title: Komisjoni direktiiv 2009/92/EÜ, 31. juuli 2009 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda selle I lisasse toimeaine bromadioloon (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               1.8.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 201/43

      KOMISJONI DIREKTIIV 2009/92/EÜ,
   31. juuli 2009,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda selle I lisasse toimeaine bromadioloon
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, (1) eriti selle artikli 16 lõike 2 teist lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 4. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1451/2007 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta) (2) on kehtestatud selliste toimeainete loetelu, mida on vaja hinnata nende kandmiseks direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse. Sellesse loetelusse kuulub bromadioloon.

               (2)

               Määruse (EÜ) nr 1451/2007 kohaselt on bromadiolooni hinnatud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2 kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad direktiivi 98/8/EÜ V lisas määratletud tooteliiki 14 (näriliste tõrjevahendid).

               (3)

               Referentliikmesriigiks määratud Rootsi esitas 30. juunil 2006 komisjonile pädeva asutuse aruande ja soovituse vastavalt määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 14 lõigetele 4 ja 6.

               (4)

               Komisjon ja liikmesriigid on pädeva asutuse aruande läbi vaadanud. Määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 15 lõike 4 kohaselt lisati läbivaatuse tulemused alalises biotsiidide komitees 30. mail 2008. aastal hindamisaruandesse.

               (5)

               Uuringud näitavad, et bromadiolooni sisaldavate biotsiidide kasutamisel näriliste tõrjevahendina võib eeldada, et need ei kujuta ohtu inimesele, välja arvatud juhuslikud õnnetusjuhtumid lastega. Tehti kindlaks, et on olemas oht loomadele, kelle hävitamist ei taotleta, ja keskkonnale. Samas on sihtliiki kuuluvad närilised kahjurid ja seega kujutavad nad ohtu rahva tervisele. Lisaks ei ole siiani teada, et bromadioloonile oleks sobivaid alternatiive, mis on sama tõhusad, kuid keskkonnasõbralikumad. Pidades silmas direktiivi 98/8/EÜ VI lisa punkte 63 ja 96 on seega kohane bromadiolooni kandmine I lisasse, et kõikides liikmesriikides oleks võimalik bromadiolooni sisaldavate biotsiidide näriliste tõrjevahendina kasutamise lube välja anda, muuta või tühistada vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikele 3.

               (6)

               Hindamisaruande tulemuste põhjal on asjakohane nõuda, et lubade väljaandmisel rakendataks erimeetmeid ohu vähendamiseks näriliste tõrjevahendina kasutatavate bromadiolooni sisaldavate toodete suhtes. Need meetmed peaksid olema suunatud sellele, et vähendada ohtu, mis tekib sihtliikidesse mittekuuluvatele loomade ja inimeste esmasest ja teisesest kokkupuutest bromadiolooniga ning kõnealuse aine pikaajalisest mõjust loodusele.

               (7)

               Arvestades kindlakstehtud ohtusid ja bromadiolooni omadusi, mille tõttu kõnealune aine võib olla püsiv, bioakumuleeruv ja mürgine või väga püsiv ja väga bioakumuleeruv, tuleks bromadioloon kanda I lisasse ainult viieks aastaks ja rakendada selle suhtes, enne kui I lisasse tehtud kannet uuendatakse, võrdlevat ohtude hindamist vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 10 lõike 5 punktile i.

               (8)

               Käesoleva direktiivi sätteid on oluline kohaldada samaaegselt kõikides liikmesriikides, et tagada bromadiolooni toimeainena sisaldavate biotsiidide võrdne kohtlemine turul ja hõlbustada kogu biotsiidituru nõuetekohast toimimist.

               (9)

               Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda uute nõuete täitmiseks ning toimiku esitanud taotlejad saaksid kasutada kogu kümneaastast andmekaitseaega, mis direktiivi 98/8/EÜ artikli 12 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt algab toimeaine lisasse kandmise kuupäevast.

               (10)

               Lisasse kandmisele peaks järgnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid saaksid rakendada direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõiget 3, eelkõige välja anda, muuta või tühistada tooteliiki 14 kuuluvate bromadiolooni sisaldavate biotsiidide kasutamise lube, et tagada nende vastavus direktiivile 98/8/EÜ.

               (11)

               Seepärast tuleks direktiivi 98/8/EÜ vastavalt muuta.

               (12)

               Alalise biotsiidide komiteega konsulteeriti 30. mail 2008 ning komitee esitas positiivse arvamuse komisjoni direktiivi eelnõu kohta, millega muudetakse direktiivi 98/8/EÜ, et kanda selle I lisasse toimeaine bromadioloon. 11. juunil 2008 esitas komisjon kõnealuse eelnõu arutamiseks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Euroopa Parlament ei esitanud meetmete eelnõu kohta ettenähtud tähtaja jooksul vastuväiteid. Nõukogu oli vastu sellele, et komisjon eelnõu vastu võtab, märkides, et ettepanekus sisalduvad meetmed ületavad direktiivis 98/8/EÜ sätestatud rakendusvolitusi. Sellest tulenevalt ei võtnud komisjon meetmete eelnõu vastu ja esitas asjaomase direktiivi muudetud eelnõu alalisele biotsiidide komiteele. Alalise komiteega konsulteeriti kõnealuse eelnõu küsimuses 20. veebruaril 2009.

               (13)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 98/8/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. juuniks 2010.
   Liikmesriigid kohaldavad neid õigusnorme alates 1. juulist 2011.
   Kui liikmesriigid võtavad kõnealused normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 31. juuli 2009

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Stavros DIMAS

      (1)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

      (2)  ELT L 325, 11.12.2007, lk 3.

      LISA
      Direktiivi 98/8/EÜ I lisasse lisatakse järgmine kirje „Nr 17”:

                     nr

                     Tavanimetus

                     IUPACi nimetus
                     Identifitseerimisnumbrid

                     Toimeaine miinimumpuhtus turustatavas biotsiidis

                     Lisamise kuupäev

                     Artikli 16 lõike 3 järgimise tähtpäev
                     (v.a rohkem kui ühte toimeainet sisaldavad tooted, mille puhul artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg on viimases asjaomase toimeaine lisamise otsuses sätestatud tähtaeg)

                     Lisasse kuulumise lõppkuupäev

                     Toote liik

                     Erisätted (1)

                     „17

                     bromadioloon

                     3-[3-(4’-bromo[1,1’-bifenüül]-4-üül)-3-hüdroksü-1-fenüülpropüül]-4-hüdroksü-2H-1-bensopüraan-2-oon
                     EÜ nr: 249–205-9
                     CASi nr: 28772-56–7

                     969 g/kg

                     1. juuli 2011

                     30. juuni 2013

                     30. juuni 2016

                     14

                     Arvestades tõsiasja, et oma omaduste tõttu võib kõnealune toimeaine olla püsiv, bioakumuleeruv ja mürgine või väga püsiv ja väga bioakumuleeruv, tuleks toimeaine suhtes rakendada, enne kui selle käesolevasse lisasse sissekandmist uuendatakse, võrdlevat ohtude hindamist vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 10 lõike 5 punkti i teisele lõigule.
                     Liikmesriigid tagavad, et lube antakse järgmistel tingimustel:

                                 1)

                                 toimeaine valmistuseeskirja kohane sisaldus tootes ei ületa 50 mg/kg ja lubatakse kasutada ainult kasutusvalmis tooteid;

                                 2)

                                 tooted sisaldavad vastikust tekitavat lisandit ja võimaluse korral värvainet;

                                 3)

                                 tooteid ei kasutata jälituspulbrina;

                                 4)

                                 kaalutakse ja võetakse kõiki asjakohaseid ja olemasolevaid riski vähendamise meetmeid, et viia miinimumini loomade, kelle hävitamist ei taotleta, ja inimeste ning looduse esmane ja teisene kokkupuude toimeainega. Kõnealused meetmed hõlmavad muu hulgas kasutusõiguse andmist ainult kutselisele kasutajale, ülempiiri määramist pakendi suurusele ning kohustust kasutada raskesti avatavaid ja turvalisi peibutussöödakaste.”

         (1)  VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamiseks vajalike hindamisaruannete sisu ja järeldused on kättesaadavad komisjoni veebisaidil: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm


title: Nõukogu direktiiv, 18. detsember 1975, mootorsõidukite turvavööde kinnituspunkte käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31976L0115

Euroopa Liidu Teataja L 024 , 30/01/1976 Lk 0006 - 0020 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 4 Lk 0180  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 3 Lk 0149  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 4 Lk 0180  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 4 Lk 0189  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 4 Lk 0189

		Nõukogu direktiiv,18. detsember 1975,mootorsõidukite turvavööde kinnituspunkte käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(76/115/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:tehnilised nõuded, millele mootorsõidukid peavad siseriiklike õigusaktide kohaselt vastama, kehtivad muu hulgas ka turvavöö kinnituspunktide kohta;kõnealused nõuded on liikmesriigiti erinevad; seetõttu on vaja, et kõik liikmesriigid võtaksid lisaks olemasolevatele eeskirjadele või nende asemel vastu ühesugused nõuded, et eelkõige oleks võimalik iga sõidukitüübi suhtes rakendada nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivis 70/156/EMÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) [3] ettenähtud EMÜ tüübikinnitusmenetlust;sõitjateruumi sisustuse, juhtimisseadiste paigutuse, katuse, seljatoe ning istmete tagumiste osadega seotud ühised nõuded on sätestatud direktiivis 74/60/EMÜ; [4] sõiduki sisustusega seotud ühised nõuded, mis hõlmavad roolimehhanismi talitlust kokkupõrke korral, on sätestatud direktiivis 74/297/EMÜ; [5] istmete ja nende kinnituspunktide tugevusnõuded on sätestatud direktiivis 74/408/EMÜ; [6] sõiduki sisustuse, eelkõige turvavööde, peatugede ja juhtimisseadiste identifitseerimisega seotud muud nõuded võetakse vastu hiljem;mootorsõidukeid käsitlevate siseriiklike õigusaktide ühtlustamine eeldab liikmesriikidelt ühiste nõuete kohaselt tehtud kontrollimiste vastastikust tunnustamist; sellise süsteemi tõhusaks toimimiseks on vaja, et kõik liikmesriigid rakendaksid kõnealuseid nõudeid ühest ja samast kuupäevast alates,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevat direktiivi kohaldatakse täiskasvanutele mõeldud, mootorsõidukis näoga sõidu suunas asuvate istmete turvavööde kinnituspunktide suhtes.Artikkel 2Käesolevas direktiivis tähendab "sõiduk" teedel kasutamiseks mõeldud, vähemalt neljarattalist M1-kategooria mootorsõidukit (määratletud direktiivi 70/156/EMÜ I lisas), mille suurim ettenähtud kiirus on üle 25 km/h.Artikkel 3Ükski liikmesriik ei tohi keelduda mootorsõidukile EMÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest turvavööde kinnituspunktidega seotud põhjustel, kui kinnituspunktid vastavad I, III ja IV lisas ettenähtud nõuetele.Artikkel 4Ükski liikmesriik ei tohi mootorsõiduki müügist, registreerimisest, kasutuselevõtmisest või kasutamisest keelduda või seda keelata turvavööde kinnituspunktidega seotud põhjustel, kui kinnituspunktid vastavad I, III ja IV lisas ettenähtud nõuetele.Artikkel 5Tüübikinnituse andnud liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tagada oma informeeritus kõikidest I lisa punktis 1.1 nimetatud osades või omadustes tehtud muudatustest. Kõnealuse liikmesriigi pädevad asutused otsustavad, kas muudatustega sõidukitüübi puhul on vaja uut katsetamist ning uue katseprotokolli koostamist. Kui selliste katsete järel ilmneb kõrvalekaldumine käesoleva direktiivi nõuetest, siis muudatust ei kinnitata.Artikkel 6Muudatused, mis on vajalikud lisades esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 13 sätestatud korras.Artikkel 71. Liikmesriigid võtavad enne 1. oktoobrit 1976 vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid ning teatavad sellest viivitamatult komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad neid õigusnorme alates 1. jaanuarist 1977.2. Pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist tagavad liikmesriigid komisjoni piisavalt varase informeerimise kõigist käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas liikmesriigi poolt vastu võetud või vastu võtta kavatsetavate õigusaktide eelnõudest, et komisjon jõuaks esitada oma seisukohad.Artikkel 8Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 18. detsember 1975Nõukogu nimeleesistujaM. Toros[1] EÜT C 5, 8.1.1975, lk 41.[2] EÜT C 47, 27.2.1975, lk 45.[3] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[4] EÜT L 38, 11.2.1974, lk 2.[5] EÜT L 165, 20.6.1974, lk 16.[6] EÜT L 221, 12.8.1974, lk 1.--------------------------------------------------I LISAMÄÄRATLUSED, EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE, EMÜ TÜÜBIKINNITUS, TEHNILISED NÕUDED, KATSED, TOODETE VASTAVUS, JUHENDID1. MÄÄRATLUSEDKäesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi määratlusi:1.1. sõidukitüüp – seoses turvavöö kinnituspunktidega mõistetakse sõidukitüübi all mootorsõidukite kategooriat, mille sõidukid ei erine üksteisest järgmiste oluliste omaduste poolest:sõiduki kere või istme või sõiduki mõne muu, turvaöö kinnituspunktide kinnitamiseks ettenähtud osa mõõtmed, kuju ja materjal;1.2. turvavöö kinnituspunktid – sõiduki kere või istme osad või sõiduki mõni muu osa, mis on ette nähtud turvavööseadiste kinnitamiseks;1.3. turvavöö (kinnitusrihm, ohutusrihm) – kinnituslukust, reguleerseadistest ja kinnitusdetailidest koosnev rihmaseadis, mis kinnitatakse sõidukile kasutaja keha liikumise piiramiseks, et vähendada vigastuse tekkimise ohtu kokkupõrke või sõiduki järsu aeglustuse korral. Sellisele seadisele viidates kasutatakse üldjuhul terminit "turvavööseadis", mis hõlmab ka energianeelduri või turvavöötõmburina toimiva mis tahes seadise;1.4. juhik – vahend rihma asendi muutmiseks turvavööseadise kasutaja suhtes;1.5. turvavöö toimiv kinnituspunkt – punkt, mida punkti 4.4 kohaselt kasutatakse turvavöö eri osade ja kasutaja vahelise nurga määramiseks. See on punkt, kuhu turvavöö tuleks kinnitada, et selle asend langeks ühte kasutamise ajal ettenähtud asendiga. Kõnealune punkt võib, aga ei tarvitse olla turvavöö tegelik kinnituspunkt. See oleneb turvavöö jäikade osade konfiguratsioonist kinnituskohtades, näiteks järgmistel juhtudel:1.5.1. kui turvavöö sisaldab jäika osa, mis on kas liikumatult või vabalt pööratavalt kinnitatud turvavöö alumisse kinnituspunkti, siis loetakse turvavöö toimivaks kinnituspunktiks istmeseadise kõigis asendites punkt, kus rihm on kinnitatud kõnealuse jäiga osa külge;1.5.2. kui sõiduki kerele või istmekonstruktsioonile on kinnitatud juhik, siis loetakse turvavöö toimivaks kinnituspunktiks juhiku keskpunkt kohas, kus rihm turvavöö kasutaja poolsel küljel väljub juhikust; rihma asend peab moodustama sirgjoone turvavöö toimiva kinnituspunkti ja kasutaja vahel;1.5.3. kui turvavöö läheb kasutajalt otse sõiduki kerele või istmekonstruktsioonile kinnitatud tõmburisse, ilma et nende vahel oleks juhik, siis loetakse turvavöö toimivaks kinnituspunktiks rihma rulli telje ja rullil oleva rihma keskjoont läbiva tasapinna lõikumispunk;1.6. iste – ühele täiskasvanule mõeldud ühes tükis konstruktsioon koos istmekattega, mis võib, aga ei tarvitse olla sõiduki kerega lahutamatult ühendatud. Terminiga tähistatakse nii üksikistet kui ühele isikule mõeldud pinkistme osa;1.7. pinkiste – vähemalt kahele täiskasvanule mõeldud ühes tükis konstruktsioon koos istmekattega;1.8. istmerühm – ühele või mitmele täiskasvanule mõeldud pinkiste või üksteise kõrval paiknevad eraldi istmed (kinnitatud näiteks nii, et ühe istme eesmised kinnituspunktid on samal joonel teise istme eesmiste või tagumiste kinnituspunktidega või asuvad teise istme kinnituspunktide vahel);1.9. klappiste – aeg-ajalt kasutamiseks mõeldud lisaiste, mis on ruumi kokkuhoidmiseks tavaliselt üles tõstetud;1.10. istme tüüp – istmed, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:1.10.1. istme ehitus, kuju, mõõtmed ja materjal;1.10.2. reguleerimissüsteemide ja kõigi lukustussüsteemide tüübid ja mõõtmed;1.10.3. istmel asuvate turvavöö kinnituspunktide, istme kinnituspunkti ja sõiduki kere asjaomaste osade tüüp ja mõõtmed;1.11. istme kinnituspunkt – istme sõiduki kere külge kinnitamise süsteem, kaasa arvatud sõiduki kere asjaomased osad;1.12. reguleerimissüsteem – seadis istme või selle osade reguleerimiseks sõitjale sobivasse asendisse; kõnesolev seadis võimaldab eelkõige reguleerida istme asendit:1.12.1. pikisuunas;1.12.2. püstsuunas;1.12.3. istumisnurga suhtes;1.13. nihutussüsteem – seadis, mis nihutada istet või mõnda istme osa kindla vaheasendita pikisuunas või muuta istme osade vahelist nurka, et hõlbustada sõitjate pääsu sõidukisse;1.14. lukustussüsteem – seadis, mis tagab istme ja selle osade püsimise mis tahes kasutusasendis ning sisaldab seadiseid, mis võimaldavad fikseerida seljatuge istme suhtes ning istet sõiduki suhtes.2. EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE2.1. Taotluse sõidukitüübile turvavöö kinnituspunktidega seotud EMÜ tüübikinnituse saamiseks peab esitama sõiduki tootja või tootja volitatud esindaja.2.2. Taotlusele lisatakse järgmised dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised üksikasjalikud andmed:2.2.1. sõiduki kere üldskeemid ettenähtud mõõtkavas, millel on kujutatud turvavöö kinnituspunktide asukoht, ning üksikasjalikud joonised turvavöö kinnituspunktide ja konstruktsiooni kohta, millele need on kinnitatud;2.2.2. andmed kasutatud materjalide kohta, mis võivad mõjutada turvavöö kinnituspunktide tugevust;2.2.3. turvavöö kinnituspunktide tehniline kirjeldus;2.2.4. istmekonstruktsiooni külge kinnitatud turvavöö kinnituspunktide puhul sõidukitüübi üksikasjalik kirjeldus, silmas pidades istmete väliskuju, istme kinnituspunkte ning nende reguleerimis- ja lukustussüsteeme;2.2.5. istmete, nende sõidukile kinnitamise ning reguleerimis- ja lukustussüsteemide piisavalt üksikasjalikud joonised ettenähtud mõõtkavas.2.3. Tootja peab esitama tehnilisele talitusele kas tüübikinnitust taotleva sõidukitüüpi esindava sõiduki või sõiduki need osad, mis tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutava tehnilise talituse otsuse kohaselt on turvavöö kinnituspunktide katseteks vajalikud.3. EMÜ TÜÜBIKINNITUS3.1. EMÜ tüübikinnitustunnistusele lisatakse II lisas ettenähtud näidisele vastav vorm.4. TEHNILISED NÕUDED4.1. Määratlused (vt III lisa)4.1.1. Punkt H on võrdluspunkt, mis määratakse kindlaks direktiivi 74/60/EMÜ IV lisas ettenähtud menetluse kohaselt.4.1.2. Võrdlusjoon on direktiivi 74/60/EMÜ IV lisa joonisel 2 kujutatud keskmise suurusega täisealist meessoost isikut kehastava mannekeeni jalga ja vaagnat ning kaela ja rindkeret pidi kulgev sirgjoon.4.1.3. Punktid L1 ja L2 on turvavöö alumised toimivad kinnituspunktid.4.1.4. Punkt C on punkt, mis asub 450 mm kaugusel vertikaalsuunas punkti H kohal.4.1.5. Nurgad α1 ja α2 on vastavad nurgad kahe horisontaaltasapinna ja sõiduki keskmise tasapinnaga ristuva ning läbi punkti H ja punktide L1 ja L2 kulgeva tasapinna vahel.4.1.6. S on turvavöö ülemise toimiva kinnituspunkti millimeetrites väljendatud kaugus sõiduki keskmise pikitasapinnaga paralleelsest võrdlustasapinnast P, mis määratletakse järgmiselt:4.1.6.1. istekoha puhul, mille määratleb istme kuju, vastab tasapind P kõnealuse istme keskmisele tasapinnale;4.1.6.2. täpselt määratlemata istekoha puhul:4.1.6.2.1. sõiduki juhiistme tasapind P on sõiduki keskmise pikitasapinnaga paralleelne vertikaaltasapind, mis reguleeritava rooliratta puhul läbib rooliratta keskme, kui rooliratas on keskasendis;4.1.6.2.2. reisija välimise esiistme võrdlustasapind P peab olema sümmeetriline juhiistme võrdlustasapinnaga;4.1.6.2.3. välimise tagaistme võrdlustasapinna P määrab kindlaks tootja tingimusel, et sõiduki keskmise pikitasapinna ja tasapinna P vahelise kauguse A määramisel peetakse kinni järgmistest piirväärtustest:A ≥ 200 mm, kui pinkiste on ette nähtud ainult kahele sõitjale,A ≥ 300 mm, kui pinkiste on ette nähtud kahele või kolmele sõitjale.4.2. Üldnõuded4.2.1. Turvavööde kinnituspunktid peavad olema projekteeritud, valmistatud ja asetatud nii, et oleks võimalik:4.2.1.1. paigaldada sobiv turvavöö. Välimiste esiistmete turvavööde kinnituspunktid peavad sobima sisseehitatud tõmburi ja rihmarattaga varustatud turvavöödele, kusjuures tuleb eriti arvesse võtta turvavöö kinnituspunktide tugevusomadusi, välja arvatud juhul, kui tootja ei ole varustanud sõidukit sisseehitatud tõmburiga varustatud muud tüüpi turvavöödega. Kinnituspunktide tüübid, mis on ette nähtud ainult teatavat tüüpi turvavöödele, märgitakse punktis 3.1 mainitud vormile;4.2.1.2. muuta minimaalseks õigesti asetatud turvavöö libisemise oht;4.2.1.3. muuta minimaalseks rihma vigastamise oht kokkupuutel sõiduki või istme teravate jäikade osadega.4.2.2. Turvavöö kinnituspunktide puhul, mis on eri asendites sõltuvalt sellest, kas võimaldada sõitjatel sõidukisse siseneda või neid tagasi hoida, kohaldatakse käesoleva direktiivi nõudeid turvavöö toimivas asendis kinnituspunktide suhtes.4.3. Turvavöö kinnituspunktide minimaalne arv4.3.1. Esiistmetel peab olema kaks alumist ja üks ülemine turvavöö kinnituspunkt.4.3.1.1. Keskmiste esiistmete puhul piisab kahest alumisest turvavöö kinnituspunktist juhul, kui tuuleklaas asub väljaspool direktiivi 74/60/EMÜ II lisas määratletud võrdluspiirkonda. Turvavööde kinnituspunktide puhul loetakse tuuleklaas võrdluspiirkonna osaks juhul, kui on võimalik tuuleklaasi staatiline kokkupuude katseseadmega II lisas kirjeldatud viisil.4.3.1.2. Erandina punktidest 4.3.1 ja 4.3.1.1 võib iga keskmine iste olla kuni 1. jaanuarini 1979 varustatud ainult kahe alumise kinnituspunktiga.4.3.2. Välimistel tagaistmetel peab olema kaks alumist turvavöö kinnituspunkti ja üks ülemine kinnituspunkt, kuid juhul, kui ülemisi turvavöö kinnituspunkte ei saa paigaldada, nagu näiteks mõnede kabriolettide või eemaldatava katusega varustatud sõidukite puhul, loetakse piisavaks turvavöö kahe alumise kinnituspunkti olemasolu.4.3.3. Kõigi muude istmete puhul v.a klappistmed peab olema kaks alumist turvavöö kinnituspunkti.4.3.4. Klappistmete puhul ei nõuta turvavöö kinnituspunkte. Kui sõiduk on siiski varustatud sellistele istmetele ettenähtud turvavöö kinnituspunktidega, siis peavad need vastama käesoleva direktiivi nõuetele.4.4. Turvavöö kinnituspunktide asukoht4.4.1. Turvavöö kinnituspunktide punktis 4.3 ettenähtud asukoht peab vastama järgmistele nõuetele.4.4.2. Üldosa4.4.2.1. Kõik mis tahes turvavöö kinnituspunktid võivad asetseda sõiduki kerel, istmekonstruktsioonil või mõnel muul sõiduki osal, aga need võivad olla ka jaotatud kõnealuste kohtade vahel.4.4.2.2. Kahe kõrvuti asetseva turvavöö otsad võib kinnitada ükskõik millisesse ühte turvavöö kinnituspunkti, kui see vastab katsenõuetele.4.4.2.3. Pinkistme puhul, mis on varustatud turvavöö kinnituspunktidega kahele või enamale istekohale, peavad kõik alumised turvavöö kinnituspunktid olema kas istmesse või sõiduki keresse sisse ehitatud. Sama nõue kehtib ka ülemiste turvavöö kinnituspunktide suhtes.4.4.3. Turvavöö alumiste toimivate kinnituspunktide asukoht4.4.3.1. Nurgad α1 ja α2 peavad istme kõigis tavapärastes sõiduasendites olema vahemikus 30° kuni 80°. Kui esiistmeid ei saa reguleerida või juhul, kui turvavöö kinnituspunktid asuvad istmel, peavad nurgad α 1 ja α2 olema vahemikus 60° ± 10°.4.4.3.2. Tagaistmete puhul võivad nurgad α1 ja α2 olla punktis 4.4.3.1 kindlaksmääratud miinimumnurkadest väiksemad, kuid mitte alla 20°.4.4.3.3. Kaugus istme keskmise pikitasapinnaga paralleelse kahe vertikaaltasapinna vahel, millest kumbki läbib ühe kahest ühe ja sama turvavöö alumisest toimivast kinnituspunktist L1 ja L2, ei tohi olla alla 350 mm.Istme keskmine pikitasapind peab minema punktide L1 ja L2 vahelt läbi ning olema kõnealustest punktidest vähemalt 120 mm kaugusel.4.4.4. Turvavöö ülemise toimiva kinnituspunkti asukoht4.4.4.1. Turvavöö ülemise toimiva kinnituspunkti asukohta mõjutava juhiku või samalaadse seadise kasutamise korral määratakse kõnealune asukoht tavapärasel viisil, määrates kindlaks kinnituspunkti asukoha, kui rihma pikisuunaline keskjoon läbib punkti J, mis määratakse kindlaks punkti H ning järgmise kolme sirglõigu abil:HZ – , võrdlusjoone 530 mm pikkune sirglõik, mõõdetuna punktist H suunaga üles;ZX – , 120 mm pikkune sõiduki keskmise pikitasapinnaga risti asetsev sirglõik, mõõdetuna punktist Z kinnituspunkti suunas;XJ – , 60 mm pikkune, sirglõikude HZ ja ZX määratud tasapinna suhtes risti asetsev sirglõik, mõõdetuna punktist X suunaga ette.4.4.4.2. Kui turvavöö ülemine toimiv kinnituspunkt asub istme keskmise pikitasapinnaga risti asetseva tasapinna taga ja läbib võrdlusjoone, siis peab see kinnituspunkt asuma allpool tasapinda FN, mis on risti istme keskmise pikitasapinnaga ning moodustab võrdlusjoonega 65° nurga. Tagaistmete puhul võib see nurk olla 60°. Tasapind FN lõikub võrdlusjoonega punktis D nii, et DH = 315 mm + 1,6 S.Kui turvavöö ülemine toimiv kinnituspunkt asub istme keskmise pikitasapinnaga risti asetseval tasapinnal või sellest eespool ja läbib võrdlusjoone, siis peab see kinnituspunkt asuma allpool tasapinda F1N1, mis on risti istme keskmise pikitasapinnaga ning moodustab võrdlusjoonega 65° nurga. Tagaistmete puhul võib see nurk olla 60°. Tasapind F1N1 lõikub võrdlusjoonega punktis D’ nii, et D’H = 315 mm + 1,8 S.4.4.4.3. Kui turvavöö ülemine toimiv kinnituspunkt asub istme keskmise pikitasapinnaga risti asetseva tasapinna taga ja läbib võrdlusjoone, siis peab see kinnituspunkt asuma tasapinna FK taga, mis on risti istme keskmise pikitasapinnaga ning moodustab punktis B võrdlusjoonega 120° nurga nii, et BH = 260 mm + 1,2 S.Kui turvavöö ülemine toimiv kinnituspunkt asub istme keskmise pikitasapinnaga risti asetseval ning läbi võrdlusjoone kulgeval tasapinnal või sellest eespool, siis peab see kinnituspunkt asuma tasapinna F1K1 taga, mis on risti istme keskmise pikitasapinnaga ning lõikub punktis B’ võrdlusjoonega 120° nurga all nii, et B’H = 260 mm + S.4.4.4.4. S väärtus peab olema vähemalt 140 mm.4.4.4.5. Turvavöö ülemine toimiv kinnituspunkt peab asetsema vertikaaltasapinna taga, mis on risti sõiduki keskmise pikitasapinnaga ning läbib punkti H, nagu on esitatud III lisas.4.4.4.6. Turvavöö ülemine toimiv kinnituspunkt peab asetsema ülalpool horisontaalpinda, mis kulgeb läbi punkti C.4.4.4.7. Erandina punkti 4.4.4.6 nõuetest võib 1. jaanuarini 1979 turvavöö ülemine toimiv kinnituspunkt olla asetatud alale horisontaaltasapinna CY ja tasapinna CM vahel, mis on risti sõiduki keskmise pikitasapinnaga ja moodustab 20kraadise nurga tasapinnaga CY, kui kõnealune kinnituspunkt ei saa sõiduki konfiguratsiooni tõttu asetseda ülalpool tasapinda CY. Istme seljatugi ei või olla madalam, kui punkti C läbiva horisontaaltasapinna kõrgus, ning turvavöö peab olema varustatud juhikuga, et rihma õlalt libisemine oleks välistatud. Punkti 5 kohasel katsetamisel peab istme seljatoel asuv rihma toetuspunkt jääma tasapinnast CM allapoole.4.5. Turvavöö kinnituspunkti keermestatud avade mõõtmed4.5.1. Turvavöö kinnituspunktil peab olema keermestatud ava suurusega 11,11 mm (7/16) 20 UNF 2B.5. KATSETAMINE5.1. Üldosa5.1.1. Punkti 5.2 sätteid arvestades ja tootja taotluse korral:5.1.1.1. võib katsed teha kas sõiduki kerel või täielikult valmisehitatud sõidukil;5.1.1.2. aknad ja uksed võivad, aga ei tarvitse olla paigaldatud ja/või suletud;5.1.1.3. sõidukitüübi varustuse hulka kuuluvad mis tahes seadmed, mis tõenäoliselt suurendavad sõiduki kere tugevust, võivad olla paigaldatud.5.1.2. Istmed varustatakse ja pannakse juhtimis- või kasutusasendisse tüübikinnituskatsetega tegeleva tehnilise talituse valikul, et luua süsteemi tugevuse katsetamiseks kõige ebasoodsamad tingimused. Istmete asend kantakse protokolli. Kui nurk seljatoe ja istmeosa vahel on reguleeritav, siis seatakse see vastavaks direktiivi 74/60/EMÜ IV lisa punktis 2.2 ettenähtud nurgale.5.2. Sõiduki kinnitamine5.2.1. Sõiduki katseks kinnitamisel ei tohi kasutada turvavöö kinnituspunkte või turvavöö kinnituspunktide piirkonda tugevdavat või kere tavapärast deformeerumist vähendavat meetodit.5.2.2. Kinnitusseadis loetakse nõuetele vastavaks, kui selle mõju ei ole täheldatav sõiduki kere laiusel alal ning juhul, kui sõiduk või sõiduki kere peatub või kinnitub vähemalt 500 mm kaugusel katsetatavate turvavöö kinnituspunktide ees ning seda hoitakse või ta kinnitub asjakohase kinnituspunkti taga vähemalt 300 mm kaugusel.5.2.3. Kere soovitatakse kinnitada alusele, mis on asetatud ligikaudu rataste telgede või kinnituspunktide joonele, või juhul, kui see osutub võimatuks, siis vedrustuse kinnituspunktide joonele.5.3. Katsetamisega seotud üldised nõuded5.3.1. Kõiki ühe istmerühma turvavöö kinnituspunkte tuleb katsetada samaaegselt.5.3.2. Tõmbejõud peab olema suunatud ette ning rakenduma nurga all 10 ± 5° ülalpool horisontaaljoont, mis paikneb sõiduki keskmise pikitasapinnaga paralleelsel tasapinnal.5.3.3. Koormuse täieliku rakendumiseni tuleb jõuda võimalikult kiiresti. Turvavöö kinnituspunktid peavad koormust taluma vähemalt 0,2 sekundit.5.3.4. Punktis 5.4 kirjeldatud katseteks ettenähtud tõmbeseadmed on esitatud IV lisas.5.3.5. Ülemiste turvavöö kinnituspunktidega istmete turvavöö kinnituspunktide katsetamine toimub järgmiste nõuete kohaselt.5.3.5.1. Välimised esiistmed:Turvavöö kinnituspunkte katsetatakse punktis 5.4.1 ettenähtud katses koormustega, mis kantakse üle samasuguse geomeetriaga seadme abil nagu kolmepunktivöö puhul, mis on varustatud tõmburi ja rihmaratta või juhikuga turvavöö ülemise kinnituspunkti juures.5.3.5.1.1. Kui välimisel alumisel turvavöö kinnituspunktil ei ole tõmburit või juhul, kui tõmbur on kinnitatud ülemisele turvavöö kinnituspunktile, tuleb punktis 5.4.3 ettenähtud katse teha ka alumistele turvavöö kinnituspunktidele.5.3.5.1.2. Punktis 5.3.5.1.1 sätestatud juhtudel võib punktides 5.4.1 ja 5.4.3 ettenähtud katsed teha kahel eraldi kerel, kui tootja seda nõuab.5.3.5.2. Välimised tagaistmed ja kõik keskmised istmed:Turvavöö kinnituspunkte katsetatakse punktis 5.4.2 ettenähtud katses koormustega, mille rakendamiseks kasutatakse tõmburita kolmepunktivöö geomeetriat jäljendavat seadet, ning punktis 5.4.3 ettenähtud katses, milles koormused rakendatakse kahele alumisele turvavöö kinnituspunktile vöörihma geomeetriat jäljendava seadme abil. Kõnealused kaks katset võib teha kahel eraldi kerel, kui tootja seda nõuab.5.3.5.3. Kui tootja varustab sõiduki sisseehitatud tõmburitega varustatud turvavöödega, siis katsetatakse erandina punktidest 5.3.5.1 ja 5.3.5.2, vastavaid turvavöö kinnituspunkte katses, mille puhul koormused rakendatakse selliste turvavööde geomeetriat jäljendava seadme abil, mille kinnituspunktidele taotletakse tüübikinnitust.5.3.6. Kui välimistel tagaistmetel ja keskmistel istmetel ei ole ülemisi turvavöö kinnituspunkte, siis tuleb alumisi turvavöö kinnituspunkte katsetada punktis 5.4.3 ettenähtud katses, mille puhul kinnituspunktidele rakendatakse koormusi vöörihma geomeetriat jäljendava seadme abil.5.3.7. Kui sõiduki konstruktsioon lubab kasutada muid seadmeid, mis ei võimalda rihmade kinnitamist turvavöö kinnituspunktidesse vahetult, ilma vaherataste või muude samalaadsete seadisteta, või mis vajavad punktis 4.3 mainitud turvavöö kinnituspunktidele lisaks täiendavaid kinnituspunkte, siis tuleb turvavöö või turvavööseadist esindav, trossidest, rullidest või muudest samalaadsetest seadistest koosnev süsteem kinnitada sõidukil olevatesse turvavöö kinnituspunktidesse sellise seadise abil ning seejärel teha turvavöö kinnituspunktidele vajaduse korral punktis 5.4 ettenähtud katsed.5.3.8. Kasutada võib ka punktis 5.3 ettenähtud katsemeetodist erinevat meetodit, kui suudetakse tõestada selle võrdväärsust.5.4. Katsetamisega seotud erinõuded5.4.1. Katse kolmepunktivöö variandil, mis on varustatud sisseehitatud tõmburi ja rihmaratta või juhikuga ülemise turvavöö kinnituspunkti juures5.4.1.1. Turvavöö ülemisse kinnituspunkti tuleb paigaldada spetsiaalne rihmaratas või juhik trossi või rihma jaoks, mida kasutatakse tõmbeseadmelt koormuse ülekandmiseks, või tootja poolt ettenähtud rihmaratas või juhik.5.4.1.2. Sama turvavöö kinnituspunktidesse kinnitatud tõmbeseadmele (vt IV lisa joonis 2) rakendatakse katsekoormust jõuga 1350 daN ± 20 daN seadme abil, mis jäljendab sellise turvavöö õlarihma geomeetriat.5.4.1.3. Samal ajal rakendatakse tõmbejõudu vahemikus 1350 daN ± 20 daN kahte alumisse turvavöö kinnituspunkti kinnitatud tõmbeseadmele (vt IV lisa joonis 1).5.4.2. Katse kolmepunktivöö tõmburita variandil või ülemisse turvavöö kinnituspunkti paigaldatud tõmburiga variandil5.4.2.1. Katsekoormust vahemikus 1350 daN ± 20 daN rakendatakse tõmbeseadmele (vt IV lisa joonis 2), mis on kinnitatud ülemisse turvavöö kinnituspunkti ja vastasolevasse, sama turvavöö alumisse kinnituspunkti, kasutades selleks ülemisse turvavöö kinnituspunkti paigaldatud tõmburit, kui see sisaldub tootja poolt ettenähtud varustuses.5.4.2.2. Samal ajal rakendatakse tõmbejõudu vahemikus 1350 daN ± 20 daN alumistesse turvavöö kinnituspunktidesse kinnitatud tõmbeseadmele (vt IV lisa joonis 1).5.4.3. Katse vöörihma variandilTõmbejõudu vahemikus 2225 daN ± 20 daN rakendatakse kahte alumisse turvavöö kinnituspunkti kinnitatud tõmbeseadmele (vt IV lisa joonis 1).5.4.4. Katse turvavöö kinnituspunktidele, mis paiknevad täielikult istmekonstruktsiooni sees või hajutatult sõidukikerel ja istmekonstruktsioonil5.4.4.1. Punktides 5.4.1, 5.4.2 ja 5.4.3 ettenähtud katsed tehakse vajaduse korral, kusjuures igale istmele ja istmerühmale rakendatakse samaaegselt järgnevas tekstis kindlaksmääratud jõudu.5.4.4.2. Punktides 5.4.1, 5.4.2 ja 5.4.3 nimetatud koormustele lisaks rakendatakse horisontaalselt ja pikisuunas läbi istme raskuskeskme mõjuvat jõudu, mis võrdub istme 20kordse kogukaaluga.5.5. Katsete tulemused5.5.1. Kõik kinnituspunktid peavad edukalt läbima punktides 5.3 ja 5.4 ettenähtud katse. Jäävdeformatsiooni, nagu kinnituspunkti või ümbritseva ala osaline rebenemine või murdumine, ei loeta ebaõnnestunud katsetulemuseks juhul, kui ettenähtud jõudu rakendatakse selleks määratud aja jooksul. Katse ajal tuleb kinni pidada punkti 4.4.3.3 nõuetest seoses minimaalsete kaugustega turvavöö alumiste toimivate kinnituspunktide vahel ning punktide 4.4.4.6 ja 4.4.4.7 nõuetest seoses turvavöö ülemiste toimivate kinnituspunktidega.5.5.2. Kahe uksega sõiduki reguleerimis- ja lukustussüsteem, mis võimaldab tagaistmete kasutajatel sõidukist väljuda, peab olema käsitsi kasutatav ka pärast tõmbejõu mõju lakkamist.5.5.3. Pärast katsetamist registreeritakse kõik katsete ajal koormusega mõjutatud turvavöö kinnituspunktide ja istmekonstruktsioonide kahjustused.6. TOODETE VASTAVUS6.1. Kinnitatud tüübile vastavuse kontrollimiseks tehakse piisaval arvul seeriatoodangu sõidukite pistelisi kontrollimisi.6.2. Üldjuhul piirdutakse kõnealuste kontrollimiste puhul mõõtmistega. Vajaduse korral tehakse sõidukitele siiski ka katsed punkti 5 nõuete kohaselt.7. JUHENDTootja peab iga kinnitatud tüübile vastava sõiduki kasutusjuhendisse selgesti märkima järgmised andmed:- turvavöö kinnituspunktide paiknemine,- kinnituspunktidele vastavad turvavöö tüübid.--------------------------------------------------II LISA+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------III LISATURVAVÖÖ TOIMIVATE KINNITUSPUNKTIDE ASETUS+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------IV LISATÕMBESEADE+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------