Tähtis õiguslik teade

|

32002L0051

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/51/EÜ, 19. juuli 2002, kahe- ja kolmerattaliste mootorsõidukite saasteainete heitkoguste vähendamise kohta, millega muudetakse direktiivi 97/24/EÜEMPs kohaldatav tekst.

Euroopa Liidu Teataja L 252 , 20/09/2002 Lk 0020 - 0032 CS.ES Peatükk 07 Köide 007 Lk 51  - 61 ET.ES Peatükk 07 Köide 007 Lk 51  - 61 HU.ES Peatükk 07 Köide 007 Lk 51  - 61 LT.ES Peatükk 07 Köide 007 Lk 51  - 61 LV.ES Peatükk 07 Köide 007 Lk 51  - 61 MT.ES Peatükk 07 Köide 007 Lk 51  - 61 PL.ES Peatükk 07 Köide 007 Lk 51  - 61 SK.ES Peatükk 07 Köide 007 Lk 51  - 61 SL.ES Peatükk 07 Köide 007 Lk 51  - 61

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/51/EÜ,19. juuli 2002,kahe- ja kolmerattaliste mootorsõidukite saasteainete heitkoguste vähendamise kohta, millega muudetakse direktiivi 97/24/EÜ(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele [3] pidades silmas lepituskomitees 1. mail 2002 heakskiidetud ühisteksti,ning arvestades järgmist:(1) Euroopa Ühenduse viienda keskkonnakaitsealase tegevusprogrammiga, mille üldise lähenemisviisi nõukogu heaks kiitis nõukogus kokkutulnud nõukogu ja liikmesriikide valitsuste esindajate 1. veebruari 1993. aasta resolutsioonina, [4] nähakse ette täiendavad meetmed, mis tuleb võtta mootorsõidukitest eralduvate saasteainete heitmete praeguste määrade tunduvaks vähendamiseks.(2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 1997. aasta direktiiv 97/24/EÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite teatavate osade ja omaduste kohta [5] on üks mitmest üksikdirektiivist EMÜ tüübikinnitusmenetluse kohta, mis kehtestati nõukogu 30. juuni 1992. aasta direktiiviga 92/61/EMÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse kohta. [6](3) Direktiivi 97/24/EÜ artikli 5 kohaselt peab komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 24 kuud pärast direktiivi vastuvõtmist rangemate piirväärtuste kohaldamisest tulenevate kulude ja saavutatud positiivsete tulemuste uurimuse ja hinnangu põhjal ettepaneku uue etapi kohta, mille jooksul võetakse meetmed kõnealuste sõidukite heitmete piirväärtuste edasiseks rangemaks muutmiseks. Nimetatud meetmed kehtivad üksnes mootorrataste suhtes, kuna direktiiv 97/24/EÜ juba käsitleb 17. juunist 2002 mopeedidele kohaldatavaid rangemaid piirväärtusi kehtestavat järgmist etappi.(4) Tehnilise teostatavuse ja kulutasuvuse hinnangute põhjal on kinnitatud uued ühtsed I tüübi katsetuse piirväärtused, mida kohaldatakse alates 2003. aastast kõigile mootorratastele ja mis vastavad neljataktiliste mootorrataste puhul süsivesinike ja süsinikoksiidi heitmete 60 % vähendamisele ning kahetaktiliste mootorrataste süsivesinike heitmete 70 % ja süsinikoksiidi heitmete 30 % vähendamisele. Neljataktiliste mootorrataste lämmastikoksiidide heitmete edasist vähendamist ei loetud kavandatud tehnoloogiate abil võimalikuks. Süsinikoksiidi ja süsivesinike heitmete vähendamiseks parimaid võimalusi pakkuva arenenud otsepritsetehnoloogia kohaldamine kahetaktilistele mootorratastele toob vältimatult kaasa lämmastikoksiidide piirväärtuste mõningase tõusu võrreldes praeguste piirväärtustega ja tõstab nimetatud piirväärtust neljataktiliste mootorratastega samale tasemele. Heitmete andmekogu põhjal, mille kohaselt mootorrataste lämmastikoksiidide heitmete osa on kogu liiklusest põhjustatud lämmastikoksiidide heitmetest tühine, võib seda lugeda vastuvõetavaks.(5) Võttes arvesse nn enduro- ja trial-mootorrataste sarnaste sõidukitüüpide erilisi omadusi ja kasutusotstarvet ja seda, et nende heitmete osakaal summaarsetest heitmetest on tulenevalt kõnealuste sõidukite vähesest aastasest müügimahust Euroopas väga väike, tuleks nende puhul teha ajutine erand 2003. aastal jõustuvatest uutest piirväärtustest, et võimaldada valmistajatel rakendada vajalikku tehnoloogiat.(6) Oluline on kontrollimine ja hooldus, et uute sõidukite saasteainete heitkogused ei ületaks vastuvõetavat taset. Sellega seoses ja vastavalt sõiduautosid käsitlevatele eeskirjadele tuleks II tüübi katsetuse nõuded, eriti süsinikoksiidi sisalduse piirväärtus (4,5 mahuprotsenti), asendada nõuetega mõõta ja registreerida vajalikke andmeid tehnoülevaatuseks.(7) Kolme- ja neljarattalised mootorsõidukid on varustatud kas sädesüüte- või survesüüte- ehk diiselmootoritega. Vastavalt sõiduautode saasteainete heitkoguste piirväärtusele on igale sõidukikategooriale vaja eraldi piirväärtusi. Tahkete osakeste heitmete küsimust tuleb tulevikus veel eraldi käsitleda.(8) Heitkoguste katsel kasutatavad etalonkütused tuleks oma omadustelt muuta sõiduautode heitkoguste katsetel kasutatavate etalonkütustega samaväärseiks; nii oleks võimalik arvesse võtta turul pakutavate kütuste tehniliste andmete muutusi vastavalt ühenduse õigusaktidele bensiini ja diiselkütuste kvaliteedi kohta.(9) Liikmesriikidele tuleks maksusoodustuste kaudu anda võimalus edendada ühenduse tasemel kehtestatud nõuetele vastavate sõidukite turuleviimist ja soodustada keskkonnakaitse seisukohast soodsamate tehnoloogiate juurutamist heitkoguste kohustuslike piirväärtuste kohaldamise alusel; sellised soodustused peaksid vastama teatud tingimustele, mille eesmärgiks on vältida siseturumoonutusi; käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide õigust arvestada saasteainete ja muude ainete heitmeid kahe- ja kolmerattaliste mootorsõidukite liiklusmaksude arvestamise alusena.(10) Vastavalt asutamislepingule võivad liikmesriigid muu hulgas sätestada maksu- või finantssoodustusi vanemate kahe- ja kolmerattaliste mootorsõidukite moderniseerimiseks, kui sellega muudetakse võimalikuks käesoleva direktiiviga või direktiivi 97/24/EÜ varasema versiooniga sätestatud piirväärtuste järgimine.(11) Tuleks võtta kasutusele uus tüübikinnituskatse tsükkel, mis võimaldab täpsemalt hinnata sõiduki heitmeid katsetingimustes, mis sarnaneksid sõidukite tegelikele kasutustingimustele ja mille puhul võetakse arvesse väikeste ja suurte mootorrataste sõiduomaduste erinevusi. Jätkub arendustöö selle nimel, et uue katsetsükli kasutuselevõttu oleks võimalik teaduslikult põhjendada.(12) Tuleb kehtestada heitmete 2006. aastast jõustuvate piirväärtuste järgmine etapp, mis võrreldes 2003. aastast kohaldatavate piirväärtustega tähendab piirväärtuste edasist olulist vähendamist.(13) Selleks et tagada heitmete piirväärtustele vastavus, tuleks 1. jaanuarist 2006 kehtestada kasutuselolevate kahe- ja kolmerattaliste mootorsõidukite vastavuse katsetamine (kasutuseloleva sõiduki katse). Kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tavalise kasutusaja jooksul heitmete kontrollseadmete nõuetekohast toimimist käsitlevad erinõuded tuleks kehtestada alates 1. jaanuarist 2006 kuni 30000 km läbisõiduks.(14) Lisaks sellele tuleks tagada kasutuselolevate kahe- ja kolmerattaliste mootorsõidukite kasutustingimuste vastavus katsetsükli tingimustele ja see, et ei kasutata mingeid katkestusseadmeid ega muid möödavooluseadmeid.(15) Kuna kahe- ja kolmerattaliste mootorsõidukite heitmete osakaal transpordivahendite summaarsetest süsinikdioksiidi heitmetest järjest suureneb, tuleb võimalikult kiiresti kindlaks teha kahe- ja kolmerattaliste mootorsõidukite süsinikdioksiidi heitkogused ja/või kütusekulu ning lülitada need ühenduse maanteeliikluse süsinikdioksiidi heitkoguste vähendamise strateegiasse.(16) Ülemaailmset mootorrattaturgu ja kogu maailmas ilmnevaid õhu kvaliteediga seonduvaid analoogseid probleeme arvestades tasub püüda juurutada ühtlustatud katsetsüklit. Tuleb arvestada, et komisjon jätkab jõupingutusi kõigi turul tegutsevate osapooltega kooskõlastatud katsetsükli arendamiseks ja selle töö võimalikult kiireks lõpuleviimiseks. Sellele on heaks aluseks ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni 29. töörühma poolt hiljuti Genfis väljatöötatud ülemaailmne mootorrataste heitkoguste katsetsükkel. On asjakohane kehtestada alternatiivse tüübikinnitusmenetlusena uus ülemaailmne katsetsükkel 2006. aastal algaval teisel etapil. Kui nimetatud menetlus on laialdaselt heaks kiidetud, võib seda kasutada tüübikinnituse alusena kõigil edasistel heitkoguste vähendamise etappidel.(17) Kuna kahe- ja kolmerattaliste mootorsõidukite saasteaine heitkoguste vähendamist kui ettepandud meetmete eesmärki ei ole liikmesriikidel võimalik täielikult saavutada ning see oleks meetmete ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, mis on vajalik kõnealuse eesmärgi saavutamiseks.(18) Direktiivi 97/24/EÜ tuleks vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesoleva direktiivi eesmärgiks on vähendada kahe- ja kolmerattaliste mootorsõidukite saasteaine heitkoguseid, muutes nimetatud heitmete piirväärtused rangemaks.Artikkel 21. Alates 1. aprillist 2003 ei tohi ükski liikmesriik õhusaaste vastu võetavate meetmete tõttu:a) keelduda EÜ tüübikinnituse andmisest direktiivi 92/61/EMÜ artikli 4 lõike 1 kohaselt; egab) keelata sõidukite registreerimist, müüki või kasutuselevõtmist,kui õhusaaste vastu võetavad meetmed vastavad direktiivi 97/24/EÜ nõuetele.2. Alates 1. aprillist 2003 ei anna liikmesriigid direktiivi 92/61/EMÜ artikli 4 lõikele 1 vastavat EÜ tüübikinnitust mis tahes sõidukitüübile õhusaaste vastu võetavate meetmetega seonduvatel põhjustel, kui sõidukitüüp ei vasta direktiivi 97/24/EÜ sätetele.I tüübi katsetusel tuleb kasutada direktiivi 97/24/EÜ 5. peatüki II lisa punktis 2.2.1.1.5 oleva tabeli A reas esitatud piirväärtusi.3. Alates 1. juulist 2004 peavad liikmesriigid:a) arvestama, et uutele sõidukitele direktiivi 92/61/EMÜ kohaselt antud vastavussertifikaadid ei ole enam kehtivad; jab) keelduma selliste uute sõidukite registreerimisest, müügist või kasutuselevõtmisest, millega ei ole kaasas direktiivi 92/61/EMÜ kohast vastavussertifikaati,õhusaaste vastu võetavate meetmete tõttu, kui sõidukid ei vasta direktiivi 97/24/EÜ sätetele.Mopeedide I tüübi katsetusel tuleb kasutada direktiivi 97/24/EÜ 5. peatüki I lisa punktis 2.2.1.1.3 oleva tabeli teises reas esitatud piirväärtusi.Kahe- ja kolmerattaliste mootorrataste I tüübi katsetusel tuleb kasutada direktiivi 97/24/EÜ 5. peatüki II lisa punktis 2.2.1.1.5 oleva tabeli A reas esitatud piirväärtusi.4. Kaherattaliste nn trial- ja enduro-mootorrataste puhul on direktiivi 92/61/EMÜ kohaselt lõikes 2 sätestatud kuupäevaks 1. jaanuar 2004 ja lõikes 3 sätestatud tähtajaks 1. juuli 2005.Trial-mootorrattaid käsitatakse mootorratastena, millel on järgmised omadused:a) istme maksimaalne kõrgus: 700 mm;b) minimaalne kliirens: 280 mm;c) kütusepaagi maksimaalne maht: 41 liitrit;d) minimaalne üldine jõuülekandearv kõrgeimal käigul (primaarne ülekandearv × käigu ülekandearv x lõplik ülekandearv) 7,5.Enduro-mootorrattaid käsitatakse mootorratastena, millel on järgmised omadused:a) istme minimaalne kõrgus 900 mm;b) minimaalne kliirens 310 mm;c) minimaalne üldine jõuülekandearv kõrgeimal käigul (primaarne ülekandearv × käigu ülekandearv × lõplik ülekandearv) 6,0.Artikkel 31. Alates 1. jaanuarist 2006 ei anna liikmesriigid direktiivi 92/61/EMÜ artikli 4 lõikele 1 vastavat EÜ tüübikinnitust mis tahes uuele sõidukitüübile õhusaaste vastu võetavate meetmetega seonduvatel põhjustel, kui sõidukitüüp ei vasta direktiivi 97/24/EÜ sätetele.I tüübi katsetusel tuleb kasutada direktiivi 97/24/EÜ 5. peatüki II lisa punktis 2.2.1.1.5 oleva tabeli B reas esitatud piirväärtusi.2. Alates 1. jaanuarist 2007 peavad liikmesriigid:a) arvestama, et uutele sõidukitele direktiivi 92/61/EMÜ kohaselt antud vastavussertifikaadid ei ole enam kehtivad; jab) keelduma selliste uute sõidukite registreerimisest, müügist või kasutuselevõtmisest, millega ei ole kaasas direktiivi 92/61/EMÜ kohast vastavussertifikaati,õhusaaste vastu võetavate meetmete tõttu, kui sõidukid ei vasta direktiivi 97/24/EÜ sätetele.I tüübi katsetusel tuleb kasutada direktiivi 97/24/EÜ 5. peatüki II lisa punktis 2.2.1.1.5 oleva tabeli B reas esitatud piirväärtusi.Sõidukitüüpidel, mida ei müüda Euroopa Liidus aastas üle 5000, on vastavaks tähtpäevaks 1. jaanuar 2008.Artikkel 41. Liikmesriigid võivad maksusoodustusi ette näha ainult nendele sõidukitele, mis vastavad direktiivile 97/24/EÜ. Nimetatud soodustused peavad vastama ühele järgmistest tingimustest:a) soodustusi kohaldatakse kõigile uutele sõidukitele, mida pakutakse müügiks liikmesriikide turul ja mis juba eelnevalt vastavad direktiivi 97/24/EÜ 5. peatüki II lisa punkti 2.2.1.1.5 tabeli A reas ettenähtud piirväärtustele; maksusoodustustest loobutakse artikli 2 lõikes 3 uutele sõidukitele kehtestatud heitkoguste piirväärtuste kohustuslikul jõustumisel; võib) soodustusi kohaldatakse kõigile uutele sõidukitele, mida pakutakse müügiks liikmesriikide turul ja mis juba eelnevalt vastavad direktiivi 97/24/EÜ 5. peatüki II lisa punkti 2.2.1.1.5 tabeli B reas ettenähtud piirväärtustele. Maksusoodustustest loobutakse käesoleva direktiivi artikli 3 lõikes 2 uutele sõidukitele kehtestatud heitkoguste piirväärtuste kohustuslikul jõustumisel.2. Maksusoodustused peavad kõigile lõikes 1 viidatud sõidukitüüpidele olema väiksemad kui direktiivi 97/24/EÜ 5. peatüki II lisa punktis 2.2.1.1.5 oleva tabeli A või B real sätestatud väärtuste kehtestamiseks kasutusele võetud tehniliste lahenduste hankimisest ja sõidukitele paigaldamisest tingitud lisakulud.3. Lõikes 1 nimetatud maksusoodustuste sisseseadmise või muutmise kavadest tuleb komisjonile teatada piisavalt aegsasti, et komisjon saaks esitada oma märkused.Artikkel 5Tüübikinnitused peavad kinnitama ka heitmete kontrollseadmete nõuetekohast toimimist kahe- ja kolmerattaliste mootorsõidukite normaalse kasutusaja jooksul alates 1. jaanuarist 2006 uutel sõidukitüüpidel ja alates 1. jaanuarist 2007 kõigil sõidukitüüpidel kuni 30000 km läbisõiduks. Selleks esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule 31. detsembriks 2002 ettepaneku, milles määratletakse mõiste "normaalne kasutusaeg" ja esitatakse täiendavad sätted. Komisjon pöörab kulude-tulude analüüsil tähelepanu eelkõige sellele, millist mõju omavad komisjoni ettepanekud väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele.Artikkel 61. Uutel sõidukitüüpidel peavad sõidukitele antud tüübikinnitused alates 1. jaanuarist 2006 ning kõigil sõidukitüüpidel alates 1. jaanuarist 2007 kinnitama ka heitmete kontrollseadmete nõuetekohast toimimist sõiduki normaalse kasutusaja jooksul tavapärastes kasutustingimustes (nõuetekohaselt kasutatud ja hooldatud kasutuselolevate sõidukite vastavus).2. Selleks esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku, milles määratletakse mõiste "normaalne kasutusaeg" ja esitatakse täiendavad sätted. Need peavad muu hulgas vastavalt vajadusele sisaldama järgmisi andmeid:- kontrollimiste teostamise kriteeriume,- katsetatavate sõidukite valimise kriteeriume,- katsete teostamise kriteeriume,- võimalike vigade kõrvaldamise reegleid,- kriteeriume, mille alusel tagatakse, et sõiduki omanikule/valdajale ei teki täiendavaid kulusid.Komisjon pöörab kulude-tulude analüüsil tähelepanu eelkõige sellele, millist mõju komisjoni ettepanekud omavad väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele.Artikkel 71. Alates 1. jaanuarist 2006 ei anna liikmesriigid enam EÜ tüübikinnitust ja keelduvad siseriikliku tüübikinnituse andmisest kahe- või kolmerattalisele mootorsõidukile, kui selle süsinikdioksiidi heitmed ja kütusekulu ei ole vastavalt asjakohastele sätetele määratud.2. Alates 1. jaanuarist 2007 liikmesriigid:- loevad uutele kahe- ja kolmerattalistele mootorsõidukitele, mille mootori töömaht ületab 150 cm3, direktiivi 92/61/EMÜ kohaselt antud vastavussertifikaadid kehtetuks, ja- keelduvad selliste uute sõidukite registreerimisest, müügist või kasutuselevõtmisest, millega ei ole kaasas direktiivi 92/61/EMÜ kohast vastavussertifikaati,kui nende süsinikdioksiidi heitmeid ja kütusekulu ei ole määratud vastavalt asjakohastele sätetele.Artikkel 81. Komisjon kaalub käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate sõidukite heitkoguste käsitlevate nõuete edasist rangemaks muutmist, võttes arvesse:a) tehnilist arengut heitmete kontrolltehnoloogia valdkonnas ja nende kasutuselevõtu tehnilist ja majanduslikku võimalikkust mootorratastel, samuti nende kohaldatavust mitmesugustel nimetatud sõidukite nõudlust katvatel turgudel;b) tüüpilisema mootorratastele ettenähtud katsetsükli arendamisel saavutatud edusamme, mille käigus parandatakse praeguse katsetsükli senised vead (seotud näiteks külmkäivituse ja kõrge sõidudünaamikaga);c) võimalust ühtlustada katsetsüklit ülemaailmselt;d) praeguse ja uue katsetsükli piirväärtuste sõltuvust;e) edasisi töid tahkete osakeste heitmete osas ning surve- ja sädesüütemootorite tahkete osakeste heitmete küsimust;f) jätkuvat tööd vastupidavuse ja kasutuselolevate sõidukite nõuetele vastavuse alal;g) jätkuvat tööd külmkäivituse, pardadiagnostika süsteemide (OBD-süsteemide) ja lendheitmete alal;h) jätkuvat tööd katalüsaatorite asendamiseks;i) majanduslikku mõju väikeste seeriatena tootmisele ja väiketootjatele.Lisaks sellele töötab komisjon välja meetodid kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite süsinikdioksiidi eriheitmete määramiseks.2. Komisjon esitab tehnika arenguga kohandamise komiteele hiljemalt 31. detsembriks 2002 ettepaneku tahkete osakeste heitmete mõõtmise katsemeetodi kinnitamise kohta, mis on välja töötatud lõike 1 punktiga e ettenähtud uurimistöö tulemusena.3. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 31. detsembriks 2002 ettepaneku, mis sisaldab:a) kohustuslikuks muutuvaid heitkoguste piirväärtusi, mida I tüübi katsetuse korral kasutatakse kolme- ja neljarattaliste mootorsõidukite puhul 2006. aastal algaval heitmete kohustuslike piirväärtuste teisel etapil ja lõike 1 punktiga e ettenähtud uurimuste tulemustele vastavate tahkete osakeste heitmete kohustuslikke piirväärtusi;b) kohustust mõõta süsinikdioksiidi eriheitmeid tüübikinnituse andmisel vastavalt artiklile 7. Lisaks sellele esitab komisjon vajalikud ettepanekud kahe- ja kolmerattaliste mootorsõidukite kaasamise kohta ühenduse strateegiasse, mis käsitleb liiklusest tingitud süsinikdioksiidi heitmeid (kokkulepe vähendada süsinikdioksiidi keskmisi heitkoguseid, märgistus, maksusoodustused);c) sätteid vastupidavuse kohta, mida kohaldatakse vastavalt artiklile 5 alates 1. jaanuarist 2006;d) nõudeid lisada kasutuselolevate sõidukite vastavuse katsetamine (kasutuseloleva sõiduki katse) kahe- või kolmerattalistel mootorsõidukite tüübikinnitusmenetlusse alates 1. jaanuarist 2006 vastavalt artiklile 6;e) alates 2006. aastast kohaldatavaid uusi piirväärtusi (III etapi piirväärtusi) mopeedidele, kaasa arvatud tahkete osakeste heitmeid vastavalt lõike 1 punktiga e ettenähtud uurimistööde tulemustele. Mopeedide suhtes kohaldatakse ka vastupidavust käsitlevaid nõudeid ja kohustust mõõta tüübikinnituse andmisel süsinikdioksiidi eriheitmeid.4. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepanekud kontrolli ja hoolduse, pardadiagnostika (OBD) ja lendheitmete kontrollimise kohta. Lisaks sellele tagab komisjon, et turule viiakse üksnes direktiivile 97/24/EÜ ja käesolevale direktiivile vastavad heitgaasisüsteemide asenduseks ja moderniseerimiseks kasutatavad osad. Tüübikinnituse andmine peab olema piisavalt kontrollitav ja omistatud tüübikinnituste andmed Euroopa andmebaasides kiiresti, efektiivselt ja läbipaistvalt kasutatavad ning jälgitavad.5. Komisjon esitab võimalikult kiiresti ja hiljemalt pärast ülemaailmse katsetsükli tehnilise väljatöötamise lõppemist ettepaneku selle kasutuselevõtu kohta ja uued piirväärtused, kaasa arvatud diiselmootorite ja kahetaktiliste sädesüütemootorite tahkete osakeste heitmete kohta. Need piirväärtused tuleks viia vastavusse käesoleva direktiivi teise kohustusliku etapiga aastal 2006 (direktiivi 97/24/EÜ 5. peatüki II lisa punktis 2.2.1.1.5 oleva tabeli B rida), et tagada sama heitkoguste tase. Katsetsükkel tuleks võtta kasutusele samaaegselt nimetatud uute piirväärtustega (direktiivi 97/24/EÜ 5. peatüki II lisa punktis 2.2.1.1.5 olevasse tabelisse tuleb lisada C rida) alternatiivse tüübikinnitusmenetluse alusena, mille valmistaja võib soovi korral valida 2006. aastal algaval kohustuslike piirväärtuste teisel etapil. Kui uus ülemaailmne katsetsükkel teistes piirkondades vastu võetakse, muutub see ainsaks eeskirjadekohaseks tüübikinnitusmenetluseks. Heitgaasi vähendamiste järgmistel etappidel pärast 2006. aastat muutub uus katsetsükkel, mille piirväärtused põhinevad nimetatud tsüklil, ainsaks kehtivaks tüübikinnitusmenetluseks.Artikkel 9Direktiivi 97/24/EÜ 5. peatükki muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 10Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 1. aprilliks 2003. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid nimetatud meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi määravad liikmesriigid.Artikkel 11Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 12Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 19. juuli 2002Euroopa Parlamendi nimelpresidentP. CoxNõukogu nimeleesistujaT. Pedersen[1] EÜT C 337 E, 28.11.2000, lk 140 ja EÜT C 240 E, 28.8.2001, lk 146.[2] EÜT C 123, 25.4.2001, lk 22.[3] Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2001. aasta arvamus (EÜT C 276, 1.10.2001, lk 135), nõukogu 13. juuli 2001. aasta ühine seisukoht (EÜT C 301, 26.10.2001, lk 43) ja Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2001. aasta otsus. Euroopa Parlamendi 30. mai 2002. aasta otsus ja nõukogu 11. juuni 2002. aasta otsus.[4] EÜT C 138, 17.5.1993, lk 1.[5] EÜT L 226, 18.8.1997, lk 1.[6] EÜT L 225, 10.8.1992, lk 72. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2000/7/EÜ (EÜT L 106, 3.5.2000, lk 1).--------------------------------------------------LISADIREKTIIVI 97/24/EÜ 5. PEATÜKI MUUDATUSED1. II lisa muudetakse järgmiselt:a) Punkt 1.4 asendatakse järgmisega:"1.4. Gaasilised heitmed — heitgaasid, mis koosnevad süsinikoksiidist, lämmastikoksiididest, väljendatuna lämmastikdioksiidi (NO2) ekvivalendina, ning süsivesinikest järgmistes oletatavates suhetes:- C1H1,85 bensiinil;- C1H1,86 diiselkütusel.";b) lisatakse järgmised punktid:"1.5. Katkestusseade — seade, mis mõõdab, teeb kindlaks või reageerib talitlusmuutujatele (näiteks sõiduki kiirusele, mootori pöörlemissagedusele, kasutatavale käigule, temperatuurile, sisselaskerõhule või mõnele muule parameetrile), et heitkoguste kontrollsüsteemi mingi osa töötamist selliselt aktiveerida, muuta, edasi lükata või deaktiveerida, et heitkoguste kontrollsüsteemi efektiivsus sõiduki tavapärasel kasutamisel esinevates tingimustes väheneb (kui nimetatud seadme kasutamine on heitmete hindamiseks kasutatava katsemenetluse koosseisu oluline osa);1.6. Irratsionaalne heitmete juhtimise strateegia — strateegia või abinõu, mis sõiduki kasutamisel tavapärastes kasutustingimustes vähendab heitkoguste kontrollsüsteemi efektiivsust tasemeni, mis on heitmetele kohaldatavas katsemenetluses eeldatavast tasemest madalam.";c) Punkt 2.2.1.1asendatakse järgmisega:"2.2.1.1. I tüübi katsetus (summutitoru heitgaaside keskmise väärtuse kontrollimine kõrge liiklusintensiivsusega linnapiirkondades).2.2.1.1.1. Katse teostatakse 1. liites kirjeldatud menetluse kohaselt. Gaasiliste heitmete kogumisel ja analüüsimisel kasutatakse selleks ettenähtud meetodeid.2.2.1.1.2. Joonisel I.2.2 on kujutatud I tüübi katsetuse korral teostatavad toimingud.2.2.1.1.3. Sõiduk asetatakse koormuse ja inertsi simulaatoritega varustatud šassiidünamomeetrile.2.2.1.1.4. Katse ajal lahjendatakse heitgaase ja kogutakse ühte või mitmesse kotti proportsionaalne proov. Katsetatava sõiduki heitgaase lahjendatakse, võetakse proov ja analüüsitakse alljärgnevalt kirjeldatud meetodil ning mõõdetakse lahjendatud heitgaaside kogumahtu.+++++ TIFF +++++Joonis I.2.2.I tüübi katsetuse skeem2.2.1.1.5. Vastavalt punkti 2.2.1.1.6 nõuetele tuleb katset korrata kolm korda. Gaasiliste heitmete kõigi katsete tulemusena saadud massid ei tohi ületada alljärgnevas tabelis esitatud piirväärtusi (A rida aastale 2003 ja B rida aastale 2006):| Klass | Süsinikoksiidi (CO) mass | Süsivesinike (HC) mass | xLämmastikoksiidide (No) mass |L1 (g/km) | L2 (g/km) | L3 (g/km) |Mootorratastele (kaherattalistele) tüübikinnituse ja toote vastavuse kontrollimisel kehtivad piirväärtusedA (2003) | I (< 150 cm3) | 5,5 | 1,2 | 0,3 |II (≥ 150 cm3) | 5,5 | 1,0 | 0,3 |B (2006) | I (< 150 cm3) (UDC külm) [1] | 2,0 | 0,8 | 0,15 |II (≥ 150 cm3) (UDC + EUD külm) [2] | 2,0 | 0,3 | 0,15 |Kolme- ja neljarattalistele (ottomootoritega) mootorratastele tüübikinnituse ja toote vastavuse kontrollimisel kehtivad piirväärtusedA (2003) | kõik | 7,0 | 1,5 | 0,4 |Kolme- ja neljarattalistele (diiselmootoritega) mootorratastele tüübikinnituse ja toote vastavuse kontrollimisel kehtivad piirväärtusedA (2003) | kõik | 2,0 | 1,0 | 0,65 |2.2.1.1.5.1. Olenemata punktis 2.2.1.1.5 esitatud nõuetest on iga saasteaine või saasteainete kombinatsiooni puhul lubatud, et kui kolme tulemuse aritmeetiline keskmine on ettenähtud piirväärtusest väiksem, võib tulemuseks olevast kolmest massist üks ületada ettenähtud piirväärtuse maksimaalselt 10 %. Kui enam kui ühe saasteaine kogused on ettenähtud piirväärtustest suuremad, ei ole oluline, kas see selgub ühe ja sama katse või erinevate katsete tulemusena.2.2.1.1.5.2. Kui katsetatakse vastavust B reas esitatud 2006. aasta piirväärtustele, on mootorrataste, mille lubatud maksimaalne kiirus on 110 km/h, maanteetsükli maksimaalseks kiiruseks 90 km/h.2.2.1.1.6. Punktis 2.2.1.1.5 ettenähtud katsete arvu vähendatakse alljärgnevalt kirjeldatud tingimustel, kus V1 on esimese katse tulemus ja V2 teise katse tulemus kõigile saasteainetele.2.2.1.1.6.1. Kui esimeses katses on iga saasteaine kohta saadud tulemus väiksem kui 0,70 L või sellega võrdne (st. V1 ≤ 0,70 L), teostatakse ainult üks katse.2.2.1.1.6.2. Kui punktis 2.2.1.1.6.1 esitatud nõue ei ole täidetud, teostatakse ainult kaks katset, kui iga saasteaine puhul on täidetud järgmised nõuded:V1 ≤ 0,85 L ja V1 + V2 ≤ 1,70 L ja V2 ≤ L.";d) Jäetakse välja punktis 2.2 olevad tabelid I ja II;e) Punkt 2.2.1.2 asendatakse järgmisega:"2.2.1.2. II tüübi katsetus (süsinikoksiidi katse tühikäigul) ja andmed heitmete kohta tehnoülevaatuseks.2.2.1.2.1. Kõnealune nõue kehtib kõigi ottomootoriga sõidukite kohta, millele taotletakse käesoleva direktiivi kohaselt EÜ tüübikinnitust.2.2.1.2.2. Katsetamisel 2. liite kohaselt (II tüübi katsetus) tühikäigu pöörlemissagedusel tuleb registreerida:- heitgaaside süsinikoksiidisisaldus mahuprotsentides,- mootori pöörlemissagedus katse ajal, kaasa arvatud võimalikud hälbed.2.2.1.2.3. Katsetamisel suurel tühikäigukiirusel (st. >2000 min-1):- registreeritakse heitgaaside süsinikoksiidisisaldus mahuprotsentides,- tuleb registreerida mootori pöörlemissagedus katse ajal, kaasa arvatud võimalikud hälbed.2.2.1.2.4. Tuleb mõõta ja registreerida mootoriõli temperatuur katse ajal.2.2.1.2.5. Registreeritud andmed märgitakse direktiivi 92/61/EMÜ VII lisas osutatud dokumendi vastavatesse punktidesse.";f) lisatakse järgmine punkt:"2.3. Katkestusseadme ja/või irratsionaalse heitmete juhtimisstrateegia kasutamine on keelatud.2.3.1. Sõidukile võib mootori juhtimiseks paigaldada seadme, funktsiooni, süsteemi või abinõu, kui:- see aktiveerub ainult sellistel eesmärkidel nagu mootori kaitsmine, külmkäivitus, soojendamine, või- see aktiveerub ainult sellistel eesmärkidel nagu tööohutuse tagamine ja mitterežiimse strateegia rakendamine.2.3.2. Mootori juhtimisel sellise seadme, funktsiooni, süsteemi või abinõu rakendamine, mille tulemuseks on heitmetele kohaldatava katsetsükli ajal tavaliselt kasutuseloleva mootori juhtimise strateegiaga võrreldes erinev või muudetud strateegia, on lubatud juhul, kui punkti 2.3.3 nõuete alusel tõestatakse täielikult, et abinõu ei vähenda heitkoguste kontrollsüsteemi efektiivsust. Kõigil muudel juhtudel loetakse niisuguseid seadmeid katkestusseadmeteks.2.3.3. Valmistaja esitab dokumentatsiooni, millest selgub süsteemi põhiline ülesehitus ja see, kuidas toimub väljundparameetrite otsene või kaudne reguleerimine.a) Tehnilisele uurimisasutusele tüübikinnitustaotluse üleandmisel esitatav dokumentatsioon peab sisaldama süsteemi täielikku kirjeldust. Andmed võib esitada lühidalt juhul, kui nendest ilmneb, et on määratletud kõik need väljundparameetrid, mis on saadud üksikute sisendparameetrite reguleerimispiiride maatriksi alusel.Dokumentatsioon peab sisaldama ka põhjendusi mootori juhtimise seadme, funktsiooni, süsteemi või abinõu kasutamise kohta ning täiendavaid materjale ja katseandmeid, mis näitavad sõidukile paigaldatud mis tahes nimetatud seadme mõju heitgaasidele. Nimetatud teave tuleb lisada V lisas nõutavale dokumentatsioonile.b) Täiendav materjal, millest ilmnevad mootori juhtimise seadme, funktsiooni, süsteemi või abinõu poolt muudetavad parameetrid, ja piirtingimused, mille korral sellised seadmed töötavad. Täiendav materjal peab sisaldama toitesüsteemi juhtimise loogikasüsteemi, gaasijaotusfaaside strateegiate ja kõikide kasutusrežiimide lülituspunktide kirjeldusi. Nimetatud teave on rangelt konfidentsiaalne, seda säilitab valmistaja, kuid tüübikinnituse andmisel tuleb see esitada kontrollimiseks.";g) Punkt 3.1.1 asendatakse järgmisega:"3.1.1. Sõiduk võetakse tootmisseeriast ja sõidukit katsetatakse punkti 2.2.1.1 kohaselt. Toodete nõuetele vastavuse kontrollimiseks kasutatakse punkti 2.2.1.1.5 tabelis esitatud piirväärtusi.";h) varasem punkt 3.1.1 saab numbri 3.1.2 ja seda punkti muudetakse järgmiselt:—sõnad ""Tabelid I ja II"" asendatakse sõnadega ""punktis 2.2.1.1.5 esitatud tabel"",—tekst ""punktis 2.2.1.1.2 osutatud tabelid"" asendatakse tekstiga ""punktis 2.2.1.1.5 esitatud tabel"";i) 1. liite punkt 3.1.3 asendatakse järgmisega:"3.1.3. Võib kontrollida sisselaskesüsteemi veendumaks, et õhu juhuslik sissepääs ei mõjuta karburatsiooni.";j) 1. liite punkti 5.3.1 viimast lauset muudetakse järgmiselt:""Enne heitgaasi kogumist teostatakse kaks täielikku eelkonditsioneerimistsüklit."";k) 1. liite punkt 6.1.3asendatakse järgmisega:"6.1.3. Enne esimese eelkonditsioneerimistsükli alustamist suunatakse mootorrattale või kolmerattalisele mootorsõidukile muutuva kiirusega õhuvool. Seejärel teostatakse kaks täielikku katsetsüklit, mille ajal heitgaase ei koguta. Õhutussüsteemis peab olema mehhanism, mida juhitakse rullstendi kiirusega nii, et kiirusvahemikus 10-50 km/h vastab lineaarne õhukiirus ventilaatoriavas 10 % täpsusega rulli suhtelisele kiirusele. Rulli kiirusel alla 10 km/h võib õhukiirus võrduda nulliga. Ventilaatori väljalaskeava parameetrid peavad olema järgmised:i) pindala vähemalt 0,4 m2;ii) alumine serv maapinnast 0,15-0,20 m kõrgusel;iii) kaugus mootorratta või kolmerattalise mootorsõiduki esiservast 0,3-0,45 m.";l) 1. liite punkt 6.2.2 asendatakse järgmisega:"6.2.2. Esimene katsetsükkel käivitub hetkel, kui algab proovi võtmine ja pumba pöörete arvu mõõtmine.";m) 1. liite punkt 7.2.1 asendatakse järgmisega:"7.2.1. Pärast kahte eelkonditsioneerimistsüklit (esimese tsükli algushetk) teostatakse üheaegselt punktides 7.2.2-7.2.5 kirjeldatud toimingud.";n) 1. liite punkt 7.4 asendatakse järgmisega:""7.4. Analüüs7.4.1. Kotis sisalduvaid heitgaase tuleb analüüsida võimalikult kiiresti, kuid mitte mingil juhul hiljem kui kakskümmend minutit pärast asjaomase katsetsükli lõppemist.7.4.2. Enne iga proovi analüüsimist tuleb igale saasteainele vastav analüsaatori piirkond asjakohase nullgaasiga nullida.7.4.3. Seejärel seadistatakse analüsaatorid kalibreerimiskõveratele, kasutades võrdlusgaase, mille nimikontsentratsioonid moodustavad piirkonnast 70-100 %.7.4.4. Järgmisena kontrollitakse analüsaatorite nullpunkte. Kui lugem erineb punktis 7.4.2 nimetatud vahemikust rohkem kui 2 %, menetlust korratakse.7.4.5. Seejärel proove analüüsitakse.7.4.6. Pärast analüüsimist kontrollitakse null- ja võrdluspunkte samade gaaside abil uuesti. Kui nimetatud järelkontrollimiste tulemused ei erine punktis 7.4.3 ettenähtud vahemikust rohkem kui 2 %, loetakse analüüsi tulemused vastuvõetavaks.7.4.7. Käesoleva punkti kõigis allpunktides peavad erinevate gaaside kulud ja rõhud olema samasugused kui analüsaatorite kalibreerimisel kasutatud gaasidel.7.4.8. Gaasides mõõdetud iga saasteaine kontsentratsiooniks loetakse väärtus, mis on saadud pärast mõõteseadme stabiliseerumist."";o) 2. liite punkt 2.2 asendatakse järgmisega:"2.2. II lisa punktis 2.2.1.2 määratletud II tüübi katsetuse mõõtmised tuleb teostada vahetult pärast I tüübi katsetuse mõõtmisi selliselt, et mootor töötab nii normaalsetel tühikäigupööretel kui ka kõrgetel tühikäigupööretel.";2. IV lisa asendatakse järgmisega:"IV LISAETALONKÜTUSE (BENSIINI) TEHNILISED ANDMEDKasutatakse direktiivi 70/220/EMÜ IX lisa punktis 1 kirjeldatud etalonkütust.ETALONKÜTUSE (DIISELKÜTUSE) TEHNILISED ANDMEDKasutatakse direktiivi 70/220/EMÜ IX lisa punktis 2 kirjeldatud etalonkütust."[1] "Katsetsükkel: ECE R40 (heitmeid mõõdetakse kõigis kuues režiimis — proovivõtt algab hetkel T = 0).[2] "Katsetsükkel: ECE R40 + EUDC (heitmeid mõõdetakse kõigis režiimides — proovivõtt algab hetkel T = 0), maksimaalsel kiirusel 120 km/h.[3] "Käesoleva direktiivi 5. peatüki II lisa 1. liite ja alaliidete 1-4 vajalikud tehnilised muudatused võetakse vastu hiljemalt 1. oktoobril 2002 kooskõlas mootorsõidukikaubanduselt tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohandamise komitee seisukohaga ja vastavalt nõukogu 6. veebruari 1970.aasta direktiivi 70/156/EMÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) artiklile 13 ("EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1".).--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 98/45/EÜ, 24. juuni 1998, millega muudetakse direktiivi 91/67/EMÜ, mis käsitleb loomatervishoiunõudeid akvakultuuriloomade ja -toodete turuleviimise suhtes

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31998L0045

Euroopa Liidu Teataja L 189 , 03/07/1998 Lk 0012 - 0013

		Nõukogu direktiiv 98/45/EÜ,24. juuni 1998,millega muudetakse direktiivi 91/67/EMÜ, mis käsitleb loomatervishoiunõudeid akvakultuuriloomade ja -toodete turuleviimise suhtesEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [3]ning arvestades, et:direktiiviga 91/67/EMÜ [4] on sätestatud ühenduse eeskirjad akvakultuuriloomade turuleviimise kohta ja eriti teatavate tõsiste haiguste leviku vältimise kohta;nimetatud direktiivi A lisa III loetelus osutatud haigustel, kaasa arvatud gyrodactylosis, võivad senini haigusvabas piirkonnas puhkemise korral olla tõsised majanduslikud tagasilöögid;seega on vaja nimetatud haiguste levikut vältida, karmistades seni kohaldatud sätteid;on vaja tagada, et heakskiitmata vööndist turule viidud kala ei mõjutaks heakskiitmata vööndis asuvate nakatumata kasvanduste tervislikku seisundit; seda saab saavutada ühendusesisese kaubanduse jaoks mõeldud saadetiste sertifitseerimise kaudu;teatavaid sätteid kalahaiguste kontrolli sageduse ja proovide võtmise ja kontrolli nõuete osas on vaja kohandada rahvusvaheliste standarditega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 91/67/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artiklis 13 asendatakse lõiked 1 ja 2 järgmisega:"1. Kui liikmesriik käsitleb oma territooriumi või selle osa vabana A lisa III loetelu tulbas 1 loetletud haigustest, esitab ta komisjonile asjakohased põhjendused, sätestades eelkõige:- haiguse nimetuse ja selle varasema esinemise selles liikmesriigis,- mikrobioloogilistel või patoloogilistel leidudel või parasiitide kindlakstegemisel, ning tõsiasjal, et haiguse puhkemisest tuleb kohustuslikult teatada pädevatele asutustele,- ajavahemiku, mille jooksul on vaatlusi tehtud,- kontrollikorra tõendamaks, et asjaomane piirkond jääb sellest haigusest vabaks.Komisjon määratleb üldkriteeriumid käesoleva lõike ühtse rakendamise tagamiseks artiklis 26 sätestatud korras.2. Artiklis 26 sätestatud korras tutvub komisjon liikmesriigi poolt edastatud põhjendustega ja määratleb vööndid, mida loetakse kõnealusest haigusest vabaks, ja haiguse suhtes vastuvõtlikud liigid ja täiendavad garantiid, mida võidakse nõuda nendesse piirkondadesse akvakultuuriloomade ja -toodete sissetoomiseks. Sellistesse vöönditesse sissetoodava eluskala, karp- või koorikloomade ja, kui see on asjakohane, nende marja ja sugurakkudega, peab kaasas olema liikumisdokument, mis vastab artiklis 26 sätestatud korras koostatud näidisele ja mis tõendab nende vastavust sellistele täiendavatele garantiidele."2. Artikli 16 lõikele 1 lisatakse järgmine lause:"Lisaks koostab komisjon artiklis 26 sätestatud korras sertifikaatide näidised, mis peavad akvakultuuriloomadel, nende marjal ja sugurakkudel ühendusesiseses kaubanduses heakskiitmata vööndite vahel kaasas olema haiguste suhtes, millele on osutatud A lisa II loetelus, ja otsustab tegevuse üle pädevaid asutusi ühendava arvutisüsteemi "ANIMO" laiendamiseks, et see hõlmaks eespool nimetatud loomade ja toodete kaubandust."3. B lisas:a) I jao punkti B alapunkti 2 esimene lause asendatakse järgmisega:"2. kõik mandrivööndis olevad kasvandused kuuluvad riiklike teenistuste järelevalve alla. Kahe aasta jooksul tuleb läbi viia kaks veterinaarkontrolli aastas.";b) I jao punkti C alapunkt 2 asendatakse järgmisega:"2. iga kasvandus peab läbi viima kaks veterinaarkontrolli aastas vastavalt punkti B alapunktile 2, välja arvatud ilma sugukarjata kasvandused, mida tuleb kontrollida üks kord aastas. Proove võetakse igal aastal siiski rotatsiooni korras 50 % kalakasvandustes, mis asuvad mandrivööndis;".Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid enne 1. juulit 1999. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 24. juuni 1998Nõukogu nimeleesistujaJ. Cunningham[1] EÜT C 242, 21.8.1996, lk 9.[2] EÜT C 362, 2.12.1996, lk 314.[3] EÜT C 56, 24.2.1997, lk 28.[4] EÜT L 46, 19.2.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 97/79/EÜ (EÜT L 24, 30.1.1998, lk 31).--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 19. juuni 1984, millega muudetakse direktiive 64/432/EMÜ ja 72/461/EMÜ teatavate meetmete osas seoses suu- ja sõrataudi ja sigade vesikulaarhaigusega

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31984L0336

Euroopa Liidu Teataja L 177 , 04/07/1984 Lk 0022 - 0022 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 17 Lk 0204  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 31 Lk 0112  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 17 Lk 0204  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 03 Köide 31 Lk 0112

		Nõukogu direktiiv,19. juuni 1984,millega muudetakse direktiive 64/432/EMÜ ja 72/461/EMÜ teatavate meetmete osas seoses suu- ja sõrataudi ja sigade vesikulaarhaigusega(84/336/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 43 ja 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekuid, [1]võttes arvesse assamblee arvamusi [2]ning arvestades, et:direktiiv 64/432/EMÜ, [3] viimati muudetud direktiiviga 83/646/EMÜ, [4] sätestab tingimused, mida tuleb täita ühendusesiseseks kauplemiseks ettenähtud elusveiste ja -sigade tervishoiu osas;direktiiv 72/461/EMÜ, [5] viimati muudetud direktiiviga 83/646/EMÜ, sätestab tingimused, mida tuleb täita ühendusesiseseks kauplemiseks ettenähtud lihaloomade tervishoiu osas;kuni lõplike ühenduse meetmete kehtestamiseni suu- ja sõrataudi tõrjeks ja ilma et see piiraks lõplikku võetavat otsust, on vaja säilitada täiendava ajavahemiku jooksul direktiivi 64/432/EMÜ artiklites 4a ja 4b ja direktiivi 72/461/EMÜ artiklis 13 sätestatud ühenduse meetmed ajutise kaitsemeetmena traditsiooniliste kaubavoogude säilitamiseks,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 64/432/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 4a esimeses lõigus asendatakse "30. juuni 1984" kuupäevaga "31. detsember 1984".2. Artikli 4b esimeses ja teises lõigus asendatakse "30. juuni 1984" kuupäevaga "31. detsember 1984".Artikkel 2Direktiivi 72/461/EMÜ artiklis 13 asendatakse "30. juuni 1984" kuupäevaga "31. detsember 1984".Artikkel 3Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. juunil 1984.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 19. juuni 1984Nõukogu nimeleesistujaM. Rocard[1] EÜT C 249, 23.9.1982, lk 6 ja EÜT C 121, 5.5.1984, lk 7.[2] EÜT C 13, 17.1.1983, lk 211 ja EÜT C 172, 2.7.1984, lk 185.[3] EÜT 121, 29.7.1964, lk 1977/64.[4] EÜT L 360, 23.12.1983, lk 44.[5] EÜT L 302, 31.12.1972, lk 24.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 93/121/EÜ, 22. detsember 1993, millega muudetakse direktiivi 91/494/EMÜ loomatervishoiunõuete kohta, millega reguleeritakse värske kodulinnuliha ühendusesisest kaubandust ja importi kolmandatest riikidest

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31993L0121

Euroopa Liidu Teataja L 340 , 31/12/1993 Lk 0039 - 0040 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 55 Lk 0212  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 55 Lk 0212

		Nõukogu direktiiv 93/121/EÜ,22. detsember 1993,millega muudetakse direktiivi 91/494/EMÜ loomatervishoiunõuete kohta, millega reguleeritakse värske kodulinnuliha ühendusesisest kaubandust ja importi kolmandatest riikidestEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:nõukogu 26. juuni 1991. aasta direktiivi 91/494/EMÜ (loomatervishoiunõuete kohta, millega reguleeritakse värske kodulinnuliha ühendusesisest kaubandust ja importi kolmandatest riikidest), [4] artikli 3 lõike A punkt 1 sätestab Newcastle’i haiguse vastu vaktsineerimise eeskirjad linnuliha karja osas, mis on mõeldud liikmesriikidele või liikmesriikide piirkondadele, mida on tunnustatud vastavalt nõukogu 15. oktoobri 1990. aasta direktiivi 90/539/EMÜ (kodulindude ja haudemunade ühendusesisest kaubandust ning kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta) artikli 12 lõikele 2 [5];värske kodulinnuliha kaubandusele liikmesriikide või liikmesriikide piirkondade jaoks, mida on tunnustatud nõukogu direktiivi 90/539/EMÜ artikli 12 lõike 2 kohaselt, on vaja sätestada 1. jaanuarist 1993 kohaldatavad Newcastle’i haiguse vastu vaktsineerimise eeskirjad;nõukogu on Newcastle’i haiguse tõrjeks vastu võtnud direktiivi 92/66/EMÜ [6] ja lindude klassikalise katku tõrjeks direktiivi 92/40/EMÜ, [7] seega lihtsustades direktiivi 91/494/EMÜ;soovitatav on lubada direktiivi 91/494/EMÜ artiklis 5 määratletud erimärgi kasutamise kõrval alternatiivset märki;kolmandatele riikidele kohaldatavaid kaubanduse eeskirju on soovitatav muuta tagamaks nende samaväärsust liikmesriikidele kohaldatavatega, eriti Newcastle’i haiguse ja lindude klassikalise katku osas,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 91/494/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 3 lõike A punkt 1 asendatakse järgmisega:"1. keda on hoitud ühenduse territooriumil väljahaudumisest saadik või kes on imporditud kolmandatest riikidest kooskõlas direktiivi 90/539/EMÜ III peatüki nõuetele. Liikmesriikide või liikmesriikide piirkondade jaoks, mille staatust on tunnustatud kõnealuse direktiivi artikli 12 lõike 2 kohaselt, mõeldud kodulinnuliha peab pärinema linnukasvatusest, mida ei ole vaktsineeritud Newcastle’i haiguse vastu elusvaktsiini kasutades 30 päeva jooksul enne tapmist.Käesoleva eeskirja vaatab nõukogu läbi kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni ettepaneku põhjal enne ühenduse Newcastle’i haiguse vaktsiini kasutust ühtlustavate õigusnormide jõustumist ja mitte hiljem kui 31. detsembril 1994."2. Artikli 3 lõike A punkti 2 teine taane asendatakse järgmisega:"— mis ei asu piirkonnas, mille suhtes kohaldatakse piiravaid tervishoiumeetmeid kodulinnuliha kontrollimiseks ühenduse õigusaktide kohaselt haiguse puhkemise tagajärjel, mille suhtes kodulinnud on vastuvõtlikud;".3. Artiklisse 5 lisatakse järgmised lõiked:"3. Erandina lõigetest 1 ja 2 võib kodulinnuliha Newcastle’i haiguse episootia korral direktiivi 71/118/EMÜ artikli 3 lõike 1 punkti A alapunkti e kohaselt tähistada direktiivi 71/118/EMÜ I lisa X peatüki punkti 44 alapunktides a ja b kirjeldatud tervisemärgiga, tingimusel et kõnealune liha on saadud kodulinnult:a) kes pärineb majandist, mis asub järelevalvetsoonis direktiivi 92/66/EMÜ artikli 9 lõike 1 määratluses, kuid mitte ohustatud tsoonis direktiivi 92/66/EMÜ artikli 9 lõike 1 määratluses, ja mille suhtes ei ole epidemioloogilise uuringu tulemusel registreeritud kokkupuudet nakatunud majandiga;b) kes pärineb karjast, mille suhtes teostatud viroloogiline uuring andis karja representatiivse proovi osas negatiivse tulemuse viis päeva enne tarnet linnukasvatusest; proovid peab võtma pädeva asutuse poolt määratud veterinaararst;c) kes pärineb majandist, kus pädeva asutuse poolt määratud veterinaararsti poolt ei ole kliinilise läbivaatuse tulemusel leitud Newcastle’i haigusele viitavaid tunnuseid või kliinilisi sümptomeid; kõnealune läbivaatus tuleb teostada 24 tunni jooksul enne kodulindude saadetist;d) keda transporditakse otse päritolumajandist tapamajja, ilma et see piiraks artikli 3 lõike A punkti 3 sätteid; kasutatud transpordivahend peab olema riikliku veterinaararsti poolt pitseeritud, puhastatud ja desinfitseeritud enne ja pärast iga transportimist;e) keda kontrollitakse tapamajas Newcastle’i haiguse suhtes tapaeelselt ja -järgselt, pidades silmas Newcastle’i haiguse sümptomite avastamist.Käesolevatele sätetetele tuginevad liikmesriigid teatavad alalises veterinaarkomitees teistele liikmesriikidele ja komisjonile nende poolt käesolevas asjas võetud meetmetest.Punktide a, b ja c rakendamisel järgitavad üldkriteeriumid proovivõtmise, selle sageduse ja tingimuste kohta kehtestatakse artiklis 17 sätestatud korras pärast veterinaaria teaduskomiteega konsulteerimist ja enne 1. jaanuari 1995.4. Enne 1. jaanuari 1998 esitab komisjon nõukogule aruande kogemuste kohta, mis on saadud pärast käesolevate sätete rakendamist, koos mis tahes ettepanekutega, mille suhtes võtab nõukogu vastu otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega."4. Artikkel 10 asendatakse järgmisega:"Artikkel 101. Värske kodulinnuliha peab pärinema riikidest:a) kus lindude klassikalisest katkust ja Newcastle’i haigusest rahvusvaheliste standardite kohaselt teatamine on kogu riigis kehtiv juriidiline kohustus;b) mis on klassikalise lindude katku ja Newcastle’i haigusega nakatumata, võimis kohaldavad enda suhtes kontrollimeetmeid vähemalt samaväärselt direktiivides 92/40/EMÜ ja 92/66/EMÜ sätestatuga, kuigi nad ei ole kõnealustest haigustest vabad.2. Täiendavad kriteeriumid kolmandate riikide liigitamiseks lõike 1 osas tuleb vastu võtta artiklis 17 sätestatud korras enne 1. jaanuari 1995.Lõike 1 rakendamisel peab komisjon sertifitseerimise kaudu võtma kõik meetmed, mis on vajalikud teatava loomatervishoiu olukorra kaitsmiseks teatavates ühenduse piirkondades.3. Artiklis 17 sätestatud korras võib komisjon otsustada, millistel tingimustel tuleb lõiget 1 kohaldada ainult osale kolmandate riikide territooriumist."Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. jaanuaril 1995. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiivi reguleerimisalas vastu võetud siseriiklike õigusnormide tekstid.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. detsember 1993Nõukogu nimeleesistujaJ.-M. Dehousse[1] EÜT C 89, 31.3.1993, lk 8.[2] EÜT C 176, 28.6.1993, lk 26.[3] EÜT C 201, 26.7.1993, lk 50.[4] EÜT L 268, 24.9.1991, lk 35.[5] EÜT L 303, 31.10.1990, lk 6.[6] EÜT L 260, 5.9.1992, lk 1.[7] EÜT L 167, 22.6.1992, lk 1.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 95/68/EÜ, 22. detsember 1995, millega muudetakse direktiivi 77/99/EMÜ lihatoodete ja teatavate muude loomsete saaduste tootmist ja turustamist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31995L0068

Euroopa Liidu Teataja L 332 , 30/12/1995 Lk 0010 - 0014

		Nõukogu direktiiv 95/68/EÜ,22. detsember 1995,millega muudetakse direktiivi 77/99/EMÜ lihatoodete ja teatavate muude loomsete saaduste tootmist ja turustamist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse direktiivi 77/99/EMÜ, [1] eriti selle artiklit 19,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades, et:direktiivi 77/99/EMÜ lisade teatavaid aspekte tuleks kohandada, et võtta arvesse tehnoloogia arengut lihatöötlemissektoris ja viia tehnilised nõuded kooskõlla praeguste tavadega;seepärast on vaja muuta ettevõtete heakskiitmise üldiste tingimustega seotud nõudeid, tööruumide, seadmete ja tööriistade suhtes kohaldatavaid üldisi hügieeninõudeid, lihatooteid valmistavate ettevõtete hügieeni erinõudeid, lihatoodete pakendamise, märgistamise, tervisemärgi kasutamise, säilitamise ja veo nõudeid ning valmislihatoidu ja sulatatud rasvaga seotud erinõudeid;kuni olemasolevate tekstide lihtsustamiseks võetud meetmete rakendamiseni on vaja võtta ajutised meetmed, et vältida mitme tervisemärgi kasutamist muid loomseid saadusi sisaldavate lihatoodete puhul;direktiivi 77/99/EMÜ on vaja kohandada seoses muudatustega, mille nõukogu on teinud ühendusesisest värske lihaga kauplemist mõjutavaid tervishoiuprobleeme käsitlevas nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiivis 64/433/EMÜ [2] ja nõukogu 14. detsembri 1988. aasta direktiivis 88/657/EMÜ, millega nähakse ette hakkliha, alla 100grammiste lihatükkide ja lihavalmististe tootmise ja kaubanduse nõuded ning muudetakse direktiive 64/433/EMÜ, 71/118/EMÜ ja 72/462/EMÜ [3]; kuni vastavate ettepanekute tegemiseni tuleks võtta meetmed direktiivi 77/99/EMÜ lisade kohandamiseks tehnika arengule,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 77/99/EMÜ lisasid muudetakse järgmiselt.1. A lisa I peatüki punkti 2 alapunkt e asendatakse järgmisega:"e) piisav ventilatsioon ja vajaduse korral aurueemaldusseadmed kondensatsioonivee võimalikult tõhusaks eemaldamiseks pindadelt, näiteks seintelt ja lagedelt;".2. A lisa I peatüki punktile 8 lisatakse järgmine tekst:"seadmete ja tööriistade desinfitseerimiseks tuleb kasutada vett temperatuuriga vähemalt 82 °C või muud desinfitseerimismeetodit, mille on heaks kiitnud pädev asutus;".3. A lisa I peatüki punktile 12 lisatakse järgmine tekst:"kui pädev asutus ei pea pidevalt kohal viibima, piisab varustuse ja materjalide hoidmiseks küllaldase mahutavusega lukustatavast kapist;".4. A lisa I peatüki punkt 15 asendatakse järgmisega:"15. piisavad vahendid transpordivahendite puhastamiseks ja desinfitseerimiseks, juhul kui seda ei tohi teha pädeva asutuse loal väljaspool ettevõtet;".5. A lisa I peatükki lisatakse punkt 16:"16. Kui toodete töötlemisel ei ole ette nähtud vee kasutamine, võib käesoleva peatüki teatavaid nõudeid, eelkõige punkti 2 alapunktides a ja g sätestatud nõudeid kohandada. Selle erandi kasutamise korral võib pädeva asutuse loal kohaldada asjaomase ettevõtte osades puhastus- ja desinfitseerimismeetodeid, kus vett ei kasutata."6. A lisa II peatüki A jao punkti 1 viimane lause asendatakse järgmisega:"Puhastada ja desinfitseerida tuleb direktiivi artiklis 7 ettenähtud ajavahemike järel ja samas artiklis ettenähtud meetoditega."7. A lisa II peatüki A jao punkt 5 asendatakse järgmisega:"5. Detergente, desinfektsioonivahendeid ja muid sarnaseid aineid tuleb kasutada vastavalt tootja juhistele nii, et need ei mõjuks kahjulikult seadmetele, varustusele, toormaterjalidele ega toodetele. Pärast kõnealuste ainete kasutamist tuleb töövahendeid ja seadmeid loputada põhjalikult joogiveega, välja arvatud juhul, kui selliste ainete kasutusjuhendis ei peeta loputamist vajalikuks.Hoolduseks ja puhastamiseks ettenähtud tooteid tuleb hoida käesoleva lisa I peatüki punktis 14 ettenähtud ruumis või kapis."8. (Puudutab üksnes saksakeelset teksti) A lisa II peatüki B jao punkti 2 teine lõige sõnastatakse järgmiselt:"… bearbeitet und behandelt".9. B lisa III peatüki punkt 3 asendatakse järgmisega:"3. Direktiivi artikli 2 punktis d määratlemata loomsete saaduste olemasolu lihatoodetes lubatakse üksnes juhul, kui need saadused vastavad asjakohastes ühenduse õigusaktides sätestatud nõuetele."10. B lisa V peatüki punkti 4 kolmas taane asendatakse järgmisega:"— pakendi puhul, mis ei ole ette nähtud lõpptarbijale, valmistamise kuupäev või kood, mille abil kaubasaaja ja pädev asutus saavad kõnealuse kuupäeva kindlaks teha."11. B lisa VI peatükk asendatakse järgmisega:"VI PEATÜKK TERVISEMÄRK1. Lihatoodetel peab olema tervisemärk. Tervisemärk tuleb tootele panna loetavate ja kustutamatute ning üksteisest selgelt eristatavate tähemärkidega hästi nähtavale kohale tootmise käigus või vahetult pärast tootmist ettevõttes või pakkimiskeskuses. Tervisemärgi võib vastavalt punkti 4 alapunktile b panna otse tootele või selle ümbrisele, kui lihatoode on pakitud üksikult, või ümbrisele kinnitatud etiketile. Kui lihatoode on pakitud ja pakendatud üksikult, piisab pakendile pandud tervisemärgist.2. Kui vastavalt punktile 1 tervisemärgiga varustatud lihatooted pakendatakse, tuleb tervisemärk panna ka pakendile.3. Erandina punktidest 1 ja 2 ei ole tervisemärgi panemine lihatoodetele vajalik juhul, kui:a) tervisemärk pannakse vastavalt punktile 4 iga lihatooteid sisaldava kaubaüksuse välispinnale;b) heakskiidetud ettevõttes edasiseks töötlemiseks või pakkimiseks ettenähtud partiides olevate lihatoodete puhul:- on nimetatud partiide välispinnal nähtaval kohal neid partiisid lähetava heakskiidetud ettevõtte tervisemärk koos selge märkega ettenähtud sihtkoha kohta,- peab kaubasaaja ettevõte registrit vastavalt käesolevale punktile vastuvõetud lihatoodete koguste, tüübi ja päritolu kohta ning säilitab seda registrit kõnealuse direktiivi artikli 7 lõike 1 teise lõigu neljandas taandes sätestatud aja jooksul. Sellest olenemata peab tervisemärk vastavalt punktidele 1, 2 või punkti 3 alapunktile a olema suurpakendites olevatel lihatoodetel, mis on ette nähtud otsemüügiks ilma edasise töötlemise ja pakendamiseta;c) tootjalt otse jaemüüjale lahtiselt müüdavate pakendamata lihatoodete puhul:- pannakse tervisemärk vastavalt punktile 1 konteinerile, millega lihatooteid veetakse,- peab tootja registrit vastavalt käesolevale punktile lähetatavate lihatoodete koguste, tüübi ja kaubasaaja kohta ning säilitab seda registrit kõnealuse direktiivi artikli 7 lõike 1 teise lõigu neljandas taandes sätestatud aja jooksul.4. a) Tervisemärgil peavad ovaalse piirjoone sees olema järgmised andmed:i) kas:- ülal: lähteriigi suur esitäht või suured esitähed, trükituna, s.o B – DK – D – EL – E – F – IRL – I – L – NL – AT – P – FI – S – UK, millele kooskõlas otsusega 94/837/EÜ järgneb ettevõtte või taaspakkimiskeskuse loanumber ja vajaduse korral koodnumber, mis osutab tootetüübile, mille jaoks ettevõte on heaks kiidetud,- all: üks järgmistest esitähtede kombinatsioonidest: CEE – EØF – EWG – EOK – ETY – EC – EEG;ii) või:- ülal: lähteriigi nimi suurte tähtedega,- keskel: ettevõtte või taaspakkimiskeskuse loanumber vastavalt otsusele 94/837/EÜ ja vajaduse korral koodnumber, mis osutab tootetüübile, mille jaoks ettevõte on heaks kiidetud,- all: üks järgmistest esitähtede kombinatsioonidest: CEE – EØF – EWG – EOK – ETY – EEC – EEG;b) tervisemärgi võib panna lubatud vahenditega otse tootele või selle võib eelnevalt trükkida toote ümbrisele või pakendile, samuti etiketile, mis kinnitatakse tootele, selle ümbrisele või pakendile. Kui tervisemärk pannakse ümbrisele, tuleb see panna nii, et ümbrise avamisel tempel rikutakse. Tempel võib terveks jääda üksnes juhul, kui ümbris selle avamisel rikutakse. Hermeetiliselt suletud pakendites olevate toodete puhul tuleb tempel panna kustutamatult kas kaanele või nõule;c) tervisemärgiks võib olla ka vastupidavast materjalist eemaldamatu plaadike, mis vastab kõikidele hügieeninõuetele ja millel on esitatud kõik punktis a loetletud andmed.5. Kui lihatoode sisaldab muid loomseid toiduaineid, näiteks kala-, piima- või munatooteid, tuleb tootele panna ainult üks tervisemärk."12. B lisa VII peatüki punkt 1 asendatakse järgmisega:"1. Lihatooteid tuleb säilitada B lisa I peatüki punkti 1 alapunktis a ettenähtud ruumides.Sellest olenemata võib lihatooteid säilitada ka mujal kui kõnealuses punktis ettenähtud ruumides järgmistel tingimustel:a) lihatooteid, mida ei saa hoida toatemperatuuril, võib säilitada käesoleva direktiivi artikli 3 punkti A alapunktis 8 osutatud külmhoones või muude asjakohaste direktiivide kohaselt heakskiidetud külmhoones;b) lihatooteid, mida saab hoida toatemperatuuril, võib säilitada kergesti puhastatavates ja desinfitseeritavates tugeva konstruktsiooniga ladudes, mille on heaks kiitnud pädev asutus."13. B lisa VII peatükki lisatakse järgmine punkt:"5. Esimese turustusetapi jooksul peab lihatoodetega kaasas olema käesoleva direktiivi artikli 3A lõike 9 punkti b alapunktis i osutatud äridokument.Järgmistes etappides peab toodete transportimisel ja turustamisel nendega kaasas olema äridokument, millel on lähteettevõtte loanumber, mille järgi saab kindlaks teha kontrolli eest vastutava pädeva asutuse."14. Lisa B VIII peatüki B jagu asendatakse järgmisega:"B. Samuti peab hermeetiliselt suletud pakendites olevaid lihatooteid tootva ettevõtte juht või omanik proovide võtmise teel kontrollima, et:1) ümbritseva õhu temperatuuril säilitamiseks ettenähtud lihatooteid kuumtöödeldakse, mille käigus hävitatakse või inaktiveeritakse patogeenseid mikroobe ja patogeensete mikroorganismide eoseid. Tootmisprotsessi parameetrite, näiteks kuumutamise kestuse, temperatuuri, pakendite täitmise, nende suuruse jms kohta tuleb pidada registrit.Kuumtöötlusseadmel peavad olema kontrollseadised, mille abil on võimalik kontrollida, et pakendeid on põhjalikult kuumtöödeldud;2) pakendite materjal vastaks ühenduse nõuetele toiduainetega kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide kohta;3) pakendite tõhusa sulgemise tagamiseks kontrollitakse iga päeva toodangut eelnevalt kindlaksmääratud ajavahemike järel. Suletud pakendite ristlõike ja liitekohtade kontrollimiseks peavad olema sobivad vahendid;4) tootja kontrolliks täiendavalt proovide võtmise teel, et:a) steriliseeritud tooteid on tõhusalt töödeldud, tehes seda- inkubatsioonitestiga. Inkubeerida tuleb vähemalt 37 °C juures seitse päeva või vähemalt 35 °C juures kümme päeva või kasutades mõnda muud aja/temperatuuri suhet, mille pädev asutus on samaväärseks tunnistanud,- pakendite ja nende sisu mikrobioloogilise uuringuga ettevõtte laboratooriumis või muus heakskiidetud laboris;b) hermeetiliselt suletud pakendites olevad pastöriseeritud tooted vastavad pädeva asutuse tunnustatud kriteeriumidele;5) tehakse vajalikud kontrollid jääkkloori sisalduse kindlakstegemiseks jahutusvees pärast selle kasutamist. Sellest olenemata võivad liikmesriigid eirata kõnealusest nõuet juhul, kui vesi vastab direktiivi 80/778/EMÜ nõuetele."15. B lisa IX peatüki punkti 2 alapunkt a asendatakse järgmisega:"2. a) Valmistoidus sisalduv lihatoode tuleb kohe pärast küpsetamist:i) kas segada võimalikult kiiresti teiste koostisosadega; sel juhul ei tohi lihatoodet hoida temperatuuril 10—60 °C kauem kui kaks tundi; võiii) jahutada enne teiste koostisosadega segamist temperatuurini maksimaalselt 10 °C.Muude valmistusmeetodite kohaldamisel peab need heaks kiitma pädev asutus, kes teatab sellest komisjonile."16. C lisa II peatüki A jao punkti 2 alapunkt a asendatakse järgmisega:"a) külmhoone, kui toormaterjale ei koguta ja ei saadeta edasi B jao punkti 3 alapunktides b ja c sätestatud tähtaegade piires;".17. C lisa II peatüki B jao punktist 7 jäetakse välja sõnad "toormaterjalide tootmiseks".18. C lisa II peatüki punkt 8 asendatakse järgmisega:"8. Sulatatud loomarasv peab sõltuvalt tüübist vastama järgmistele standarditele:| Veised | Sead | Muude loomade rasv |Toiduks kasutatav sulatatud rasv | Rafineeritav sulatatud rasv | Toiduks kasutatav searasv | Seapekk ja muu rafi-neeritav searasv | Toiduks kasutatav rasv | Rafineeritav rasv |Premier jus | Muu | Seapekk | Muu rasv |Vabade rasvhapete maksimaalne sisaldus (m/m% oleiinhape) Peroksiid, maksimum | 0,75 4 mekv/kg | 1,25 4 mekv/kg | 3,0 6 mekv/kg | 0,75 4 mekv/kg | 1,25 6 mekv/kg | 2,0 6 mekv/kg | 1,25 4 mekv/kg | 3,0 10 mekv/kg |Niiskus ja lisandid | max 0,5 % |Lõhn, maitse ja värvus | Normaalne" |Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid enne 1. oktoobrit 1996. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid kõnealused normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. detsember 1995Nõukogu nimeleesistujaL. Atienza Serna[1] EÜT L 26, 31.1.1977, lk 85. Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.[2] EÜT 121, 29.7.1964, lk 2012/64. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 95/23/EÜ (EÜT L 243, 11.10.1995, lk 7).[3] EÜT L 382, 31.12.1988, lk 3. Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 22. detsember 1980, millega Kreeka ühinemise järel muudetakse direktiivi 64/432/EMÜ ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta ja direktiivi 80/217/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse meetmed sigade klassikalise katku tõrjeks

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31980L1274

Euroopa Liidu Teataja L 375 , 31/12/1980 Lk 0075 - 0075 Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 32 Lk 0210  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 20 Lk 0140  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 03 Köide 20 Lk 0140  Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 12 Lk 0272  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 12 Lk 0272

		Nõukogu direktiiv,22. detsember 1980,millega Kreeka ühinemise järel muudetakse direktiivi 64/432/EMÜ ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta ja direktiivi 80/217/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse meetmed sigade klassikalise katku tõrjeks(80/1274/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse 1979. aasta ühinemisakti, eriti selle artiklit 146,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades, et:vastavalt 1979. aasta ühinemisakti artiklile 22 tehakse II lisas loetletud aktides kohandused kooskõlas selles lisas sätestatud suunistega; direktiiv 64/432/EMÜ, [1] viimati muudetud direktiiviga 80/219/EMÜ, [2] tuleks vastavalt kohandada;lisaks sellele tuleb ühinemisakti sätete täitmise tagamiseks kohandada direktiivi 80/217/EMÜ, [3] mis võeti vastu pärast ühinemislepingule allakirjutamist ja mis kehtib pärast 1. jaanuari 1981,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 64/432/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. B lisa punktile 12 lisatakse järgmine lõik:"j) Kreekas:Κτηυιατρικόυ Ίυστιτούτον Λοιμωδών καίΠαρασιτικών ΝοσημάτωνΊερά όδός 75Άθήυαι301."2. C lisa punktile 9 lisatakse järgmine lõik:"j) Kreekas:Κτηυιατρικόυ Ίυστιτούτον Λοιμωδών καίΠαρασιτικών ΝοσημάτωνΊερά όδός 75Άθήυαι301."3. F lisas täiendatakse I sertifikaadi näidise joonealust märkust 4 ja II, III ja IV sertifikaadi näidiste joonealust märkust 5 järgmisega:"Kreekas:Ό Προϊστάμευος τής Κτηνιατρικής Ύπηρεσίας τού σημείου έξόδου."Artikkel 2Direktiivi 80/217/EMÜ II lisa sigade katku riiklike laborite nimekirja lisatakse järgmine lõik:"Kreekas:Κτηυιατρικόυ Ίυστιτούτον Λοιμωδών καί Παρασιτικών Νοσημάτων (Έργαστήριου ίολογίας)Νεαπόλεως 9Άγία ΠαρασκευήΆττικής."Artikkel 3Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid artikli 1 osas hiljemalt 1. jaanuaril 1981 ja artikli 2 osas hiljemalt 1. juulil 1981. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. detsember 1980Nõukogu nimeleesistujaJ. Santer[1] EÜT 121, 29.7.1964, lk 1977/64.[2] EÜT L 47, 21.2.1980, lk 25.[3] EÜT L 47, 21.2.1980, lk 11.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 93/120/EÜ, 22. detsember 1993, millega muudetakse direktiivi 90/539/EMÜ kodulindude ja haudemunade ühendusesisest kaubandust ning kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31993L0120

Euroopa Liidu Teataja L 340 , 31/12/1993 Lk 0035 - 0038 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 55 Lk 0207  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 55 Lk 0207

		Nõukogu direktiiv 93/120/EÜ,22. detsember 1993,millega muudetakse direktiivi 90/539/EMÜ kodulindude ja haudemunade ühendusesisest kaubandust ning kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja eriti selle artiklit 43,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:seoses kodulinnumajanduse arenguga, millega kaasnevad suuremad ja intensiivsemad tootmisüksused, on tarvis kohandada mõningaid aspekte direktiivis 90/539/EMÜ kodulindude ja haudemunade ühendusesisest kaubandust ning kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta, [4] et muuta nõuded selgemaks ning lihtsustada nende kohaldamist liikmesriikides;nõukogu on vastu võtnud direktiivi 92/66/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse meetmed Newcastle’i haiguse tõrjeks, [5] ning direktiivi 92/40/EMÜ, millega kehtestatakse lindude klassikalise katku tõrjemeetmed, [6] ning seega võimaldanud lihtsustada direktiivi 90/539/EMÜ;pidades silmas komisjoni poolt nõukogule esitatud aruannet, mis käsitleb Newcastle’i haiguse levimise ohtusid ning Newcastle’i haiguse vaktsiinide suhtes seatavaid nõudeid, tuleks ette näha asjakohastel puhkudel teatavate liikmesriikide või piirkondade tunnustamine Newcastle’i haiguse vastu vaktsineerimist mittevajavatena; tuleks siiski ette näha ka vajaduse korral kasutatav võimalus vaktsineerimist mittevajava ala staatuse tühistamiseks;on vaja muuta kolmandate riikide suhtes kohaldatavaid kaubanduseeskirju, eriti Newcastle’i haiguse ja lindude klassikalise katku osas, et tagada nende eeskirjade samaväärsus võrreldes liikmesriikides kohaldatavatega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 90/539/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 2 lõige 3 asendatakse järgmisega:ühepäevased tibud –  vähem kui 72 tunni vanused seni söötmata kodulinnud; muskuspardid (Cairina moschata) või nende ristandid võivad siiski olla söödetud;".2. Artikli 2 lõige 7 asendatakse järgmisega:linnukari –  kõik ühe ja sama tervishoiustaatusega kodulinnud, keda peetakse samas lindlas või samas jooksuaias ja kes moodustavad ühe epidemioloogilise üksuse. Kinniselt peetavate kodulindude puhul hõlmab see kõiki linde, kes jagavad sama õhuruumi;".3. Artikli 2 lõike 9 punkt c asendatakse järgmisega:"c) kasvatusettevõte:i) kas aretuslinnukasvatusettevõte, kus kasvatatakse aretuslinde enne nende suguküpseks saamist,võiii) tootmislinnukasvatusettevõte, kus kasvatatakse munevaid produktiivlinde enne nende munemisikka jõudmist;".4. Artikli 2 lõige 15 jäetakse välja.5. Artikkel 5 asendatakse järgmisega:"Artikkel 5Ühendusesisese kaubanduse jaoks peavad:a) haudemunad, ühepäevased tibud, aretuskodulinnud ja produktiivlinnud vastama artiklites 6, 12, 15 ja 17 sätestatud tingimustele. Samuti peavad nad vastama artiklite 13 ja 14 kohaselt sätestatud tingimustele.Lisaks sellele:- haudemunad peavad vastama artiklis 7 sätestatud tingimustele,- ühepäevased tibud peavad vastama artiklis 8 sätestatud tingimustele,- aretus- ja produktiivlinnud peavad vastama artiklis 9 sätestatud tingimustele;b) tapalinnud peavad vastama artiklites 10, 12, 15 ja 17 sätestatud ning artiklite 13 ja 14 kohaselt sätestatud tingimustele;c) uluklinnuvarude taastootmiseks ette nähtud linnud (sealhulgas ühepäevased tibud) peavad vastama artiklites 10a, 12, 15 ja 17 sätestatud ning artiklite 13 ja 14 kohaselt sätestatud tingimustele."6. Artikli 6 lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:"c) ettevõte ei tohi asuda piirkonnas, mille suhtes on loomatervishoiuga seotud kaalutlustel vastavalt ühenduse õigusaktidele kehtestatud piiravad meetmed, mis on tingitud haiguspuhangust, mille suhtes kodulinnud on vastuvõtlikud;".7. Artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega:"2. linnukarjast, mis on lähetamise ajal vaba kontagioosse haiguse kliinilistest tunnustest ja kahtlusest;".8. Artikkel 7 asendatakse järgmisega:"Artikkel 7Lähetamise ajal peavad haudemunad:1. olema pärit linnukarjast:- mida on hoitud kauem kui kuus nädalat ühes või mitmes ühenduse ettevõttes vastavalt määratlusele artikli 6 lõike 1 punktis a,- mida, kui seda on vaktsineeritud, on vaktsineeritud vastavalt III lisa vaktsineerimistingimustele;- mis on kas 72 tunni jooksul enne lähetamist läbinud riikliku veterinaararsti või volitatud veterinaararsti tehtud läbivaatuse ning olnud selle läbivaatuse ajal vaba kontagioosse haiguse kliinilistest tunnustest ja kahtlusest,- või mille terviseseisundit on igakuiselt kontrollinud riiklik veterinaararst või volitatud veterinaararst ning viimane kontroll on tehtud 31 päeva jooksul enne lähetamist. Selle võimaluse valimise korral peab riiklik veterinaararst või volitatud veterinaararst olema läbi vaadanud ka kõnealuse linnukarja terviseseisundiga seotud varasemad dokumendid ning hinnanud selle karja terviseseisundit kõnealusel hetkel, võttes aluseks ajakohase teabe, mida on esitanud karja eest vastutav isik 72 tunni jooksul enne lähetamist. Kui varasemad dokumendid või muu teave annavad alust haiguskahtluseks, peab kõnealused linnukarjad olema läbi vaadanud riiklik veterinaararst või volitatud veterinaararst, kes on välistanud kontagioosse kodulinnuhaiguse esinemise;2. olema märgistatud vastavalt ühenduse määrusele (EMÜ) nr 1868/77;3. olema desinfitseeritud vastavalt riikliku veterinaararsti juhistele.Lisaks sellele, kui haudemunade päritolukarjas arenevad nende munade inkubatsiooniajal kontagioossed kodulinnuhaigused, mis võivad levida munade kaudu, tuleb sellest teatada asjaomasele haudejaamale ning haudejaama ja päritolukarja eest vastutavale asutusele või vastutavatele asutustele."9. Artikli 8 punkt b asendatakse järgmisega:"b) kui nad on vaktsineeritud, vastama III lisa vaktsineerimistingimustele;".10. Artikli 9 punkt b asendatakse järgmisega:"b) kui nad on vaktsineeritud, vastama III lisa vaktsineerimistingimustele;".11. Artikli 9 punkt c asendatakse järgmisega:"c) olema esitatud veterinaarläbivaatuseks riiklikule veterinaararstile või volitatud veterinaararstile 48 tunni jooksul enne lähetamist, ning läbivaatuse ajal olema olnud vaba kontagioosse kodulinnuhaiguse kliinilistest tunnustest ja kahtlusest;".12. Artikli 10 punkt c asendatakse järgmisega:"c) kus riikliku veterinaararsti või volitatud veterinaararsti poolt linnukarjale, kust tapmisele minev saadetis võetakse, 5 päeva jooksul enne lähetamist tehtud veterinaarläbivaatuse käigus ei ole ilmnenud kontagioosse kodulinnuhaiguse kliinilisi tunnuseid ega kahtlust;".13. Artikli 10 punkt d asendatakse järgmisega:"d) mis ei asu piirkonnas, mille suhtes on loomatervishoiuga seotud kaalutlustel vastavalt ühenduse õigusaktidele kehtestatud piiravad meetmed, mis on tingitud haiguspuhangust, mille suhtes kodulinnud on vastuvõtlikud."14. Lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 10a1. Lähetamise ajal peavad uluklinnuvarude taastootmiseks ette nähtud üle 72 tunni vanused kodulinnud olema pärit majandist:a) kus neid on hoitud alates koorumisest või kauem kui 21 päeva ning kus neid ei ole kahe nädala jooksul enne lähetamist paigutatud kokku äsja saabunud kodulindudega;b) mille suhtes ei kehti mingeid kodulindude suhtes kohaldatavaid loomatervishoiualaseid piiranguid;c) kus riikliku veterinaararsti või volitatud veterinaararsti poolt linnukarjale, kust tapmisele minev saadetis võetakse, 48 tunni jooksul enne lähetamist tehtud veterinaarläbivaatuse käigus ei ole ilmnenud kontagioosse kodulinnuhaiguse kliinilisi tunnuseid ega kahtlust;d) mis ei asu piirkonnas, mille suhtes on loomatervishoiuga seotud kaalutlustel vastavalt ühenduse õigusaktidele kehtestatud piiravad meetmed, mis on tingitud haiguspuhangust, mille suhtes kodulinnud on vastuvõtlikud.2. Artikleid 6 ja 9a ei kohaldata lõikes 1 osutatud kodulindude suhtes."15. Artikli 11 lõikes 2 asendatakse kolmas taane järgmisega:"— mis, kui nad on vaktsineeritud, vastavad III lisa vaktsineerimistingimustele;".16. Artikli 11 lõikes 2 asendatakse viies taane järgmisega:"— mis ei asu piirkonnas, mille suhtes on loomatervishoiuga seotud kaalutlustel vastavalt ühenduse õigusaktidele kehtestatud piiravad meetmed, mis on tingitud haiguspuhangust, mille suhtes kodulinnud on vastuvõtlikud;".17. Artikli 11 lõikes 2 asendatakse viimane taane järgmisega:"Kõik saadetises olevad linnud peavad olema läbinud lähetamiseelsel kuul vastavalt II lisa III peatükile seroloogilise uuringu Salmonella pullorum’i ja Salmonella gallinarum’i antikehade suhtes negatiivsete tulemustega. Haudemunade või ühepäevaste tibude korral tuleb päritolukarja kolme kuu jooksul enne lähetamist seroloogiliselt uurida Salmonella pullorum’i ja Salmonella gallinarum’i suhtes tasemel, mis annab 95 % kindluse nakkuse avastamiseks 5 % levimuse korral."18. Artikli 12 lõiked 2 ja 3 asendatakse järgmistega:"2. Kui liikmesriik või liikmesriigi piirkond või piirkonnad soovivad saada Newcastle’i haiguse vastu vaktsineerimist mittevajava ala staatust, võivad nad esitada programmi vastavalt artikli 13 lõikele 1.Komisjon vaatab liikmesriikide esitatud programmid läbi. Neid programme võidakse artikli 13 lõikes 1 osutatud kriteeriumide kohaselt heaks kiita artiklis 32 sätestatud korras. Üldisi või spetsiaalseid lisatagatisi, mida võidakse nõuda ühendusesiseses kaubanduses, võidakse kindlaks määrata samas korras.Kui liikmesriik või liikmesriigi piirkond on seisukohal, et ta on saavutanud Newcastle’i haiguse vastu vaktsineerimist mittevajava staatuse, võidakse esitada komisjonile taotlus Newcastle’i haiguse vastu vaktsineerimist mittevajava staatuse kehtestamiseks artiklis 32 sätestatud korras.Liikmesriigile või piirkonnale Newcastle’i haiguse vastu vaktsineerimist mittevajava staatuse andmisel tuleb arvesse võtta artikli 14 lõikes 1 osutatud andmeid ja eriti järgmisi kriteeriume:- artiklis 1 osutatud kodulindude vaktsineerimist Newcastle’i haiguse vastu ei ole lubatud vähemalt eelnenud 12 kuu jooksul, välja arvatud kirjatuvide kohustuslik vaktsineerimine, millele on osutatud direktiivi 92/66/EMÜ artikli 17 lõikes 3,- aretuslinnukarju on vähemalt üks kord aastas kontrollitud Newcastle’i haiguse suhtes vastavalt üksikasjalikule eeskirjale, mis on vastu võetud artiklis 32 sätestatud korras,- majandites ei ole kodulinde eelnenud 12 kuu jooksul Newcastle’i haiguse vastu vaktsineeritud, välja arvatud direktiivi 92/66/EMÜ artikli 17 lõike 3 kohaselt vaktsineeritud kirjatuvid.3. Komisjon võib peatada Newcastle’i haiguse vastu vaktsineerimist mittevajava staatuse artiklis 32 sätestatud korras:i) kas tõsise Newcastle’i haiguse episootia korral, mida ei suudeta pidurdada;ii) või kui kõrvaldatakse õiguslikud piirangud, millega on keelatud süstemaatiline tavavaktsineerimine Newcastle’i haiguse vastu.4. Nõukogu vaatab lõikes 1 osutatud tingimused komisjoni ettepanekul läbi, tehes otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega, enne Newcastle’i haiguse vaktsiinide kasutamist reguleerivate ühenduse õigusaktide jõustumist ja hiljemalt 31. detsembril 1994."19. Artikli 15 lõige 1 asendatakse järgmisega:"1. Ühepäevaseid tibusid ja haudemune tohib vedada:- kas selleks otstarbeks valmistatud eelnevalt kasutamata ühekordselt kasutatavates konteinerites, mida kasutatakse ainult üks kord ja mis seejärel hävitatakse,- või korduskasutatavates konteinerites tingimusel, et need on eelnevalt puhastatud ja desinfitseeritud.Igal juhul peavad sellised konteinerid:a) sisaldama ainult ühest ja samast linnuliigist, -kategooriast ja -tüübist ning ühest ja samast ettevõttest pärit ühepäevaseid tibusid või haudemune;b) kandma märgistust järgmiste andmetega:- päritoluliikmesriigi ja -piirkonna nimi,- päritoluettevõtte heakskiidunumbrit, mis on ette nähtud II lisa I peatüki punktiga 2,- tibude või munade arv igas kastis,- linnuliik, millesse munad või tibud kuuluvad."20. Artikli 15 lõikest 3 jäetakse välja kolmas taane.21. Artikli 15 lõikesse 4 lisatakse järgmine punkt:"c) uluklinnuvarude taastootmiseks ette nähtud linnud tuleb viivitamata sihtkohta üle viia nii, et nad ei puutuks kokku teiste kodulindudega, välja arvatud uluklinnuvarude taastootmiseks ette nähtud lindudega, mis vastavad käesoleva direktiivi nõuetele."22. Artiklis 17 asendatakse viimane taane järgmisega:"— kannab pitserit ja allkirja, mille värv erineb tõendi värvist."23. Artikkel 19 jäetakse välja.24. Artikkel 22 asendatakse järgmisega:"Artikkel 221. Kodulinnud ja haudemunad peavad olema pärit kolmandatest riikidest:a) kus lindude klassikaline katk ja Newcastle’i haigus, mis on määratletud vastavalt direktiivis 92/40/EMÜ ja direktiivis 92/66/EMÜ, on ametlikult teatamiskohustuslikud haigused;b) mis on vabad lindude klassikalisest katkust ja Newcastle’i haigusest,võimis, olemata vabad nendest haigustest, kohaldavad nende haiguste tõrjeks meetmeid, mis on vähemalt samaväärsed direktiivis 92/40/EMÜ ja direktiivis 92/66/EMÜ sätestatutega.2. Lisakriteeriumid kolmandate riikide liigitamiseks seoses lõike 1 punktiga b, eriti kasutatava vaktsiinitüübi suhtes võetakse vastu enne 1. jaanuari 1995 artiklis 32 sätestatud korras.3. Komisjon võib artiklis 32 sätestatud korra otsustada, millistel tingimustel kohaldatakse lõiget 1 üksnes kolmanda riigi territooriumi ühe osa suhtes."25. Artikli 24 punkt h asendatakse järgmisega:"h) kannab pitserit ja allkirja, mille värv erineb tõendi värvist."26. Artikkel 35 jäetakse välja.27. I lisas muudetakse Taani riiklik referentlabor järgmiseks:"National Veterinary LaboratoryPoultry Disease DivisionHangøvej 2DK-8200 Aarhus N".28. IV lisa näidise 5 punkti 14 alapunkt a asendatakse järgmisega:"a) eespool kirjeldatud linnud vastavad nõukogu direktiivi 90/539/EMÜ artiklitele 10 ja 15;".29. IV lisa näidise 6 punkti 14 alapunkt a asendatakse järgmisega:"a) eespool kirjeldatud linnud vastavad nõukogu direktiivi 90/539/EMÜ artiklitele 10a ja 15;".Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. jaanuaril 1995. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. detsember 1993Nõukogu nimeleesistujaJ.-M. Dehousse[1] EÜT C 89, 31.3.1993, lk 8.[2] EÜT C 176, 28.6.1993, lk 26.[3] EÜT C 201, 26.7.1993, lk 50.[4] EÜT L 303, 31.9.1990, lk 6.[5] EÜT L 260, 5.9.1992, lk 1.[6] EÜT L 167, 22.6.1992, lk 1.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 19. detsember 1972, millega muudetakse nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi liikmesriikide õigusaktide mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31972L0427

Euroopa Liidu Teataja L 291 , 28/12/1972 Lk 0156 - 0157 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 2 Lk 0162  Taanikeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1972(28.12) Lk 0023  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 2 Lk 0162  Ingliskeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1972(28-30.12) Lk 0071  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 2 Lk 0056  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 2 Lk 0177  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 2 Lk 0177

		Nõukogu direktiiv,19. detsember 1972,millega muudetakse nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi liikmesriikide õigusaktide mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamise kohta(72/427/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse 22. jaanuaril 1972. aastal allakirjutatud lepingut uute liikmesriikide ühinemise kohta Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühendusega, eriti sellele lisatud akti artiklit 153,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades, et:nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi 71/316/EMÜ (liikmesriikide õigusaktide mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamise kohta) [1] II lisa vajab seoses ühenduse laienemisega tehnilist kohandamist;vastavalt eespool märgitud akti artiklile 30 tuleb eespool nimetatud direktiivi muuta kooskõlas kõnealuse akti II lisas sätestatud suunistega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Jooniseid, millele viidatakse nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi II lisa punktis 3.2.1, täiendatakse riigitähistega UK, IR ja DK vastavalt allpool esitatud näidisele:+++++ TIFF +++++Artikkel 2Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele ja jõustub ühinemise kuupäeval.Brüssel, 19. detsember 1972Nõukogu nimeleesistujaT. Westerterp[1] EÜT L 202, 6.9.1971, lk 1.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2004/89/EÜ, 13. september 2004, millega viiendat korda kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 96/49/EÜ ohtlike kaupade raudteevedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(EMPs kohaldatav tekst)

text:
               16.9.2004

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 293/14

      KOMISJONI DIREKTIIV 2004/89/EÜ,
   13. september 2004,
   millega viiendat korda kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 96/49/EÜ ohtlike kaupade raudteevedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiivi 96/49/EÜ ohtlike kaupade raudteevedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artiklit 8,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiivi 96/49/EÜ lisa sisaldab alates 1. juulist 2003 kohaldatavaid ohtlike kaupade rahvusvaheliste raudteevedude eeskirju (RID).

               (2)

               RIDi ajakohastatakse tavaliselt iga kahe aasta järel, viimane ajakohastamine kehtib alates 1. jaanuarist 2003 üleminekuperioodiga kuni 30. juunini 2003.

               (3)

               Erandkorras ajakohastati RIDi uuesti ühe aasta pärast, nii et muudetud versioon jõustus 1. jaanuaril 2004.

               (4)

               Seepärast tuleb direktiivi 96/49/EÜ lisa muuta.

               (5)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 96/49/EÜ artiklis 9 ettenähtud ohtlike kaupade veo komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 96/49/EÜ lisa asendatakse järgmisega:

      “Alates 1. jaanuarist 2004 kehtivad ohtlike kaupade rahvusvaheliste raudteevedude eeskirjad (RID), mis on esitatud rahvusvaheliste raudteevedude konventsiooni (COTIF) B liite I lisas, kusjuures mõisted “osalisriik” ja “riigid või raudteed” asendatakse mõistega “liikmesriik”.
      RIDi 2004. aasta versiooni muudatuste tekst avaldatakse niipea, kui see on kättesaadav kõikides ühenduse ametlikes keeltes.”

   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. oktoobriks 2004. Nad edastavad kõnealuste sätete teksti ning kõnealuste sätete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 13. september 2004

            Komisjoni nimel

            asepresident

         Loyola DE PALACIO

      (1)  EÜT L 235, 17.9.1996, lk 25. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2003/29/EÜ (ELT L 90, 8.4.2003, lk 47).


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/72/EÜ, 29. juuli 1999, millega muudetakse direktiivi 92/117/EMÜ konkreetsete zoonooside ja konkreetsete zoonootilise toimega mõjurite vastaste kaitsemeetmete kohta loomadel ja loomsetel saadustel toidu kaudu saadavate nakkushaiguste ja mürgistuste vältimiseks

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31999L0072

Euroopa Liidu Teataja L 210 , 10/08/1999 Lk 0012 - 0012

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/72/EÜ,29. juuli 1999,millega muudetakse direktiivi 92/117/EMÜ konkreetsete zoonooside ja konkreetsete zoonootilise toimega mõjurite vastaste kaitsemeetmete kohta loomadel ja loomsetel saadustel toidu kaudu saadavate nakkushaiguste ja mürgistuste vältimiseksEUROOPA PARLAMENT, EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 152 lõiget 4,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras [3]ning arvestades, et:(1) omandatud kogemusi silmas pidades ja zoonooside profülaktika ja tõrje tähtsust arvestades tuleb sisuliselt läbi vaadata 17. detsembri 1992. aasta nõukogu direktiiv 92/117/EMÜ konkreetsete zoonooside ja konkreetsete zoonootilise toimega mõjurite vastaste kaitsemeetmete kohta loomadel ja loomsetel saadustel toidu kaudu saadavate nakkushaiguste ja mürgistuste vältimiseks [4];(2) sisuline läbivaatamine võib koosneda uute sätete kehtestamisest zoonooside teavitamissüsteemi kohta, täiustatud eeskirjadest salmonelloosi tõrjeks ja likvideerimiseks kodulinnukarjades ning süsteemist teiste zoonooside tõrjeks peale salmonelloosi;(3) sisuline läbivaatamine nõuab nõupidamist ja arvestamist kõigi asjaomaste pooltega, sealhulgas eriti tarbijaorganisatsioonidega, põllumajandustööstusega ja teadlastega;(4) kuni direktiivi läbivaatamiseni on asjakohane lükata edasi kolmandate riikide esitatavate kavade tähtaegu ja komisjoni kohustust ettepanekute esitamiseks Euroopa Parlamendile ja komisjonile uute sätete kohta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 92/117/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 14 lõikes 2 asendatakse sõnad "31. detsembriks 1998" sõnadega "ühe aasta jooksul pärast aktide jõustumist vastavalt artikli 15a punktis 2 märgitud ettepanekutele".2. Artiklit 15a muudetakse järgmiselt:a) lõike 1 teises reas asendatakse kuupäev "1. november 1997" kuupäevaga "31. märts 2000";b) lõike 2 lõpus asendatakse kuupäev "1. juuni 1998" kuupäevaga "31. detsember 2000".Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. mail 2001. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti. Komisjon teavitab sellest teisi liikmesriike.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 29. juuli 1999Euroopa Parlamendi nimelpresidentN. FontaineNõukogu nimeleesistujaS. Hassi[1] EÜT C 63, 5.3.1999, lk 8.[2] Arvamus on esitatud 28. aprillil 1999 (EÜT C 169, 16.6.1999).[3] Euroopa Parlamendi 13. aprilli 1999. aasta arvamus (EÜT C 219, 30.7.1999), nõukogu 19. juuli 1999. aasta otsus.[4] EÜT L 62, 15.3.1993, lk 38. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 97/22/EÜ (EÜT L 113, 30.4.1997, lk 9).--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2011/22/EL, 3. märts 2011 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka bispüribak  EMPs kohaldatav tekst

text:
               4.3.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 59/26

         KOMISJONI DIREKTIIV 2011/22/EL,
   3. märts 2011,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka bispüribak
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Itaalia sai 26. veebruaril 2002 ettevõttelt Bayer Crop-Science direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 vastava taotluse kanda toimeaine bispüribak (võib nimetada ka bispüribaknaatriumiks sõltuvalt sellest, millisel kujul esineb toimeaine toimiku aluseks olevas representatiivtootes) direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni otsusega 2003/305/EÜ (2) kinnitati, et toimikut võib pidada täielikuks, sest see vastab üldiselt direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas nimetatud andmete ja teabega seotud nõuetele.

               (2)

               Kõnealuse toimeaine mõju inimese tervisele ja keskkonnale taotluse esitaja poolt kavandatud kasutusviiside puhul on hinnatud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigetele 2 ja 4. Määratud referentliikmesriik esitas hindamisaruande projekti 1. augustil 2003.

               (3)

               Hindamisaruande projekti kohta on liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) esitanud vastastikused eksperdihinnangud 12. juulil 2010 EFSA kokkuvõttena, milles käsitletakse bispüribaki pestitsiidina kasutamisega kaasneva riski analüüsitulemustele antud vastastikuseid eksperdihinnanguid (3). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid aruande läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning see vormistati 28. jaanuaril 2011 komisjoni läbivaatamisaruandena bispüribaki kohta.

               (4)

               Mitmete uuringute tulemuste põhjal võib eeldada, et bispüribakki sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldiselt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b ning lõikes 3 ettenähtud nõuetele, eriti kasutusviiside puhul, mida on uuritud ja mille kohta on esitatud üksikasjalikud andmed komisjoni aruandes. Seega on asjakohane lisada bispüribak kõnealuse direktiivi I lisasse, et tagada seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutuslubade väljaandmine kõigis liikmesriikides vastavalt kõnealuse direktiivi sätetele.

               (5)

               Piiramata nimetatud otsuse kohaldamist tuleks saada kinnitavaid andmeid teatavate seikade kohta. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatavate tingimuste täitmisest. Niisiis on asjakohane nõuda, et taotleja esitaks lisateavet, mis kinnitaks põhjavee võimaliku metaboliitidega M03, (4) M04 (5) ja M10 (6) saastamise ohu hindamise tulemusi.

               (6)

               Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine lisamisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetelusse lisamist anda liikmesriikidele bispüribakki sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate ajutiste kasutuslubade läbivaatamiseks aega kuus kuud, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas esitatud asjakohaste tingimuste täitmine. Liikmesriigid peaksid kehtivad ajutised load asendama alaliste lubadega, neid muutma või need tühistama vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ sätetele. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ sätestatud ühtsete põhimõtetega.

               (7)

               Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

               (8)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. jaanuariks 2012. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Nad kohaldavad neid norme alates 1. veebruarist 2012.
   Kui liikmesriigid võtavad need normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 3
   1.   Liikmesriigid muudavad või tühistavad vajaduse korral direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt toimeainet bispüribakki sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivad kasutusload 31. jaanuariks 2012. Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, kas kõnealuse direktiivi I lisas bispüribaki suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealust toimeainet käsitleva kande B osas nimetatud tingimused, ning kas loa valdajal on olemas kõnealuse direktiivi artikli 13 lõike 2 tingimuste kohaselt II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.
   2.   Erandina lõikest 1 viivad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab bispüribakki ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. juuliks 2011 lisatud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetelusse, läbi toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt käesoleva direktiivi VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele ning arvestades kõnealuse direktiivi I lisa bispüribakki käsitleva kande B osa. Kõnealuse hindamise alusel määravad nad kindlaks, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b–e sätestatud tingimustele.
   Pärast seda toimivad liikmesriigid järgmiselt:

               a)

               kui taimekaitsevahend sisaldab bispüribakki ainsa toimeainena, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. jaanuariks 2013, või

               b)

               kui toode sisaldab bispüribakki ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. jaanuariks 2013 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained kanti direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

         Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub 1. augustil 2011.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 3. märts 2011

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

      (2)  ELT L 112, 6.5.2003, lk 10.

      (3)  EFSA Journal (2010) 8(1):1692 – Järeldus bispüribaki pestitsiidina kasutamisega kaaasneva riski analüüsitulemustele antud vastastikuste eksperdihinnangute kohta (kui ei ole märgitud teisiti, viidatakse kõigi hinnatud andmete puhul bispüribaknaatriumile); doi:10.2903/j.efsa.2010.1692. Kättesaadav veebisaidil www.efsa.europa.eu.

      (4)  2-hüdroksü-4,6-dimetoksüpürimidiin

      (5)  2,4-dihüdroksü-6-metoksüpürimidiin

      (6)  naatrium-2-hüdroksü-6-(4-hüdroksü-6-metoksüpürimidiin-2-üül)oksübensoaat

      LISA
      Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa tabeli lõppu lisatakse järgmine kanne:

                     Nr

                     Üldimetus, tunnuskood

                     Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus

                     Puhtus (1)

                     Jõustumine

                     Lisamise aegumine

                     Erisätted

                     „329

                     Bispüribak
                     CASi nr: 125401-75-4
                     CIPACi nr 748

                     2,6-bis(4,6-dimetoksüpürimidiin-2-üüloksü)bensoehape

                     ≥ 930 g/kg (viidatakse kui bispüribaknaatriumile)

                     1. august 2011

                     31. juuli 2021

                     A   OSA
                     Lubatakse kasutada üksnes herbitsiidina riisi puhul.
                     B   OSA
                     VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 28. jaanuaril 2011 bispüribaki kohta lõplikult vormistatud läbivaatamisaruande järeldusi, eriti selle aruande I ja II liidet
                     Üldhinnangu andmisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundlike mullastiku- ja/või kliimatingimustega piirkondades.
                     Kasutusloa tingimustega nähakse vajaduse korral ette ohu vähendamise meetmed.
                     Asjaomased liikmesriigid nõuavad lisateabe esitamist seoses põhjavee võimaliku saastamisega metaboliitidega M03 (2-hüdroksü-4,6-dimetoksüpürimidiin), M04 (2,4-dihüdroksü-6-metoksüpürimidiin) ja M10 (naatrium-2-hüdroksü-6-(4-hüdroksü-6-metoksüpürimidiin-2-üül)oksübensoaat ).
                     Nad tagavad, et taotleja esitab kõnealuse teabe komisjonile 31. juuliks 2013.”

         (1)  Täpsemad andmed toimeainete identifitseerimise ja määratlemise kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.