitamiseks.
   4.   Teavitav ametiasutus vastutab täielikult lõikes 3 osutatud asutuse tegevuse eest.
   Artikkel 18
   Nõuded teavitavatele ametiasutustele
   1.   Teavitav ametiasutus asutatakse nii, et ei tekiks huvide konflikte teavitatud asutustega.
   2.   Teavitavaid ametiasutusi korraldatakse ja neid juhitakse nii, et kindlustada nende tegevuse objektiivsus ja erapooletus.
   3.   Teavitavate ametiasutuste töö korraldatakse nii, et kõik teavitatud asutuste teavitamisega seotud otsused teevad pädevad isikud, kes ei ole hindamist läbi viinud isikud.
   4.   Teavitavad ametiasutused ei teosta toiminguid ega osuta nõustamisteenuseid ärilisel eesmärgil või teavitatud asutustega konkureerides.
   5.   Teavitavad ametiasutused tagavad saadud teabe konfidentsiaalsuse.
   6.   Teavitavatel ametiasutustel on oma ülesannete nõuetekohaseks täitmiseks piisavalt pädevaid töötajaid.
   Artikkel 19
   Teavitavate ametiasutuste teabekohustus
   Liikmesriigid annavad komisjonile teada oma siseriiklikest menetlustest teavitatud asutuste hindamiseks, teavitamiseks ja jälgimiseks ning muudatustest kõnealuses teabes.
   Komisjon teeb nimetatud teabe avalikkusele kättesaadavaks.
   Artikkel 20
   Nõuded teavitatud asutustele
   1.   Teavitamise eesmärgil vastab teavitatud asutus direktiivi 2008/68/EÜ lisades ja käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele.
   2.   Pädev asutus direktiivi 2008/68/EÜ lisade tähenduses võib olla teavitatud asutus tingimusel, et ta vastab direktiivi 2008/68/EÜ lisades ja käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele ning ta ei tegutse samal ajal teavitava ametiasutusena.
   3.   Teavitatud asutus asutatakse siseriikliku õiguse alusel ning ta on juriidiline isik.
   4.   Teavitatud asutus võtab osa asjakohastest standardiseerimistegevustest ja artikli 29 alusel loodud teavitatud asutuste koordineerimisrühma tegevustest või tagab, et tema hindamise eest vastutavad töötajad on nendest teavitatud, ning kohaldab nimetatud rühma töö tulemusel koostatud haldusotsuseid ja -dokumente oma tegevuse üldiste suunistena.
   Artikkel 21
   Teavitamise taotlus
   1.   Kontrollorgan esitab teavitamise taotluse selle liikmesriigi teavitavale ametiasutusele, mille territooriumil ta on asutatud.
   2.   Taotlusega koos esitatakse:

               a)

               vastavushindamise, regulaarse kontrolli, vahekontrolli, erakorralise kontrolli ja uue vastavushindamise toimingute kirjeldus;

               b)

               punktiga a seotud menetluste kirjeldus;

               c)

               transporditavate surveseadmete kirjeldus, millega tegelemiseks ta väidab end pädev olevat;

               d)

               riikliku akrediteerimisasutuse väljastatud akrediteerimistunnistus määruse (EÜ) nr 765/2008 tähenduses, mis tõendab, et kontrollorgan vastab käesoleva direktiivi artiklis 20 sätestatud nõuetele.

         Artikkel 22
   Teavitamismenetlus
   1.   Teavitavad ametiasutused võivad teavitada ainult neid asutusi, kes vastavad artiklis 20 sätestatud nõuetele.
   2.   Teavitavad ametiasutused kasutavad komisjoni ja teiste liikmesriikide teavitamiseks komisjoni väljaarendatud ja hallatavat elektroonilist teavitamise vahendit.
   3.   Teavitus sisaldab artikli 21 lõikes 2 nõutavat teavet.
   4.   Asjaomane asutus võib teavitatud asutuse toiminguid teostada ainult juhul, kui komisjon või teised liikmesriigid ei esita vastuväiteid kahe nädala jooksul pärast teavitamist.
   Käesoleva direktiivi mõistes käsitatakse teavitatud asutusena ainult sellist asutust.
   5.   Komisjoni ja teisi liikmesriike teavitatakse kõigist edaspidistest asjakohastest muudatustest nimetatud teavituses.
   6.   Direktiivi 2008/68/EÜ lisades määratletud taotleja sisekontrollitalitusi ei teavitata.
   Artikkel 23
   Identifitseerimisnumbrid ja teavitatud asutuste nimekirjad
   1.   Komisjon määrab igale teavitatud asutusele identifitseerimisnumbri.
   Ta määrab üheainsa identifitseerimisnumbri, isegi kui asutust teavitatakse mitme liidu õigusakti alusel.
   2.   Komisjon teeb avalikkusele kättesaadavaks käesoleva direktiivi alusel teavitatud asutuste nimekirja, mis sisaldab ka asutustele eraldatud identifitseerimisnumbreid ja toiminguid, mille teostamiseks neid on teavitatud.
   Komisjon tagab, et kõnealust nimekirja ajakohastatakse.
   Artikkel 24
   Muudatused teavitustes
   1.   Kui teavitav ametiasutus on veendunud või talle on teatatud, et teavitatud asutus ei vasta enam artiklis 20 sätestatud nõuetele või et ta ei ole oma kohustusi täitnud, siis piirab, peatab või tühistab teavitav ametiasutus teavituse, sõltuvalt nõuetele mittevastavuse või kohustuste täitmata jätmise tõsidusest. Ta teavitab sellest viivitamatult komisjoni ja teisi liikmesriike.
   2.   Juhul, kui teavitust piiratakse, see peatatakse või tühistatakse või kui teavitatud asutus on lõpetanud oma tegevuse, siis astub teavitav liikmesriik vajalikud sammud tagamaks, et kõnealuse asutuse dokumente menetleks mõni teine teavitatud asutus või et need oleks nõudmisel kättesaadavad teavitamise ja turujärelevalve eest vastutavatele ametiasutustele.
   Artikkel 25
   Teavitatud asutuste pädevuse vaidlustamine
   1.   Komisjon uurib iga juhtumit, mil tal tekib kahtlus või tema tähelepanu juhitakse kahtlusele, et teavitatud asutus ei ole enam pädev või teavitatud asutus ei täida enam talle pandud nõudeid ja ülesandeid.
   2.   Teavitav liikmesriik esitab komisjonile selle nõudmisel kogu teabe seoses teavitamise alusega või asjaomase asutuse pädevuse säilimisega.
   3.   Komisjon tagab, et kogu tundlikku teavet, mille ta oma uurimise käigus on omandanud, käsitletakse konfidentsiaalselt.
   4.   Kui komisjon on veendunud, et teavitatud asutus ei täida või ei täida enam teavitamise aluseks olevaid nõudeid, siis teavitab ta sellest teavitavat liikmesriiki ning nõuab, et see võtaks vajalikud parandusmeetmed, sealhulgas vajadusel tühistaks teavituse.
   Artikkel 26
   Teavitatud asutuste tegevusalased kohustused
   1.   Teavitatud asutused teostavad vastavushindamist, regulaarset, vahe- ja erakorralist kontrolli kooskõlas oma teavitamistingimuste ja direktiivi 2008/68/EÜ lisades sätestatud menetlustega.
   2.   Teavitatud asutused viivad läbi uue vastavushindamise kooskõlas III lisaga.
   3.   Liikmesriigi teavitatud asutustel on lubatud töötada kõigis liikmesriikides. Esialgse hindamise ja teavitamise läbi viinud teavitava ametiasutuse ülesandeks jääb teavitatud asutuse edaspidise tegevuse jälgimine.
   Artikkel 27
   Teavitatud asutuste teabekohustus
   1.   Teavitatud asutus teavitab teavitavat ametiasutust järgnevast:

               a)

               tunnistuse andmisest keeldumine, selle piiramine, peatamine või tühistamine;

               b)

               teavitamise ulatust ja tingimusi mõjutavad asjaolud;

               c)

               turujärelevalveasutustelt saadud teabenõuded teostatud toimingute kohta;

               d)

               nõudmise korral nende teavitusalas teostatud ja muud tehtud toimingud, sealhulgas piiriülene tegevus ja alltöövõtt.

         2.   Teavitatud asutused esitavad teistele käesoleva direktiivi alusel teavitatud asutustele, kes teostavad samade transporditavate surveseadmete suhtes sarnaseid vastavushindamistoiminguid ning regulaarset, vahe- ja erakorralist kontrolli, asjakohase teabe negatiivsete ja nõudmisel positiivsete vastavushindamistulemuste kohta.
   Artikkel 28
   Kogemuste vahetus
   Komisjon korraldab kogemuste vahetuse liikmesriikide ametiasutuste vahel, kes käesoleva direktiivi kohaselt vastutavad:

               a)

               teavituspoliitika;

               b)

               turujärelevalve eest.

         Artikkel 29
   Teavitatud asutuste koordineerimine
   Komisjon tagab käesoleva direktiivi alusel teavitatud asutuste vahelise sobiva koordineerituse ja koostöö ning selle toimimise teavitatud asutuste valdkondliku rühma kujul.
   Liikmesriigid tagavad oma teavitatud asutuste osalemise nimetatud rühma töös kas otse või määratud esindajate kaudu.
   5. PEATÜKK
   KAITSEMENETLUS
   Artikkel 30
   Siseriiklikul tasandil riski kujutavate transporditavate surveseadmetega tegelemise menetlus
   1.   Kui ühe liikmesriigi turujärelevalveasutused on võtnud määruse (EÜ) nr 765/2008 artikli 20 alusel meetmeid või kui neil on piisavalt põhjust arvata, et käesoleva direktiivi reguleerimisalasse jäävate transporditavate surveseadmetega kaasneb risk inimeste tervisele või ohutusele või muudele käesoleva direktiiviga hõlmatud avaliku huvi kaitsega seotud aspektidele, siis viivad nad läbi asjaomaste transporditavate surveseadmete hindamise, mis hõlmab kõiki käesolevas direktiivis sätestatud nõudeid. Asjaomased ettevõtjad teevad turujärelevalveasutustega vajalikul viisil koostööd, sealhulgas lubavad juurdepääsu oma ruumidele ja esitavad vajadusel tootenäidised.
   Kui kõnealuse hindamise tulemusena on turujärelevalveasutused arvamusel, et transporditavad surveseadmed ei vasta direktiivi 2008/68/EÜ lisades ja käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele, siis nõuavad nad viivitamatult, et asjaomane ettevõtja võtaks vajalikud parandusmeetmed transporditavate surveseadmete nimetatud nõuetega vastavusse viimiseks, kõrvaldaks transporditavad surveseadmed turult või võtaks transporditavad surveseadmed tagasi mõistliku aja jooksul, arvestades riski olemust, vastavalt nendepoolsele ettekirjutusele.
   Turujärelevalveasutused teavitavad sellest asjakohast teavitatud asutust.
   Käesoleva lõike teises lõigus osutatud parandusmeetmete suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 765/2008 artiklit 21.
   2.   Kui turujärelevalveasutused on seisukohal, et mittevastavus ei piirdu üksnes nende liikmesriigi territooriumiga, siis teavitavad nad komisjoni ja teisi liikmesriike hindamistulemustest ja meetmetest, mille võtmist nad on ettevõtjalt nõudnud.
   3.   Ettevõtja tagab, et tema poolt liidu turul kättesaadavaks tehtud transporditavate surveseadmete suhtes võetakse kõik asjakohased parandusmeetmed.
   4.   Kui asjaomane ettevõtja ei võta lõike 1 teises lõigus osutatud tähtaja jooksul piisavaid parandusmeetmeid, võtavad turujärelevalveasutused asjakohased ajutised meetmed, et keelata või piirata transporditavate surveseadmete kättesaadavaks tegemist nende siseriiklikul turul, seadmed turult kõrvaldada või tagasi võtta.
   Nad teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike nimetatud meetmetest viivitamatult.
   5.   Lõikes 4 osutatud teave hõlmab kõiki teadaolevaid üksikasju, eelkõige mittevastavate transporditavate surveseadmete tuvastamiseks vajalikku teavet, seadmete päritolu, väidetava mittevastavuse ja riski olemust, võetud siseriiklike meetmete iseloomu ja kestust, samuti asjaomase ettevõtja esitatud seisukohti. Turujärelevalveasutused märgivad eelkõige, kas mittevastavus on tingitud ühest järgmisest asjaolust:

               a)

               transporditavad surveseadmed ei vasta nõuetele, mis on seotud inimeste tervise ja ohutusega või muude direktiivi 2008/68/EÜ lisades ja käesolevas direktiivis sätestatud avaliku huvi kaitsega seotud aspektidega, või

               b)

               puudused on seotud direktiivi 2008/68/EÜ lisades või selle direktiivi muudes sätetes osutatud standardite või tehniliste reeglitega.

         6.   Liikmesriigid, kes ei ole menetluse algatajad, teavitavad viivitamatult komisjoni ja teisi liikmesriike võetud meetmetest ja muust nende käsutuses olevast täiendavast teabest seoses asjaomaste transporditavate surveseadmete mittevastavusega ning oma vastuväidetest, kui nad ei ole teatatud siseriikliku meetmega nõus.
   7.   Kui kahe kuu jooksul lõikes 4 osutatud teabe kättesaamisest ei ole teised liikmesriigid ega komisjon esitanud vastuväiteid seoses liikmesriigi ajutise meetmega, siis loetakse meede põhjendatuks.
   8.   Liikmesriigid tagavad, et asjaomaste transporditavate surveseadmete suhtes võetakse viivitamatult asjakohased piiravad meetmed, nagu näiteks transporditavate surveseadmete viivitamatu kõrvaldamine nende turult.
   Artikkel 31
   Liidu kaitsemenetlus
   1.   Kui artikli 30 lõigetes 3 ja 4 sätestatud menetluse käigus esitatakse liikmesriigi võetud meetmele vastuväiteid või kui komisjon arvab, et siseriiklik meede on siduva liidu õigusaktiga vastuolus, siis alustab komisjon viivitamatult konsulteerimist liikmesriikidega ja asjakohase ettevõtja või ettevõtjatega ning hindab siseriiklikku meedet. Nimetatud hindamise tulemuste põhjal otsustab komisjon, kas siseriiklik meede on põhjendatud või mitte.
   Komisjoni otsus adresseeritakse kõigile liikmesriikidele ning see edastatakse viivitamatult neile ja asjaomasele ettevõtjale või asjaomastele ettevõtjatele.
   2.   Kui siseriiklik meede loetakse põhjendatuks, siis võtavad kõik liikmesriigid vajalikud meetmed, et tagada mittevastavate transporditavate surveseadmete oma turult kõrvaldamine, ja teavitavad sellest komisjoni.
   Kui siseriiklik meede loetakse põhjendamatuks, tühistab asjaomane liikmesriik selle.
   3.   Kui siseriiklik meede loetakse põhjendatuks ja transporditavate surveseadmete mittevastavus viitab puudustele artikli 30 lõike 5 punktis b osutatud standardites, siis teavitab komisjon vastavat Euroopa standardiorganit või -organeid ja toob asja direktiivi 98/34/EÜ (12) artikli 5 alusel asutatud komitee ette. Kõnealune komitee võib enne oma arvamuse esitamist konsulteerida vastava Euroopa standardiorganiga või -organitega.
   Artikkel 32
   Nõuetele vastavad transporditavad surveseadmed, millega kaasneb risk inimeste tervisele ja ohutusele
   1.   Kui liikmesriik leiab pärast artikli 30 lõike 1 kohast hindamist, et kuigi transporditavad surveseadmed on direktiiviga 2008/68/EÜ ja käesoleva direktiiviga kooskõlas, kaasneb nendega siiski risk inimeste tervisele või ohutusele või muudele avaliku huvi kaitsega seotud aspektidele, siis nõuab ta, et asjaomane ettevõtja võtaks kõik asjakohased meetmed tagamaks, et asjaomased transporditavad surveseadmed ei põhjustaks turulelaskmisel enam kõnealust riski, või kõrvaldaks seadmed turult või võtaks need tagasi mõistliku aja jooksul, mis vastab riski laadile, vastavalt liikmesriigi ettekirjutusele.
   2.   Ettevõtja tagab, et parandusmeetmed võetakse kõigi tema poolt liidu turul kättesaadavaks tehtud või kasutatavate asjaomaste transporditavate surveseadmete suhtes.
   3.   Liikmesriik teatab sellest viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele. Teave sisaldab kõiki teadaolevaid üksikasju, eelkõige asjaomaste transporditavate surveseadmete tuvastamiseks vajalikku teavet, seadmete päritolu ja tarneahelat, riski laadi ning võetud riiklike meetmete laadi ja kestust.
   4.   Komisjon alustab viivitamata konsultatsioone liikmesriikidega ja asjaomase ettevõtjaga või asjaomaste ettevõtjatega, et hinnata liikmesriigi meedet. Kõnealuse hindamise tulemuste põhjal otsustab komisjon, kas meede on põhjendatud või mitte, ning teeb vajadusel ettepaneku asjakohaste meetmete kohta.
   5.   Komisjoni otsus adresseeritakse kõigile liikmesriikidele ning see edastatakse viivitamatult neile ja asjaomasele ettevõtjale või asjaomastele ettevõtjatele.
   Artikkel 33
   Vormiline mittevastavus
   1.   Ilma et see piiraks artikli 30 kohaldamist, nõuab liikmesriik asjaomaselt ettevõtjalt nõuete rikkumise lõpetamist, kui ta leiab järgmist:

               a)

               pii-märk on kinnitatud artiklit 12, 13, 14 või 15 rikkudes;

               b)

               pii-märk on kinnitamata;

               c)

               tehniline dokumentatsioon ei ole kas kättesaadav või täielik;

               d)

               direktiivi 2008/68/EÜ lisades ja käesolevas direktiivis sätestatud nõuded ei ole täidetud.

         2.   Kui lõikes 1 osutatud nõuete rikkumine jätkub, võtab asjaomane liikmesriik kõik asjakohased meetmed transporditavate surveseadmete turul kättesaadavaks tegemise piiramiseks või keelamiseks või tagab, et need oleks turult kõrvaldatud või tagasi võetud.
   6. PEATÜKK
   LÕPPSÄTTED
   Artikkel 34
   Üleminekusätted
   Liikmesriigid võivad jätta oma territooriumil kehtima II lisas loetletud sätted.
   Liikmesriigid, kes jätavad kõnealused sätted kehtima, teavitavad sellest komisjoni. Komisjon teavitab sellest teisi liikmesriike.
   Artikkel 35
   Kohandamine teaduse ja tehnika arenguga
   Komisjon võib vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 290 võtta vastu delegeeritud õigusakte seoses käesoleva direktiivi lisade kohandamisega teaduse ja tehnika arenguga, võttes eelkõige arvesse direktiivi 2008/68/EÜ lisade muudatusi.
   Käesolevas artiklis osutatud delegeeritud õigusaktide puhul kohaldatakse artiklites 36, 37 ja 38 sätestatud menetlusi.
   Artikkel 36
   Delegeeritud volituste rakendamine
   1.   Komisjonile antakse määramata ajaks õigus võtta vastu artiklis 35 osutatud delegeeritud õigusakte.
   2.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
   3.   Komisjonile antud õiguse suhtes võtta vastu delegeeritud õigusakte kohaldatakse artiklites 37 ja 38 sätestatud tingimusi.
   Artikkel 37
   Delegeerimise tagasivõtmine
   1.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 35 osutatud volituste delegeerimise tagasi võtta.
   2.   Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas volituste delegeerimine tuleks tagasi võtta, püüab sellest teavitada teist institutsiooni ja komisjoni mõistliku aja jooksul enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud volitused, mille suhtes võidakse kohaldada tagasivõtmist, ja tagasivõtmise võimalikud põhjused.
   3.   Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine ning see jõustub kohe või selles nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 38
   Delegeeritud õigusaktide suhtes vastuväidete esitamine
   1.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitada kahe kuu jooksul alates õigusakti teatavakstegemisest.
   Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib seda tähtaega pikendada kahe kuu võrra.
   2.   Kui pärast selle tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid esitanud, avaldatakse see Euroopa Liidu Teatajas ning see jõustub õigusaktis sätestatud kuupäeval.
   Delegeeritud õigusakti võib avaldada Euroopa Liidu Teatajas ja see võib jõustuda enne nimetatud tähtaja lõppu, kui nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu on komisjonile teatanud, et nad ei kavatse vastuväiteid esitada.
   3.   Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusakti suhtes vastuväiteid, õigusakt ei jõustu. Vastuväiteid esitanud institutsioon põhjendab delegeeritud õigusakti suhtes esitatud vastuväiteid.
   Artikkel 39
   Kehtetuks tunnistamine
   Direktiivid 76/767/EMÜ, 84/525/EMÜ, 84/526/EMÜ, 84/527/EMÜ ja 1999/36/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. juulist 2011.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile 1999/36/EÜ käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile.
   Artikkel 40
   Samaväärsuse tunnustamine
   1.   Direktiivide 84/525/EMÜ, 84/526/EMÜ ja 84/527/EMÜ kohaselt antud transporditavate surveseadmete EMÜ tüübikinnitused ja direktiivi 1999/36/EÜ kohaselt antud EÜ kavandi vastavustunnistused tunnistatakse direktiivi 2008/68/EÜ lisades osutatud tüübitunnistustele vastavaks ning neile kohaldatakse kõnealuste lisade sätteid, mis käsitlevad tüübikinnituste tunnustamise ajapiiranguid.
   2.   Direktiivi 1999/36/EÜ artikli 3 lõikes 3 osutatud ventiile ja lisaseadmeid, mis on märgistatud direktiivis 97/23/EÜ (13) osutatud märgiga vastavalt direktiivi 1999/36/EÜ artikli 3 lõikele 4, võib edasi kasutada.
   Artikkel 41
   Liikmesriikide kohustused
   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et asjaomased ettevõtjad täidavad 2. ja 5. peatüki sätteid. Ühtlasi tagavad liikmesriigid, et võetakse vajalikud rakendusmeetmed vastavalt artiklitele 12–15.
   Artikkel 42
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. juuniks 2011. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   3.   Olenemata lõikest 1, tagavad liikmesriigid, et artikli 21 lõike 2 punkti d kohaldatakse hiljemalt alates 1. jaanuarist 2012.
   4.   Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 osutatud õigus- ja haldusnorme kohaldatakse kõigi ÜRO nr 1745, ÜRO nr 1746 ja ÜRO nr 2495 veoks kasutatavate survemahutite, nende ventiilide ja muude lisaseadmete suhtes hiljemalt alates 1. juulist 2013.
   Artikkel 43
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 44
   Adressaadid
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 16. juuni 2010

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         J. BUZEK

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         D. LÓPEZ GARRIDO

      (1)  17. veebruari 2010. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (2)  Euroopa Parlamendi 5. mai 2010. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 31. mai 2010. aasta otsus.

      (3)  EÜT L 138, 1.6.1999, lk 20.

      (4)  ELT L 260, 30.9.2008, lk 13.

      (5)  ELT L 218, 13.8.2008, lk 82.

      (6)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 153.

      (7)  EÜT L 300, 19.11.1984, lk 1.

      (8)  EÜT L 300, 19.11.1984, lk 20.

      (9)  EÜT L 300, 19.11.1984, lk 48.

      (10)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

      (11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 765/2008, millega sätestatakse akrediteerimise ja turujärelevalve nõuded seoses toodete turustamisega (ELT L 218, 13.8.2008, lk 30).

      (12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiiv 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord (EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37).

      (13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. mai 1997. aasta direktiiv 97/23/EÜ surveseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 181, 9.7.1997, lk 1).

      I LISA
      Loetelu ohtlikest kaupadest, mis ei kuulu klassi 2

                  ÜRO number

                  Klass

                  Ohtlik aine

                  1051

                  6.1

                  STABILISEERITUD VESINIKTSÜANIID,
                  mille veesisaldus on alla 3 %

                  1052

                  8

                  VEEVABA VESINIKFLUORIID

                  1745

                  5.1

                  BROOMPENTAFLUORIID,
                  välja arvatud veoks mahutites

                  1746

                  5.1

                  BROOMTRIFLUORIID,
                  välja arvatud veoks mahutites

                  1790

                  8

                  VESINIKFLUORIIDHAPE,
                  mille vesinikfluoriidi sisaldus on üle 85 %

                  2495

                  5.1

                  JOODPENTAFLUORIID,
                  välja arvatud veoks mahutites

      II LISA
      ÜLEMINEKUSÄTTED
      1.   Liikmesriigid võivad säilitada oma siseriiklikud sätted muude seadmetega ühendavate seadmete ja tunnusvärvide kohta, mida kohaldatakse transporditavate surveseadmete suhtes selle ajani, kui asjaomased kasutamisstandardid lisatakse direktiivi 2008/68/EÜ lisadele.
      2.   Liikmesriigid, kus õhutemperatuur on sageli alla –20 °C, võivad kehtestada rangemad kasutustemperatuuri standardid selliste materjalide töötemperatuurile, mida kasutatakse transporditavate surveseadmete puhul, mis on ette nähtud nende territooriumil toimuval ohtlike kaupade riigisisesel veol kasutamiseks, kuni asjaomaste kliimavöötmete asjakohaseid standardtemperatuure käsitlevad sätted inkorporeeritakse direktiivi 2008/68/EÜ lisadesse.
      Sel juhul järgneb transporditavate surveseadmete, sealhulgas otsese ohutusfunktsiooniga lahtivõetavate osade pii-märgil teavitatud asutuse identifitseerimisnumbrile „–40 °C” või mõni muu pädeva asutuse poolt heakskiidetud vastav märge.

      III LISA
      UUS VASTAVUSHINDAMISMENETLUS
      1.   Käesolevas lisas esitatakse meetod, millega tagatakse, et artikli 1 lõike 2 punktis c osutatud transporditavad surveseadmed, mis on toodetud ja kasutusele võetud enne direktiivi 1999/36/EÜ rakendamiskuupäeva, vastavad direktiivi 2008/68/EÜ lisade ja käesoleva direktiivi asjakohastele uue hindamise ajal kohaldatavatele sätetele.
      2.   Omanik või käitaja peab tegema EN ISO/IEC 17020:2004 standardile vastavale A tüüpi teavitatud asutusele, kellele on teatatud uuest vastavushindamisest, kättesaadavaks teabe transporditavate surveseadmete kohta, mis võimaldab nimetatud asutusel seadmeid täpselt identifitseerida (päritolu, projekteerimiseeskirjad ja atsetüleeniballoonide osas ka andmed poorse massi kohta). Kui see on asjakohane, sisaldab kõnealune teave ka kõiki ettekirjutatud kasutuspiiranguid ja kõiki teateid võimalike kahjude või tehtud remondi kohta.
      3.   A tüüpi teavitatud asutus, kellele on teatatud uuest vastavushindamisest, hindab, kas transporditavad surveseadmed on vähemalt sama ohutud kui direktiivi 2008/68/EÜ lisades osutatud transporditavad surveseadmed. Hindamine toimub punkti 2 kohaselt esitatud teabe alusel ja vajaduse korral tehakse täiendav kontroll.
      4.   Kui punktis 3 osutatud hindamiste tulemused on rahuldavad, viiakse transporditavate surveseadmete suhtes läbi direktiivi 2008/68/EÜ lisades ette nähtud regulaarne kontroll. Kui regulaarse kontrolli nõuded on täidetud, paigaldab regulaarse kontrolli eest vastutav teavitatud asutus pii-märgi või paigaldatakse see tema kontrolli all vastavalt artikli 14 lõigetele 1–5. Pii-märgile järgneb regulaarse kontrolli eest vastutava teavitatud asutuse identifitseerimisnumber. Regulaarse kontrolli eest vastutav teavitatud asutus väljastab vastavalt punktile 6 uue vastavushindamise tunnistuse.
      5.   Seeriaviisiliselt valmistatud survemahutite puhul võivad liikmesriigid lubada survemahutite, sealhulgas nende ventiilide ja vedamisel kasutatavate muude lisaseadmete vastavuse uuesti hindamist, mida viib läbi asjaomaste transporditavate surveseadmete regulaarse kontrolli eest vastutav teavitatud asutus, tingimusel et tüübivastavust on punkti 3 kohaselt hinnanud A tüüpi teavitatud asutus, mis vastutab uue vastavushindamise eest, ja tüübivastavuse uue hindamise tunnistus on väljastatud. Pii-märgile järgneb regulaarse kontrolli eest vastutava teavitatud asutuse identifitseerimisnumber.
      6.   Kõigil juhtudel väljastab regulaarse kontrolli eest vastutav teavitatud asutus uue vastavushindamise tunnistuse, mis sisaldab vähemalt järgmist teavet:

                  a)

                  tunnistuse välja andnud teavitatud asutuse tunnus ja punkti 3 kohaselt uue vastavushindamise eest vastutava A tüüpi teavitatud asutuse tunnus, kui see on erinev;

                  b)

                  vastavalt punktis 2 sätestatule omaniku või käitaja nimi ja aadress;

                  c)

                  punktis 5 sätestatud menetluse kohaldamisel andmed tüübivastavuse uue hindamise tunnistuse kohta;

                  d)

                  andmed pii-märgiga tähistatud transporditavate surveseadmete tuvastamiseks, sealhulgas vähemalt seerianumber või -numbrid, ja

                  e)

                  väljastamiskuupäev.

            7.   Väljastatakse tüübivastavuse uue hindamise tunnistus.
      Kui kohaldatakse punktis 5 sätestatud menetlust, väljastab tüübivastavuse uue hindamise eest vastutav A tüüpi asutus uue vastavushindamise tunnistuse, mis sisaldab vähemalt järgmist teavet:

                  a)

                  tunnistuse välja andnud teavitatud asutuse tunnus;

                  b)

                  uuesti hinnatud transporditavate surveseadmete tootja ja algse tüübikinnituse omaniku nimi ja aadress, kui tüübikinnituse omanik ei ole tootja;

                  c)

                  andmed seeriatoodangu hulka kuuluvate transporditavate surveseadmete tuvastamiseks;

                  d)

                  väljastamiskuupäev ja

                  e)

                  sõnad: „käesolev tunnistus ei anna õigust transporditavate surveseadmete ega nende osade tootmiseks”.

            8.   Pii-märgi paigaldamisega näitab omanik või käitaja, et ta võtab vastutuse selle eest, et transporditavad surveseadmed vastavad kõigile direktiivi 2008/68/EÜ lisades ja käesolevas direktiivis sätestatud kohaldatavatele nõuetele, mida kohaldatakse uue hindamise ajal.
      9.   Vajaduse korral võetakse arvesse II lisa punktis 2 sätestatut ning paigaldatakse ka kõnealuses lisas ette nähtud temperatuurimärge.

      Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohta
      „Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon teatavad, et käesoleva direktiivi sätted ei piira institutsioonide edaspidiseid seisukohti Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 rakendamise kohta või üksikuid õigusakte, mis sisaldavad selliseid sätteid.”

      Komisjoni avaldus delegeeritud õigusaktide teatavakstegemise kohta
      Kui õigusaktiga ei ole ette nähtud kiirmenetlust, võtab komisjon arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu seisukohta, et delegeeritud õigusaktide teatavakstegemise puhul tuleb arvestada vaheaegu institutsioonide töös (talvine vaheaeg, suvine vaheaeg ja Euroopa Parlamendi valimised), tagamaks, et Euroopa Parlament ja nõukogu saaksid kasutada oma õigusi asjaomases õigusaktis sätestatud tähtaegade piires, ning on valmis vastavalt toimima.


title: Komisjoni direktiiv, 15. detsember 1988, millega määratakse kindlaks nõukogu direktiivi 70/458/EMÜ köögiviljaseemne turustamise kohta I lisa põllukultuuride eraldamise tingimustes nimetatud lehtpeedi ja punapeedi sordirühmad

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31989L0014

Euroopa Liidu Teataja L 008 , 11/01/1989 Lk 0009 - 0010 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 28 Lk 0102  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 28 Lk 0102

		Komisjoni direktiiv,15. detsember 1988,millega määratakse kindlaks nõukogu direktiivi 70/458/EMÜ köögiviljaseemne turustamise kohta I lisa põllukultuuride eraldamise tingimustes nimetatud lehtpeedi ja punapeedi sordirühmad(89/14/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 29. septembri 1970. aasta direktiivi 70/458/EMÜ köögiviljaseemne turustamise kohta [1], viimati muudetud direktiiviga 88/380/EMÜ [2], eriti selle I lisa 4. osa punkti A viimast lauset,ning arvestades, et:komisjoni direktiiviga 87/481/EMÜ [3] muudeti direktiivi 70/458/EMÜ I lisa 4. osas sätestatud põllukultuuride eraldamise tingimusi lehtpeediseemne ja punapeediseemne tootmisel;vastavalt direktiivile 87/481/EMÜ sõltub miinimumkaugus teistest sama alamliigi taimedest, mis võivad tekitada soovimatut võõrtolmlemist, sellest, kas lehtpeedi või punapeedi põllukultuuri sort kuulub nende taimedega samasse sordirühma;seepärast on vajalik kindlaks määrata direktiivi 70/458/EMÜ I lisa 4. osa punktis A viidatud lehtpeedi ja punapeedi sordirühmad;käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas alalise põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 70/458/EMÜ I lisa 4. osa punktis A märgitud lehtpeedi ja punapeedi sordirühmad on loetletud käesoleva direktiivi lisas.Artikkel 2Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud meetmed hiljemalt 1. jaanuaril 1990. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 15. detsember 1988Komisjoni nimelasepresidentFrans Andriessen[1] EÜT L 225, 12.10.1970, lk 7.[2] EÜT L 187, 16.7.1988, lk 31.[3] EÜT L 273, 26.9.1987, lk 45.--------------------------------------------------LISAI. Beta vulgaris L. var. vulgaris, lehtpeet, ja Beta vulgaris L. var. conditiva Alef., söögipeet ehk punapeet.Kui põllukultuur on geneetiliselt üheseemnelise viljaga sordist, käsitletakse mitmeseemnelise viljaga sorte teise rühma kuuluvatena.II. Beta vulgaris L. var. vulgaris, lehtpeet.Vastavalt I punktile liigitatakse sordid nende omaduste järgi viide rühma järgmiselt:Rühm | Omadused |(1) | (2) |1 | Valge leheroots ja kahvaturoheline lehelaba, ilma antotsüaanvärvuseta. |2 | Valge leheroots ja keskmine või tumeroheline lehelaba, ilma antotsüaanvärvuseta. |3 | Roheline leheroots ja keskmine või tumeroheline lehelaba, ilma antotsüaanvärvuseta. |4 | Roosa leheroots ja keskmine või tumeroheline lehelaba. |5 | Punane leheroots ja lehelaba antotsüaanvärvusega. |III. Beta vulgaris L. var. conditiva Alef., söögipeet ehk punapeet.Vastavalt I punktile liigitatakse sordid nende omaduste järgi kuude rühma järgmiselt:Rühm | Omadused |(1) | (2) |1 | Juure pikisuunaline ristlõige kitsa elliptilise või elliptilise kujuga ning juure viljaliha punane või punakaslilla. |2 | Juure pikisuunaline ristlõige ringi- või laia ellipsi kujuline ning juure viljaliha valge. |3 | Juure pikisuunaline ristlõige ringi- või laia ellipsi kujuline ning juure viljaliha kollane. |4 | Juure pikisuunaline ristlõige ringi- või laia ellipsi kujuline ning juure viljaliha punane või punakaslilla. |5 | Juure pikisuunaline ristlõige kitsa pikliku kujuga ning juure viljaliha punane või punakaslilla. |6 | Juure pikisuunaline ristlõige kitsa pikliku kolmnurkse kujuga ning juure viljaliha punane või punakaslilla. |--------------------------------------------------