title: Nõukogu direktiiv 97/76/EÜ, 16. detsember 1997, millega muudetakse direktiivi 77/99/EMÜ ja direktiivi 72/462/EMÜ hakkliha, lihavalmististe ja teatavate muude loomsete saaduste suhtes kohaldatavate eeskirjade osas

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31997L0076

Euroopa Liidu Teataja L 010 , 16/01/1998 Lk 0025 - 0027

		Nõukogu direktiiv 97/76/EÜ,16. detsember 1997,millega muudetakse direktiivi 77/99/EMÜ ja direktiivi 72/462/EMÜ hakkliha, lihavalmististe ja teatavate muude loomsete saaduste suhtes kohaldatavate eeskirjade osasEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:nõukogu 21. detsembri 1976. aasta direktiiviga 77/99/EMÜ (lihatoodete ja teatavate muude loomsete saaduste tootmist ja turustamist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta, [3] ajakohastatud direktiiviga 92/5/EMÜ [4]) nähakse ette võimalus kasutada direktiivi 88/657/EMÜ artiklis 2 nimetatud liha lihatoodete valmistamiseks;direktiiv 88/657/EMÜ on alates 1. jaanuarist 1996 kehtetuks tunnistatud ja asendatud nõukogu 14. detsembri 1994. aasta direktiiviga 94/65/EÜ, milles sätestatakse hakkliha ja lihavalmististe tootmise ja turuleviimise nõuded [5]; õiguskindluse tagamiseks tuleks sellest tulenevalt muuta viiteid direktiivile 88/657/EMÜ;sätted, mis on oma ajutisuse tõttu nüüdseks aegunud, tuleks direktiivist 77/99/EMÜ välja jätta;lisaks sellele tuleks magude, põite ja soolte tootmise eritingimusi arvesse võttes kohaldada nende suhtes muud korda kui see, mis on eelnevalt sätestatud direktiivis 77/99/EMÜ; liikmesriikidele tuleks sätestada mõistlik tähtaeg kõnealuse uue korra järgimiseks nii oma riigisisese toomise kui kolmandatesse riikidesse importimise puhul,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 77/99/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 2 punkti a alapunktis ii ja punkti d viiendas taandes asendatakse viide direktiivile 88/657/EMÜ viitega direktiivile 94/65/EÜ.2. Artiklis 3:a) asendatakse punkti A.1 teises taandes sõnad "– vastavalt artiklile 9" sõnadega "– vastavalt artikli 9 lõikele 1";b) lisatakse punktile A.1 järgmine tekst:"või mis on registreeritud ja mida on kontrollitud vastavalt artikli 9 lõikele 2;";c) punkti A.9 muudetakse järgmiselt:- lõige a jäetakse välja,- sõnad "b) alates 1. juulist 1993" jäetakse välja,- punktist i saab punkt a ja punktist ii saab punkt b.3. Artikli 9 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:"2. Liikmesriigid võivad laiendada lõikega 1 ettenähtud erandi kohaldamist direktiivi 64/433/EMÜ artikli 4 A jao punkti a alapunktis i ja C, D ja E jagudes nimetatud ettevõtetele, kokkuleppel, et toodete töötlemine kõnealustes ettevõtetes peab vastama muudele käesoleva direktiivi nõuetele.".4. Artikli 13 lõike 1 punktist c jäetakse välja sõnad "kuni 1. juulini 1993 D lisas sätestatud sertifikaat".5. Artikli 13 lõike 1 viimases lõigus asendatakse viide direktiivile 88/657/EMÜ viitega direktiivile 94/65/EÜ.6. Artikkel 21 jäetakse välja.7. B lisa III peatüki punkti 2 esimeses ja teises taandes asendatakse viide direktiivile 88/657/EMÜ viitega direktiivile 94/65/EÜ.8. B lisa V peatüki punkti 4 viies taane sõnastatakse järgmiselt:"— kui liikmesriigi õigusaktides lubatakse kasutada tärklist või loomset või taimset valku muul eesmärgil kui tehnoloogilisel eesmärgil, viide sellisele kasutusele koos müüginimetusega.".9. C lisa III peatükk asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.Artikkel 2Direktiivi 72/462/EMÜ [6] artikli 21b teises lõigus asendatakse kuupäev "31. detsember 1997" kuupäevaga "31. detsember 1998".Artikkel 3Võttes aluseks komisjoni aruande, millele on lisatud asjakohased ettepanekud, mille suhtes nõukogu teeb kvalifitseeritud häälteenamusega otsuse, vaatab nõukogu käesoleva lisa sätted enne 31. detsembrit 2001 uuesti läbi, et hinnata uuesti nende ettevõtete suhtes kohaldatavaid tingimusi, kust soolestik on esialgselt pärit.Artikkel 41. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid enne 1. jaanuari 1999.Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid võtavad esimeses lõigus nimetatud meetmed vastu, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 5Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 16. detsember 1997Nõukogu nimeleesistujaF. Boden[1] EÜT C 341, 5.12.1994, lk 206.[2] EÜT C 397, 31.12.1994, lk 37.[3] EÜT L 26, 31.1.1997. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 95/68/EÜ (EÜT L 332, 30.12.1995, lk 10).[4] EÜT L 57, 2.3.1992, lk 1.[5] EÜT L 368, 31.12.1994, lk 10.[6] EÜT L 302, 31.12.1972, lk 28. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 96/91/EÜ (EÜT L 13, 16.1.1997, lk 26).--------------------------------------------------LISA"III PEATÜKK Puhastatud, soolatud või kuivatatud ja/või kuumutatud magude, põite ja soolte tootmise ja turuleviimise tingimusedLisaks A lisas ja B lisa II peatükis sätestatud tingimustele peavad magusid, põisi ja sooli töötlevad ettevõtted vastama järgmistele tingimustele:1) tooraine peab olema pärit loomadelt, mis on tunnistatud pärast tapaeelset ja tapajärgset kontrolli toidukõlblikuks;2) tooteid, mida ei saa hoida ümbritseva õhu temperatuuril, tuleb ladustada kuni nende lähetamiseni selleks ettenähtud ruumides. Eelkõige tooteid, mis ei ole soolatud ega kuivatatud, tuleb hoida temperatuuril alla 3°C;3) tooraine tuleb vedada päritolutapamajast ettevõttesse rahuldavates hügieenitingimustes ja vajaduse korral külmutatuna, arvestades tapmise ja tooraine lähetamise vahelist aega. Sellise tooraine vedamiseks kasutatavatel veovahenditel ja mahutitel peab olema sile sisepind, mida on kerge pesta, puhastada ja desinfitseerida. Külmutusautod peavad olema konstrueeritud nii, et nõutavat temperatuuri on võimalik hoida kogu veo jooksul;4) ettevõttes peavad olema ruumid pakendimaterjali ladustamiseks;5) pakendamine peab toimuma vastavalt hügieeninõuetele selleks ettenähtud ruumis või kohas;6) puidu kasutamine on keelatud; asjaomaste toodete mahutite veol on siiski lubatud kasutada puidust kaubaaluseid."--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/2/EÜ, 15. jaanuar 2008 , põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite vaatevälja ja klaasipuhastite kohta (kodifitseeritud versioon) (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               29.1.2008

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 24/30

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2008/2/EÜ,
   15. jaanuar 2008,
   põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite vaatevälja ja klaasipuhastite kohta
   (kodifitseeritud versioon)
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 25. juuni 1974. aasta direktiivi 74/347/EMÜ (põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite vaatevälja ja klaasipuhasteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (3) on korduvalt oluliselt muudetud. (4) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

               (2)

               Direktiiv 74/347/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist, mis kuuluvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 74/150/EMÜ (mis on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/37/EÜ põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta) (5) sätestatud EÜ tüübikinnituse süsteemi ja millega sätestatakse disaini ja ehituse tehnilised näitajad põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite vaatevälja ja klaasipuhastite kohta. Need tehnilised näitajad on seotud liikmesriikide õigusaktide lähendamisega direktiivile 2003/37/EÜ, millega sätestatakse EÜ tüübikinnituse menetlus, mida tuleb kohaldada igat tüüpi traktoritele. Sellest tulenevalt kohaldatakse käesoleva direktiivi suhtes põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate kohta direktiivi 2003/37/EÜ sätteid, mis kehtivad sõiduki süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul.

               (3)

               Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   1.   „Põllumajandus- või metsatraktor” on rataste või roomikutega varustatud mis tahes mootorsõiduk, millel on vähemalt kaks telge ja mille tähtsaim omadus on veojõud ning mis on mõeldud teatavate põllu- või metsamajanduses kasutatavate tööriistade, masinate või haagiste tõmbamiseks, lükkamiseks, vedamiseks või käitamiseks. See võib olla kohandatud koorma või kaassõitjate veoks.
   2.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse üksnes selliste esimeses lõikes määratletud traktorite suhtes, mis on varustatud õhkrehvidega ja mille maksimaalne valmistajakiirus on 6 kuni 40 km/h.
   Artikkel 2
   Ükski liikmesriik ei tohi keelduda traktorile EÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest klaasipuhastitega seotud põhjustel, kui need vastavad I lisas sätestatud nõuetele.
   Artikkel 3
   Ükski liikmesriik ei tohi keelduda traktorite registreerimisest või keelata nende müümist, kasutuselevõttu või kasutamist klaasipuhastitega seotud põhjustel, kui need vastavad I lisas sätestatud nõuetele.
   Artikkel 4
   Muudatused, mis on vajalikud käesoleva direktiivi I lisa nõuete kohandamiseks, arvestades tehnika arengut, võetakse vastu direktiivi 2003/37/EÜ artikli 20 lõikes 2 nimetatud korras.
   Artikkel 5
   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 6
   Direktiiv 74/347/EMÜ, mida on muudetud II lisa A osas loetletud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas III lisas esitatud vastavustabeliga.
   Artikkel 7
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 1. maist 2008.
   Artikkel 8
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 15. jaanuar 2008

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         H.-G. PÖTTERING

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         J. LENARČIČ

      (1)  ELT C 161, 13.7.2007, lk 35.

      (2)  Euroopa Parlamendi 19. juuni 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 17. detsembri 2007. aasta otsus.

      (3)  EÜT L 191, 15.7.1974, lk 5. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 97/54/EÜ (EÜT L 277, 10.10.1997, lk 24).

      (4)  Vt II lisa A osa.

      (5)  ELT L 171, 9.7.2003, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud nõukogu direktiiviga 2006/96/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 81).

      I LISA
      VAATEVÄLI
      MÕISTED JA NÕUDED
      1.   MÕISTED
      1.1.   Vaateväli
      „Vaateväli” – kogu traktorijuhile nähtav ala ees ja külgsuunas.
      1.2.   Võrdluspunkt
      „Võrdluspunkt” – traktoristi silmade, mis mõtteliselt asuvad ühes punktis, kokkuleppeliselt määratud asukoht. Võrdluspunkt asub traktori keskpikitasandiga paralleelsel istme keset läbival tasandil, vertikaalsuunas 700 mm võrra selle tasandi ja istme pealispinna lõikejoonest ülalpool ja 270 mm võrra istme pealispinna esiserva läbivast ja traktori keskpikitasandiga ristuvast vertikaaltasandist vaagnatoe suunas (joonis 1). Niiviisi määratletud võrdluspunkt kehtib sõitjata istme korral, mis on paigaldatud traktori tootja poolt määratud keskasendisse.
      1.3.   Poolringikujuline nähtavusala
      „Poolringikujuline nähtavusala” – poolring, mille moodustab horisontaalsel teetasapinnal vertikaalselt otse võrdluspunkti all asetseva punkti ümber pöörlev 12 m pikkune raadius, nii et traktori liikumise suunas vaadates jääb poolringi kaar traktori ette, kusjuures poolringi piirav diameeter on traktori pikitelje suhtes täisnurga all (joonis 2).
      1.4.   Peitealad
      „Peitealad” – poolringikujulise nähtavusala sektorite kõõlud, mis pole konstruktsioonielementide, nagu katusekandepostide, õhuvõtuavade, väljalasketorude või esiklaasi raamide tõttu nähtavad.
      1.5.   Vaatevälja sektor
      „Vaatevälja sektor” – vaatevälja osa, mis piirneb:

                  1.5.1.

                  ülal
                  võrdluspunkti läbiva horisontaaltasandiga;

                  1.5.2.

                  teetasapinnal
                  poolringikujulisest nähtavast alast väljapoole jääva alaga, mis on poolringikujulise nähtava ala sellise sektori jätkuks, mille kõõl on 9,5 m pikk ning asetseb risti traktori keskpikitasandiga paralleelse tasandiga, mis läbib juhiistme keset, kusjuures antud tasand poolitab kõõlu.

            1.6.   Klaasipuhastite poolt puhastatav ala
      „Klaasipuhastite poolt puhastatav ala” – esiklaasi välispinna ala, mida klaasipuhastid puhastavad.
      2.   NÕUDED
      2.1.   Üldnõuded
      Traktor peab olema niiviisi konstrueeritud ja varustatud, et juhil oleks piisav vaateväli tänavaliikluse, põllumajandus- ja metsatööde tavapärastes tingimustes. Vaatevälja loetakse piisavaks, kui juht näeb, niivõrd kui see on võimalik, osa kummastki esirattast, ning kui on täidetud järgmised nõuded.
      2.2.   Vaatevälja kontrollimine
      2.2.1.   Peitealade kindlaksmääramise kord
      2.2.1.1.   Traktor asetatakse horisontaalsele pinnale, nagu on näidatud joonisel 2. Samal horisontaaltasandil, kus paikneb võrdluspunkt, paigaldatakse võrdluspunkti suhtes sümmeetriliselt teineteisest 65 mm kaugusele horisontaalse toe külge kaks punktvalgusallikat, nt 2 × 150 W, 12 V. Tugi peab olema selle keskpunktist pööratav võrdluspunkti läbiva vertikaaltelje ümber. Peitealade mõõtmiseks peab tugi olema joondatud nii, et kahte valgusallikat ühendav joon oleks risti nähtavust takistavat elementi ja võrdluspunkti ühendava joonega.
      Valgusallikad lülitatakse sisse korraga või kordamööda ja nähtavust takistava elemendi tekitatud varjude kattumisala ehk peiteala (tumedaim vari) mõõdetakse vastavalt punktile 1.4 (joonis 3).
      2.2.1.2.   Peiteala laius ei või olla üle 700 mm.
      2.2.1.3.   Kõrvuti asetsevate üle 80 mm laiuste konstruktsioonielementide tekitatud peitealad peavad paiknema nii, et peitealade keskpunktide vaheline kaugus – mida mõõdetakse poolringikujulise nähtavusala kõõlu pikkusena – oleks vähemalt 2 200 mm.
      2.2.1.4.   Poolringikujulises nähtavusalas ei tohi olla rohkem kui kuus peiteala ning punktis 1.5 määratletud vaatevälja sektoris ei tohi olla rohkem kui kaks peiteala.
      2.2.1.5.   Väljaspool vaatevälja sektorit on siiski lubatud ka peitealade olemasolu, mille laius on suurem kui 700 mm, kuid mitte suurem kui 1 500 mm, kui neid peitealasid tekitavate elementide konstruktsiooni ei ole võimalik muuta ega neid ümber paigutada. Kummalgi poolel võib selliseid peitealasid olla kokku kaks, kui üks neist on kuni 700 mm ja teine kuni 1 500 mm lai või kui kumbki peiteala on kuni 1 200 mm lai.
      2.2.1.6.   Tüübikinnitusega tahavaatepeeglitest põhjustatud vaatevälja takistused võib jätta arvestamata, kui peegleid ei ole nende konstruktsiooni tõttu võimalik teisiti paigaldada.
      2.2.2.   Binokulaarvaate peitealade matemaatiline kindlaksmääramine:
      2.2.2.1.   alternatiivina punktis 2.2.1 sätestatud menetlusele võib ka matemaatilisel teel kontrollida, kas peitealade suurus on lubatud piires. Peitealade suuruse, jaotuse ja arvu suhtes kohaldatakse punktide 2.2.1.2 kuni 2.2.1.6 nõudeid;
      2.2.2.2.   binokulaarvaate korral, kus silmade vahe on 65 mm, avaldub peiteala laius millimeetrites järgmise valemina:

      kus:

                  a

                  on nähtavust takistava elemendi ja võrdluspunkti vaheline kaugus (mm) mõõdetuna piki visuaalset raadiust, mis ühendab võrdluspunkti, takistava elemendi keset ja poolringikujulise nähtavusala perimeetrit;

                  b

                  on nähtavust takistava elemendi laius (mm) mõõdetuna horisontaalselt, risti visuaalse raadiusega.

            2.3.   Punktis 2.2 osutatud katsemenetlused võib asendada teistsuguste menetlustega, kui nende samaväärsus on tõestatud.
      2.4.   Esiklaasi läbipaistev ala
      Peitealade kindlaksmääramisel vaatevälja sektoris võib esiklaasi raami ja mis tahes muu takistuse tekitatud peitealad vastavalt punkti 2.2.1.4 sätetele lugeda üheks peitealaks tingimusel, et selle peiteala kõige äärmiste punktide vahekaugus ei ole üle 700 mm.
      2.5.   Klaasipuhastid
      2.5.1.   Esiklaasiga traktorid peavad olema varustatud ka mootoriga käitatavate klaasipuhastitega. Nendega puhastatav ala peab tagama takistusteta ettepoole suunatud vaatevälja, mis vastab vaatevälja sektoris asuvale poolringikujulise nähtavusala kõõlule pikkusega vähemalt 8 m.
      2.5.2.   Klaasipuhastite töösagedus peab olema vähemalt 20 tsüklit minutis.

      II LISA
      A   OSA
      Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatustega (vastavalt artiklile 6)

                  Nõukogu direktiiv 74/347/EMÜ
                  (EÜT L 191, 15.7.1974, lk 5)

                  Komisjoni direktiiv 79/1073/EMÜ
                  (EÜT L 331, 27.12.1979, lk 20)

                  Nõukogu direktiiv 82/890/EMÜ
                  (EÜT L 378, 31.12.1982, lk 45)

                  Ainult artikli 1 lõige 1, mis viitab direktiivile 74/347/EMÜ

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/54/EÜ
                  (EÜT L 277, 10.10.1997, lk 24)

                  Ainult artikli 1 esimene taane, mis viitab direktiivile 74/347/EMÜ

      B   OSA
      Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtajad (viidatud artiklis 6)

                  Direktiiv

                  Ülevõtmise tähtaeg

                  Kohaldamise tähtaeg

                  74/347/EMÜ

                  2. jaanuar 1976 (1)

                  79/1073/EMÜ

                  30. aprill 1980

                  82/890/EMÜ

                  22. juuni 1984

                  97/54/EÜ

                  22. september 1998

                  23. september 1998

         (1)  Vastavalt artiklile 3a, lisatud direktiivi 79/1073/EMÜ artikli 1 punktiga 2:

         „1.   Alates 1. maist 1980 ei tohi liikmesriigid traktori vaateväljaga seotud põhjustel

                     —

                     keelduda traktoritüübile EMÜ tüübikinnituse andmisest, direktiivi 74/150/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes sätestatud dokumendi väljastamisest ega siseriikliku tüübikinnituse andmisest

                     —

                     ega keelata traktorite kasutuselevõtmist,

               kui selle traktoritüübi või nende traktoritüüpide vaateväli vastab käesoleva direktiivi sätetele.
         2.   Alates 1. oktoobrist 1980 liikmesriigid:

                     —

                     ei anna välja nõukogu direktiivi 74/150/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes sätestatud dokumenti traktoritüübile, mille tahavaatepeeglid ei vasta käesoleva direktiivi sätetele,

                     —

                     võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest traktoritüübile, mille vaateväli ei vasta käesoleva direktiivi sätetele.

               3.   Alates 1. jaanuarist 1983 võivad liikmesriigid keelata mis tahes traktori kasutuselevõtmise, kui selle vaateväli ei vasta käesoleva direktiivi sätetele.”

      III LISA
      VASTAVUSTABEL

                  Direktiiv 74/347/EMÜ

                  Käesolev direktiiv

                  Artiklid 1 kuni 3

                  Artiklid 1 kuni 3

                  Artikkel 3a

                  Tabeli märkus, (*) II lisa

                  Artikkel 4

                  Artikkel 4

                  Artikli 5 lõige 1

                  —

                  Artikli 5 lõige 2

                  Artikkel 5

                  —

                  Artiklid 6 ja 7

                  Artikkel 6

                  Artikkel 8

                  Lisa

                  I lisa

                  Lisa punktid 1 kuni 2.3

                  Lisa I punktid 1 kuni 2.3

                  Lisa punkt 2.4

                  —

                  Lisa punkt 2.5

                  I lisa punkt 2.4

                  Lisa punkt 2.6

                  I lisa punkt 2.5

                  Lisa joonised 1, 2 ja 3

                  I lisa joonised 1, 2 ja 3

                  —

                  II lisa

                  —

                  III lisa


title: Komisjoni direktiiv 2010/46/EL, 2. juuli 2010 , millega muudetakse direktiive 2003/90/EÜ ja 2003/91/EÜ (millega kehtestatakse rakendusmeetmed nõukogu direktiivide 2002/53/EÜ ja 2002/55/EÜ artikli 7 kohaldamiseks) seoses teatavate põllumajandustaimesortide ja köögiviljasortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimustega  (EMPs kohaldatav tekst )

text:
               3.7.2010

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 169/7

         KOMISJONI DIREKTIIV 2010/46/EL,
   2. juuli 2010,
   millega muudetakse direktiive 2003/90/EÜ ja 2003/91/EÜ (millega kehtestatakse rakendusmeetmed nõukogu direktiivide 2002/53/EÜ ja 2002/55/EÜ artikli 7 kohaldamiseks) seoses teatavate põllumajandustaimesortide ja köögiviljasortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimustega
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/53/EÜ ühise põllumajandustaimesortide kataloogi kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 2 punkte a ja b,
   võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/55/EÜ köögiviljaseemne turustamise kohta, (2) eriti selle artikli 7 lõike 2 punkte a ja b,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni direktiivid 2003/90/EÜ (3) ja 2003/91/EÜ (4) on vastu võetud selleks, et tagada liikmesriikide ametlikesse kataloogidesse lisatavate sortide vastavus Ühenduse Sordiameti kehtestatud suunistele (kui need suunised on olemas) nende tunnuste osas, mida tuleb mitmesuguste liikide kontrollimisel minimaalselt hõlmata, ja miinimumtingimuste osas sortide kontrollimisel. Muude sortide puhul on kõnealuste direktiividega ette nähtud kohaldada Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu (UPOV) suuniseid.

               (2)

               Ühenduse Sordiamet ja UPOV on vahepeal avaldanud täiendavaid suuniseid mitmete muude liikide kohta ning ajakohastanud seni kehtivaid suuniseid.

               (3)

               Direktiive 2003/90/EÜ ja 2003/91/EÜ tuleks seega vastavalt muuta.

               (4)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2003/90/EÜ I ja II lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisa A osaga.
   Artikkel 2
   Direktiivi 2003/91/EÜ lisad asendatakse käesoleva direktiivi lisa B osaga.
   Artikkel 3
   Enne 1. jaanuari 2011 alanud kontrollimisel võib liikmesriik kohaldada direktiivide 2003/90/EÜ ja 2003/91/EÜ versiooni, mida kohaldati enne nende muutmist käesoleva direktiiviga.
   Artikkel 4
   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2010. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. jaanuarist 2011.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamise päeva Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 6
   Direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 2. juuli 2010

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 1.

      (2)  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 33.

      (3)  ELT L 254, 8.10.2003, lk 7.

      (4)  ELT L 254, 8.10.2003, lk 11.

      LISA

         A   OSA

      „
            I LISA

               Artikli 1 lõike 2 punktis a osutatud liikide loetelu, mis peavad vastama Ühenduse Sordiameti (CPVO) kontrolliprotokollidele

                        Teaduslik nimetus

                        Tavanimetus

                        Ühenduse Sordiameti protokoll

                           Pisum sativum L.

                        Põldhernes

                        TP 7/2, 11.3.2010

                           Brassica napus L.

                        Raps

                        TP 36/1, 25.3.2004

                           Helianthus annuus L.

                        Päevalill

                        TP 81/1, 31.10.2002

                           Linum usitatissimum L.

                        Lina/linaseeme

                        TP 57/1, 21.3.2007

                           Avena nuda L.

                        Paljas kaer

                        TP 20/1, 6.11.2003

                           Avena sativa L. (sh A. byzantina K. Koch)

                        Harilik kaer ja bütsantsi kaer

                        TP 20/1, 6.11.2003

                           Hordeum vulgare L.

                        Oder

                        TP 19/2rev, 11.3.2010

                           Oryza sativa L.

                        Riis

                        TP 16/1, 18.11.2004

                           Secale cereale L.

                        Rukis

                        TP 58/1, 31.10.2002

                           Triticosecale Wittm. ex A. Camus

                        Perekonda Triticum kuuluva liigi ja perekonda Secale kuuluva liigi ristamisel saadud hübriidid

                        TP 121/2, 22.1.2007

                           Triticum aestivum L.

                        Nisu

                        TP 3/4rev, 28.10.2009

                           Triticum durum Desf.

                        Kõva nisu

                        TP 120/2, 6.11.2003

                           Zea mays L.

                        Mais

                        TP 2/3, 11.3.2010

                           Solanum tuberosum L.

                        Kartul

                        TP 23/2, 1.12.2005

                  Nimetatud protokollide tekst on kättesaadav Ühenduse Sordiameti veebisaidil (www.cpvo.europa.eu).

            II LISA

               Artikli 1 lõike 2 punktis b osutatud liikide loetelu, mis peavad vastama UPOVi kontrollisuunistele

                        Teaduslik nimetus

                        Tavanimetus

                        UPOVi suunis

                           Beta vulgaris L.

                        Söödapeet

                        TG/150/3, 4.11.1994

                           Agrostis canina L.

                        Sookastehein

                        TG/30/6, 12.10.1990

                           Agrostis gigantea Roth.

                        Suur kastehein

                        TG/30/6, 12.10.1990

                           Agrostis stolonifera L.

                        Valge kastehein

                        TG/30/6, 12.10.1990

                           Agrostis capillaris L.

                        Harilik kastehein

                        TG/30/6, 12.10.1990

                           Bromus catharticus Vahl

                        Lapik luste

                        TG/180/3, 4.4.2001

                           Bromus sitchensis Trin.

                        Alaska luste

                        TG/180/3, 4.4.2001

                           Dactylis glomerata L.

                        Kerahein

                        TG/31/8, 17.4.2002

                           Festuca arundinacea Schreber

                        Roog-aruhein

                        TG/39/8, 17.4.2002

                           Festuca filiformis Pourr.

                        Niitjas aruhein (ahtalehine aruhein)

                        TG/67/5, 5.4.2006

                           Festuca ovina L.

                        Lamba-aruhein

                        TG/67/5, 5.4.2006

                           Festuca pratensis Huds.

                        Harilik aruhein

                        TG/39/8, 17.4.2002

                           Festuca rubra L.

                        Punane aruhein

                        TG/67/5, 5.4.2006

                           Festuca trachyphylla (Hack.) Krajina

                        Kink-aruhein

                        TG/67/5, 5.4.2006

                           Lolium multiflorum Lam.

                        Itaalia raihein

                        TG/4/8, 5.4.2006

                           Lolium perenne L.

                        Karjamaa raihein

                        TG/4/8, 5.4.2006

                           Lolium x boucheanum Kunth

                        Hübriidraihein

                        TG/4/8, 5.4.2006

                           Phleum nodosum L.

                        Mugultimut

                        TG/34/6, 7.11.1984

                           Phleum pratense L.

                        Timut

                        TG/34/6, 7.11.1984

                           Poa pratensis L.

                        Harilik nurmikas

                        TG/33/6, 12.10.1990

                           Lupinus albus L.

                        Valge lupiin

                        TG/66/4, 31.3.2004

                           Lupinus angustifolius L.

                        Ahtalehine lupiin

                        TG/66/4, 31.3.2004

                           Lupinus luteus L.

                        Kollane lupiin

                        TG/66/4, 31.3.2004

                           Medicago sativa L.

                        Lutsern

                        TG/6/5, 6.4.2005

                           Medicago x varia T. Martyn

                        Hübriidlutsern

                        TG/6/5, 6.4.2005

                           Trifolium pratense L.

                        Punane ristik

                        TG/5/7, 4.4.2001

                           Trifolium repens L.

                        Valge ristik

                        TG/38/7, 9.4.2003

                           Vicia faba L.

                        Põlduba

                        TG/8/6, 17.4.2002

                           Vicia sativa L.

                        Harilik hiirehernes

                        TG/32/6, 21.10.1988

                           Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Rchb.

                        Kaalikas

                        TG/89/6rev., 4.4.2001 + 1.4.2009

                           Raphanus sativus L. var. oleiformis Pers.

                        Õlirõigas

                        TG/178/3, 4.4.2001

                           Arachis hypogea L.

                        Maapähkel

                        TG/93/3, 13.11.1985

                           Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs

                        Rüps

                        TG/185/3, 17.4.2002

                           Carthamus tinctorius L.

                        Värvisafloor

                        TG/134/3, 12.10.1990

                           Gossypium spp.

                        Puuvill

                        TG/88/6, 4.4.2001

                           Papaver somniferum L.

                        Unimagun

                        TG/166/3, 24.3.1999

                           Sinapis alba L.

                        Valge sinep

                        TG/179/3, 4.4.2001

                           Glycine max (L.) Merrill

                        Sojauba

                        TG/80/6, 1.4.1998

                           Sorghum bicolor (L.) Moench

                        Sorgo

                        TG/122/3, 6.10.1989

                  Nimetatud suuniste tekst on kättesaadav UPOVi koduleheküljel (www.upov.int).
         ”

         B   OSA

      „
            I LISA

               Artikli 1 lõike 2 punktis a osutatud liikide loetelu, mis peavad vastama Ühenduse Sordiameti (CPVO) kontrolliprotokollidele

                        Teaduslik nimetus

                        Tavanimetus

                        Ühenduse Sordiameti protokoll

                           Allium cepa L. (Cepa-rühm)

                        Harilik sibul ja värtensibul

                        TP 46/2, 1.4.2009

                           Allium cepa L. (Aggregatum-rühm)

                        Pesasibul

                        TP 46/2, 1.4.2009

                           Allium fistulosum L.

                        Talisibul

                        TP 161/1, 11.3.2010

                           Allium porrum L.

                        Porrulauk

                        TP 85/2, 1.4.2009

                           Allium sativum L.

                        Küüslauk

                        TP 162/1, 25.3.2004

                           Allium schoenoprasum L.

                        Murulauk

                        TP 198/1, 1.4.2009

                           Apium graveolens L.

                        Seller

                        TP 82/1, 13.3.2008

                           Apium graveolens L.

                        Juurseller

                        TP 74/1, 13.3.2008

                           Asparagus officinalis L.

                        Spargel

                        TP 130/1, 27.3.2002

                           Beta vulgaris L.

                        Söögipeet, sh peedisort „Cheltenham”

                        TP 60/1, 1.4.2009

                           Brassica oleracea L.

                        Lillkapsas

                        TP 45/2, 11.3.2010

                           Brassica oleracea L.

                        Spragelkapsas (e asparkapsas e brokoli)

                        TP 151/2, 21.3.2007

                           Brassica oleracea L.

                        Rooskapsas

                        TP 54/2, 1.12.2005

                           Brassica oleracea L.

                        Nuikapsas

                        TP 65/1, 25.3.2004

                           Brassica oleracea L.

                        Kähar peakapsas, valge peakapsas ja punane peakapsas

                        TP 48/2, 1.12.2005

                           Brassica rapa L.

                        Hiina kapsas

                        TP 105/1, 13.3.2008

                           Capsicum annuum L.

                        Vürtspaprika

                        TP 76/2, 21.3.2007

                           Cichorium endivia L.

                        Kähar endiivia ja eskariool

                        TP 118/2, 1.12.2005

                           Cichorium intybus L.

                        Tööstuslik sigur

                        TP 172/2, 1.12.2005

                           Cichorium intybus L.

                        Salatsigur

                        TP 173/1, 25.3.2004

                           Citrullus lanatus (Thumb.) Matsum. et Nakai

                        Arbuus

                        TP 142/1, 21.3.2007

                           Cucumis melo L.

                        Melon

                        TP 104/2, 21.3.2007

                           Cucumis sativus L.

                        Kurk ja kornišon

                        TP 61/2, 13.3.2008

                           Cucurbita pepo L.

                        Kabatšokk

                        TP 119/1, 25.3.2004

                           Cynara cardunculus L.

                        Hispaania artišokk ehk kardi

                        TP 184/1, 25.3.2004

                           Daucus carota L.

                        Porgand ja söödaporgand

                        TP 49/3, 13.3.2008

                           Foeniculum vulgare Mill.

                        Apteegitill

                        TP 183/1, 25.3.2004

                           Lactuca sativa L.

                        Aedsalat

                        TP 13/4, 1.4.2009

                           Lycopersicon esculentum Mill.

                        Tomat

                        TP 44/3, 21.3.2007

                           Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill

                        Aedpetersell

                        TP 136/1, 21.3.2007

                           Phaseolus coccineus L.

                        Õisuba

                        TP 9/1, 21.3.2007

                           Phaseolus vulgaris L.

                        Põõsasaeduba ja lattuba

                        TP 12/3, 1.4.2009

                           Pisum sativum L. (partim)

                        Kortsteraline hernes, siledateraline hernes ja suhkruhernes

                        TP 7/2, 11.3.2010

                           Raphanus sativus L.

                        Redis

                        TP 64/1, 27.3.2002

                           Solanum melongena L.

                        Baklažaan

                        TP 117/1, 13.3.2008

                           Spinacia oleracea L.

                        Spinat

                        TP 55/3, 11.3.2010

                           Valerianella locusta (L.) Laterr.

                        Põldkännak

                        TP 75/2, 21.3.2007

                           Vicia faba L. (partim)

                        Põlduba

                        TP Broadbean/1, 25.3.2004

                           Zea mays L. (partim)

                        Suhkrumais ja lõhenev mais

                        TP 2/3, 11.3.2010

                  Nimetatud protokollide tekst on kättesaadav Ühenduse Sordiameti veebisaidil (www.cpvo.europa.eu).

            II LISA

               Artikli 1 lõike 2 punktis b osutatud nende liikide loetelu, mis peavad vastama UPOVi kontrollisuunistele

                        Teaduslik nimetus

                        Tavanimetus

                        UPOVi suunis

                           Beta vulgaris L.

                        Lehtpeet e mangold

                        TG/106/4, 31.3.2004

                           Brassica oleracea L.

                        Lehtkapsas

                        TG/90/6, 31.3.2004

                           Brassica rapa L.

                        Naeris

                        TG/37/10, 4.4.2001

                           Cichorium intybus L.

                        Punasigur e itaalia sigur

                        TG/154/3, 18.10.1996

                           Cucurbita maxima Duchesne

                        Kõrvits

                        TG/155/4rev., 28.3.2007 + 1.4.2009

                           Raphanus sativus L.

                        Mustrõigas

                        TG/63/6, 24.3.1999

                           Rheum rhabarbarum L.

                        Rabarber

                        TG/62/6, 24.3.1999

                           Scorzonera hispanica L.

                        Mustjuur

                        TG/116/4, 24.3.2010

                  Nimetatud suuniste tekst on kättesaadav UPOVi veebisaidil (www.upov.int).
         ”


title: Nõukogu direktiiv 95/63/EÜ, 5. detsember 1995, millega muudetakse direktiivi 89/655/EMÜ töötajate poolt tööl kasutatavatele töövahenditele esitatavate ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta (teine üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31995L0063

Euroopa Liidu Teataja L 335 , 30/12/1995 Lk 0028 - 0036

		Nõukogu direktiiv 95/63/EÜ,5. detsember 1995,millega muudetakse direktiivi 89/655/EMÜ töötajate poolt tööl kasutatavatele töövahenditele esitatavate ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta (teine üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 118a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]toimides artiklis 189c ettenähtud menetluse kohaselt [3]ning arvestades, et:asutamislepingu artiklis 118a on sätestatud, et nõukogu võtab direktiivide abil vastu miinimumnõuded eelkõige töökeskkonna täiustamise soodustamiseks, et kaitsta töötajate tervist ja ohutust;kõnealuse artikli alusel hoidutakse neis direktiivides selliste haldus-, finants- ja õiguslike piirangute kehtestamisest, mis pidurdaksid väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja arengut;töövahendite kasutamisega seotud tervishoiu ja ohutuse paremaks tagamiseks kavandatud miinimumnõuete järgimine on töötajate tervise ja ohutuse kindlustamisel eriti oluline;seetõttu peavad liikmesriigid võtma meetmeid, et hõlbustada käesoleva direktiivi rakendamist ettevõtetes, eelkõige väikestes ja keskmise suurusega ettevõtetes; nende meetmete hulka võivad kuuluda väljaõpe ja teavitamine, mida on kohandatud vastavalt eri majandusharude erinõuetele;asutamislepingu artikli 118a kohaselt vastuvõetud meetmed ei takista liikmesriike kehtestamast ja kohaldamast töötingimusi reguleerivaid rangemaid kaitsemeetmeid, kui need on asutamislepinguga kooskõlas;direktiivi 89/655/EMÜ [4] artikli 9 lõikega 1 nähakse ette asutamislepingu artiklis 118a sätestatud korras lisasse tehtav täiendus, mis käsitleb lisa punktis 3 nimetatud töövahendite suhtes kohaldatavaid täiendavaid miinimumnõudeid;käesolev direktiiv peab piirduma sellega, et määratletakse soovitavad eesmärgid ja täidetavad põhimõtted, jättes liikmesriikidele vabaduse otsustada, kuidas neid nõudeid siseriiklike õigusaktide raames kohaldada ja muuta;liikmesriigid kehtestavad pärast tööturu osapooltega konsulteerimist ja siseriiklikke õigusakte ja/või tavasid arvesse võttes käesoleva direktiivi II lisas nimetatud eesmärkidele vastava ohutustaseme saavutamist võimaldavad menetlused;käesolev direktiiv on konkreetne samm siseturu sotsiaalse mõõtme väljaarendamisel,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 89/655/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:a) lõike 1 punkti a alapunktis ii ja punktis b asendatakse sõna "lisas" sõnadega "I lisas";b) lõikesse 1 lisatakse järgmine punkt:"c) ilma et see piiraks punkti a alapunkti i kohaldamist ja olenemata punkti a alapunktist ii ja punktist b, vastavad I lisa punkti 3 nõuetega kooskõlas olevad eritöövahendid, mis juba on antud ettevõtte ja/või asutuse töötajate kasutusse 5. detsembriks 1998, I lisas sätestatud miinimumnõuetele hiljemalt nelja aasta pärast alates kõnealusest kuupäevast.";c) lisatakse järgmine lõige:"3. Liikmesriigid kehtestavad pärast tööturu osapooltega konsulteerimist ja siseriiklikke õigusakte ja/või tavasid arvesse võttes II lisas nimetatud eesmärkidele vastava ohutustaseme saavutamist võimaldavad menetlused."2. Lisatakse järgmine artikkel"Artikkel 4aTöövahendite kontrollimine1. Tööandja tagab, et kui töövahendite ohutus sõltub nende paigaldustingimustest, kontrollivad siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavadele vastavad pädevad isikud neid eelnevalt (pärast paigaldamist ja enne esmakordselt kasutusse võtmist) ja pärast nende kokkupanemist uues kohas kindlustamaks, et töövahendid on paigaldatud õigesti ja toimivad nõuetekohaselt.2. Tööandja tagab, et siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavadele vastavad pädevad isikud kontrollivad töövahendeid, mida mõjutavad tingimused, mis neid kahjustavad ja millega võib kaasneda ohtlik olukord:- regulaarselt ja vajaduse korral katsetavad neid,- erandkorras juhul, kui erandlikud asjaolud nagu ümberseadistamine, õnnetused, loodusnähtused või pikaleveninud tööseisak võivad töövahendite turvalisust ohustada,et tagada tervishoiu- ja ohutustingimuste täitmine ning töövahendite kahjustuste õigeaegne avastamine ja parandamine.3. Kontrollitulemused tuleb registreerida ja need peavad olema asjaomaste asutuste käsutuses. Kontrollitulemusi tuleb säilitada piisava aja jooksul.Kui töövahendid asuvad väljaspool ettevõtet, peab nendega kaasas olema tõendusmaterjal kontrolli toimumise kohta.4. Liikmesriigid määravad kontrollide toimumise tingimused."3. Lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 5aErgonoomia ja töötervishoidTervishoiu ja ohutuse miinimumnõudeid kohaldades peab tööandja võtma täielikult arvesse töötajate tööasendit ja kehahoidu töövahendite kasutamisel ning ergonoomia põhimõtteid."4. Artikli 6 lõike 2 lõppu lisatakse järgmine lõik:"Töötajad peavad olema teadlikud neid puudutavatest ohtudest, tööpiirkonnas või -kohas asuvatest töövahenditest ja neid mõjutavatest muudatustest, niivõrd kui need muudatused mõjutavad töötajate vahetus tööpiirkonnas või -kohas asuvaid töövahendeid, isegi kui nad neid otseselt ei kasuta."5. Artiklis 8 asendatakse sõna "lisaga" sõnaga "lisadega".6. Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:- artikli pealkirjas asendatakse sõna "lisa" sõnaga "lisade",- lõikes 1 asendatakse sõna "lisasse" sõnadega "I lisasse" ja sõna "lisa" sõnadega "I lisa",- lõikes 2 asendatakse sõna "lisas" sõnaga "lisades".7. Lisa, millest saab I lisa, muudetakse kooskõlas käesoleva direktiivi I lisaga.8. Lisatakse II lisa, mille tekst on toodud käesoleva direktiivi II lisas.Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 5. detsembrit 1998. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid teatavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritud valdkonnas juba vastuvõetud või vastuvõetavatest siseriiklikest õigusnormidest.3. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule ning majandus- ja sotsiaalkomiteele regulaarselt aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 5. detsember 1995Nõukogu nimeleesistujaJ. A. Griñán[1] EÜT C 104, 12.4.1994, lk 4; ja EÜT C 246, 22.9.1995, lk 3.[2] EÜT C 397, 31.12.1994, lk 13.[3] Euroopa Parlamendi 17. veebruari 1995. aasta arvamus (EÜT C 56, 6.3.1995, lk 175), nõukogu 24. juuli 1995. aasta ühine seisukoht (EÜT C 281, 25.10.1995, lk 41) ja Euroopa Parlamendi 17. novembri 1995. aasta otsus (EÜT C 323, 4.12.1995).[4] EÜT L 393, 30.12.1989, lk 13.--------------------------------------------------I LISADirektiivi 89/655/EMÜ lisa (millest saab I lisa) muudetakse järgmiselt:1. üldisele märkusele lisatakse järgmine lõik:"Järgmised miinimumnõuded, kui neid kohaldatakse kasutuses olevate töövahendite suhtes, ei nõua tingimata samu meetmeid kui uusi töövahendeid käsitlevad esmanõuded.";2. punkti 2.1 viimase lõigu tekst asendatakse järgmisega:"Juhtimisseadised peavad olema ohutud ja nende valikul tuleb arvesse võtta nende kavandatava kasutuse käigus ilmneda võivaid rikkeid, tõrkeid ja piiranguid.";3. punkt 3 asendatakse järgmisega:"3. Eritöövahendite suhtes kohaldatavad täiendavad miinimumnõuded3.1. Liikuvate töövahendite (iseliikuvate või mitte) suhtes kohaldatavad miinimumnõuded3.1.1. Töövahendid, millega töötajad sõidavad, tuleb sisse seada nii, et vähendada töötajaid sõidu käigus ähvardavaid ohte.Nende ohtude hulka kuulub ka velgede või roomikutega kokkupuutumine või nende vahele jäämine.3.1.2. Kui ajami osa tahtmatu kinnijäämine liikuva töövahendi ning selle manuste ja/või pukseeritava eseme vahele võib põhjustada eriohu, peab selline töövahend olema varustatud või kohandatud selliselt, et ajami osade blokeerumist vältida.Kui sellist kinnijäämist ei ole võimalik vältida, tuleb võtta kõik võimalikud meetmed, et ära hoida kahjulikku mõju töötajatele.3.1.3. Kui töötava seadme liikuvate sõlmede vahelised veovõllid võivad maas lohisemisel määrduda või kahjustada saada, tuleb ette näha seadised nende kinnitamiseks.3.1.4. Liikuvatele töövahenditele, millega töötajad sõidavad, tuleb tegelikes kasutustingimustes töövahendite ümberminekuga kaasnevate ohtude piiramiseks kavandada:- kas kaitsestruktuur, mis tagab, et töövahend ei kaldu rohkem kui 90 kraadi,- struktuur, mis 90 kraadi ületava kalde puhul tagab töövahendiga sõitvate töötajate ümber piisava ruumi, või- muu võrdväärse mõjuga seadis.Kaitsestruktuurid võivad olla töövahendite lahutamatu osa.Kaitsestruktuure ei ole vaja, kui töövahendid on töö ajal kinnitatud või kui ümberminek on töövahendi konstruktsiooni tõttu võimatu.Kui on oht, et töövahendiga sõitev töötaja võib töövahendi ümbermineku korral jääda töövahendi osade ja maapinna vahele, peab töötajate jaoks olema paigaldatud turvasüsteem.3.1.5. Kahvellaadurid, mis kannavad üht või mitut töötajat, peavad kahvellaaduri ümbermineku ohu vältimiseks olema kohandatud või varustatud näiteks:- juhikabiiniga,- kahvellaaduri ümberminekut takistava struktuuriga,- struktuuriga, mis kahvellaaduri ümberminekul tagab maapinna ja kahvellaaduri teatavate osade vahel töötajate jaoks piisava ruumi või- struktuuriga, mis hoiab töötajaid juhiistmel ja hoiab ära nende jäämise ümberläinud kahvellaaduri osade vahele.3.1.6. Iseliikuvad töövahendid, mis võivad liikudes inimesi ohustada, peavad vastama järgmistele tingimustele:a) neil peavad olema seadised lubamatu käivitamise vältimiseks;b) neil peavad olema asjakohased seadised selliste kokkupõrgete tagajärgede minimeerimiseks, mis toimuvad juhul, kui korraga liigub mitu rööbastel töövahendit;c) neis peab olema seadis töövahendi pidurdamiseks ja peatamiseks. Kui ohutuspiirangud seda nõuavad, peab põhiseadise rikke korral olema töövahendit võimalik pidurdada ja peatada kergesti ligipääsetava või automaatse hädaseadisega;d) kui juhi otsene vaateväli ei ole ohutuse tagamiseks piisav, tuleb nähtavuse parandamiseks paigaldada piisavad lisaseadised;e) öösel või pimedates kohtades kasutamiseks ettenähtud töövahendid peavad olema varustatud töö tegemiseks küllaldase valgustusega ja tagama töötajate piisava ohutuse;f) töövahendid, mis ise või pukseeritavate või veetavate esemete tõttu kujutavad endast tuleohtu ja võivad töötajaid ohustada, peavad olema varustatud asjakohaste tuletõrjevahenditega, kui kasutamiskohale piisavalt lähedal sellised vahendid puuduvad;g) kaugjuhitav töövahend peab peatuma automaatselt kohe pärast kontrollipiirkonnast väljumist;h) kaugjuhitavad töövahendid, mis võivad tavapärastes tingimustes kujutada endast muljumis- või löögiohtu, peavad olema varustatud ohu eest kaitsvate seadistega, välja arvatud juhul, kui töövahendis on muud asjakohased seadised löögiohu tõrjumiseks.3.2. Raskuste tõstmiseks ettenähtud töövahendite miinimumnõuded3.2.1. Kui raskuste tõstmiseks ettenähtud töövahendid on paigaldatud alaliselt, tuleb tagada nende tugevus ja püsikindlus kasutamise ajal, võttes eelkõige arvesse tõstetavaid raskusi ning struktuuride paigaldus- ja kinnituskohtadele langevat koormust.3.2.2. Raskuste tõstmiseks ettenähtud aparatuurile peab olema selgelt märgitud selle nimikoormus ja vajaduse korral lisatud koormussilt iga aparatuuri kasutusvariandi nimikoormuse väärtusega.Abitõstevahendid peavad olema märgistatud nii, et oleks võimalik kindlaks teha ohutu kasutamise seisukohast olulised omadused.Töövahenditel, mis ei ole ette nähtud inimeste tõstmiseks, kuid mida võidakse sel otstarbel ekslikult kasutada, peab olema sellekohane selge märge.3.2.3. Alaliselt paigaldatud töövahendid peavad olema paigaldatud nii, et vähendada ohtu, et koorem:a) töötajatega kokku põrkab;b) ohtlikult libiseb või vabalt kukub;c) tahtmatult lahti pääseb.3.2.4. Töötajate tõstmiseks või sõidutamiseks kasutatavad töövahendid peavad olema asjakohased selleks, et:a) tõstevahendi olemasolu korral välistada sobivate seadistega selle kukkumisoht;b) tõstevahendi olemasolu korral välistada oht, et kasutaja ise sellest välja kukub;c) välistada oht, et kasutaja saab muljuda, jääb kinni või saab löögi, eelkõige tahtmatul kokkupuutel esemetega;d) tagada, et õnnetuse tagajärjel tõstevahendisse kinni jäänud inimesed ei ole ohus ja neid on võimalik vabastada.Kui töökohast ja kõrguste vahest tulenevatel põhjustel ei ole ohutusmeetmetega võimalik punktis a nimetatud ohtusid vältida, tuleb paigaldada julgestusköis ja seda igal tööpäeval kontrollida."--------------------------------------------------II LISA"II LISAARTIKLI 4 LÕIKES 3 NIMETATUD TÖÖVAHENDITE KASUTAMIST KÄSITLEVAD SÄTTED0. Üldine märkusKäesolevas lisas sätestatud kohustusi kohaldatakse käesoleva direktiivi sätteid arvesse võttes juhul, kui asjaomaste töövahenditega on seotud vastav oht.1. Kõikide töövahendite suhtes kohaldatavad üldsätted1.1. Töövahendid tuleb paigaldada, asetada ja neid kasutada nii, et vältida nende kasutajate ja teiste töötajate ohustamist, näiteks tuleb tagada, et töövahendi liikuvate osade ja nende ümbruses asuvate kinnitatud või liikuvate osade vahel oleks piisavalt ruumi ning kogu kasutatud või toodetud energiat ja ainet oleks võimalik ohutult tarnida ja/või eemaldada.1.2. Töövahendid tuleb kokku panna või lahti võtta ohututes tingimustes, järgides eelkõige võimalikke tootja antud suuniseid.1.3. Töövahendid, mida võib nende kasutamise ajal tabada pikselöök, peavad olema pikselöögi võimalike tagajärgede vastu kaitstud asjakohaste seadiste või abinõudega.2. Liikuvate töövahendite (iseliikuvate või mitte) kasutamist käsitlevad sätted2.1. Iseliikuvaid töövahendeid võivad juhtida ainult sellise töövahendi ohutuks juhtimiseks asjakohase väljaõppe saanud töötajad.2.2. Kui töövahendid tööpiirkonnas ringi liiguvad, tuleb kehtestada asjakohased liikluseeskirjad ja neid järgida.2.3. Tuleb võtta korralduslikud meetmed, et vältida jala liikuvate inimeste tulekut iseliikuvate töövahendite tegevuspiirkonda.Kui jala liikuvate töötajate kohalviibimine on töö nõuetekohaseks tegemiseks vältimatu, tuleb võtta asjakohased meetmed, et töövahendid neid ei vigastaks.2.4. Töötajate vedamine mehaanilise ajamiga liikuval töövahendil on lubatud ainult selleks ette nähtud ohutus kohas. Kui tööd tuleb teha sõidu ajal, tuleb vastavalt vajadusele kiirust kohandada.2.5. Liikuvat sisepõlemismootoriga töövahendit ei või tööpiirkonnas kasutada, välja arvatud juhul, kui töötajate tervist ja ohutust silmas pidades on võimalik tagada piisavalt õhku.3. Sätted raskuste tõstmiseks ettenähtud töövahendite kohta3.1. Üldkaalutlused3.1.1. Raskuste tõstmiseks kavandatud töövahendeid, mis on liikuvad või mida on võimalik lahti võtta, võib kasutada ainult selleks, et tagada töövahendi püsikindlus kõikides prognoositavates tingimustes kasutamisel, võttes arvesse pinnase laadi.3.1.2. Inimesi võib tõsta ainult selleks ettenähtud töövahendite ja lisaseadete abil.Ilma et see piiraks direktiivi 89/391/EMÜ artikli 5 kohaldamist, võib töövahendeid, mis ei ole spetsiaalselt ette nähtud inimeste tõstmiseks, selleks erandina siiski kasutada, tingimusel et ohutuse tagamiseks on võetud asjakohased meetmed kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja/või tavadega, millega on sätestatud asjakohane järelevalve.Sel ajal, kui töötajad viibivad raskuste tõstmiseks ettenähtud töövahenditel, peab juhtimiskeskuses olema pidev valve. Tõstetavatel inimestel peavad olema usaldusväärsed sidevahendid. Ohu korral peavad nende evakueerimiseks olema usaldusväärsed abinõud.3.1.3. Tuleb võtta meetmeid tagamaks, et töötajad ei viibiks rippuvate raskuste all, välja arvatud juhul, kui see on vajalik töö tulemuslikuks tegemiseks.Raskusi ei või tõsta selliste töökohtade kohal, mis on kaitsmata ja kus tavaliselt viibivad töötajad.Kui sellisel juhul ei ole tööd siiski võimalik muul viisil nõuetekohaselt teha, tuleb ette näha asjakohased menetlused ja neid kohaldada.3.1.4. Abitõstevahendid tuleb valida vastavalt teisaldatavatele raskustele, haardepunktidele, kinnitatavale talile ja ilmastikutingimusele, võttes arvesse troppimise laadi ja struktuuri. Lisatõsteseadme tali peab olema selgelt märgistatud, et kasutaja oleks teadlik selle omadustest juhul, kui tali ei ole pärast kasutamist lahti võetud.3.1.5. Abitõstevahendid tuleb ladustada nii, et need ei saaks kahjustada ega laguneks.3.2. Riputatud koorma tõstmiseks ettenähtud töövahendid3.2.1. Kui kaks või enam riputatud koorma tõstmiseks kasutatavat töövahendit on paigaldatud või püstitatud tegevuskohale nii, et nende tegevusraadiused kattuvad, tuleb võtta asjakohaseid meetmeid kokkupõrgete ärahoidmiseks koormate ja/või töövahendite osade vahel.3.2.2. Kui riputatud koorma tõstmiseks kasutatakse liikuvaid töövahendeid, tuleb võtta meetmeid töövahendite kaldumise, ümberkukkumise või, vajaduse korral, liikumise või libisemise vältimiseks. Tuleb kontrollida, et neid meetmeid rakendatakse nõuetekohaselt.3.2.3. Kui riputatud koorma tõstmiseks ettenähtud töövahendi kasutajal ei ole võimalik koorma kogu teekonda kas otse või vajalikku teavet andvate abiseadmete kaudu jälgida, peab ta pidama ühendust talle juhiseid andva pädeva isikuga; tuleb võtta korralduslikud meetmed, et ära hoida töötajaid ohustada võivaid kokkupõrkeid koormatega.3.2.4. Töö peab olema korraldatud nii, et töötajal oleks võimalik koorem ohutult käsitsi kinnitada või vabastada ja säilitada seejuures eelkõige otsene või kaudne kontroll töövahendi üle.3.2.5. Kõik tõstmistoimingud peavad olema põhjalikult kavandatud ning asjakohase järelevalvega ja neid tehes tuleb arvesse võtta töötajate ohutust.Eelkõige juhul, kui koormat tuleb tõsta kahe või enama töövahendiga, mis on ette nähtud riputatud koorma üheaegseks tõstmiseks, tuleb ette näha kord töövahendite kasutajate vahelise koordineerituse tagamiseks ja seda korda kohaldada.3.2.6. Kui riputatud koorma tõstmiseks ettenähtud töövahendil ei ole võimalik täieliku või osalise energiavarustuse katkestuse ajal koormat kinni hoida, tuleb võtta asjakohaseid meetmeid töötajate ohtu sattumise vältimiseks.Riputatud koormat ei või jätta järelevalveta, välja arvatud juhul, kui juurdepääs ohualale on tõkestatud ning koorem on kinnitatud ja ripub ohutult.3.2.7. Riputatud koorma tõstmiseks ettenähtud töövahendite kasutamine vabas õhus tuleb peatada kohe, kui ilmastikutingimused halvenevad sel määral, et see takistab töövahendite ohutut kasutamist ja töötajad satuvad ohtu. Et vältida töötajate ohtu sattumist, tuleb võtta piisavad kaitsemeetmed eelkõige töövahendite ümberkukkumise ärahoidmiseks."--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 21. märts 1989, millega muudetakse kolmandatest riikidest lihatoodete importimist reguleerivate inimeste ja loomade terviseohutuseeskirjade arvessevõtmiseks direktiive 72/462/EMÜ ja 77/99/EMÜ

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31989L0227

Euroopa Liidu Teataja L 093 , 06/04/1989 Lk 0025 - 0035 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 28 Lk 0216  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 28 Lk 0216

		Nõukogu direktiiv,21. märts 1989,millega muudetakse kolmandatest riikidest lihatoodete importimist reguleerivate inimeste ja loomade terviseohutuseeskirjade arvessevõtmiseks direktiive 72/462/EMÜ ja 77/99/EMÜ(89/227/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43,võttes arvesse komisjoni ettepanekut [1],võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [2],võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:nõukogu on vastu võtnud direktiiviga 77/99/EMÜ [4], viimati muudetud direktiiviga 88/658/EMÜ [5], ühendusesisest lihatoodetega kauplemist käsitlevad sätted seoses tervishoiunõuetega;nõukogu on direktiiviga 80/215/EMÜ [6], viimati muudetud direktiiviga 88/660/EMÜ [7], vastu võtnud ühendusesisest lihatoodetega kauplemist käsitlevad sätted seoses loomatervishoiunõuetega;on vaja kehtestada ühenduse kord lihatoodete importimiseks kolmandatest riikidest;kuni ühenduse linnuliha ja ulukilihaga kauplemist käsitlevate terviseohutuse eeskirjade jõustumiseni tuleks linnuliha- ja ulukilihatooted jätta käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja;seetõttu on vaja kehtestada inimeste ja loomade terviseohutuse nõuded, mille alusel liikmesriigid lubavad lihatooteid importida;direktiiviga 72/462/EMÜ [8], viimati muudetud direktiiviga 88/289/EMÜ [9], on kehtestatud asjakohased tingimused, mida kohaldatakse värske liha importimisel teatavatest kolmandatest riikidest või nende osadest suhtes; neid kriteeriume võib kohaldada ka lihatoodete importimisel;üldjoontes peavad kolmandatest riikidest importimisel kohaldatavad inimeste ja loomade terviseohutuse eeskirjad olema samaväärsed direktiivides 77/99/EMÜ ja 80/215/EMÜ kehtestatutega;tuleks sätestada, et lihatoodete valmistamiseks ettenähtud värske liha peab olema pärit heakskiidetud ettevõtetest; sellised ettevõtted peavad vastama direktiivis 72/462/EMÜ sätestatud tingimustele;tuleks sätestada, et lihatooted peavad olema pärit heakskiidetud ettevõtetest; need ettevõtted peavad vastama direktiivis 77/99/EMÜ sätestatud tingimustele;kontrollimaks käeoleva direktiivi sätete järgmist eksportivas kolmandas riigis, tuleb nende suhtes kohaldada direktiivis 72/462/EMÜ sätestatud inspekteerimiseeskirju ja eelkõige ühenduse veterinaarekspertide kohapealse kontrolli süsteemi ning kontrolli ühenduse territooriumile saabumisel;eksportiva liikmesriigi riikliku veterinaararsti koostatud veterinaarsertifikaadi ja terviseohutussertifikaadi esitamine on kõige asjakohasem viis tagada, et lihatoodete partiid võib lubada importida,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 72/462/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Pealkiri asendatakse järgmisega:"Nõukogu 12. detsembri 1972. aasta direktiiv tervishoiu- ja veterinaarinspektsiooni probleemide kohta veiste ja sigade ja värske liha ja lihatoodete impordil kolmandatest riikidest."2. Artiklid 1–4 asendatakse järgmisega:"Artikkel 11. Käesolevat direktiivi kohaldatakse järgmiste toodete importimisel kolmandatest riikidest:- aretamiseks, liha tootmiseks või tapmiseks ettenähtud koduveised ja sead,- koduloomade värske liha järgmiste liikide puhul: veised (sealhulgas pühvlid), sead, lambad ja kitsed ja kodukabjalised,- artikli 3 kohaldamisel sõralistest ja kabjalistest ulukite värske liha, kui see hõlmab lubatud importi teatavatest kolmandatest päritoluriikidest,- teises taandes määratletud värskest lihast valmistatud lihatooted, välja arvatud direktiivi 64/433/EMÜ artiklis 5 ning direktiivi 72/462/EMÜ artikli 20 vastavates sätetes osutatud värske liha.2. Käesolevat direktiivi ei kohaldata:a) ajutiselt ühenduse piiride läheduses ainult karjatatavate loomade või vedamiseks kasutatavate loomade suhtes;b) muude kui punktis e osutatud liha ja lihatoodete suhtes, mis kuuluvad reisija isikliku pagasi hulka ja on ette nähtud isiklikuks tarbimiseks juhul, kui kogus ei ületa ühte kilogrammi inimese kohta ja kui see on pärit kolmandast riigist või selle osast, mis on kantud kooskõlas artikliga 3 koostatud loetellu ja millest importimine ei ole artikli 28 alusel keelatud;c) muude kui punktis e osutatud liha ja lihatoodete suhtes, mis on eraisikutele pisipakis saadetud tingimusel, et liha ja lihatooteid ei impordita kaubanduslikul eesmärgil, kogus ei ületa ühte kilogrammi ja see on pärit kolmandast riigist või selle osast, mis on kantud kooskõlas artikliga 3 koostatud loetellu ja millest importimine ei ole artikli 28 alusel keelatud;d) liha ja lihatoodete suhtes, mis on ette nähtud meeskonna ja reisijate jaoks rahvusvahelistel liinidel sõitvates transpordivahendites.Kui selline liha ja lihatooted või nende köögijäätmed laaditakse maha, tuleb need hävitada. Liha või lihatooteid ei tule hävitada juhul, kui need antakse kohe või pärast ajutist tollijärelevalve alla paigutamist ühelt transpordivahendilt üle teisele;e) kui tegemist on suuremate kui ühe kilogrammi suuruste kogustega ja lihatoodete puhul, mida on kuumtöödeldud hermeetiliselt suletud mahutis F0 väärtusega 3,00 või rohkem:i) mis kuuluvad reisija isikliku pagasi hulka ja on ette nähtud isiklikuks tarbimiseks;ii) mis on eraisikutele saadetud pisipakis, tingimusel et sellist liha ja lihatooteid ei impordita kaubanduslikul eesmärgil.Artikkel 2Käesolevas direktiivis kohaldatakse vajaduse korral mõisteid, mis on esitatud direktiivide 64/432/EMÜ, 64/433/EMÜ ja nõukogu 12. detsembri 1972. aasta direktiivi 72/461/EMÜ (tervishoiu- ja veterinaarinspektsiooni probleemide kohta veiste, sigade ja värske liha impordil kolmandatest riikidest) [10] artiklis 2, kõiki nimetatud direktiive on viimati muudetud direktiiviga 87/489/EMÜ [11] ja nõukogu 21. detsembri 1976. aasta direktiiviga 77/99/EMÜ (ühendusesisest lihatoodetega kauplemist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta [12], viimati muudetud direktiiviga 88/658/EMÜ [13]).Käesolevas direktiivis ei kasutata direktiivi 71/118/EMÜ artiklis 1 esitatud linnuliha mõisteid.Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteida) riiklik veterinaararst — liikmesriigi või kolmanda riigi pädeva keskasutuse poolt ametisse määratud veterinaararst;b) sihtriik liikmesriik — kuhu loomad, värske liha või lihatooted kolmandast riigist saadetakse;c) kolmas riik — riik, mille puhul ei kohaldata direktiive 64/432/EMÜ, 64/433/EMÜ ja 77/99/EMÜ;d) importimine — loomade, värske liha või lihatoodete toomine kolmandatest riikidest ühenduse territooriumile;e) põllumajandusettevõte — ametliku järelevalve all olev põllumajandus-, tööstus- või kaubandusettevõte, mis asub kolmanda riigi territooriumil ja kus aretamiseks, lihatootmiseks ja tapmiseks ettenähtud loomi hoitakse või aretatakse;f) episootiast vaba piirkond — piirkond, kus ametliku kinnituse kohaselt ei ole loomad põdenud ühtegi artiklis 29 sätestatud korras koostatud loetelus sisalduvat nakkushaigust samas korras kindlaks määratava perioodi jooksul ja raadiuses.Artikkel 31. Nõukogu koostab komisjoni ettepanekul riikide või nende osade loetelu, mille puhul liikmesriigid lubavad importida:- aretamiseks, liha tootmiseks ja tapmiseks ettenähtud koduveiseid ja sigu,- koduloomade värsket liha järgmiste liikide puhul: veised (sealhulgas pühvlid), sead, lambad ja kitsed või kodukabjalised, ning osaliselt või täielikult kõnealusest lihast valmistatud tooteid,- sõralistest ja kabjalistest ulukite värske liha,võttes arvesse nende riikide või nende osade tervislikku olukorda.Nimetatud loetelu võib täiendada või muuta artiklis 30 sätestatud korras, eelkõige lihatooteid käsitleva rubriigi koostamise osas, osutades vajaduse korral loomaliigile ja artikli 21a lõikes 2 osutatud juhtudel nõutavale töötlemisele.2. Otsustades selle üle, kas veiste ja sigade ning värske liha ja lihatoodete puhul võib kolmas riik või selle osa olla lõikes 1 osutatud loetelus, tuleks arvesse võtta eelkõige:a) kolmanda riigi kariloomade, muude koduloomade ja ulukite tervislikku seisundit, pöörates erilist tähelepanu eksootilistele loomahaigustele ja asjaomase riigi keskkonnaseisundile, mis võivad ohustada liikmesriikide inimeste ja loomade tervist;b) kolmanda riigi poolt esitatava informatsiooni laekumise kiirust ja korrapärasust nakkuslike loomahaiguste, eriti rahvusvahelise episootiaameti nimekirjades A ja B nimetatud haiguste esinemise kohta tema territooriumil;c) loomahaiguste ennetamise ja tõrje eeskirju riigis;d) veterinaarteenistuse struktuuri ja volitusi riigis;e) nakkuslike loomahaiguste ennetamise ja tõrje meetmete korraldamist ja rakendamist;f) vastava riigi õigusakte ainete kasutamise kohta, eelkõige õigusakte ainete keelustamise või lubamise, levitamise, turule suunamise kohta ning haldamise ja kontrolli eeskirju.3. Lihatoodete puhul otsustades võetakse riigi või selle osa lisamisel lõikes 1 osutatud loetellu arvesse muu hulgas kolmanda riigi poolt inimeste ja loomade tervise osas esitatud tagatisi.4. Lõikes 1 osutatud loetelu ja kõik selle muudatused avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 41. Artiklis 29 sätestatud korras koostatakse üks või mitu selliste ettevõtete loetelu, millest liikmesriigid võivad lubada importida värskelt liha või lihatooteid. Vastavalt komisjoni poolt artiklis 30 ettenähtud korras sätestatavatele üksikasjalikele rakenduseeskirjadele võib komisjon seda loetelu või neid loetelusid muuta või täiendada kooskõlas artiklis 5 ettenähtud kontrollimiste tulemustega, olles liikmesriike sellest eelnevalt teavitanud.Probleemide korral suunatakse vastav küsimus komiteele artiklis 29 ettenähtud korras.Nõukogu vaatab need sätted komisjoni aruande alusel läbi enne 1. jaanuari 1990.2. Otsustades, kas tapamaja, lihalõikusettevõte, lihatoodete tootmisega seotud ettevõte või väljaspool tapamaja asuv külmhoone või lihalõikusettevõte võib olla lõikes 1 osutatud loetelus, võetakse arvesse:a) garantiisid, mida kolmas riik võib anda käesoleva direktiivi nõuete järgimise suhtes;b) kolmanda riigi määrusi tapaloomadele antavate ainete kohta, mis võivad mõjutada liha ja/või lihatoodete tervislikkust;c) värske liha puhul igal konkreetsel juhul käesoleva direktiivi ja direktiivi 64/433/EMÜ I lisa järgimist.Kui asjaomane kolmas riik esitab samalaadsed tagatised, on käesoleva direktiivi artiklis 29 sätestatud korras siiski lubatud erandid direktiivi 64/433/EMÜ I lisa lõike 13 punkti c teisest, kolmandast ja neljandast taandest ning lõikest 24 ja lõike 41 punktist c; sellisel juhul kohaldatakse vastavalt nimetatud korrale igal üksikjuhul sama rangeid tervishoiunõuded, kui on sätestatud nimetatud lisas;d) lihatoodete puhul igal üksikjuhul käesoleva direktiivi sätete ning direktiivi 77/99/EMÜ A ja B lisa asjaomaste sätete järgimist;e) kolmanda riigi liha järelevalvega tegeleva talituse või tegelevate talituste korraldust, nimetatud talituse või talituste volitusi ja järelevalvet, mida talituse või talituste suhtes kohaldatakse.3. Tapamaja, lihalõikusettevõte, lihatoodete tootmisega seotud ettevõte või väljaspool tapamaja asuv külmhoone või lihalõikusettevõte ei või olla lõikes 1 osutatud loetelus või loeteludes, kui see ei asu artikli 3 lõikes 1 osutatud kolmandate riikide või nende osade loetelus ja kui sellel ei ole kolmanda riigi pädeva asutuse ametlikku heakskiitu ühendusse eksportimiseks. Heakskiidu saamise tingimuseks on järgmiste nõuete täitmine:a) direktiivi 64/433/EMÜ I lisa asjaomaste sätete või direktiivi 77/99/EMÜ A ja B lisa järgimine;b) kolmanda riigi riikliku veterinaararsti pidev järelevalve.4. Lõikes 1 osutatud loetelu või loetelud ja kõik muudatused avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas."3. Artiklile 19 lisatakse järgmine lõik:"Esimest lõiku kohaldatakse lihatoodete suhtes mutatis mutandis."4. Artikli 21 järele lisatakse IV peatükk:"IV PEATÜKK Lihatoodete importArtikkel 21a1. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, peavad lihatooted olema täielikult või osaliselt valmistatud värskest lihast:- mis vastab artiklite 14 ja 15 tingimustele ning artikliga 16 sätestatud loomatervishoiunõuetele, või- mis on pärit liikmesriigist, tingimusel et selline värske liha:i) vastab direktiivi 80/215/EMÜ artiklite 3 ka 4 tingimustele, ilma et see piiraks nimetatud direktiivi artiklite 7 ja 10 sätete kohaldamist;ii) on veterinaarkontrolli all saadetud töötlemisettevõttesse otse või pärast eelnevat heakskiidetud ladustamist tunnustatud külmhoones;iii) on enne töötlemist riikliku veterinaararsti poolt üle vaadatud, et kontrollida, kas sellist värsket liha võib veel vastavalt direktiivile 77/99/EMÜ töödelda.2. Liikmesriigid ei või keelduda kolmandatest riikidest või nende osadest pärit lihatoodete impordist, kui need riigid või nende osad on vastavalt artiklile 3 koostatud loetelus pealkirja all "Lihatooted", kuid nendest ei lubata või enam ei lubata värske liha importi, tingimusel et kõnealused tooted vastavad järgmistele tingimustele:i) need tooted on pärit ettevõttest, mis on juba täitnud heakskiidu saamise üldtingimused ja on saanud selle tooteliigi osas eriloa;ii) need tooted on saadud või koosnevad osaliselt värskest lihast, nagu on määratletud lõikes 1, või tootjariigist pärit lihast, mis peab:- vastama teatavatele tervishoiupoliitika nõuetele, mis koostatakse igaks üksikjuhuks tootjariigi tervisliku seisundi alusel artiklis 30 sätestatud korra alusel,- olema pärit tapamajast, millel on punktis i osutatud ettevõttesse liha tarnimiseks eriluba,- millel on artiklis 29 sätestatud korras kindlaksmääratav erimärgistus;iii) olema kuumtöödeldud hermeetiliselt suletud mahutites kuni F0 väärtuseni kolm või üle selle.Artiklis 29 sätestatud korras võib siiski eksportiva riigi loomade tervislikku seisundit arvesse võttes lubada teist liiki töötlemist.Artikkel 21bLisaks artiklis 21a sätestatud tingimustele võib kolmandatest riikidest pärit lihatooteid importida ühendusse ainult siis, kui need vastavad järgmistele tingimustele:1. need peavad olema saadud ettevõttest, mis on vastavalt artiklile 4 koostatud loetelu rubriigis "Lihatooted";2. need peavad olema pärit ettevõttest, mis vastab direktiivi 77/99/EMÜ A ja B lisa asjakohastele nõuetele;3. need peavad olema saadud hügieenitingimustes, mis vastavad direktiivi 77/99/EMÜ A lisa II peatüki ja III peatüki punktide 23 ja 25 nõuetele;4. need peavad olema saadud täielikult:a) värskest lihast:i) ettevõttest, mis on ühes vastavalt direktiivile 63/433/EMÜ või käesolevale direktiivile koostatud loetelus;ii) mis vastab käesoleva direktiivi artiklite 17 ja 18 nõuetele ning samuti direktiivi 77/99/EMÜ A lisa III peatüki punktides 23 ja 25 sätestatud nõuetele;b) artikli 21a lõike 2 kohaldamisel lihast, mis vastab kõnealuse tootjariigi jaoks kindlaksmääratud erinõuetele;c) lihatoodetest, mis on saadud vastavalt artiklile 4 koostatud loetelus või ühes direktiivi 77/99/EMÜ artiklis 7 osutatud loetelus olevast ettevõttest;5. need peavad vastama direktiivis 77/99/EMÜ sätestatud üldnõuetele ja eelkõige:a) peavad olema töödeldud ühel direktiivi 77/99/EMÜ artikli 2 punktis d määratletud viisil;b) peavad olema riikliku veterinaararsti poolt kontrollitud vastavalt direktiivi 77/99/EMÜ A lisa IV peatükile ja juhul kui tooted on hermeetiliselt suletud, olema kontrollitud kooskõlas direktiivi 77/99/EMÜ II peatükis sätestatud tingimustega.Sellise kontrolli läbiviimisel peavad riiklikku veterinaararsti aitama abilised, kes tegutsevad tema vastutusel. Sellised abilised:i) peab vastavalt kehtivatele sätetele ametisse määrama eksportiva riigi pädev keskasutus;ii) peavad olema vastava koolitusega;iii) peavad omama õiguslikku seisundit, mis tagab nende sõltumatuse ettevõtte eest vastutavatest isikutest;iv) ei tohi omada mitte mingisugust otsustamisõigust kontrolli lõpptulemuse osas;c) pakkimise korral olema pakitud kooskõlas direktiivi 77/99/EMÜ A lisa V peatükiga;d) peavad kandma tervisemärki, mis vastab direktiivi 77/99/EMÜ A lisa VI peatükis sätestatud märgistamistingimustele, välja arvatud punkti 39 alapunktis a täpsustatud liikmesriikide initsiaalid või nende kombinatsioonid, mis asendatakse kolmanda päritoluriigi nimega ning millele lisatakse päritoluettevõtte veterinaarloa number;e) need peavad olema ladustatud ja ühendusse veetud hügieeniliselt rahuldavatel tingimustel vastavalt direktiivi 77/99/EMÜ A lisa VIII peatükile ja käsitletud hügieeniliselt rahuldavatel tingimustel; nimetatud direktiivi artiklis 4 osutatud lihatoodete puhul peab tootja kontrollimise jaoks märkima toote pakendile nähtavalt ja selgelt temperatuuri, mille juures tuleb toodet vedada ja ladustada, ning ajavahemiku, mille jooksul tohib toodet sellises olukorras ladustada;6. nende puhul ei tohi olla kasutatud ioniseerivat kiirgust."5. Artiklid 22–26 asendatakse järgmisega:"V PEATÜKK Liha ja lihatoodete suhtes kohaldatavad nõudedArtikkel 221. Liikmesriigid ei luba värsket liha või lihatooteid importida ilma eksportiva kolmanda riigi riikliku veterinaararsti poolt koostatud veterinaarsertifikaadi ja terviseohutuse sertifikaadi esitamiseta.Need sertifikaadid peavad:a) olema koostatud vähemalt ühes sihtliikmesriigi ametlikus keeles ja vähemalt ühes selle liikmesriigi ametlikus keeles, kus toimub artiklites 23 ja 24 sätestatud impordikontroll;b) originaalina olema värske liha või lihatoodetega kaasas;c) koosnema ühest lehest;d) olema koostatud ühe kaubasaaja nimele.Veterinaarsertifikaat peab tõendama, et värske liha või lihatooted vastavad käesolevas direktiivis sätestatud loomatervishoiunõuetele ning vastavalt nimetatud direktiivile värske liha või lihatoodete kolmandast riigist importimiseks sätestatud tingimustele.2. Kõnealune veterinaarsertifikaat peab vastama artiklis 29 sätestatud korras koostatud näidisele.Samas korras ja iga üksiku juhu puhul võib otsustada, kas vastav veterinaarsertifikaat ja terviseohutuse sertifikaat on ühel lehel.3. Terviseohutuse sertifikaat peab oma esituse ja sisu osas vastama värske liha puhul A lisas esitatud näidisele ja lihatoodete puhul C lisas esitatud näidisele ning olema välja antud värske liha või lihatoodete laadimise päeval sihtriiki saatmiseks.Artikkel 231. Liikmesriigid tagavad, et ühenduse geograafilisele territooriumile jõudmisel viib pädev asutus viivitamatult läbi värske liha või lihatoodete veterinaarkontrolli, sõltumata nende deklareerimise korrast.Käesolevas lõikes osutatud kontrolli ühtse läbiviimise tagamiseks võetakse artiklis 29 sätestatud korras vastu üksikasjalikud eeskirjad.2. Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, tagavad liikmesriigid impordi keelamise, kui kontrolli käigus ilmneb, et:- liha või lihatooted ei ole pärit kolmanda riigi territooriumilt või selle osast, mis on artikli 3 lõike 1 kohaselt koostatud loetelus,- liha või lihatooted on pärit kolmanda riigi territooriumilt või selle osast, mille puhul on import kooskõlas artiklitega 14 ja 28 keelatud, ilma et see piiraks artikli 21a lõike 2 kohaldamist,- liha või lihatoodetega kaasas olev veterinaarsertifikaat ei vasta artikli 22 lõigetes 1 ja 2 sätestatud tingimustele.3. Liikmesriigid lubavad vedada ühest kolmandast riigist pärit värsket liha või lihatooteid teise kolmandasse riiki tingimusel, et:a) asjaomane osapool esitab tõendid selle kohta, et kolmas riik, kuhu liha või lihatooted pärast transiitvedu läbi ühenduse territooriumi saadetakse, ei keeldu mingil juhul liha või lihatooteid, mille importi või transiitvedu ta on lubanud, vastu võtmast ega saada neid ühendusse tagasi;b) selle liikmesriigi pädevad asutused, kus lõikes 1 ettenähtud veterinaarkontroll läbi viiakse, on selliseks veoks eelnevalt loa andnud;c) veetakse ilma kaupu ühenduse territooriumil maha laadimata ning pädevate asutuste järelevalve all pädevate asutuste poolt pitseeritud veokites või mahutites; ainus veo ajal lubatud käsitlemine on ühenduse territooriumile sisenemisel või sellelt väljumisel kauba ümberlaadimisel laevast või lennukist otse mõnele teisele transpordivahendile või vastupidi.4. Kõik vastavalt käesolevale artiklile tehtud kulutused kannab kaubasaatja, vastuvõtja või nende esindaja, ilma et ühendus neid hüvitaks.Artikkel 241. Liikmesriigid tagavad, et iga värske liha või lihatoodete partii läbib enne ühenduse geograafilisel territooriumil tarbimiseks ringlusesse lubamist terviseohutuse- ja veterinaarkontrolli, mille viib läbi riiklik veterinaararst.Liikmesriigid tagavad, et importijad on kohustatud impordikontrolli eest vastutavat kohalikku asutust, kuhu värske liha või lihatooted kontrollimiseks esitatakse, sellest kaks tööpäeva ette teavitama, täpsustades liha või lihatoodete koguse ja laadi ning aja, millest alates võib kontrolli läbi viia.2. Lõikes 1 ettenähtud terviseohutuse kontroll viiakse artikli 17 lõikega 1, artikli 18 lõigetega 1 ja 2 ning artiklitega 21a ja 21b hõlmatud impordi puhul läbi juhusliku valiku põhjal. Sellise kontrolli eesmärk on vastavalt lõikele 3 kontrollida eelkõige:a) terviseohutuse sertifikaati, värske liha või lihatoodete vastavust kannetega sellel sertifikaadil, tervisemärki;b) säilivust, mustuse või nakkusetekitajate olemasolu;c) artiklis 20 osutatud ainete jääkide olemasolu;d) kas värske liha puhul on tapmine ja tükeldamine ning lihatoodete puhul tootmine läbi viidud selleks heakskiidetud ettevõtetes;e) veotingimusi.3. Artiklis 29 sätestatud korras võetakse lõikes 1 osutatud kontrolli ühtse läbiviimise tagamiseks vastu vajalikud rakenduseeskirjad, eelkõige seoses artikli 20 kohaldamisega ning eriti analüüsimeetodi, proovivõtu intervallide ja standardite osas.4. Liikmesriigid keelavad värske liha või lihatoodete turustamises kui lõikes 1 osutatud kontrolli käigus ilmneb, et:- värske liha või lihatooted ei sobi inimtoiduks,- ei ole täidetud käesolevas direktiivis ja direktiivi 64/433/EMÜ I lisas või direktiivi 77/99/EMÜ A ja B lisas sätestatud tingimusi,- üks iga partiiga kaasas olevast artiklis 22 osutatud sertifikaatidest ei vasta nimetatud artiklis sätestatud tingimustele.5. Kui värsket liha või lihatooteid ei saa importida, tuleb need tagasi saata, välja arvatud juhul, kui see on vastuolus loomade või inimeste terviseohutuse nõuetega.Kui liha või lihatooteid ei ole võimalik tagasi saata, tuleb need hävitada selle liikmesriigi territooriumil, kus kontrollid läbi viidi.Erandina käesolevast sättest ja importija või tema esindaja taotluse korral võib veterinaar- või terviseohutuse kontrolli läbiviinud liikmesriik lubada liha või lihatooteid kasutada muul otstarbel kui inimtoiduks tingimusel, et see ei ohusta inimesi ega loomi ja et liha või lihatooted on pärit kolmandast riigist, mis on vastavalt artikli 3 lõikele 1 koostatud loetelus ning et importi ei ole artikli 28 alusel keelatud. Sellist liha või selliseid lihatooteid ei tohi välja viia selle liikmesriigi territooriumilt, mis peab kontrollima liha või lihatoodete lõppsihtkoha.6. Kõikidel juhtudel tuleb pärast lõikes 1 osutatud kontrolli läbiviimist märkida sertifikaatidele selgelt liha või lihatoodete lubatud kasutus.Artikkel 25Värske liha või lihatoodete kõikidele partiidele, millel on artikli 24 lõikes 1 osutatud kontrolli alusel liikmesriigi poolt antud luba ühenduses liikumiseks, tuleb sihtriiki viimisel lisada sertifikaat, mille esitus ja sisu vastab B lisas toodud näidisele.Kõnealuse sertifikaadi:a) peab koostama pädev riiklik veterinaararst piiripunktis või ladustuskohas;b) peab välja andma värske liha või lihatoodete laadimispäeval sihtriiki saatmiseks;c) peab koostama vähemalt ühes sihtliikmesriigi ametlikus keeles;d) originaaleksemplar peab olema värske liha või lihatoodetega kaasas.Artikkel 26Kõik artiklite 24 ja 25 kohaldamisel tehtud kulutused, eelkõige värske liha või lihatoodete kontrollimise kulud, ladustamiskulud ja sellise liha või selliste lihatoodete hävitamise kulud kannab kaubasaatja, vastuvõtja või nende esindaja, ilma et riik seda hüvitaks."6. Praegusest IV peatükist saab VI peatükk.7. Artikli 27 lõike 1 esimese lõigu punkt b asendatakse järgmisega:"b) värske liha või lihatoodete impordi kontrollpunktid."8. Artikli 28 lõige 2 asendatakse järgmisega:"2. Kui kolmandas riigis, mis on vastavalt artikli 3 lõikele 1 koostatud loetelus, puhkeb või levib nakkuslik loomahaigus ja kui kõnealust haigust võib värske liha või lihatoodetega edasi kanda ning kui see võib tõenäoliselt ohustada mõne liikmesriigi inimeste või loomade tervist või kui seda õigustab mõni muu loomade tervishoiuga seotud põhjus, keelab asjaomane liikmesriik kolmanda riigi territooriumilt või selle osast otse või teise liikmesriigi kaudu importida sellist liha või selliseid lihatooteid, ilma et see piiraks artikli 14 ja artikli 21a lõike 2 kohaldamist."9. Artikkel 32a asendatakse järgmisega:"Artikkel 32a1. Käesolevat direktiivi ei kohaldata artikli 1 lõike 1 kolmandas taandes osutatud värske liha või sellest valmistatud lihatoodete impordil kolmandatest riikidest, kuni jõustub (jõustuvad) artiklis 29 sätestatud korras vastuvõetud komisjoni otsus (otsused) vajalike kohanduste kohta artiklis 3 osutatud loetelus.2. Lõikes 1 osutatud värske liha või lihatoodete importimisel kolmandatest riikidest kohaldatakse kuni vastavate ühenduse eekirjade jõustumiseni jätkuvalt siseriiklikke rahva tervist käsitlevaid õigusakte."10. B lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.11. C lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga.Artikkel 2Kuni ühtlustatud loomatervishoiunõuete vastuvõtmiseni kohaldatakse asutamislepingu üldsätete raames värske linnu- ja ulukiliha, linnu- ja ulukilihatoodete impordi suhtes olemasolevaid siseriiklikke eeskirju.Artikkel 3Direktiivi 77/99/EMÜ artikli 17 lõige 1 asendatakse järgmisega:"1. Kuni linnulihatoodete importi kolmandatest riikidest käsitlevate ühenduse eeskirjade rakendamiseni kohaldavad liikmesriigid sellise impordi suhtes sätteid, mis ei ole soodsamaid kui ühendusesiseses kaubanduses kohaldatavad sätted."Artikkel 4Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. juunil 1990.Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 21. märts 1989Nõukogu nimeleesistujaC. Romero Herrera[1] EÜT C 286, 25.10.1984, lk 5.[2] EÜT C 175, 15.7.1985, lk 301.[3] EÜT C 87, 9.4.1985, lk 6.[4] EÜT L 26, 31.1.1977, lk 85.[5] EÜT L 382, 31.12.1988, lk 15.[6] EÜT L 47, 21.2.1980, lk 4.[7] EÜT L 382, 31.12.1988, lk 35.[8] EÜT L 302, 31.12.1972, lk 28.[9] EÜT L 124, 18.5.1988, lk 31.[10] EÜT L 302, 31.12.1972, lk 24.[11] EÜT L 280, 31.10.1987, lk 28.[12] EÜT L 26, 31.1.1977, lk 85.[13] EÜT L 382, 31.12.1988, lk 15.--------------------------------------------------LISA"B LISA+++++ TIFF +++++""C LISA+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++"--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 3. detsember 1982, millega kolmandat korda (PCT) muudetakse direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31982L0828

Euroopa Liidu Teataja L 350 , 10/12/1982 Lk 0034 - 0035 Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 12 Lk 0287  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 12 Lk 0287  Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 12 Lk 0141  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 12 Lk 0141

		Nõukogu direktiiv,3. detsember 1982,millega kolmandat korda (PCT) muudetakse direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega(82/828/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:mõnes liikmesriigis kasutatakse polüklooritud terfenüüle (PCT) termoplastilise ühendi kujul metallide ja muude materjalide hoidmiseks täppistöötluses ja vormimistöödel; neid polüklooritud terfenüüle kasutatakse eelkõige töötlus- ja vormimistöödes gaasiturbiiniosade valmistamisel ja hooldamisel, samuti tuumareaktorites, laeva- ja õhusõidukiraamide konstrueerimises ning pooljuhttoodete ja täppisläätsede valmistamisel;nõukogu direktiiviga 76/769/EMÜ, [4] mida on viimati muudetud direktiiviga 82/806/EMÜ, [5] ei ole selline kasutamine lubatud;polüklooritud terfenüülid, mille kõrvaldamist reguleerib nõukogu direktiiv 76/403/EMÜ, [6] on oma ettenähtud kasutusaladel põhjapaneva tähtsusega; tundub olevat õigustatud ajutiselt lubada nende kasutamist tööruumides, millest on pädevale asutusele asjakohaselt teatatud; sellepärast tuleks direktiivi 76/769/EMÜ lisa vastavalt muuta;käesoleva direktiiviga sisse seatav muudatus ei piira vajadust läbi vaadata kõik erandid polüklooritud bifenüülide (PCB) ja polüklooritud terfenüülide (PCT) turustamise ja kasutamise piirangute suhtes, mis on eesmärgiks seatud direktiivis 76/769/EMÜ, pidades silmas nende ainete kasutamise järkjärgulist vähendamist; ettepanekuid läbivaatamiseks tuleks käsitleda kõige varasemal võimalusel,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 76/769/EMÜ lisa parempoolsesse veergu lisatakse kirje nr 1 suhtes järgmine punkt:"7. Kuni 31. detsembrini 1984 võivad liikmesriigid lubada oma territooriumil kasutada korduskasutatavaid termoplastilisi töötlusühendeid, mis ei sisalda rohkem kui 50 % PCTsid, detailide toetamiseks, hoidmiseks ja stabiliseerimiseks, et hõlbustada nende täppistöötlemist ja vormimist õhu- ja veesõidukite gaasiturbiinide, tuumareaktorite, pooljuhtseadmete, laeva- ja õhusõidukiraamide, lonžeroonide ja stringerite, täppis- ja optiliste läätsede, tööriistamõõdikute ning survevalumasinate katsemudelite valmistamisel tööruumides, millest on asjakohaselt teatatud pädevatele ametiasutustele ja kus selle aine kasutamisega seotud dokumente hoitakse saadaval nende ametiasutuse jaoks."Artikkel 2Liikmesriigid võtavad vajaduse korral meetmed käesoleva direktiivi täitmiseks. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 3. detsember 1982Nõukogu nimeleesistujaCh. Christensen[1] EÜT C 31, 8.2.1982, lk 9.[2] EÜT C 175, 14.7.1980, lk 88.[3] EÜT C 182, 21.7.1980, lk 11.[4] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 201.[5] EÜT L 339, 1.12.1982, lk 55.[6] EÜT L 108, 26.4.1976. lk 41.--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/11/EÜ, 6. veebruar 2003, millega muudetakse 24. korda nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses teatavate ohtlike kemikaalide ja preparaatide (pentabromodifenüüleeter, oktabromodifenüüleeter) turustamise ja kasutamise piiramisega

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32003L0011

Euroopa Liidu Teataja L 042 , 15/02/2003 Lk 0045 - 0046

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/11/EÜ,6. veebruar 2003,millega muudetakse 24. korda nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses teatavate ohtlike kemikaalide ja preparaatide (pentabromodifenüüleeter, oktabromodifenüüleeter) turustamise ja kasutamise piiramisegaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,võttes arvesse komisjoni ettepanekuid, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras [3] vastavalt lepituskomisjonis 8. novembril 2002 heakskiidetud ühistekstilening arvestades järgmist:(1) Vastavalt asutamislepingu artiklile 14 tuleb rajada sisepiirideta ala, mille ulatuses tagatakse kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine.(2) Pentabromodifenüüleetri (5-BDE) ja oktabromodifenüüleetri (8-BDE) keskkonnaohtlikkust on hinnatud vastavalt nõukogu 23. märtsi 1993. aasta määrusele (EMÜ) nr 793/93 registreeritud kemikaalide ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta. [4] 5-BDE ja 8-BDE ohtlikkuse hindamisel on selgunud vajadus vähendada nende ainetega keskkonnale põhjustatud ohtu. Toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee (CSTEE) kinnitas oma 4. veebruari 2000. aasta ja 31. oktoobri 2002. aasta arvamustes kõnealuste hindamiste järeldusi, et keskkonna kaitseks on vaja 5-BDE ja 8-BDE põhjustatud ohtu vähendada. CSTEE kinnitas oma 19. juuni 2000. aasta arvamuses muret selle üle, et rinnapiimatoidul olevad lapsed on eksponeeritud 5-BDEle, ja selle üle, et rinnapiima suurenenud 5-BDE sisaldus võib olla seni kindlaks tegemata kasutuse tagajärg.(3) Komisjon on määruse (EMÜ) nr 793/93 raamistikus võtnud vastu soovitused 5-BDE [5] ja 8-BDEga [6] seotud ohu vähendamise strateegia kohta, milles on keskkonnaohu vältimiseks sätestatud turustamise ja kasutamise piirangud. Nendes on soovitatud pöörata mistahes abinõude puhul tähelepanu rinnalastele, kes puutuvad nende ainetega kokku piima kaudu.(4) Tervise ja keskkonna kaitseks tuleks keelata 5-BDE ja 8-BDE turustamine ja kasutamine ning ühte või mõlemat neist ainetest sisaldavate tooteartiklite turustamine.(5) 5-BDE või 8-BDE üle 0,1 % sisaldust saab kindlaks teha, kasutades standardseid analüüsimeetodeid, näiteks gaasikromatograafia-massispektromeetria (GC-MS).(6) Dekabromodifenüüleetri (10-BDE) riskianalüüs lõpetati augustis 2002 ja selgus, et selle aine võimaliku keskkonnamõjuga on seotud mitu ebaselget tegurit. Ühendus peaks viivitamata võtma meetmeid ohu piiramiseks, seetõttu tuleb kohe kehtestada ohu vähendamise strateegia. Komisjon eeldab, et ohu vähendamise strateegia valmib hiljemalt 30. juunil 2003. Seejärel peab komisjon tulemusi viivitamata hindama ja esitama ettepaneku asjakohaste ja rangete meetmete võtmiseks kindlaksmääratud ohtude vastu. Euroopa Parlament ja nõukogu peaksid kõnealust ettepanekut viivitamata arutama. Ühenduse poolt heakskiidetud 10-BDE turustamise ja kasutamise piirangud peavad jõustuma edasiste viivitusteta, kui eespool nimetatud riskianalüüsi käigus tehtavad uuringud ei selgita välja praegu teadmata tegureid, juhtides järeldusele, et 10-BDE ei anna põhjust muretsemiseks.(7) Käesolev direktiiv ei mõjuta ühenduse õigusakte, millega on töötajate kaitseks kehtestatud miinimumnõuded, mis sisalduvad nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivis 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta [7] ja sellel põhinevates üksikdirektiivides, eelkõige nõukogu direktiivis 90/394/EMÜ töötajate kaitsmise kohta tööl kantserogeenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 määratletud tähenduses) [8] ja nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiivis 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohu eest tööl (neljateistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 määratletud tähenduses), [9]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 76/769/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 2Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu ja avaldavad need hiljemalt 15. veebruaril 2004. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Nad kohaldavad neid meetmeid alates 15. augustist 2004.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 6. veebruar 2003Euroopa Parlamendi nimeleesistujaP. CoxNõukogu nimeleesistujaP. Efthymiou[1] EÜT C 154 E, 29.5.2001, lk 112 ja EÜT C 25, 29.1.2002, lk 472.[2] EÜT C 193, 10.7.2001, lk 27.[3] Euroopa Parlamendi 6. septembri 2001. aasta arvamus (EÜT C 72 E, 21.3.2002, lk 235), nõukogu 6. detsembri 2001. aasta ühine seisukoht (EÜT C 110 E, 7.5.2002, lk 23) ja Euroopa Parlamendi 10. aprilli 2002. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[4] EÜT L 84, 5.4.1993, lk 1.[5] EÜT L 69, 10.3.2001, lk 30.[6] EÜT L 249, 17.9.2002, lk 27.[7] EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.[8] EÜT L 196, 26.7.1990, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 1999/38/EÜ (EÜT L 138, 1.6.1999, lk 66).[9] EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11.--------------------------------------------------LISADirektiivi 76/769/EÜ I lisale lisatakse järgmine punkt 44:"44.Difenüüleeter, pentabromoderivaat C12H5Br5O | 1.Ainet ei tohi turustada või kasutada iseseisva ainena ega teiste ainete või valmististe koostisosana, kui selle sisaldus on üle 0,1 massiprotsendi.2.Tooteid ei tohi turustada, kui tooted või nende põlemist aeglustavad osad sisaldavad kõnealust ainet üle 0,1 massiprotsendi." |Direktiivi 76/769/EÜ I lisale lisatakse järgmine punkt 45:"45.Difenüüleeter, oktabromoderivaat C12H2Br8O | 1.Ainet ei tohi turustada või kasutada iseseisva ainena ega teiste ainete või valmististe koostisosana, kui selle sisaldus on üle 0,1 massiprotsendi.2.Tooteid ei tohi turustada, kui tooted või nende põlemist aeglustavad osad sisaldavad kõnealust ainet üle 0,1 massiprotsendi." |--------------------------------------------------