title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/96/EK 4. detsember 2001, millega kehtestatakse puistlastilaevade ohutu lastimise ja lossimise ühtlustatud nõuded ja protseduuridEMPs kohaldatav tekst.

text:
Avis juridique important

|

32001L0096

Official Journal L 013 , 16/01/2002 P. 0009 - 0020

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2001/96/EÜ,4. detsember 2001,millega kehtestatakse puistlastilaevade ohutu lastimise ja lossimise ühtlustatud nõuded ja protseduurid(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,1võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,2olles nõu pidanud regioonide komiteega,tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluskorra kohaselt3ning arvestades järgmist:(1) Pidades silmas puistlastilaevadega aset leidnud ja inimohvreid nõudnud laevaõnnetuste suurt arvu, tuleks ühise transpordipoliitika raames võtta täiendavaid meetmeid ohutuse suurendamiseks mereveonduses.(2) Puistlastilaevadega toimunud õnnetuste põhjuste hindamisel selgub, et puistlastilaevade hukule võib kaasa aidata tahke mahtlasti ebaõige laadimine ja lossimine, mistõttu laev koormatakse üle või kahjustatakse mehaaniliselt lastiruumide konstruktsioonielemente. Puistlastilaevade ohutust saaks paremini tagada, võttes vastu meetmed, mille eesmärk on vähendada konstruktsioonivigastuste ohtu ning ebaõigest lastimisest ja lossimisest tingitud laevahukke.(3) Rahvusvahelisel tasandil on Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) mitmete assamblee resolutsioonidega võtnud vastu puistlastilaevade ohutusega seonduvaid soovitusi, mis käsitlevad laeva ja sadama suhtlust üldiselt ning eelkõige lastimist ja lossimist.(4) Assamblee resolutsiooniga A.862(20) võttis IMO vastu puistlastilaevade ohutu lastimise ja lossimise eeskirja (edaspidi "BLU koodeksi") ning kutsus lepinguosalisi valitsusi nimetatud koodeksit võimalikult kiiresti ellu rakendama ja IMOd teavitama juhtudest, kui seda ei täideta. Sama resolutsiooniga kutsus IMO ka lepinguosalisi valitsusi, kelle territooriumil asuvad tahke mahtlasti lastimiseks ja lossimiseks kasutatavad terminalid, kehtestama õigusakte, mis võimaldaksid tagada nimetatud koodeksi rakendamiseks vajalike oluliste põhimõtete täitmist.(5) Tahke mahtlastiga kauplemise ülemaailmsust silmas pidades on puistlastilaevade lastimise ja lossimise ohutusel piiriülesed mõjud. Seepärast saab puistlastilaevade ebaõigest lastimisest ja lossimisest põhjustatud uppumiste vältimiseks meetmed kõige paremini välja arendada ühenduse tasandil, kehtestades ühtlustatud nõuded ja protseduurid assamblee resolutsiooniga A.862(20) ettenähtud IMO soovituste ja BLU koodeksi rakendamiseks.(6) Asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõtet silmas pidades on direktiiv sobivaim õigusakt, sest sellega antakse raamistik puistlastilaevade ohutu lastimise ja lossimise nõuete ja protseduuride ühtseks ja kohustuslikuks kohaldamiseks liikmesriikides, jättes samas liikmesriikidele õiguse otsustada, missugused rakendusvahendid vastavad kõige paremini nende siseriiklikule süsteemile. Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, mis on vajalik taotletavate eesmärkide saavutamiseks.(7) Puistlastilaevade ja nende laevaperede ohutust on võimalik suurendada, vähendades ebaõige lastimise ja lossimise ohtu mahtlastiterminalides. Seda on võimalik saavutada laeva ja terminali vahelise koostöö ja teabevahetuse ühtlustatud protseduuride kehtestamisega ning laevade ja terminalide sobivuskriteeriumide kehtestamisega.(8) Puistlastilaevade ohutuse suurendamiseks ja konkurentsimoonutuste vältimiseks tuleks ühtlustatud protseduure ja sobivuskriteeriume kohaldada kõikide puistlastilaevade suhtes lipuriigist olenemata ning kõikidele ühenduses asuvate terminalide suhtes, mida nimetatud laevad tavaoludes tahke mahtlasti lastimiseks või lossimiseks külastavad.(9) Tahke mahtlasti lastimiseks või lossimiseks terminale külastavad puistlastilaevad peavad olema selleks otstarbeks sobivad. Ka terminalid peavad külastavate puistlastilaevade vastuvõtuks ning lastimiseks ja lossimiseks olema sobivad. Neid nõudeid silmas pidades on BLU koodeksiga kehtestatud sobivuskriteeriumid.(10) Terminalid peaksid selleks, et tõhustada seoses tahke mahtlasti lastimise ja lossimisega tehtavat koostööd ja teabevahetust laeva kapteniga, määrama terminali esindaja, kes vastutab terminalis nende toimingute eest ning teeb kaptenitele kättesaadavaks terminali ja sadama nõudeid sisaldavad teatmikud. Sellega seotud sätted sisalduvad BLU koodeksis.(11) Kvaliteedijuhtimise süsteemi väljaarendamine, rakendamine ja järelevalve terminalides tagaks, et koostöö- ja teabevahetusprotseduurid ning terminalis toimuv tegelik lastimine ja lossimine kavandatakse ja teostatakse vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud ning auditeeritavale ühtlustatud raamistikule. Rahvusvahelist tunnustust silmas pidades peaks kvaliteedijuhtimise süsteem vastama Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni poolt vastuvõetud ISO 9000 seeria standarditele. Andmaks uutele terminalidele vastavaks sertifitseerimiseks piisavalt aega on vaja tagada neile piiratud tähtajaga ajutise tegevusloa kättesaadavus.(12) Et tagada lastimise ja lossimise hoolikas, laeva ja laevapere jaoks ohutu ettevalmistamine, kooskõlastamine ja teostamine, tuleks kindlaks määrata kapteni ja terminali esindaja vastutus. Sobilikke sätteid sisaldavad 1974. aasta rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel (1974. aasta SOLASe konventsioon), IMO assamblee resolutsioon A.862(20) ja BLU koodeks. Seepärast võib nimetatud rahvusvahelised dokumendid võtta lastimise ja lossimise ettevalmistamise, kooskõlastamise ja teostamise protseduuride aluseks.(13) Ühenduse üldistes huvides peaks terminali esindaja teatavaks tegema puistlastilaeva silmanähtavad puudused, mis võivad kahjustada ohutut lastimist ja lossimist, ning nõuetele mittevastavad laevad oma sadamatest kõrvale suunama.(14) Liikmesriikide pädevad asutused peavad lastimise ja lossimise keelustama või peatama, kui on piisavalt alust arvata, et need toimingud ohustavad laeva või laevaperet. Ametivõimud peaksid ohutuse huvides sekkuma ka juhtudel, kus kaptenil ja terminali esindajal tekib nimetatud protseduuride teostamisel erimeelsusi. Pädevate asutuste ohutusalane tegevus ei tohiks sõltuda terminalide ärihuvidest.(15) On vaja kehtestada protseduurid, kuidas pädevaid asutusi, näiteks asjasse puutuvaid klassifikatsiooniühinguid, teavitada lastimise ja lossimise käigus laevadele tekitatud kahjustustest ning vajaduse korral nende kahjustuste kõrvaldamisest. Kui nimetatud kahjustused võivad halvendada laeva meresõiduomadusi, peaksid remondi vajalikkuse ja pakilisuse üle otsustama sadamariigi järelevalveasutused, konsulteerides lipuriigi ametivõimudega. Selle otsuse tegemiseks vajalikku tehnilist oskusteavet silmas pidades peaks asutustel olema õigus kutsuda tunnustatud organisatsioon kahjustusi uurima ning remondivajaduse kohta nõu andma.(16) Käesoleva direktiivi rakendamist tuleks liikmesriikides toetada tõhusa järelevalve- ja kontrollitegevusega. Järelevalvetulemuste aruandlus annab väärtuslikku teavet käesoleva direktiiviga ettenähtud ühtlustatud nõuete ja protseduuride tõhususe kohta.(17) IMO assamblee 23. novembri 1995. aasta resolutsiooniga A.797(19) tahket mahtlasti vedavate laevade ohutuse kohta nõutakse, et sadamariigi ametivõimud annaksid kinnituse tahke mahtlasti jaoks ettenähtud lastimis- ja lossimisterminalide vastavuse kohta IMO koodeksitele ning laeva ja sadama koostööga seotud soovitustele. IMO teavitamine käesoleva direktiivi vastuvõtmisest on asjakohane vastus nimetatud nõudele ning selge märk rahvusvahelisele laevandusüldsusele, et ühendus püüab toetada puistlastilaevade ohutumaks lastimiseks ja lossimiseks rahvusvahelisel tasandil tehtavaid jõupingutusi.(18) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendamisvolituste kasutamismenetlused.4(19) Teatavaid käesoleva direktiivi sätteid peaks nimetatud protseduuri kohaselt olema võimalik muuta, et viia need kooskõlla rahvusvaheliste ja ühenduse õigusaktidega, mis võetakse vastu, mida muudetakse või mis jõustuvad pärast käesoleva direktiivi jõustumist, ning võimaldada käesolevas direktiivis sätestatud protseduuride kohaldamist reguleerimisala laiendamata.(20) Nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta5 ning sellega seonduvad üksikdirektiivid on kohaldatavad puistlastilaevade lastimise ja lossimisega seotud töö suhtes,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1EesmärkKäesoleva direktiivi eesmärk on suurendada tahke mahtlasti lastimiseks või lossimiseks liikmesriikide terminale külastavate puistlastilaevade ohutust, vähendades laeva konstruktsiooni ülekoormamise ja füüsilise kahjustamise ohtu lastimisel ja lossimisel, kehtestades selleks:1. nende laevade ja terminalide ühtlustatud sobivuskriteeriumid ja2. nende laevade ja terminalide vahelise koostöö ja teabevahetuse ühtlustatud protseduurid.Artikkel 2KohaldamisalaKäesolevat direktiivi kohaldatakse:1. kõikide mahtlasti lastimiseks või lossimiseks terminale külastavate puistlastilaevade suhtes olenemata lipuriigist ja2. liikmesriikide kõigi terminalide suhtes, mida tavaliselt külastavad käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvad puistlastilaevad.Olenemata 1974. aasta SOLASe konventsiooni määruse VI/7 sätetest ei kohaldata käesolevat direktiivi rajatiste suhtes, mida kasutatakse puistlastilaevade tahke mahtlasti lastimiseks või lossimiseks üksnes erandjuhul, ning seda ei kohaldata juhtudel, kus lastimist või lossimist teostatakse üksnes asjasse puutuva puistlastilaeva oma seadmeid kasutades.Artikkel 3MõistedKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:1. rahvusvahelised konventsioonid - 4. detsembril 2001 kehtivad konventsioonid, mis on määratletud nõukogu määruse 95/21/EÜ6 artikli 2 lõikes 1;2. 1974. aasta SOLASe konventsioon - rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel koos selle protokollide ja muudatustega, mis kehtivad 4. detsembril 2001;3. BLU koodeks- IMO assamblee 27. novembri 1997. aasta resolutsiooni A.862(20) lisas sisalduv puistlastilaevade ohutu lastimise ja lossimise eeskiri 4. detsembri 2001. aasta seisuga;4. puistlastilaev - mõiste, mille tähendus on antud 1974. aasta SOLASe konventsiooni määruses IX/1.6 ning mida on tõlgendatud 1997. aasta SOLASe konverentsi resolutsiooniga 6, nimelt:- ühetekiline laev, mille lastiruumides paiknevad kimmitankid ja tekialused pardatankid ning mis on ette nähtud peamiselt tahke mahtlasti veoks, või- maagilaev, st ühetekiline merelaev, millel on kogu lastiruumi ulatuses kaks pikivaheseina ning topeltpõhi ja mis on ette nähtud üksnes maakide veoks keskmistes trümmides, või- kombineeritud laev, nagu see on määratletud 1974. aasta SOLASe konventsiooni määruses II-2/3.27;5. mahtlast või tahke mahtlast - 1974. aasta SOLASe konventsiooni määrusele XII/1.4 vastav tahke mahtlast, v.a teravili;6. teravili - 1974. aasta SOLASe konventsiooni määruses VI/8.2 määratletud mõiste;7. terminal - mis tahes paikne, ankurdatud või liikuv seade, mis on ette nähtud ning mida kasutatakse tahke mahtlasti lastimiseks või lossimiseks puistlastilaevade puhul;8. terminali operaator - terminali omanik või organisatsioon või isik, kellele omanik on delegeerinud vastutuse asjasse puutuva puistlastilaeva lastimiseks või lossimiseks terminalis;9. terminali esindaja - terminali operaatori poolt määratud isik, kellel on üldvastutus ning kes on volitatud kontrollima asjasse puutuva puistlastilaeva lastimise ja lossimise ettevalmistamist, teostamist ja lõpuleviimist terminalis;10. kapten - puistlastilaeva käsutav isik või kapteni poolt lastimiseks ja lossimiseks määratud laevaohvitser;11. tunnustatud organisatsioon  nõukogu direktiivi 94/57/EÜ7 artikli 4 kohaselt tunnustatud organisatsioon;12. lipuriigi ametivõimud - pädevad asutused selles riigis, mille lipu all puistlastilaev sõidab;13. sadamariigi kontrollorgan - liikmesriigi pädev asutus, kes peab kohaldama direktiivi 95/21/EÜ kontrollmeetmeid;14. pädev asutus - liikmesriigi riiklik, piirkondlik või kohalik riigivõimuorgan, kes siseriiklike õigusaktide kohaselt peab tagama käesoleva direktiivi sätete rakendamise ja täitmise;15. lastiinfo - 1974. aasta SOLASe konventsiooni määruses VI/2 määratletud teave lasti kohta;16. lastimis- või lossimiskava - 1974. aasta SOLASe konventsiooni määruses VI/7.3 nimetatud ning BLU koodeksi 2. liites esitatud vormile vastav kava;17. laeva/kalda ohutuse kontroll-leht - BLU koodeksi 4. jaotises nimetatud ning BLU koodeksi 3. liites esitatud vormile vastav kontroll-leht;18. tahke mahtlasti tiheduse deklaratsioon - lasti tiheduse andmed, mis tuleb esitada vastavalt 1974. aasta SOLASe konventsiooni määrusele XII/10.Artikkel 4Puistlastilaevade kasutamissobivusega seotud nõudedLiikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et terminali operaatorid veenduksid puistlastilaevade sobivuses lastida või lossida tahket mahtlasti, kontrollides nende vastavust I lisa sätetele.Artikkel 5Terminalide sobivusega seotud nõudedLiikmesriigid kontrollivad, et terminali operaatorid tagaksid käesoleva direktiivi alusel nende vastutuse alla kuuluvate terminalide vastavuse järgmistele tingimustele:1. terminalid vastavad II lisa sätetele;2. määratud on terminali esindaja(d);3. koostatud on teatmikud, mis sisaldavad terminali ja pädevate asutuste nõudeid ning BLU koodeksi 1. liite punktis 1.2 nimetatud teavet sadama ja terminali kohta, ning et need teatmikud tehakse kättesaadavaks tahke mahtlasti lastimiseks või lossimiseks terminali külastavate puistlastilaevade kaptenitele;4. välja on arendatud ja kasutusele võetud kvaliteedijuhtimise süsteem, mida järgitakse. See kvaliteedijuhtimise süsteem peab olema sertifitseeritud ISO 9001:2000 standardite alusel või vähemalt kõikidele ISO 9001:2000 tingimustele vastava võrdväärse standardi alusel ning seda auditeeritakse vastavuses ISO 10011:1991 juhistega või võrdväärse standardiga, mis vastab vähemalt kõikidele ISO 10011:1991 tingimustele. Nimetatud võrdväärsete standardite osas lähtutakse direktiivi 98/34/EÜ8 sätetest.Kvaliteedijuhtimise süsteemi väljakujundamiseks antakse kolmeaastane üleminekuaeg, mis algab käesoleva direktiivi jõustumisest, ning veel üks aasta süsteemi sertifitseerimiseks.Artikkel 6Ajutine lubaArtikli 5 lõike 4 sätetest kõrvale kaldudes võib pädev asutus äsja asutatud terminalidele anda ajutise tegevusloa kehtivusajaga kuni 12 kuud. Terminal peab siiski näitama, et ta kavatseb artikli 5 lõike 4 kohaselt ellu rakendada ISO 9001:2001 standardile või võrdväärsele standardile vastava kvaliteedijuhtimise süsteemi.Artikkel 7Kaptenite ja terminali esindajate vastutusLiikmesriigid astuvad vajalikke samme, et tagada kaptenite ja terminali esindajate vastutusega seotud järgmiste põhimõtete järgimine ja kohaldamine:1. Kapteni vastutus:a) kapten vastutab alati tema käsutatava puistlastilaeva ohutu lastimise ja lossimise eest;b) kapten esitab aegsasti enne eeldatavat terminali saabumise aega terminalile III lisas sätestatud andmed;c) enne tahke mahtlasti lastimist tagab kapten, et ta on saanud 1974. aasta SOLASe konventsiooni määrusele VI/2.2 vastava lastiinfo ning nõudmise korral tahke mahtlasti tiheduse deklaratsiooni. Nimetatud info märgitakse BLU koodeksi 5. liites esitatud lastideklaratsiooni vormile;d) enne lastimise või lossimise algust ning selle ajal täidab kapten IV lisas loetletud kohustusi.2. Terminali esindaja vastutus:a) pärast laeva eeldatava saabumisaja esialgse teatise kättesaamist edastab terminali esindaja kaptenile V lisas nimetatud teabe;b) terminali esindaja veendub, et kaptenit on nii aegsasti kui võimalik teavitatud lastideklaratsiooni vormis sisalduvatest andmetest;c) terminali esindaja teavitab kaptenit ja sadamariigi kontrollorganit viivitamata puistlastilaeval avastatud silmanähtavatest puudustest, mis võivad kahjustada tahke mahtlasti ohutut lastimist või lossimist;d) enne lastimise või lossimise algust ning selle ajal täidab terminali esindaja VI lisas loetletud kohustusi.Artikkel 8Puistlastilaevade ja terminalide vahelised protseduuridLiikmesriigid tagavad, et tahket mahtlasti vedavate puistlastilaevade lastimisel või laadimisel peetakse kinni allpool loetletud protseduuridest.1. Enne tahke mahtlasti lastimist või lossimist lepib kapten terminali esindajaga vastavalt 1974. aasta SOLASe konventsiooni määruse VI/7.3 sätetele kokku lastimis- või lossimiskava. Lastimis- või lossimiskava koostatakse BLU koodeksi 2. liites esitatud vormis, see sisaldab kõnealuse puistlastilaeva IMO numbri ning kapten ja terminali esindaja kinnitavad kavaga nõusolekut oma allkirjadega.Kava muudatused, mis ühe või teise poole arvates võivad mõjutada laeva või laevapere ohutust, valmistavad ette, kiidavad heaks ja kinnitavad mõlemad pooled kava parandustena.Kokkulepitud lastimis- või lossimiskava ning selle hiljem kokkulepitud parandusi säilitatakse laevas ja terminalis kuus kuud, et pädevad asutused saaksid neid vajaduse korral kontrollida.2. Enne lastimise või lossimise algust täidavad ja allkirjastavad kapten ja terminali esindaja vastavalt BLU koodeksi 4. liite juhistele üheskoos laeva/kalda ohutuse kontroll-lehe.3. Laeva ja terminali vahel seatakse sisse tõhus ja pidev sideühendus, mis võimaldab vastata lastimise ja lossimisega seotud teabetaotlustele ning vajaduse korral tagada kapteni või terminali esindaja poolt antava lastimise või lossimise peatamiskäsu kiire täitmine.4. Kapten ja terminali esindaja juhivad lastimist või lossimist vastavalt kokkulepitud kavale. Terminali esindaja vastutab tahke mahtlasti lastimisel või lossimisel kavas märgitud lastimise või lossimise järjekorrast, mahtudest ja graafikust kinnipidamise eest. Ta ei kaldu kokkulepitud lastimis- või lossimiskavast kõrvale eelnevalt kapteniga konsulteerimata ega tema kirjaliku nõusolekuta.5. Lastimise või lossimise lõpetamisel kinnitavad kapten ja terminali esindaja kirjalikult, et lastimine või lossimine toimus vastavalt lastimis- või lossimiskavale ning selle muudatustele, kui neid on. Lossimise korral märgitakse nimetatud kinnituses, et lastiruumid on kapteni nõudmiste kohaselt tühjendatud ja puhastatud, ning pannakse kirja võimalikud laevale tekitatud kahjustused ning teostatud remonditööd.Artikkel 9Pädevate asutuste ülesanded1. Olenemata 1974. aasta SOLASe konventsiooni määruses VI/7.7 sätestatud kapteni õigustest ja kohustustest tagavad liikmesriigid, et nende pädevad asutused keelavad või peatavad tahke mahtlasti lastimise või lossimise, kui on piisavalt alust arvata, et sellega seatakse ohtu laev või laevapere.2. Kui pädevat asutust teavitatakse kapteni ja terminali esindaja erimeelsusest artiklis 8 nimetatud protseduuride osas, sekkub pädev asutus, kui see on vajalik ohutuse ja/või merekeskkonna kaitseks.Artikkel 10Lastimisel või lossimisel põhjustatud kahjustuste parandamine1. Kui lastimise või lossimise käigus kahjustatakse laeva konstruktsiooni, kannab terminali esindaja sellest kaptenile ette ning laseb vajaduse korral kahjustuse parandada.2. Kui kahjustus võib rikkuda laevakere konstruktsiooni omadusi või veekindlust või laeva olulisi tehnosüsteeme, teavitavad terminali esindaja ja/või kapten sellest lipuriigi ametivõime või tema poolt tunnustatud ja tema nimel tegutsevat organisatsiooni ning sadamariigi kontrollorganit. Otsuse remondi möödapääsmatuse või edasilükatavuse kohta teeb sadamariigi kontrollorgan, võttes nõuetekohaselt arvesse võimalikku lipuriigi ametivõimude või tema poolt tunnustatud ja tema nimel tegutseva organisatsiooni ning kapteni arvamust. Kui leitakse, et remont on möödapääsmatu, teostatakse see vastavalt kapteni ja pädeva asutuse nõudmistele enne laeva sadamast lahkumist.3. Lõikes 2 nimetatud otsuse tegemisel võib sadamariigi kontrollorgan kahjustuse uurimise ning nõustamise remondi möödapääsmatuse või edasilükatavuse kohta usaldada tunnustatud organisatsioonile.4. Käesoleva artikli kohaldamine ei piira direktiivi 95/21/EÜ kohaldamist.Artikkel 11Kontrollimine ja aruandlus1. Liikmesriigid kontrollivad korrapäraselt, et terminalid vastaksid artikli 5 lõike 1, artikli 7 lõike 2 ja artikli 8 nõuetele. Nimetatud kontrollimine hõlmab etteteatamiseta kontrollimist lastimise või lossimise ajal.Lisaks kontrollivad liikmesriigid terminalide vastavust artikli 5 lõike 4 sätetele nimetatud lõikes sätestatud tähtaja lõpul, äsja asutatud terminalide puhul aga artiklis 6 sätestatud tähtaja lõpul.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile iga kolme aasta järel aruande nimetatud kontrolli tulemuste kohta. Aruandes antakse ka hinnang käesoleva direktiiviga ettenähtud puistlastilaevade ja terminalide vahelise koostöö ja teabevahetuse ühtlustatud protseduuride tõhususele. Aruanne esitatakse hiljemalt sellega hõlmatud kolmele kalendriaastale järgneva aasta 30. aprilliks.Artikkel 12HindamineKomisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule artikli 11 lõikes 2 osutatud liikmesriikide aruannete põhjal koostatud hindamisaruande käesolevas direktiivis sätestatud süsteemide töö kohta. Selles aruandes esitatakse ka hinnang, kas liikmesriikidel on vaja jätkata artikli 11 lõikes 2 osutatud aruandlust.Artikkel 13IMOle teatamineNõukogu eesistujariik, tegutsedes liikmesriikide nimel, ja komisjon teatavad ühiselt IMOle käesoleva direktiivi vastuvõtmisest, viidates IMO resolutsiooni A.797(19) lisa punktile 1.7.Artikkel 14Regulatiivkomitee1. Komisjoni abistab nõukogu direktiivi 93/75/EMÜ9 artikli 12 lõike 1 kohaselt asutatud komitee, edaspidi "komitee".2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 ettenähtud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.3. Komitee võtab vastu oma töökorra.Artikkel 15Muutmise kord1. Artikli 3 punktides 1-6 ja 15-18 esitatud määratlusi, viiteid rahvusvahelistele konventsioonidele ja koodeksitele ning IMO resolutsioonidele ja ringkirjadele, viiteid ISO standarditele, viiteid ühenduse õigusaktidele ja lisasid võib artikli 14 lõikes 2 sätestatud korras muuta, et viia need kooskõlla pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist vastuvõetud, muudetud või jõustatud rahvusvaheliste ja ühenduse õigusaktidega, kui seeläbi ei laiendata käesoleva direktiivi reguleerimisala.2. Artikli 14 lõikes 2 nimetatud menetlust kohaldatakse artikli 8 ja lisade muutmisel käesoleva direktiiviga ettenähtud protseduuride rakendamise eesmärgil ning artikli 11 lõikes 2 ja artiklis 12 nimetatud aruandluskohustuse muutmise või tühistamise korral tingimusel, et nimetatud sätetega ei laiendata käesoleva direktiivi reguleerimisala.Artikkel 16KaristusedLiikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi kohaselt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende rakendamine. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.Artikkel 17Rakendamine ja kohaldamine1. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud sätted enne 5. augustit 2003. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 1. märtsist 2004.Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse sätetesse või nende sätete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavad siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 18JõustumineKäesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 19AdressaadidKäesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 4. detsember 2001Euroopa Parlamendi nimelpresidentN. FONTAINENõukogu nimeleesistujaD. REYNDERSI LISANÕUDED SEOSES PUISTLASTILAEVADE SOBIVUSEGA TAHKE MAHTLASTI LASTIMISEKS VÕI LOSSIMISEKS(millele on viidatud artiklis 4)Kontrollitakse, et tahke mahtlasti lastimiseks või lossimiseks liikmesriikide terminaale külastavad puistlastilaevad vastaksid allpool loetletud tingimustele.1. Laevade lastiruumid ja luugiavad on piisavalt suured ning sobiliku konstruktsiooniga, võimaldades tahket mahtlasti rahuldavalt lastida, paigutada, trimmida ja lossida.2. Laevad on varustatud lastiluukide identifitseerimisnumbritega, mida kasutatakse lastimis- või lossimiskavas. Nende numbrite asukoht, suurus ja värv on terminali lastimis- või lossimisseadmete operaatorile selgelt nähtav ja eristatav.3. Laevade lastiluugid, luugimehhanismid ja ohutusseadmed on heas töökorras ning neid kasutatakse üksnes ettenähtud otstarbeks.4. Kui paigaldatud on kreenimärgutuled, kontrollitakse neid enne lastimist ja lossimist ning veendutakse, et need on töökorras.5. Kui laeva pardal peab olema heakskiidetud lastimõõteseade, peab see olema sertifitseeritud ja töökorras, et sooritada lastimise ja lossimise ajal koormusearvutusi.6. Peajõuseade ja lisaseadmed peavad olema heas töökorras.7. Haalamise ja sildumisega seotud tekiseadmed peavad olema kasutusvalmis ning heas korras ja seisundis.II LISANÕUDED SEOSES TERMINALIDE SOBIVUSEGA TAHKE MAHTLASTI LASTIMISEKS VÕI LOSSIMISEKS(millele on viidatud artikli 5 lõikes 1)1. Terminalid võtavad tahke mahtlasti lastimiseks või lossimiseks vastu üksnes puistlastilaevu, mis suudavad ohutult lastimis- või lossimisseadme juures silduda, pidades silmas vee sügavust kai ääres, laeva maksimumsuurust, haalamisnõudeid, vendreid, turvalist ligipääsu ja võimalikke lastimis- või lossimistakistusi.2. Terminali lastimis- ja lossimisseadmed peavad olema nõuetekohaselt sertifitseeritud ning asjaomaste normide ja standardite kohaselt heas korras hoitud ning neid käitavad ainult nõuetekohase kvalifikatsiooniga või, vastavalt asjaoludele, sertifitseeritud töötajad.3. Terminali töötajad peavad saama oma vastutusele vastava väljaõppe kõikides puistlastilaevade lastimise või lossimisega seotud aspektides. Väljaõppe eesmärk on tutvustada tahke mahtlasti lastimise ja lossimisega seotud üldisi ohte ning kahju, mida ebaõige lastimine ja lossimine võib laevale põhjustada.4. Lastimise ja lossimisega seotud terminali töötajatele antakse töökaitsevahendid, mida nad ka kasutavad, ning nad peavad olema nõuetekohaselt puhanud, et vältida väsimusest tingitud õnnetusi.III LISAKAPTENI POOLT TERMINALILE ANTAV TEAVE(millele on viidatud artikli 7 lõike 1 punktis b)1. Laeva eeldatav sadamasse saabumise aeg võimalikult aegsasti. Vajaduse korral seda teavet ajakohastatakse.2. Kohalejõudmisel järgmised andmed:a) laeva nimi, kutsung, IMO number, lipuriik, registreerimissadam;b) lastimis- või lossimiskava, milles on nimetatud lasti kogus, lasti paigutus luukide järgi, lastimise või lossimise järjekord ja iga laadimis- või lossimistsükli käigus laaditav või lossitav kaubakogus;c) süvis sisenemisel ja kavandatav süvis väljumisel;d) ballastimiseks või ballasti eemaldamiseks kuluv aeg;e) laeva kogupikkus, laius ja lastiruumi pikkus selle vööripoolseima luugi vöörikoomingust kuni ahtripoolseima luugi ahtrikoominguni, mille kaudu lasti lastitakse või lossitakse;f) kaugus veeliinist esimese luugini, mille kaudu lastitakse või lossitakse, ning kaugus laeva küljest luugiavani;g) laeva pardatrepi asukoht;h) kõrgus veepinnast;i) laeva lastimisseadmete üksikasjalikud andmed ja võimsus, kui need on olemas;j) kinnitustrosside arv ja liik;k) erinõuded, nt trimmimine või pidev lasti veesisalduse mõõtmine;l) üksikasjalikud andmed vajalike remonditööde kohta, mis võivad edasi lükata sildumist ja lastimise või lossimise algust või edasi lükata laeva ärasõitu pärast lastimise või lossimise lõppu;m) laevaga seotud muu asjaomane teave, mida terminal nõuab.IV LISAKAPTENI ÜLESANDED ENNE LASTIMIST VÕI LOSSIMIST NING SELLE AJAL(millele on viidatud artikli 7 lõike 1 punktis d)Enne lastimise või lossimise algust ja selle ajal tagab kapten, et:1. lasti lastimine või lossimine ning ballastvee pumpamine merest või merre on vastutava laevaohvitseri kontrolli all;2. lasti ja ballastvee paigutust jälgitakse kogu lastimise või lossimise jooksul, vältimaks laeva konstruktsiooni ülekoormamist;3. laeva hoitakse ilma kreenita või, kui see on töö huvides vaja kreeni viia, hoitakse kreen nii väikesena kui võimalik;4. laev on kogu aja kindlalt haalatud, pidades silmas kohalikke ilmastikutingimusi ja ilmaennustusi;5. pardal viibib kinnitustrosside seadmiseks ning tava- ja häireolukordade tarbeks piisavalt ohvitsere ja laevapere liikmeid, pidades silmas vajadust võimaldada laevaperele väsimuse vältimiseks küllaldast puhkeaega;6. terminali esindajale tehakse teatavaks lasti trimmimisnõuded, mis peavad olema kooskõlas tahke mahtlasti ohutu vedamise IMO koodeksiga;7. terminali esindajale tehakse teatavaks asjasse puutuva laeva ballastimise või ballasti eemaldamise ning lastimis- või lossimiskiiruse kooskõlastamise nõuded ning võimalikud kõrvalekalded ballastimise või ballasti eemaldamise kavast või muud asjaolud, mis võivad lastimist või lossimist mõjutada;8. ballastvesi pumbatakse välja kokkulepitud lastimiskavale vastava kiirusega ning see ei ujuta üle kaid ega kõrval asuvaid laevu. Kui laevast ei ole kasulik enne lastimise trimmimisetappi kogu ballastvett välja pumbata, lepitakse terminali esindajaga kokku ajad, mil võib tarvis olla lastimine peatada, ning nimetatud seisakute kestus;9. terminali esindajaga on kokku lepitud meetmete kohta, mida võetakse vihma või muu ilmamuutuse korral, kui lasti iseloomust tulenevalt võiks selline muutus olla ohtlik;10. laeva kai ääres seismise ajal ei tehta pardal ega laeva ümbruses tuletöid, välja arvatud terminali esindaja loal ning pädeva asutuse seatud tingimustel;11. lastimise või lossimise lõppfaasis teostatakse lastimise ja lossimise ning laeva üle hoolikat järelevalvet;12. terminali esindajat hoiatatakse viivitamata, kui lastimine või lossimine on põhjustanud kahjustusi, tekitanud ohuolukorra või võib seda eeldatavalt teha;13. terminali esindajale tehakse teatavaks, millal peab algama laeva lõplik trimmimine, et oleks võimalik konveiersüsteem seisata;14. pakpoordi lossimine oleks täpses kooskõlas sama lastiruumi tüürpoordi lossimisega vältimaks laeva konstruktsiooni väändumist;15. ühe või enama lastiruumi ballastimisel peetaks silmas võimalikku tuleohtlike aurude väljavoolu lastiruumidest ning enne tuletööde tegemist nende lastiruumide ümbruses või nende peal võetaks ettevaatusmeetmeid.V LISATERMINALI POOLT KAPTENILE ANTAV TEAVE(millele on viidatud artikli 7 lõike 2 punktis a)1. Kai, mille ääres lastimine või lossimine toimub ja sildumiseks ning lastimise või lossimise lõpuleviimiseks eeldatavalt kuluv aeg.12. Lastimis- ja lossimisseadmete andmed, sealhulgas terminali nominaalne lastimis- või lossimiskiirus ning kasutatavate lastimis- või lossimiskolude arv, samuti iga puiste- või lossimistsükli eeldatav kestus.3. Kai või sadamasilla iseärasused, mida kapten peaks teadma, sealhulgas püsi- ja liikuvtakistuste, vendrite, pollarite asukoht ja haalamistingimused.4. Vee minimaalne sügavus kai ääres ning sisse- ja väljasõiduteedel.15. Vee tihedus kai ääres.6. Lastimise või lossimisega seonduvate lastiluukide või koomingute maksimaalne kaugus veeliinist ning maksimaalne kõrgus veepinnast.7. Maabumissildade paiknemine ja ligipääs neile.8. Kumb laeva poort peab olema kai pool.9. Maksimaalne lubatud kiirus sadamasillale lähenemisel ning puksiiride olemasolu, nende liik ja tõmbejõud pollaril.10. Eri lastiosade lastimise järjekord ja võimalikud muud piirangud, kui kaupa ei ole võimalik lastida laeva seisukohalt suvalises järjekorras või sobivasse lastiruumi.11. Lasti omadused, mis võivad pardal oleva lasti või selle jääkidega kokkupuutel põhjustada ohte.12. Eelteave kavandatavate lastimis- või lossimistoimingute kohta või muudatuste kohta olemasolevates lastimis- või lossimiskavades.13. Kas terminali lastimis- või lossimisseadmed on püsivalt kinnitatud või liikumispiiranguga.14. Kas on tarvis kinnitustrosse.15. Hoiatused seoses ebaharilike haalamistingimustega.16. Ballastimise või ballasti eemaldamise piirangud, kui neid on.17. Pädeva asutuse lubatav maksimaalne süvis.18. Terminaliga seotud mis tahes muu teave, mida kapten nõuab.VI LISATERMINALI ESINDAJA ÜLESANDED ENNE LASTIMIST VÕI LOSSIMIST NING SELLE AJAL(millele on viidatud artikli 7 lõike 2 punktis d)Enne lastimise või lossimise algust ning selle ajal täidab terminali esindaja järgmisi ülesandeid:1. teeb kaptenile teatavaks lastimise või lossimise eest vastutavate terminali töötajate või prahtija agendi nimed ja kontakteerumiskorra, et kapten saaks nendega ühendust võtta;2. võtab ettevaatusmeetmeid, et laeva lastimis- või lossimisseadmed ei kahjustaks laeva, ning teavitab kaptenit võimalikest põhjustatud kahjustustest;3. tagab laeva hoidmise ilma kreenita või, kui töö huvides on vajalik kreen, selle hoidmise nii väikesena kui võimalik;4. tagab, et pakpoordi lossimine oleks täpses kooskõlas sama ruumi tüürpoordi lossimisega, vältimaks laeva väändumist;5. hoiatab suure tihedusega lasti puhul või suurte üksikute kopatäite korral kaptenit, et laeva konstruktsioonile võivad kuni lastiruumi ülaosa täieliku katmiseni rakenduda suured kohalikud koormused, eelkõige siis, kui on lubatav kõrgelt allapuistamine, ning eriti hoolikas tuleb olla iga lastiruumi lastimise alguses;6. tagab, et kapten ja terminali esindaja on kokku leppinud kõikide lastimise või lossimise etappide ja aspektide osas ning et kaptenit teavitatakse võimalikest kokkulepitud lastimiskiiruse muudatustest ning iga laadimistsükli lõpuleviimisest;7. registreerib lasti massi ja paigutuse ning tagab, et lastiruumide koormused ei kaldu kõrvale kokkulepitud lastimis- või lossimiskavast;8. tagab lastimisel või lossimisel lasti trimmimise vastavalt kapteni nõudmistele;9. tagab, et väljumissüvise saavutamiseks ja trimmimiseks vajalik last võimaldab terminali konveiersüsteemid lastimise lõpuks seisata ja tühjendada. Selleks teeb terminali esindaja kaptenile teatavaks terminali konveiersüsteemis sisalduva nominaalkoguse tonnides ning võimalikud nõuded seoses konveiersüsteemi tühjendamisega lastimise lõpuks;10. lossimise korral hoiatab kaptenit, kui kavas on lossimiskolude arvu suurendada või vähendada, ning teavitab kaptenit iga kord, kui mõne lastiruumi lossimine loetakse lõpetatuks;11. tagab, et laeva kai ääres seismise ajal ei tehta pardal ega laeva ümbruses tuletöid, välja arvatud kapteni loal ning pädeva asutuse seatud tingimustel.1 EÜT C 311, 31.10.2000, lk 240 ja EÜT C 180 E, 26.6.2001, lk 273.2 EÜT C 14, 16.1.2001, lk 37.3 Euroopa Parlamendi 13. veebruari 2001. aasta arvamus (EÜT C 276, 1.10.2001, lk 38), nõukogu 27. juuni 2001. aasta ühine seisukoht (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata) ja Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2001. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).4 EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.5 EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.6 Nõukogu 19. juuni 1995. aasta direktiiv 95/21/EÜ laevaohutust, reostuse vältimist ning elu- ja töötingimusi laevadel käsitlevate rahvusvaheliste standardite rakendamise kohta ühenduse sadamaid kasutavate ja liikmesriikide jurisdiktsiooni all olevates vetes sõitvate laevade suhtes (sadamariigi järelevalve) (EÜT L 157, 7.7.1995, lk 1). Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 1999/97/EÜ (EÜT L 331, 23.12.1999, lk 67).7 Nõukogu 22. novembri 1994. aasta direktiiv 94/57/EÜ laevade kontrolli ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta (EÜT L 319, 12.12.1994, lk 20). Direktiivi on muudetud komisjoni direktiiviga 97/58/EÜ (EÜT L 274, 7.10.1997, lk 8).8 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiiv 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord ning infoühiskonna teenuste eeskirjade esitamise kord (EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37). Direktiivi on muudetud direktiiviga 98/48/EÜ (EÜT L 217, 5.8.1998, lk 18).9 Nõukogu 13. septembri 1993. aasta direktiiv 93/75/EMÜ miinimumnõuete kohta, mis käsitlevad ohtlikke või saastavaid kaupu vedavaid laevu, mis suunduvad ühenduse sadamatesse või lahkuvad sealt (EÜT L 247, 5.10.1993, lk 19). Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega 98/74/EÜ (EÜT L 276, 13.10.1998, lk 7).1 Andmeid eeldatava sildumisaja ja lahkumisaja ning kaiäärse miinimumsügavuse kohta ajakohastatakse pidevalt ning edastatakse kaptenile pärast igakordset eeldatava saabumisaja teatamist. Vee miinimumsügavuse kohta sisse- ja väljasõiduteedel annab teavet terminal või pädev asutus vastavalt vajadusele.


title: Komisjoni direktiiv 2005/11/EÜ, 16. veebruar 2005, millega muudetakse tehnika arenguga arvestamiseks nõukogu direktiivi 92/23/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste rehvide ja nende paigaldamise kohtaEMPs kohaldatav tekst

text:
               17.2.2005

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 46/42

      KOMISJONI DIREKTIIV 2005/11/EÜ,
   16. veebruar 2005,
   millega muudetakse tehnika arenguga arvestamiseks nõukogu direktiivi 92/23/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste rehvide ja nende paigaldamise kohta
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 13 lõiget 2,
   võttes arvesse nõukogu 31. märtsi 1992. aasta direktiivi 92/23/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste rehvide ja nende paigaldamise kohta, (2) eriti selle artiklit 10,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiiv 92/23/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist EÜ tüübikinnitusmenetluse kohta, mis kehtestati direktiiviga 70/156/EMÜ.

               (2)

               Direktiiviga 92/23/EMÜ, mida on muudetud direktiiviga 2001/43/EÜ, on kehtestatud tüübikinnitusasutustele võimalus rehvitootjate laborite tunnustamiseks heakskiidetud katselaboritena kuni 31. detsembrini 2005. Kõnealune säte on praktikas hästi toiminud, seetõttu tuleks seda võimalust pikendada ja nimetatud tähtaeg ära jätta.

               (3)

               Tehnika areng rehvitootmissektoris on väga kiire. Suure nõudluse tõttu tarbijate ja autotööstuse poolt lüheneb rehvide tootmistsükkel ning eri rehvitüüpide hulk kasvab pidevalt. Olukord muutub tõenäoliselt veelgi keerukamaks tulevikus, kui tekib vajadus kulukate või ainulaadsete katseseadmete ja teadmiste järele. Uudistoodete kiireks turuletoomiseks on hädavajalik piisav arv uurimisüksusi, mida saab paindlikult kasutada.

               (4)

               Pidades silmas tehnika arengut üha paremate rehvide valmistamisel, tuleb kasutusele võtta ka üha keerukamaid katsemenetlusi. Praegu on üksnes rehvitoojatel piisavalt katsevõimsust rohkearvuliste vajalike testide tegemiseks.

               (5)

               Seetõttu tuleks direktiivi 92/23/EMÜ vastavalt muuta.

               (6)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 70/156/EMÜ artikli 13 1. lõikega asutatud tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Nõukogu direktiivi 92/23/EMÜ I lisa punkti 1.3 asendatakse järgmise tekstiga:

                  “1.3

                  Tüübikinnitusasutus võib tunnustada rehvitootjate laboreid heakskiidetud katselaboritena vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ artikli 14 lõikele 1.”

   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad hiljemalt 31. detsembriks 2005 käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 1. jaanuarist 2006.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 16. veebruar 2005

            Komisjoni nimel

            asepresident

         Günter VERHEUGEN

      (1)  EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/104/EÜ (ELT L 337, 13.11.2004, lk 13).

      (2)  EÜT L 129, 14.5.1992, lk 95. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/43/EÜ (EÜT L 211, 4.8.2001, lk 25).


title: Nõukogu direktiiv (EL) 2016/2258, 6. detsember 2016, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses maksuhaldurite juurdepääsuga rahapesuvastasele teabele

text:
                  16.12.2016

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 342/1

            NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2016/2258,
      6. detsember 2016,
      millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses maksuhaldurite juurdepääsuga rahapesuvastasele teabele
      EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 113 ja 115,
      võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
      olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),
      võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),
      toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Nõukogu direktiivi 2014/107/EL, (3) mis muudab direktiivi 2011/16/EL, (4) kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2016 27 liikmesriigi suhtes ja alates 1. jaanuarist 2017 Austria suhtes. Kõnealuse direktiiviga rakendatakse finantskontode maksualase teabe automaatse vahetuse ülemaailmset standardit liidus, tagades, et teave finantskontode omanike kohta edastatakse liikmesriigile, mille resident konto omanik on.

                  (2)

                  Direktiivis 2011/16/EL on sätestatud, et kui konto omanik on vahendusüksus, vaatavad finantsasutused kõnealuse üksuse läbi ning teevad kindlaks tegelikult kasu saavad omanikud ja teatavad neist. See oluline element kõnealuse direktiivi kohaldamisel põhineb Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 (5) kohaselt saadud rahapesuvastasel teabel, et tuvastada tegelikult kasu saavad omanikud.

                  (3)

                  Selleks et tõhusalt valvata selle järele, kuidas finantsasutused kohaldavad direktiivis 2011/16/EL sätestatud hoolsusmeetmeid, vajavad maksuhaldurid juurdepääsu rahapesuvastasele teabele. Kõnealuse juurdepääsu puudumisel ei oleks nimetatud halduritel võimalik teha järelevalvet, kinnitada ja auditeerida, et finantsasutused kohaldavad direktiivi 2011/16/EL nõuetekohaselt ning tuvastavad korrektselt vahendusüksuste tegelikult kasu saavad omanikud ja teatavad neist.

                  (4)

                  Direktiiviga 2011/16/EL reguleeritakse liikmesriikidevahelise teabevahetuse ja halduskoostöö muid vorme. Maksustamisalase halduskoostöö raames juurdepääs isikute poolt direktiivi (EL) 2015/849 alusel hoitavale rahapesuvastasele teabele tagaks maksuhalduritele paremad võimalused direktiivist 2011/16/EL tulenevate kohustuste täitmiseks ning tõhusamaks võitlemiseks maksudest kõrvalehoidumise ja pettuse vastu.

                  (5)

                  Seepärast tuleb tagada, et maksuhalduritel oleks võimalik juurde pääseda rahapesuvastasele teabele, menetlustele, dokumentidele ja mehhanismidele, et nad saaksid direktiivi 2011/16/EL nõuetekohase kohaldamise järele valvates täita oma ülesandeid ning et kõik kõnealuses direktiivis sätestatud halduskoostöö vormid saaksid toimida.

                  (6)

                  Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Kuigi käesoleva direktiiviga nõutakse, et maksuhaldurite juurdepääs isikuandmetele oleks õigusaktiga ette nähtud, ei eelda see tingimata õigusakti vastuvõtmist parlamendis, piiramata asjaomase liikmesriigi põhiseaduslikku korda. Selline õigusakt peaks vastavalt Euroopa Liidu Kohtu ja Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikale olema siiski selge ja täpne ning selle kohaldamine peaks olema arusaadav ja eeldatav isikute jaoks, kelle suhtes seda kohaldatakse.

                  (7)

                  Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt tõhus liikmesriikidevaheline halduskoostöö ja selle tõhus järelevalve siseturu nõuetekohase toimimisega kooskõlas olevatel tingimustel, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda nõutava ühetaolisuse ja tõhususe tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

                  (8)

                  Finantsasutuste poolt direktiivi 2011/16/EL kohaselt klientide suhtes rakendatavad hoolsusmeetmed on juba toimimas ja esimesed teabevahetustoimingud peavad olema lõpule viidud 2017. aasta septembriks. Selleks et vältida kõnealuse direktiivi kohaldamise tõhusa järelevalve edasilükkumist, tuleks käesolev muutev direktiiv jõustada ja üle võtta nii kiiresti kui võimalik, kuid hiljemalt 1. jaanuariks 2018.

                  (9)

                  Direktiivi 2011/16/EL tuleks seetõttu vastavalt muuta,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
      Artikkel 1
      Direktiivi 2011/16/EL artiklisse 22 lisatakse järgmine lõige:

         „1a.   Selleks et rakendada liikmesriikide õigusakte, millega jõustatakse käesolev direktiiv, ja tagada nende täitmine, ning selleks, et tagada käesoleva direktiiviga loodava halduskoostöö toimimine, annavad liikmesriigid maksuhalduritele õigusaktidega juurdepääsu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 (*1) artiklites 13, 30, 31 ja 40 osutatud mehhanismidele, menetlustele, dokumentidele ja teabele.

      Artikkel 2
      1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud normid hiljemalt 31. detsembriks 2017. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.
      Nad kohaldavad kõnealuseid norme alates 1. jaanuarist 2018.
      Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
      2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
      Artikkel 3
      Käesolev direktiiv jõustub selle vastuvõtmise päeval.
      Artikkel 4
      Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

         Brüssel, 6. detsember 2016

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            P. KAŽIMÍR

         (1)  22. novembri 2016. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

         (2)  19. oktoobri 2016. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

         (3)  Nõukogu 9. detsembri 2014. aasta direktiiv 2014/107/EL, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas (ELT L 359, 16.12.2014, lk 1).

         (4)  Nõukogu 15. veebruari 2011. aasta direktiiv 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta ja direktiivi 77/799/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 64, 11.3.2011, lk 1).

         (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).


title: Nõukogu direktiiv 2003/50/EÜ, 11. juuni 2003, millega muudetakse direktiivi 91/68/EMÜ seoses lammaste ja kitsede liikumise kontrolli tugevdamisega

text:
Avis juridique important

|

32003L0050

Official Journal L 169 , 08/07/2003 P. 0051 - 0066

NÕUKOGU DIREKTIIV 2003/50/EÜ,11. juuni 2003,millega muudetakse direktiivi 91/68/EMÜ seoses lammaste ja kitsede liikumise kontrolli tugevdamisegaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,1võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust2võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,3ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu direktiiviga 91/68/EMÜ4 sätestatakse ühendusesisest lammaste ja kitsedega kauplemist reguleerivad loomatervishoiunõuded.(2) Nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiivi 64/432/EMÜ (ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta)5 on hiljem ühenduse loomakasvatussektori arengute arvesse võtmiseks direktiiviga 97/12/EÜ6 muudetud ja ajakohastatud.(3) Lambaid ja kitsi peetakse veiste ja sigadega sarnaselt ning nad on samalaadsetele haigustele vastuvõtlikud.(4) Teatavates ühenduse osades 2001. aastal puhkenud suu- ja sõrataud levis suures osas lammaste liikumise kaudu. Seetõttu on komisjoni 24. aprilli 2001. aasta otsusega 2001/327/EÜ (mis käsitleb suu- ja sõrataudile vastuvõtlike loomaliikide liikumise piiramist ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2001/263/EÜ7) tõhustatud ühendusesisese lammaste ja kitsedega kauplemise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiu nõuded.(5) Pärast 2001. aasta suu- ja sõrataudi puhangu möödumist korraldasid nõukogu eesistujariik Belgia ja komisjon 2001. aasta detsembris suu- ja sõrataudi ennetamise ja tõrje rahvusvahelise konverentsi, et teha 2001. aasta puhangu osas esimesed järeldused. Konverents kutsus komisjoni tegema kohaseid ettepanekuid ühenduse õigusaktide osas, mis aitaksid tulevikus selliseid puhanguid vältida ning juhul, kui haiguspuhanguid siiski esineb, vähendaksid nende kahjulikku majanduslikku mõju. Lisaks esitati komisjonile ettepanek tervishoiugarantiide osas haiguskahtlaste loomade liikumist tõhusamalt kontrollida.(6) Seetõttu on käesoleva direktiivi eesmärk tõhustada lammaste ja kitsede liikumise kontrolli selleks, et tugevdada liikmesriikide poolt kooskõlas direktiiviga 64/432/EMÜ nende loomaliikide osas ühendusesiseseks kaubanduseks pakutud tervishoiugarantiisid.(7) On vaja sätestada kiire menetlus veterinaartõendite ajakohastamise jaoks.(8) Direktiivi 91/68/EMÜ tuleks seetõttu muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevaga muudetakse direktiivi 91/68/EMÜ järgmiselt.1. Artikkel 2 asendatakse järgmisega:"Artikkel 2a) Võimaluse korral kohaldatakse direktiivi 90/425/EMÜ artiklis 2 ja 19. novembri 1991. aasta direktiivi 91/628/EMÜ (mis käsitleb loomade kaitset vedamise ajal ja millega muudetakse direktiive 90/425/EMÜ ja 91/496/EMÜ*) artiklis 2 esitatud määratlusi.b) Lisaks sellele kohaldatakse käesolevas direktiivis järgmiseid määratlusi:1) tapalambad ja -kitsed - lambad ja kitsed, keda kavatsetakse tapmiseks otse või heakskiidetud kogumiskeskuse kaudu tappamajja viia;2) aretuslambad ja -kitsed - kõik, välja arvatud punktides 1 ja 3 mainitud lambad ja kitsed, keda kavatsetakse otse või mingi heakskiidetud kogumiskeskuse kaudu sihtkohta viia;3) nuumlambad ja -kitsed - kõik, välja arvatud punktides 1 ja 2 mainitud lambad ja kitsed, keda kavatsetakse otse või mingi heakskiidetud kogumiskeskuse kaudu sihtkohta viia;4) ametlikult brutselloosivaba lamba- ja kitsekasvatusettevõte - ettevõte, mis vastab A lisa 1. peatüki I jaotises sätestatud tingimustele;5) brutselloosivaba lamba- ja kitsekasvatusettevõte - ettevõte, mis vastab A lisa 2. peatükis sätestatud tingimustele;6) teatamiskohustuslik loomataud - B lisa I jaotises loetletud haigus;7) riiklik veterinaararst - liikmesriigi pädeva keskasutuse poolt ametisse nimetatud veterinaararst;8) päritoluettevõte - ettevõte, kus lambaid ja kitsi on peetud pidevalt käesoleva direktiivi nõuetele vastavalt ja kus säilitatakse andmed loomade päritolu kohta, mida pädevad asutused võivad kontrollida;9) kogumiskeskus - kogumiskeskus või turg, kus erinevatest ettevõtetest pärit lambad ja kitsed pannakse riikliku veterinaararsti järelevalve all kokku loomade riigisiseseks liikumiseks mõeldud partiideks;10) heakskiidetud kogumiskeskus - koht, kus erinevatest ettevõtetest pärit lambad ja kitsed kogutakse kokku ühendusesiseseks kaubanduseks mõeldud partiideks;11) vahendaja - füüsiline või juriidiline isik, kes ostab ja müüb otse või kellegi kaudu loomi kaubanduslikul eesmärgil ja kes müüb hiljemalt 29 päeva jooksul pärast loomade ostmist need edasi või paigutab need kohast, kuhu loomad algselt saabusid, ümber teistesse temale mittekuuluvatesse ruumidesse või otse tapamajja;12) heakskiidetud vahendaja tööruumid - pädeva asutuse poolt heaks kiidetud punktis 11 määratletud vahendaja tööruumid, kus erinevatest ettevõtetest pärit lambad ja kitsed kogutakse kokku partiideks, mis on ette nähtud ühendusesiseseks kaubanduseks;13) veoettevõtja - direktiivi 91/628/EMÜ artiklis 5 osutatud füüsiline või juriidiline isik;14) piirkond - liikmesriigi territooriumi osa, mille pindala on vähemalt 2 000 km2 ja mida kontrollivad pädevad asutused ning mis hõlmab vähemalt ühte järgmistest halduspiirkondadest: Belgia: province/provincie Saksamaa: Regierungsbezirk Taani: amt või island Prantsusmaa: département Itaalia: provincia Luksemburg 6 - Madalmaad: RVV-kring Ühendkuningriik:Inglismaa, Wales ja Põhja-Iirimaa: countyŠotimaa: district või island area Iirimaa: county Kreeka: [INSERT GREEK TEXT, OJ PAGE 52] Hispaania: provincia Portugal:mandriosa: distritomuud Portugali territooriumi osad: região autnoma Austria: Bezirk Rootsi: län Soome: lääni/län;* EÜT L 340, 11.12.1991, lk 17. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 95/29/EÜ (EÜT L 148, 30.6.1995, lk 52)."2. Artikkel 3 asendatakse järgmisega:"Artikkel 31. Tapalammaste ja -kitsedega võib kaubelda ainult juhul, kui nad vastavad artiklites 4, 4a, 4b ja 4c sätestatud tingimustele.2. Nuumlammaste ja -kitsedega võib kaubelda ainult juhul, kui nad vastavad artiklites 4, 4a, 4b ja 5 sätestatud tingimustele, ilma et see piiraks mingite artiklites 7 ja 8 nõutavate võimalike lisagarantiide kohaldamist.3. Aretuslammaste ja -kitsedega võib kaubelda ainult juhul, kui nad vastavad artiklites 4, 4a, 4b, 5 ja 6 esitatud tingimustele, ilma et see piiraks mingite artiklites 7 ja 8 nõutavate võimalike lisagarantiide kohaldamist.4. Erandina lõigete 2 ja 3 sätetest, võivad sihtkohaks oleva liikmesriigi pädevad asutused siiski lubada üldisi või piiratud ulatusega kitsendusi ühenduse sisepiiride läheduses üksnes ajutiselt karjatatavate aretus- ja nuumlammaste ning -kitsede liikumise suhtes. Kitsendusi kehtestavad liikmesriigid informeerivad komisjoni kitsenduste sisust.5. Käesoleva direktiiviga hõlmatud lambad ja kitsed ei tohi pärast päritoluettevõttest lahkumist ja sihtkohta saabumist puutuda kokku muude kui samaväärse tervisliku seisundiga sõralistega."3. Artikkel 4 asendatakse järgmisega:"Artikkel 41. Liikmesriigid tagavad, et lambad ja kitsed:a) identifitseeritakse ja registreeritakse kooskõlas ühenduse õigusaktidega;b) kontrollitakse riikliku veterinaararsti poolt 24 tundi enne loomade pealelaadimist ning neil ei esine haiguse kliinilisi tunnuseid;c) ei ole pärit ettevõttest, mis on tervishoiuga seotud põhjustel kuulutatud keelualuseks, ega ole sellistest ettevõtetest pärit loomadega kokkupuutes olnud; pärast seda, kui viimane punktides i, ii või iii osutatud haigust põdev või haiguskahtlusega loom tapetakse ja/või selline loom kõrvaldatakse, kestab selline keeld vähemalt:i) 42 päeva brutselloosi korral;ii) 30 päeva marutaudi korral;iii) 15 päeva siberi katku korral;d) ei ole pärit ettevõttest, mis asub piirkonnas, mis on tervishoiuga seotud põhjustel kuulutatud keelualuseks või mille suhtes on kooskõlas ühenduse ja/või siseriiklike õigusaktidega sätestatud piirang, ega olnud kokkupuutes sellisest ettevõttest pärit loomadega;e) ei ole hõlmatud suu- ja sõrataudi käsitlevate ühenduse õigusaktidele vastavate veterinaarpiirangutega, mis on kehtestatud seoses suu- ja sõrataudiga, ning neid ei ole suu- ja sõrataudi vastu vaktsineeritud.2. Liikmesriigid tagavad, et ei kaubeldaks loomadega:a) keda võib olla vaja tappa selliste haiguste likvideerimise riikliku programmi alusel, mida ei käsitleta direktiivi 90/425/EMÜ C lisas ega ka käesoleva direktiivi B lisa 1. peatükis;b) keda ei saa tervishoiu või loomade tervishoiuga seotud põhjustel, mis on esitatud asutamislepingu artiklis 30, nende enda territooriumil turustada.3. Liikmesriigid tagavad, et lambad ja kitsed:a) on sündinud ja sünnist peale kasvanud ühenduses, võib) on kooskõlas ühenduse seadusandlusega imporditud kolmandast riigist."4. Lisatakse järgmised artiklid:"Artikkel 4a1. Liikmesriigid tagavad, et tapa-, aretus- ja nuumlambaid ja -kitsi ei saadeta teise liikmesriiki, välja arvatud juhul, kui loomad:a) on päritoluettevõttes olnud järjest vähemalt 30 päeva või sünnist peale juhul, kui loomad on nooremad kui 30 päeva;b) ei ole pärit ettevõttest, kuhu on 21 päeva enne lähetamist viidud lambaid või kitsi;c) ei ole pärit ettevõttest, kuhu on 30 päeva enne lähetamist toodud kolmandast riigist imporditud sõralisi.2. Erandina lõike 1 punktidest b ja c võivad liikmesriigid lubada lammaste ja kitsede saatmist teise liikmesriiki juhul, kui lõike 1 punktides b ja c osutatud loomad on olnud täielikult teistest ettevõtte loomadest eraldatud.Artikkel 4b1. Liikmesriigid tagavad, et lõigetes 2-6 sätestatud tingimusi kohaldatakse lammaste ja kitsede ühendusesisese kaubanduse suhtes.2. Loomad ei tohi enne seda, kui nad viimast korda sertifitseeriti müümiseks teises liikmesriigis asuvas lõppsihtkohas, mis on märgitud veterinaartõendisse, olla rohkem kui kuus päeva väljaspool päritoluettevõtet.Ilma et see piiraks artikli 9 lõike 1 kohaldamist, tuleks mereveo korral seda kuuepäevast tähtaega pikendada meresõidu pikkuse võrra.3. Pärast päritoluettevõttest lahkumist tuleb loomad saata otse teise liikmesriigi sihtkohta.4. Erandina lõikest 3 võivad lambad ja kitsed pärast päritoluettevõttest lahkumist ja enne teise liikmesriigi sihtkohta saabumist läbida transiidi korras ainult ühte päritoluliikmesriigis asuvat heakskiidetud kogumiskeskust.Tapalammaste ja -kitsede puhul võib heakskiidetud kogumiskeskuse asendada päritoluliikmesriigis asuva heakskiidetud vahendaja ruumidega.5. Tapaloomad, mis on sihtliikmesriiki saabumisel viidud tapamajja, tuleb tappa nii kiiresti kui võimalik, kuid hiljemalt 72 tunni jooksul pärast saabumist.6. Ilma, et see piiraks artikli 3 lõike 5 kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et käesoleva direktiiviga hõlmatud loomad ei ohusta pärast päritoluettevõttest lahkumist ja enne sihtkohta saabumist nende lammaste ja kitsede tervislikku seisundit, kes ei ole ette nähtud ühendusesiseseks kaubanduseks.Artikkel 4c1. Erandina artikli 4a lõike 1 punktist a võib tapalammaste ja -kitsedega kaubelda pärast seda, kui nad on vähemalt 21 päeva püsivalt päritoluettevõttes viibinud.2. Erandina artikli 4a lõike 1 punktist b ja ilma et see piiraks lõike 1 ja artikli 4b lõike 2 sätete kohaldamist, võib tapalambaid ja -kitsi viia välja päritoluettevõttest, kuhu on lambaid ja kitsi toodud 21 päeva enne lähetamist, juhul, kui nad veetakse otse teises liikmesriigis asuvasse tapamajja koheseks tapmiseks, ilma et kõnealuseid loomi transporditaks kogumiskeskuse või kooskõlas direktiiviga 91/628/EMÜ loodud peatuspaiga kaudu.3. Erandina artikli 4b lõigetest 3 ja 4 ja ilma et see piiraks artikli 4b lõike 2 sätete kohaldamist, võib tapalambaid ja -kitsi viia pärast päritoluettevõttest lahkumist läbi veel ühe kogumiskeskuse, juhul kui on täidetud järgmised alternatiivsed tingimused:a) loomad peavad enne päritoluliikmesriigis asuva ja artikli 4b lõikes 4 osutatud heakskiidetud kogumiskeskuse läbimist vastama järgmistele tingimusele:i) pärast päritoluettevõttest lahkumist läbivad loomad ainult ühe riikliku veterinaararsti järelevalve all oleva kogumiskeskuse, mis võtab vastu ainult samasuguse tervisliku seisundiga loomi;ii) ilma et see piiraks lammaste ja kitsede identifitseerimist käsitlevate ühenduse õigusaktide kohaldamist, tuleb päritoluettevõtte kindlakstegemise võimaldamiseks loomad hiljemalt selles kogumiskeskuses individuaalselt identifitseerida jaiii) kogumiskeskusest veetakse loomad, millega on kaasas riikliku veterinaararsti dokument, artikli 4b lõikes 4 osutatud heakskiidetud kogumiskeskusesse, kus nad sertifitseeritakse ja kust nad seejärel saadetakse otse sihtliikmesriigi tapamajja;võib) loomad võivad enne seda, kui nad saadetakse järgmiste tingimuste alusel sihtliikmesriigi tapamajja, läbida pärast päritoluliikmesriigist väljaviimist ainult ühte heakskiidetud kogumiskeskust:i) heakskiidetud kogumiskeskus asub sihtliikmesriigis, kus loomad tuleb riikliku veterinaararsti järelevalve all viia otse tapamajja, kus nad tuleb viie päeva jooksul pärast heakskiidetud kogumiskeskusesse saabumist tappa, võiii) heakskiidetud kogumiskeskus asub ühes transiitliikmesriigis, kust loomad saadetakse otse sihtliikmesriigi tapamajja, mis on märgitud kooskõlas artikli 9 lõikega 6 väljastatud veterinaartõendisse."5. Artikkel 8a asendatakse järgmisega:"Artikkel 8a1. Liikmesriigid tagavad, et pädeva asutuse heakskiidu saamiseks peavad kogumiskeskused vastama vähemalt järgmistele tingimustele:a) nad peavad olema riikliku veterinaararsti järelevalve all, kes tagab eelkõige artikli 3 lõike 5 sätete järgimise;b) nad peavad asuma piirkonnas, mille suhtes ei kehti keeldu ega piiranguid vastavalt asjakohastele ühenduse ja/või siseriiklikele õigusaktidele;c) nad peavad olema enne iga kasutamist puhastatud ja desinfitseeritud vastavalt riikliku veterinaararsti nõuetele;d) loomade vastuvõtmise mahtu arvesse võttes peavad kogumiskeskusel olemas olema järgmised:- ainult sellisel eesmärgil kasutatavad rajatised juhul, kui neid kasutatakse kogumiskeskusena,- vajalikud ruumid peale- ja mahalaadimiseks ning standarditele vastavad sobivad laudad, samuti nende jootmiseks, söötmiseks ja nende käsitlemiseks vajalikud ruumid; neid ruume peab olema lihtne puhastada ja identifitseerida,- asjakohased ruumid kontrollimiste läbiviimiseks,- asjakohased isolatsiooniruumid,- asjakohased seadmed ruumide ja veoautode puhastamiseks ja desinfitseerimiseks,- asjakohased ruumid sööda, allapanu ja sõnniku jaoks,- asjakohane süsteem heitvee kogumise jaoks,- ametiruumid riikliku veterinaararsti jaoks;e) kogumiskeskused tohivad vastu võtta ainult loomi, kes on identifitseeritud kooskõlas ühenduse seadusandlusega ja vastavad käesolevas direktiivis asjaomase loomakategooria jaoks sätestatud loomatervishoiu nõuetele. Selleks peab keskuse omanik või keskuse eest vastutav isik loomade vastuvõtmisel tagama, et loomadega on kaasas vastavate loomaliikide ja -kategooriate osas nõutavad veterinaardokumendid või vastavad tõendid;f) kogumiskeskused läbivad pädeva asutuse korrapärase kontrolli selleks, et teha kindlaks, kas heakskiidu tingimused on jätkuvalt täidetud.2. Kogumiskeskuse omanik või selle eest vastutav isik peab loomade saatedokumentide või nende identifitseerimisnumbrite või -märkide põhjal märkima registrisse või andmebaasi ning säilitama nendes vähemalt kolm aastat järgmist teavet:- lammaste ja kitsede omaniku nimi, nende päritolu, nende saabumise ja väljaviimise kuupäev, nende arv ja identifitseerimisandmed või kogumiskeskusesse saabuvate loomade päritoluettevõtte registreerimisnumber, ning vajaduse korral selle kogumiskeskuse loa- või registreerimisnumber, mida loomad on enne keskusesse saabumist läbinud, ning nende kavandatav sihtkoht,- veoettevõtja registreerimisnumber ja loomi vedava või kogumiskeskusest toova veoauto registrinumber.3. Pädev asutus väljastab igale heakskiidetud kogumiskeskusele loanumbri. Heakskiidu võib anda ühe või mitme käesoleva direktiiviga hõlmatud liigi suhtes või aretus-, nuum- või tapaloomade suhtes. Pädev asutus edastab komisjonile heakskiidetud kogumiskeskuste nimekirja ning selle ajakohastused. Komisjon esitab selle loetelu liikmesriikidele artikli 15 lõikes 1 osutatud komitee raames.4. Pädev asutus võib loa peatada või tühistada juhul, kui seoses tervishoiualaste piirangutega ei täideta käesoleva artikli või teiste käesoleva direktiivi või teiste direktiivide asjaomaseid sätteid. Loa võib ennistada, kui pädev asutus on teinud kindlaks, et kogumiskeskus vastab kõikidele käesoleva direktiivi asjakohastele sätetele.5. Pädev asutus tagab, et töötamise ajal on kogumiskeskustes kõikide kohustuste täitmiseks piisav arv heakskiidetud veterinaararste.6. Kõik käesoleva artikli ühetaoliseks kohaldamiseks vajalikud üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 15 lõikes 2 osutatud korras."6. Lisatakse järgmised artiklid:"Artikkel 8b1. Liikmesriigid tagavad, et kõik vahendajad registreeritakse, ja et ühendusesisese kaubanduse puhul peab pädev asutus vahendajad heaks kiitma ning väljastama neile loanumbri, samuti peavad heakskiidetud vahendajad vastama vähemalt järgmistele tingimustele:a) vahendajad tohivad kaubelda ainult nende loomadega, mis on identifitseeritud ja on pärit ettevõtetest, mis vastavad artiklis 3 sätestatud tingimustele. Selleks peab vahendaja tagama, et loomad on nõuetekohaselt identifitseeritud ja nendega on kaasas käesolevale direktiivile vastavad veterinaartõendid;b) vahendaja peab loomadega kaasas oleva dokumendi või loomade identifitseerimisnumbri või -märgi põhjal pidama registrit või andmebaasi ning säilitama vähemalt kolm aastat järgmist teavet:- omaniku nimi, loomade päritolu, nende ostmise kuupäev, nende kategooria, lammaste ja kitsede arv ja identifitseerimisandmed või ostetud loomade osas päritoluettevõtte registreerimisnumber, vajaduse korral selle kogumiskeskuse loa- või registreerimisnumber, mida loomad on enne seda läbinud, ning nende kavandatav sihtkoht,- veoettevõtja registreerimisnumber ja/või loomi vedava või kogumiskeskusest toova veoauto registrinumber,- ostja nimi ja aadress ning looma sihtkoht,- koopiad teekonnaplaanidest ja/või veterinaartõendite järjekorranumbritest;c) kui vahendaja hoiab loomi oma ruumides, peab ta tagama, et:- loomade eest vastutavad töötajad saavad spetsiaalset koolitust käesoleva direktiivi nõuete kohaldamiseks ja loomadele hoolitsuse ja heaolu kindlustamiseks,- riiklik veterinaararst viib loomadel korrapäraselt läbi vajalikke kontrollimisi ja teste ning et haiguse leviku vältimiseks võetakse kõik vajalikud meetmed.2. Liikmesriigid tagavad, et kõik vahendaja poolt tööga seoses kasutatavad ruumid on registreeritud ja pädev astus annab nendele loanumbri ning need vastavad vähemalt järgmistele tingimustele:a) ruumid peavad olema riikliku veterinaararsti järelevalve all;b) nad peavad asuma piirkonnas, mille suhtes ei kehti keeldu ega piiranguid vastavalt asjakohastele ühenduse või siseriiklikele õigusaktidele;c) neil peavad olema:- asjakohased, piisavalt suured ruumid, ja eelkõige kontrollimise ja isoleerimise ruumid selleks, et loomi oleks nakkushaiguse puhkemise korral võimalik isoleerida,- vajalikud ruumid mahalaadimiseks ning vajaduse korral standarditele vastavad sobivad laudad, samuti nende jootmiseks, söötmiseks ja nende käsitlemiseks vajalikud ruumid; neid ruume peab olema lihtne puhastada ja identifitseerida,- asjakohased ruumid allapanu ja sõnniku vastuvõtmise jaoks,- asjakohane süsteem heitvee kogumise jaoks;c) nad peavad olema enne iga kasutamist puhastatud ja desinfitseeritud vastavalt riikliku veterinaararsti nõuetele.3. Pädev asutus võib loa peatada või tühistada juhul, kui seoses tervishoiualaste piirangutega ei täideta käesoleva artikli või teiste käesoleva direktiivi või teiste direktiivide asjaomaseid sätteid. Loa võib ennistada, kui pädev asutus on teinud kindlaks, et vahendaja vastab kõikidele käesoleva direktiivi asjakohastele sätetele.4. Pädev asutus peab käesoleva artikli tingimuste täitmise tagamiseks läbi viima korrapäraseid kontrollimisi.Artikkel 8c1. Liikmesriigid tagavad, et direktiivi 91/628/EMÜ artiklis 5 osutatud veoettevõtjad vastavad järgmistele lisatingimustele:a) loomade vedamisel peavad nad kasutama transpordivahendeid:- mis on ehitatud selliselt, et loomade fekaalid, allapanu või loomatoit ei kukuks sõidukist välja,- mida puhastatakse ja desinfitseeritakse kohe pärast loomade vedu, või et selliste toodete vedu, mis võib loomade tervishoidu mõjutada ning vajaduse korral enne loomade pealelaadimist kasutades selleks desinfektsioonivahendeid, mille kasutamine on ametlikult pädeva asutuse poolt lubatud;b) neil peavad olema vajalikud puhastus- ja desinfitseerimisseadmed, mis on pädeva asutuse poolt heaks kiidetud, sealhulgas rajatised allapanu ja sõnniku hoidmiseks, või nad peavad esitama tõendid selle kohta, et neid toiminguid viib läbi pädeva asutuse poolt heakskiidetud kolmas isik.2. Veoettevõtja peab tagama, et loomade vedamisel kasutatavate sõidukite kohta peetakse registrit, mis sisaldab vähemalt järgmist teavet ja mida säilitatakse vähemalt kolm aastat:i) loomade pealevõtmise koht ja kuupäev, selle ettevõtte või kogumiskeskuse nimi või ärinimi ja aadress, kust loomad peale laaditakse,ii) tarnekohad ja -kuupäevad, kaubasaajate nimi (nimed) või ärinimi ja aadress;iii) veetavate loomade liik ja arv;iv) desinfitseerimise kuupäev ja koht;v) saatedokumentide üksikasjad, arv jne.3. Veoettevõtjad tagavad, et partii või loomad ei puutu pärast ettevõttest või kogumiskeskusest lahkumist ja enne sihtkohta saabumist kokku madalama tervisliku seisundiga loomadega.4. Liikmesriigid tagavad, et veoettevõtjad esitavad kirjaliku kohustuse, eelkõige selle kohta, et:- võetakse kõik käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud meetmed, eelkõige käesoleva artikli sätted, mis on seotud dokumentide, mis peavad loomadega kaasas olema,- loomade vedu usaldatakse nende töötajate hooleks, kellel on selleks vajalikud võimed, ametialane pädevus ja teadmised.5. Kui käesoleva artikli sätteid ei järgita, kohaldatakse direktiivi 91/628/EMÜ artikli 18 sätteid."7. Artikkel 9 asendatakse järgmisega:"Artikkel 91. Lammastel ja kitsedel peavad sihtkohta vedamisel olema kaasas veterinaartõendid, mis vastavad vastavalt vajadusele kas E lisa I, II või III näidisele. Veterinaartõend koosneb ühest lehest või juhul, kui on vaja rohkem kui ühte lehte, koosneb selliselt, et lehed moodustavad jagamatu ja seerianumbriga varustatud ühtse terviku. Veterinaartõend koostatakse tervishoiukontrolli läbiviimise päeval vähemalt ühes sihtriigi ametlikus keeles. Tõend kehtib 10 päeva alates tervishoiukontrolli kuupäevast.2. Loomapartii osas veterinaartõendi väljastamiseks läbiviidav tervishoiukontroll, mis hõlmab ka lisatagatisi, viiakse läbi päritoluettevõttes või heakskiidetud kogumiskeskuses või tapaloomade puhul heakskiidetud vahendaja tööruumides. Selleks tagab pädev asutus, et veterinaartõend väljastatakse riikliku veterinaararsti poolt pärast seda, kui ta on läbi viinud käesoleva direktiiviga sätestatud uurimise, kontrollkäigu ja kontrolli.3. Loomade saabumisel kogumiskeskusesse viib riiklik veterinaararst läbi kõik vajalikud kontrollimised.4. Nende päritoluliikmesriigi heakskiidetud kogumiskeskusest teise liikmesriiki saadetud nuum- ja aretuslammaste ja -kitsede osas võib lõikes 1 osutatud veterinaartõendi, mis vastab vastavalt vajadusele kas E lisa II või III näidisele, väljastada ainult lõikes 3 sätestatud kontrollimiste ja sellise ametliku dokumendi põhjal, mille on täitnud päritoluettevõtte eest vastutav riiklik veterinaararst5. Nende päritoluliikmesriigi heakskiidetud kogumiskeskusest või heakskiidetud vahendaja tööruumidest teise liikmesriiki saadetud nuum- ja aretuslammaste ja -kitsede osas võib lõikes 1 osutatud veterinaartõendi, mis vastab E lisa I näidisele, väljastada ainult lõikes 3 sätestatud kontrollimiste ja sellise ametliku dokumendi põhjal, mille on täitnud päritoluettevõtte või artikli 4c lõike 3 punkti a alapunktis ii osutatud kogumiskeskuse eest vastutav riiklik veterinaararst.6. Tapalammaste ja -kitsede puhul, mis läbivad kooskõlas artikli 4c lõike 3 punkti b alapunktiga ii heakskiidetud kogumiskeskust, esitab transiitliikmesriigi heakskiidetud kogumiskeskuse eest vastutav riiklik veterinaararst sihtliikmesriigile tõendi, väljastades selleks teise veterinaartõendi, mis vastab E lisa I näidisele, ning märkides sellesse veterinaartõendi originaalis nõutud andmed ja lisades sellele originaali ametlikult kinnitatud koopia. Sellisel ei tohi veterinaartõendite kehtivusaeg kokku ületada lõikes 1 sätestatud kehtivusaega.7. Riiklik veterinaararst, kes väljastab E lisa I, II või III näidisele vastava veterinaartõendi ühendusesiseseks kaubanduseks, tagab loomade liikumise registreerimise ANIMO-süsteemi tõendi väljastamise päeval."8. Artikkel 13 tunnistatakse kehtetuks.9. Artikkel 14 asendatakse järgmisega:"Artikkel 141. Nõukogu muudab A lisa, tehes otsuse komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega.2. B, C, D ja E lisasid muudetakse artikli 15 lõikes 2 sätestatud korras.3. Käesoleva direktiivi rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 15 lõikes 2 osutatud korras."10. Artikkel 16 tunnistatakse kehtetuks.11. E lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisaga.Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid enne 1. juuli 2004. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 11. juuni 2003Nõukogu nimeleesistujaG. DRYS1 EÜT C 331 E, 31.12.2002, lk 287.2 Arvamus on esitatud 17.12.2002 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).3 EÜT C 85, 8.4.2003, lk 36.4 EÜT L 46, 19.2.1991, lk 19. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega 2002/261/EÜ (EÜT L 91, 6.4.2002, lk 31).5 EÜT 121, 29.7.1964, lk 1977/64. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1226/2002 (EÜT L 179, 9.7.2002, lk 13).6 EÜT L 109, 25.4.1997, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 98/99/EÜ (EÜT L 358, 31.12.1998, lk 107).7 EÜT L 115, 25.4.2001, lk 12. Otsust on viimati muudetud komisjoni otsusega 2002/1004/EÜ (EÜT L 349, 24.12.2002, lk 108).LISA"E LISAI näidis1. Kaubasaatja (nimi ja täielik aadress) VETERINAARTÕEND1 LIIKMESRIIKIDE JA EUROOPA ÜHENDUSTE VAHELISEKS TAPALAMMASTE JA -KITSEDEGA KAUPLEMISEKSNr: ORIGINAAL2. Kaubasaaja (nimi ja täielik aadress) Veterinaartõendi(te) originaalide number (numbrid)2 Väljastamise koht (päritoluliikmesriik (-riigid) Kuupäev3. Päritolu 3.1. PÄRITOLULIIKMESRIIK (-RIIGID)4 3.2. TRANSIITLIIKMESRIIK2 45. Laadimiskoht: 4. Pädev asutus 4.1. Ministeerium: 4.2. Osakond6. Transpordivahend3 6.1. Liik 6.2. Identifitseerimisandmed 7. Päritoluettevõte (-ettevõtted) 7.1. Päritoluettevõtte nimi ja aadress4 7.2. Heakskiidetud kogumiskeskuse4 või tunnustatud vahendaja tööruumid4 5 nimi, aadress ja registrinumber8. Loomade sihtkoht 8.1. EL liikmesriik: 8.2. Järgmiste asutuste nimi, aadress ja registrinumber: 8.2.1. tapamaja4 8.2.2. tunnustatud kogumiskeskus4 8.2.3. transiidiliikmesriigi tunnustatud kogumiskeskus4 69. Loomade arv10. Loomade identifitseerimine 10.1. Loomaliik (-liigid):  tõug  10.2. Käesolevasse partiisse kuuluvate loomade individuaalsed identifitseerimisandmedAmetlikud individuaalsed identifitseerimisandmed7 Vanus (kuudes) ja sugu (kastreeritud) Loomade arv11. Loomade päritolu Loomad: a) on sündinud või sünnist peale ühenduse territooriumil üles kasvatatud4 või b) on imporditud kolmandast riigist, mis vastab kooskõlas direktiivi 72/462/EMÜ4 artikliga 8 komisjoni otsuses 93/198/EMÜ sätestatud loomatervishoiu nõuetele.12. Teave tervise kohta Mina, allakirjutanu, riiklik veterinaararst, kinnitan, et eespool kirjeldatud loomad vastavad järgmistele nõuetele: 12.1. loomad on läbinud täna (24 tunni jooksul enne laadimist) kontrolli ja neil puuduvad kliinilised haigustunnused; 12.2. loomad ei kuulu hävitamisele nakkushaiguste likvideerimise programmi raames; 12.3. loomad ei ole pärit ettevõttest, mille suhtes kohaldatakse loomatervishoiuga seotud põhjustel keeldu, ega ole kokku puutunud sellisest ettevõttest pärit loomadega, eeldusel et: 12.3.1. kõnealune keeld on seotud mõne järgmise haiguse puhanguga, millele loomad on vastuvõtlikud:  brutselloos,  marutaud,  siberi katk; 12.3.2. pärast viimase eespool nimetatud haigust põdeva või sellise haiguse kahtlusega looma tapmist või hävitamist peab keeld kestma vähemalt:  42 päeva brutselloosi korral,  30 päeva marutaudi korral,  15 päeva siberi katku korral, 12.3.3. loomad ei tohi nad pärit olla ettevõttest, mis asub ühenduse õigusaktide alusel loodud ohustatud tsoonis, kus loomi ei tohi välja viia, ega olla olnud kontaktis sellise ettevõtte loomadega; 12.3.4. loomade suhtes ei kohaldata seoses suu- ja sõrataudiga ühenduse õigusaktide alusel võetud tervishoiumeetmeid ning neid ei ole suu- ja sõrataudi vastu vaktsineeritud;12.4.1. loomad on saadud ettevõttest, kus nad on vähemalt 21 päeva järjest enne laadimist elanud, või kui loomad on nooremad kui 21 päeva, ettevõttest, kus nad on sünnist saati elanud, ning kuhu ei ole 30 päeva enne loomade väljaviimist toodud kolmandast riigist imporditud sõralisi, välja arvatud juhul, kui need loomad toodi ettevõttesse kooskõlas direktiivi 91/68/EMÜ artikli 4a lõikega 2; 12.4.2. loomad on: i) saadud ettevõttest, kuhu ei ole 21 päeva enne ettevõttest4 välja viimist viidud lambaid või kitsi, välja arvatud loomad, kes viidi sinna kooskõlas direktiivi 91/68/EMÜ artikli 4a lõikega 2, või ii) nad tuleb saata otse ettevõttest sihtkohaks olevasse tapamajja.413.1. Loomad transporditi eelnevalt heakskiidetud desinfektsioonivahendiga desinfitseeritud sõidukite ja kaitsetõkete abil selliselt, et kaitsta tõhusalt loomade tervislikku seisundit. 13.2. Käesoleva veterinaartõendiga hõlmatud loomade partiiga kaasas olevate ametlike dokumentide põhjal alustati partii vedamist  (märkida kuupäev).8 9 13.3. Kontrolli ajal oli loomade seisund sobiv kavandatud veoks vastavalt direktiivile 91/628/EMÜ;1014. Käesolev tõend i) kehtib 10 päeva pärast päritoluettevõtte või päritoluliikmesriigi heakskiidetud kogumiskeskuse või heakskiidetud vahendaja tööruumide kontrollimist,4 või ii) aegub kooskõlas direktiivi 91/68/EMÜ artikli 9 lõikega 5  (märkida kuupäev).2 414.1. Ametlik tempel ja allkiri Tempel 14.2. Koht:  (märkida kontrollimise koht)14.3. Aeg:  (märkida kontrollimise kuupäev)14.4. Ametliku veterinaararsti allkiri  (nimi ja ametinimetus trükitähtedega)Soovituslikud märkused1 Veterinaartõendid võib koostada ainult nende loomade jaoks, mis transporditakse raudteevagunis, veoautos, õhusõidukis või laevas ja mis on pärit ühest ettevõttest/kogumiskeskusest ning mis saadetakse ühele kaubasaajale. 2 Täidetakse juhul, kui partii on pandud kokku transiitliikmesriigi heakskiidetud kogumiskeskuses. 3 Raudteevagunite ja veoautode puhul tuleb märkida registreerimismärk, õhusõidukite puhul lennunumber ja laevade puhul nimi. 4 Mittevajalik läbi kriipsutada. 5 Ainult sihtkoha 8.2.1 puhul. 6 Ainult seoses punkti 12.4.2 alapunktiga i. 7 Märkida number ja koht, kuhu see on märgitud. 8 Kui partii on pandud kokku kogumiskeskuses ja koosneb loomadest, kes laaditi peale erinevatel kuupäevadel, loetakse kogu partii liikumise alguskuupäevaks kõige varasem kuupäev, millal osa partiist päritoluettevõttest lahkus. 9 Täidetakse juhul, kui partii on pandud kokku kogumiskeskuses või heakskiidetud vahendaja ruumides. 10 Käesolev avaldus ei vabasta veoettevõtjaid ühenduse sätetele vastavate kohustuste täitmisest, eelkõige seoses loomade transpordikõlbulikkusega.II näidis1. Kaubasaatja (nimi ja täielik aadress) VETERINAARTÕEND1 LIIKMESRIIKIDE JA EUROOPA LIIDU VAHELISEKS NUUMLAMMASTE JA -KITSEDEGA KAUPLEMISEKSNr: ORIGINAAL3. LIIKMESRIIK2. Kaubasaaja (nimi ja täielik aadress) 4. Pädev asutus 4.1. Ministeerium: 4.2. Osakond5. Laadimiskoht:6. Transpordivahend3 6.1. Liik 6.2. Identifitseerimisandmed 7. Päritoluettevõte (-ettevõtted) 7.1. Päritoluettevõtte nimi ja aadress4 7.2. Heakskiidetud kogumiskeskuse4 või tunnustatud vahendaja tööruumid4 5 nimi, aadress ja registrinumber8. Loomade sihtkoht 8.1. EL liikmesriik: 8.2.1. Päritoluettevõtte nimi ja aadress4 8.2.2. Päritoluliikmesriigi heakskiidetud kogumiskeskuse nimi, aadress ja registreerimisnumber49. Loomade arv10. Loomade identifitseerimine 10.1. Loomaliik (-liigid):  tõug  10.2. Käesolevasse partiisse kuuluvate loomade individuaalsed identifitseerimisandmedAmetlikud individuaalsed identifitseerimisandmed7 Vanus (kuudes) ja sugu (kastreeritud) Loomade arv11. Loomade päritolu Loomad: a) on sündinud või sünnist peale ühenduse territooriumil üles kasvatatud4 või b) on imporditud kolmandast riigist, mis vastab kooskõlas direktiivi 72/462/EMÜ4 artikliga 8 komisjoni otsuses 93/198/EMÜ sätestatud loomatervishoiu nõuetele.12. Teave tervise kohta Mina, allakirjutanu, riiklik veterinaararst, kinnitan, et eespool kirjeldatud loomad vastavad järgmistele nõuetele: 12.1. loomad on läbinud täna (24 tunni jooksul enne laadimist) kontrolli ja neil puuduvad kliinilised haigustunnused; 12.2. loomad ei kuulu hävitamisele nakkushaiguste likvideerimise programmi raames; 12.3. loomad ei ole pärit ettevõttest, mille suhtes kohaldatakse loomatervishoiuga seotud põhjustel keeldu, ega ole kokku puutunud sellisest ettevõttest pärit loomadega, eeldusel et: 12.3.1. kõnealune keeld on seotud mõne järgmise haiguse puhanguga, millele loomad on vastuvõtlikud:  brutselloos,  marutaud,  siberi katk; 12.3.2. pärast viimase eespool nimetatud haigust põdeva või sellise haiguse kahtlusega looma tapmist või hävitamist peab keeld kestma vähemalt:  42 päeva brutselloosi korral,  30 päeva marutaudi korral,  15 päeva siberi katku korral, 12.3.3. loomad ei tohi nad pärit olla ettevõttest, mis asub ühenduse õigusaktide alusel loodud ohustatud tsoonis, kus loomi ei tohi välja viia, ega olla olnud kontaktis sellise ettevõtte loomadega; 12.3.4. loomade suhtes ei kohaldata seoses suu- ja sõrataudiga ühenduse õigusaktide alusel võetud tervishoiumeetmeid ning neid ei ole suu- ja sõrataudi vastu vaktsineeritud;12.4. loomad on saadud ettevõttest, kus nad on vähemalt 30 päeva järjest enne pealelaadimist elanud, või kui loomad on alla 30 päeva vanused, ettevõttest, kus nad on olnud alates sünnist, ning kuhu ei ole 21 päeva enne loomade pealelaadimist toodud lambaid ja kitsi ning kuhu ei ole 30 päeva enne päritoluettevõttest väljaviimist toodud kolmandast riigist imporditud sõralisi, välja arvatud juhul, kui need loomad toodi ettevõttesse kooskõlas direktiivi 91/68/EMÜ artikli 4a lõikega 2; 12.5. loomad vastavad nõukogu direktiivi 91/68/EMÜ artiklis 7 või 8 sätestatud täiendavatele tagatistele, mis on sihtliikmesriigi või selle osa  [märkida liikmesriik või selle osa] suhtes sätestatud komisjoni otsusega //EÜ.4 12.6. loomad vastavad vähemalt ühele punktides 12.6.1, 12.6.2 või 12.6.3 sätestatud tingimusele ja seetõttu võib neid vastu võtta ametlikult brutselloosivabasse (B. melitensis) lamba- või kitsekasvatusettevõttesse:4 12.6.1. päritoluettevõte asub liikmesriigis või selle osas  [märkida liikmesriigi või selle osa nimi], mis on kooskõlas komisjoni otsusega //EÜ tunnistatud ametlikult brutseloosivabaks,4 või 12.6.2. nad on pärit ametlikult brutselloosivabast (B. melitensis) ettevõttest;4 või 12.6.3. nad on pärit brutselloosivabast (B. melitensis) ettevõttest ja i) loomad on individuaalselt identifitseeritud; ii) loomi ei ole kunagi brutselloosi vastu vaktsineeritud või juhul, kui neid on vaktsineeritud, siis toimus vaktsineerimine vähemalt kaks aastat tagasi, või kui on tegemist vähemalt kahe aasta vanuste emasloomadega, keda vaktsineeriti enne seitsme kuu vanuseks saamist; iii) loomad on päritoluettevõttes olnud isoleeritud ametliku järelevalve all ja neile on kõnealuse isolatsiooni ajal vastavalt direktiivi 91/68/EMÜ C lisale tehtud vähemalt kuuenädalase vahega kaks brutselloositesti, mille tulemused on olnud negatiivsed;412.7. loomad vastavad vähemalt ühele punktides 12.7.1, 12.7.2 või 12.7.3 sätestatud tingimusele ja seetõttu võib neid vastu võtta ametlikult brutselloosivabasse (B. melitensis) lamba- või kitsekasvatusettevõttesse:4 12.7.1. nad on pärit ametlikult brutselloosivabast (B. melitensis) ettevõttest;4 või 12.7.2. nad on pärit brutselloosivabast (B. melitensis) ettevõttest;4 või 12.7.3. loomad on otsuse 90/242/EMÜ alusel heakskiidetud haigustõrjeprogrammide alusel ülevõtmistähtajani olnud mõnes teises ettevõttes kui punktides 12.7.1 ja 12.7.2 osutatud ja vastavad järgmistele tingimustele: i) loomad on individuaalselt identifitseeritud; ii) loomad on pärit ettevõttest, kus kõik brutselloosile (B. melitensis) vastuvõtlikud loomad on vähemalt 12 kuud olnud vabad kliinilistest või mis tahes muudest tunnustest; iii) lisaks:  loomi ei ole viimase kahe aasta jooksul brutselloosi (B. melitensis) vastu vaktsineeritud ja nad on päritoluettevõttes olnud isoleeritud veterinaarjärelevalve all ja neile on kõnealuse isolatsiooni ajal vastavalt direktiivi 91/68/EMÜ C lisale tehtud vähemalt kuuenädalase vahega kaks brutselloositesti, mille tulemused on olnud negatiivsed,4 või  loomad vaktsineeriti rev-1 vaktsiiniga enne 7 kuu vanuseks saamist, kuid vähemalt 15 päeva enne seda, kui nad sihtettevõttesse toodi;413.1. Loomad transporditi eelnevalt heakskiidetud desinfektsioonivahendiga desinfitseeritud sõidukite ja kaitsetõkete abil selliselt, et kaitsta tõhusalt loomade tervislikku seisundit. 13.2. Käesoleva veterinaartõendiga hõlmatud loomade partiiga kaasas olevate ametlike dokumentide põhjal alustati partii vedamist  (märkida kuupäev).8 9 13.3. Kontrolli ajal oli loomade seisund sobiv kavandatud veoks vastavalt direktiivile 91/628/EMÜ;1014. Käesolev tõend kehtib 10 päeva alates kontrollimise kuupäevast.14.1. Ametlik tempel ja allkiri Tempel 14.2. Koht:  (märkida kontrollimise koht)14.3. Aeg:  (märkida kontrollimise kuupäev)14.4. Ametliku veterinaararsti allkiri  (nimi ja ametinimetus trükitähtedega)Soovituslikud märkused1 Veterinaartõendid võib koostada ainult nende loomade jaoks, mis transporditakse raudteevagunis, veoautos, õhusõidukis või laevas ja mis on pärit ühest ettevõttest ning mis saadetakse ühele kaubasaajale. 2 Raudteevagunite ja veoautode puhul tuleb märkida registreerimismärk, õhusõidukite puhul lennunumber ja laevade puhul nimi. 3 Märkida number ja koht, kuhu see on märgitud. 4 Mittevajalik läbi kriipsutada. 5 Kui partii on pandud kokku kogumiskeskuses ja koosneb loomadest, kes laaditi peale erinevatel kuupäevadel, loetakse kogu partii liikumise alguskuupäevaks kõige varasem kuupäev, millal osa partiist päritoluettevõttest lahkus. 6 Käesolev avaldus ei vabasta veoettevõtjaid ühenduse sätetele vastavate kohustuste täitmisest, eelkõige seoses loomade transpordikõlbulikkusega.III näidis1. Kaubasaatja (nimi ja täielik aadress) VETERINAARTÕEND1 LIIKMESRIIKIDE JA EUROOPA LIIDU VAHELISEKS ARETUSLAMMASTE JA -KITSEDEGA KAUPLEMISEKSNr: ORIGINAAL3. LIIKMESRIIK2. Kaubasaaja (nimi ja täielik aadress) 4. Pädev asutus 4.1. Ministeerium: 4.2. Osakond5. Laadimiskoht:6. Transpordivahend3 6.1. Liik 6.2. Identifitseerimisandmed 7. Päritoluettevõte (-ettevõtted) 7.1. Päritoluettevõtte nimi ja aadress4 7.2. Heakskiidetud kogumiskeskuse4 või tunnustatud vahendaja tööruumid4 5 nimi, aadress ja registrinumber8. Loomade sihtkoht 8.1. EL liikmesriik: 8.2.1. Päritoluettevõtte nimi ja aadress4 8.2.2. Päritoluliikmesriigi heakskiidetud kogumiskeskuse nimi, aadress ja registreerimisnumber49. Loomade arv10. Loomade identifitseerimine 10.1. Loomaliik (-liigid):  tõug  10.2. Käesolevasse partiisse kuuluvate loomade individuaalsed identifitseerimisandmedAmetlikud individuaalsed identifitseerimisandmed7 Vanus (kuudes) ja sugu (kastreeritud) Loomade arv11. Loomade päritolu Loomad: a) on sündinud või sünnist peale ühenduse territooriumil üles kasvatatud4 või b) on imporditud kolmandast riigist, mis vastab kooskõlas direktiivi 72/462/EMÜ4 artikliga 8 komisjoni otsuses 93/198/EMÜ sätestatud loomatervishoiu nõuetele.12. Teave tervise kohta Mina, allakirjutanu, riiklik veterinaararst, kinnitan, et eespool kirjeldatud loomad vastavad järgmistele nõuetele: 12.1. loomad on läbinud täna (24 tunni jooksul enne laadimist) kontrolli ja neil puuduvad kliinilised haigustunnused; 12.2. loomad ei kuulu hävitamisele nakkushaiguste likvideerimise programmi raames; 12.3. loomad ei ole pärit ettevõttest, mille suhtes kohaldatakse loomatervishoiuga seotud põhjustel keeldu, ega ole kokku puutunud sellisest ettevõttest pärit loomadega, eeldusel et: 12.3.1. kõnealune keeld on seotud mõne järgmise haiguse puhanguga, millele loomad on vastuvõtlikud:  brutselloos,  marutaud,  siberi katk; 12.3.2. pärast viimase eespool nimetatud haigust põdeva või sellise haiguse kahtlusega looma tapmist või hävitamist peab keeld kestma vähemalt:  42 päeva brutselloosi korral,  30 päeva marutaudi korral,  15 päeva siberi katku korral, 12.3.3. loomad ei tohi nad pärit olla ettevõttest, mis asub ühenduse õigusaktide alusel loodud ohustatud tsoonis, kus loomi ei tohi välja viia, ega olla olnud kontaktis sellise ettevõtte loomadega; 12.3.4. loomade suhtes ei kohaldata seoses suu- ja sõrataudiga ühenduse õigusaktide alusel võetud tervishoiumeetmeid ning neid ei ole suu- ja sõrataudi vastu vaktsineeritud;12.4. loomad on saadud ettevõttest, kus nad on vähemalt 30 päeva järjest enne pealelaadimist elanud, või kui loomad on alla 30 päeva vanused, ettevõttest, kus nad on olnud alates sünnist, ning kuhu ei ole 21 päeva enne loomade pealelaadimist toodud lambaid ja kitsi ning kuhu ei ole 30 päeva enne päritoluettevõttest väljaviimist toodud kolmandast riigist imporditud sõralisi, välja arvatud juhul, kui need loomad toodi ettevõttesse kooskõlas direktiivi 91/68/EMÜ artikli 4a lõikega 2; 12.5. loomad vastavad nõukogu direktiivi 91/68/EMÜ artiklis 7 või 8 sätestatud täiendavatele tagatistele, mis on sihtliikmesriigi või selle osa  [märkida liikmesriik või selle osa] suhtes sätestatud komisjoni otsusega //EÜ.4 12.6. loomad vastavad vähemalt ühele punktides 12.6.1, 12.6.2 või 12.6.3 sätestatud tingimusele ja seetõttu võib neid vastu võtta ametlikult brutselloosivabasse (B. melitensis) lamba- või kitsekasvatusettevõttesse:4 12.6.1. päritoluettevõte asub liikmesriigis või selle osas  [märkida liikmesriigi või selle osa nimi], mis on kooskõlas komisjoni otsusega //EÜ tunnistatud ametlikult brutseloosivabaks,4 või 12.6.2. nad on pärit ametlikult brutselloosivabast (B. melitensis) ettevõttest;4 või 12.6.3. nad on pärit brutselloosivabast (B. melitensis) ettevõttest ja i) loomad on individuaalselt identifitseeritud; ii) loomi ei ole kunagi brutselloosi vastu vaktsineeritud või juhul, kui neid on vaktsineeritud, siis toimus vaktsineerimine vähemalt kaks aastat tagasi, või kui on tegemist vähemalt kahe aasta vanuste emasloomadega, keda vaktsineeriti enne seitsme kuu vanuseks saamist; iii) loomad on päritoluettevõttes olnud isoleeritud ametliku järelevalve all ja neile on kõnealuse isolatsiooni ajal vastavalt direktiivi 91/68/EMÜ C lisale tehtud vähemalt kuuenädalase vahega kaks brutselloositesti, mille tulemused on olnud negatiivsed;412.7. loomad vastavad vähemalt ühele punktides 12.7.1, 12.7.2 või 12.7.3 sätestatud tingimusele ja seetõttu võib neid vastu võtta ametlikult brutselloosivabasse (B. melitensis) lamba- või kitsekasvatusettevõttesse:4 12.7.1. nad on pärit ametlikult brutselloosivabast (B. melitensis) ettevõttest;4 või 12.7.2. nad on pärit brutselloosivabast (B. melitensis) ettevõttest;4 või 12.7.3. loomad on otsuse 90/242/EMÜ alusel heakskiidetud haigustõrjeprogrammide alusel ülevõtmistähtajani olnud mõnes teises ettevõttes kui punktides 12.7.1 ja 12.7.2 osutatud ja vastavad järgmistele tingimustele: i) loomad on individuaalselt identifitseeritud; ii) loomad on pärit ettevõttest, kus kõik brutselloosile (B. melitensis) vastuvõtlikud loomad on vähemalt 12 kuud olnud vabad kliinilistest või mis tahes muudest tunnustest; iii) lisaks:  loomi ei ole viimase kahe aasta jooksul brutselloosi (B. melitensis) vastu vaktsineeritud ja nad on päritoluettevõttes olnud isoleeritud veterinaarjärelevalve all ja neile on kõnealuse isolatsiooni ajal vastavalt direktiivi 91/68/EMÜ C lisale tehtud vähemalt kuuenädalase vahega kaks brutselloositesti, mille tulemused on olnud negatiivsed,4 või  loomad vaktsineeriti rev-1 vaktsiiniga enne 7 kuu vanuseks saamist, kuid vähemalt 15 päeva enne seda, kui nad sihtettevõttesse toodi;412.8. seoses jäärade nakkava epididümiidiga (B. ovis) juhul, kui tegemist on kastreerimata tõujääradega, peavad nad vastama järgmistele tingimustele: i) loomad peavad pärinema ettevõttest, kus eelneva 12 kuu jooksul ei ole diagnoositud ühtegi jäärade nakkava epididümiit (B. ovis) juhtu, ja ii) loomad peavad olema järjest selles ettevõttes olnud 60 päeva enne väljasaatmist, ja iii) loomad peavad 30 päeva jooksul enne partii väljaviimist olema läbinud kooskõlas direktiivi 91/68/EMÜ D lisaga jäärade nakkava epididümiidi (B. ovis) testi negatiivsete tulemustega; 12.9. loomad ei ole allakirjutanule teadaolevatel andmetel ja omaniku kirjaliku avalduse kohaselt saadud ettevõttest ega kokku puutunud loomadega, kes on pärit ettevõttest, kus on kliiniliselt avastatud järgmisi haigusi: i) viimase kuue kuu jooksul lammaste nakkavat agalaktiat (Mycoplasma agalactiae) ja kitsede nakkavat agalaktiat (Mycoplasma agalactiae, M. capricolum, M. mycoides subsp. mycoides "suur koloonia"); ii) viimase 12 kuu jooksul paratuberkuloosi ega juustjat lümfadeniiti; iii) viimase kolme aasta jooksul pulmonaarne adenomatoosi, Maedi Visna't ega kitsede viirusartriit/-entsefaliiti. Seda tähtaega vähendatakse siiski 12 kuuni, juhul kui Maedi Visna'sse või kitsede viirusartriiti/-entsefaliiti haigestunud loomad on tapetud ning ülejäänud loomade puhul on kahe testi tulemused olnud negatiivsed; 12.10. skreipi osas: 12.10.1. pärinema ettevõttest, mis vastab järgmistele nõuetele: i) põllumajandusettevõttes viiakse korrapäraselt läbi ametlikke veterinaarkontrolle; ii) loomad on märgistatud; iii) vähemalt kolme aasta jooksul ei ole tuvastatud ühtegi skreipi juhtu; iv) ettevõtte väljapraagitavaid emasloomi kontrollitakse proovide võtmise teel; v) emasloomi tuuakse sellisesse ettevõttesse sisse ainult juhul, kui nad on pärit põllumajandusettevõttest, kus kehtivad samad nõuded; 12.10.2. olema sünnist saadik või vähemalt viimase kahe aasta jooksul pidevalt hoitud ettevõttes või ettevõtetes, kus järgitakse alapunktis 12.10.1 esitatud nõuded; 12.10.3. kui nad on määratud mõne liikmesriigi jaoks, kus osaliselt või kogu territooriumi ulatuses kehtivad määruse (EÜ) nr 999/2001 VIII lisa A peatüki punkti 3 alapunktis b esitatud sätted, vastama nimetatud punktis osutatud programmides kehtestatud garantiidele;13.1. Loomad transporditi eelnevalt heakskiidetud desinfektsioonivahendiga desinfitseeritud sõidukite ja kaitsetõkete abil selliselt, et kaitsta tõhusalt loomade tervislikku seisundit. 13.2. Käesoleva veterinaartõendiga hõlmatud loomade partiiga kaasas olevate ametlike dokumentide põhjal alustati partii vedamist  (märkida kuupäev).8 9 13.3. Kontrolli ajal oli loomade seisund sobiv kavandatud veoks vastavalt direktiivile 91/628/EMÜ;1014. Käesolev tõend kehtib 10 päeva alates kontrollimise kuupäevast.14.1. Ametlik tempel ja allkiri Tempel 14.2. Koht:  (märkida kontrollimise koht)14.3. Aeg:  (märkida kontrollimise kuupäev)14.4. Ametliku veterinaararsti allkiri  (nimi ja ametinimetus trükitähtedega)Soovituslikud märkused1 Veterinaartõendid võib koostada ainult nende loomade jaoks, mis transporditakse raudteevagunis, veoautos, õhusõidukis või laevas ja mis on pärit ühest ettevõttest ning mis saadetakse ühele kaubasaajale. 2 Raudteevagunite ja veoautode puhul tuleb märkida registreerimismärk, õhusõidukite puhul lennunumber ja laevade puhul nimi. 3 Märkida number ja koht, kuhu see on märgitud. 4 Mittevajalik läbi kriipsutada. 5 Kui partii on pandud kokku kogumiskeskuses ja koosneb loomadest, kes laaditi peale erinevatel kuupäevadel, loetakse kogu partii liikumise alguskuupäevaks kõige varasem kuupäev, millal osa partiist päritoluettevõttest lahkus. 6 Käesolev avaldus ei vabasta veoettevõtjaid ühenduse sätetele vastavate kohustuste täitmisest, eelkõige seoses loomade transpordikõlbulikkusega.