title: Nõukogu direktiiv 83/276/EMÜ, 26. mai 1983, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/756/EMÜ mootorsõidukitele ja nende haagistele valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31983L0276

Euroopa Liidu Teataja L 151 , 09/06/1983 Lk 0047 - 0048 Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 14 Lk 0072  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 14 Lk 0072

		Nõukogu direktiiv 83/276/EMÜ,26. mai 1983,millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/756/EMÜ mootorsõidukitele ja nende haagistele valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohtaEUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiiviga 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [4] viimati muudetud direktiiviga 80/1267/EMÜ [5] ja 1979. aasta ühinemisaktiga, nähakse ette, et sõidukite kõikide osade ja omaduste EMÜ tüübikinnitusmenetluse rakendamiseks vajalikud sätted võetakse vastu eraldi direktiividega; valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamisega seotud sätted võeti vastu direktiiviga 76/756/EMÜ [6], mida on muudetud direktiividega 80/233/EMÜ [7] ja 82/244/EMÜ [8];kuna direktiiviga 70/156/EMÜ seaduste ühtlustamiseks vastuvõetud meetod ei ole kohustuslik, ei ole tootjad tuginenud direktiiviga 76/756/EMÜ kehtestatud ühenduse sätetele põhjusel, et kõnealused sätted näevad ette lähitulede reguleerituse (I lisa punkt 4.2.6, mida on muudetud direktiiviga 82/244/EMÜ), ning on eelistanud lähtuda asjakohastest siseriiklikest sätetest, mis praegu ei hõlma kõnealust reguleeritust; oma valiku õigustamiseks osutavad tootjad tehnilistele raskustele ja kõnealuse ühenduse nõude rakendamise kuludele, eriti väikeautode puhul;alates lähitulede reguleeritust käsitlevate sätete jõustumisest on toimunud tehnilised arengud ja esile kerkinud tegurid, mis nagu lähitule reguleerituski on seotud pimestamise probleemiga; eriti hõlmavad kõnealused arengud sõidukite aerodünaamilise kuju parandamiseks tehtavaid jõupingutusi, mis mõjutab lähitule laternate paigaldamise kõrgust, samuti valgustugevuse reguleerimise meetmeid; kuna kõnealused kaalutlused on omavahel vastastikku seotud, on mittevajalike komplikatsioonide tekke ärahoidmiseks soovitav ajutiselt ja adekvaatselt piirata selliste sätete kohaldamist, mis käsitlevad ainult osa tervikust;võimaldamaks ühenduse valgustus- ja valgussignaalseadmete eeskirjade tõhusat kohaldamist, tuleks uute sõidukite lähitulede reguleeritust käsitlevate nõuete jõustumiskuupäeva edasi lükata 1. oktoobrini 1984; samuti on vaja sätestada, et enne 1. oktoobrit 1984 kinnitatud tüübile vastavate sõidukite esmakordse kasutuselevõtu piirangud ei jõustuks enne kui kolm aastat hiljem, et anda tootjatele aega oma mudelite kohandamiseks;selguse huvides on nüüd soovitav esitada ühe tekstina kõik direktiivis 76/756/EMÜ ja järgnevates muudatustes, sealhulgas käesolevas direktiivis sätestatud terminid,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevaga asendatakse direktiivi 76/756/EMÜ artiklid 1–5 järgmisega:"Artikkel 1Käesolevas direktiivis tähendab "sõiduk" teedel kasutamiseks mõeldud, kerega või kereta, vähemalt neljarattalist mootorsõidukit, mille valmistajakiirus on üle 25 kilomeetri tunnis, ja selle haagiseid, välja arvatud rööbastel liikuvad sõidukid, põllu- või metsamajanduslikud traktorid ja masinad ning muud töösõidukid:Artikkel 21. Ükski liikmesriik ei tohi:- keelduda sõidukile EMÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest ega- sõidukite müügist, registreerimisest, kasutuselevõtmisest või kasutamisest keelduda ega seda keelataI lisa punktides 1.5.7–1.5.20 loetletud kohustuslike või mittekohustuslike valgustus- või valgussignaalseadmete paigaldamisega seotud põhjustel, kui kõnealused seadmed on paigaldatud I lisas sätestatud nõuete kohaselt.2. Erandina lõikest 1 nõutakse I lisa punkti 4.2.6 sätete järgimist alles alates 1. oktoobrist 1984. Kui punktis 4.2.6.2 osutatutele sarnased seadmed paigaldatakse enne kõnealust kuupäeva, peavad need siiski vastama punktis 4.2.6 sätestatud nõuetele. Kui sõidukitüübile, mis ei vasta lõikes 1 osutatud nõuetele, anti EMÜ tüübikinnitus (või väljastati direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes nimetatud dokument) või siseriiklik tüübikinnitus pärast 1. oktoobrit 1979 ja enne 1. oktoobrit 1984, võivad liikmesriigid alates 1. oktoobrist 1987 keelata kõnealust tüüpi sõidukite esmakordse kasutuselevõtmise.Artikkel 3EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik võtab vajalikud meetmed tagamaks, et teda informeeritakse igast I lisa punktis 1.1 nimetatud osade või omadustega seotud muudatusest. Kõnealuse liikmesriigi pädevad asutused otsustavad, kas muudatustega sõidukitüübile on vaja teha lisakatsetusi ning koostada uus aruanne. Kui katsetuste tulemusena selgub, et käesolevas direktiivis esitatud nõuded on täitmata, siis muudatust ei kinnitata.Artikkel 4Muudatused, mis on vajalikud lisade kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 13 ettenähtud korras.Artikkel 51. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. oktoobril 1983. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Niipea kui käesolev direktiiv on liikmesriikidele teatavaks tehtud, [9] tagavad liikmesriigid komisjoni piisavalt varase informeerimise kõigist käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas liikmesriigi poolt vastu võtta kavatsetavate õigusaktide eelnõudest, et komisjon jõuaks esitada oma seisukohad."Artikkel 2Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 26. mai 1983Nõukogu nimeleesistujaOtto Graf lambsdorff[1] EÜT C 279, 22.10.1982, lk 5.[2] EÜT C 68, 14.3.1983, lk 87.[3] EÜT C 77, 21.3.1983, lk 1.[4] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[5] EÜT L 375, 31.12.1980, lk 34.[6] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 1.[7] EÜT L 51, 22.5.1980, lk 8.[8] EÜT L 109, 22.4.1982, lk 31.[9] Käesolev direktiiv tehti liikmesriikidele teatavaks 1. juunil 1983--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 22. juuli 1974, mootorsõidukite sisustust (istmete ja nende kinnituspunktide tugevust) käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31974L0408

Euroopa Liidu Teataja L 221 , 12/08/1974 Lk 0001 - 0009 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 4 Lk 0042  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 3 Lk 0003  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 4 Lk 0042  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 4 Lk 0015  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 4 Lk 0015

		Nõukogu direktiiv,22. juuli 1974,mootorsõidukite sisustust (istmete ja nende kinnituspunktide tugevust) käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(74/408/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamustning arvestades, et:tehnilised nõuded, millele mootorsõidukid peavad siseriiklike õigusaktide kohaselt vastama, kehtivad muu hulgas sisustuse kohta istmete ja nende kinnituspunktide tugevuse osas;kõnealused nõuded on liikmesriigiti erinevad; seetõttu on vaja, et kõik liikmesriigid võtaksid lisaks olemasolevatele eeskirjadele või nende asemel vastu ühesugused nõuded, et eelkõige oleks võimalik iga sõidukitüübi suhtes rakendada nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivis 70/156/EMÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) [2] ettenähtud EMÜ tüübikinnitusmenetlust;sõitjateruumi sisustuse, juhtseadiste paigutuse, katuse, leeni ning istmete tagumiste osadega seotud ühised nõuded on sätestatud nõukogu 17. detsembri 1973. aasta direktiivis nr 74/60/EMÜ; [3] nõuded seoses sõiduki sisustusega roolimehhanismi käitumise osas kokkupõrke korral on sätestatud nõukogu 4. juuni 1974. aasta direktiivis 74/297/EMÜ; [4] sõiduki sisustuse, eelkõige peatugede, turvavööde kinnistuspunktide ja juhtseadiste paigutusega seotud muud nõuded võetakse vastu hiljem;on kohane kasutada peamiselt tehnilisi nõudeid, mis on vastu võetud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjas nr 17 (sõidukite tüübikinnituse ühtsed sätted seoses istmete ja nende kinnituspunktide tugevusega), [5] mis on lisatud 20. märtsi 1958. aasta kokkuleppele mootorsõidukite seadmete ja osade tüübikinnituse ja selle vastastikuse tunnustamise ühtsete tingimuste vastuvõtmise kohta;mootorsõidukeid käsitlevate siseriiklike õigusaktide ühtlustamine eeldab iga liikmesriigi poolt ühiste nõuete kohaselt tehtud kontrollimiste vastastikust tunnustamist; kui süsteemi eesmärk on sujuv toimimine, tuleb seda kõigis liikmesriikides kohaldada alates samast kuupäevast,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Käesolevas direktiivis tähendab "sõiduk" teedel kasutamiseks mõeldud, kerega või kereta, vähemalt neljarattalist mootorsõidukit, mille suurim ettenähtud kiirus on üle 25 km/h, v.a rööbastel liikuvad sõidukid, põllutöötraktorid ja -masinad ning muud töösõidukid.2. Käesolevat direktiivi ei kohaldata sisseehitatud turvavööde kinnituspunktidega istmete, klappistmete ega küljega või seljaga sõidu suunas olevate istmete suhtes.Artikkel 2Ükski liikmesriik ei tohi keelduda sõidukile EMÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest istmete või nende kinnituspunktide tugevusega seotud põhjustel, kui need M1-kategooria sõidukite puhul vastavad I ja II lisas sätestatud nõuetele ning M2-, M3-, N1-, N2- või N3-kategooria sõidukite puhul III lisa nõuetele. Sõidukikategooriad on määratletud direktiivi 70/156/EMÜ I lisas.Artikkel 3Ükski liikmesriik ei tohi keelduda sõiduki registreerimisest ega keelata ühegi sõiduki müümist, kasutuselevõttu või kasutamist istmete või nende kinnituspunktide tugevusega seotud põhjustel, kui need M1-kategooria sõidukite puhul vastavad I ja II lisas sätestatud nõuetele ning M2-, M3-, N1-, N2- või N3-kategooria sõidukite puhul III lisa nõuetele.Artikkel 4Tüübikinnituse andnud liikmesriik võtab vajalikud meetmed tagamaks, et teda informeeritakse igast I lisa punktis 2.2 nimetatud osade või karakteristikute muutmisest. Kõnealuse riigi pädevad asutused otsustavad, kas muudatustega sõiduki puhul on vaja uut katsetamist ning uue katseprotokolli koostamist. Kui selliste katsete järel ilmneb kõrvalekaldumine käesoleva direktiivi nõuetest, muudatust ei kinnitata.Artikkel 5Muudatused, mis on vajalikud I–IV lisas esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu direktiivi nr 70/156/EMÜ artiklis 13 sätestatud korras.Artikkel 61. Liikmesriigid võtavad 1. märtsiks 1975 vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid ning teatavad sellest viivitamatult komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad neid õigusnorme alates 1. oktoobrist 1975.2. Pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist tagavad liikmesriigid komisjoni piisavalt varase informeerimise kõigist käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas liikmesriigi poolt vastu võetud või vastu võtta kavatsetavate õigusaktide eelnõudest, et komisjon jõuaks esitada oma seisukohad.Artikkel 7Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. juuli 1974Nõukogu nimeleesistujaJ. Sauvagnargues[1] EÜT C 108, 10.12.1973, lk 75.[2] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[3] EÜT L 38, 11.2.1974, lk 2.[4] EÜT L 165, 20.6.1974, lk 16.[5] EMÜ dokument, Genf--------------------------------------------------I LISA [1]ÜLDOSA, MÕISTED, EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE, EMÜ TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE, ÜLDNÕUDED, KATSED, KONTROLLIMINE, TOODETE VASTAVUS1. ÜLDOSA1.1. Käesolevas lisas sätestatud nõudeid kohaldatakse ainult M1-kategooria sõidukite suhtes.2. MÕISTEDKäesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:(2.1.) 2.2. sõidukitüüp seoses istmete ja nende kinnituspunktide tugevusega – sõidukid, mis ei erine selliste oluliste näitajate poolest nagu:2.2.1. istmete ehitus, kuju, mõõtmed ja materjal;2.2.2. leeni reguleerimis- ja lukustussüsteemide tüübid ja mõõtmed;2.2.3. istme kinnituspunktide ja sõiduki kere asjaomaste osade tüübid ja mõõtmed;2.3. kinnituspunktid – istme sõiduki kere külge kinnitamise süsteem, kaasa arvatud sõiduki kere asjaomased osad;2.4. reguleerimissüsteem – seadis istme või selle osade reguleerimiseks sõitjale sobivasse asendisse; kõnesolev seadis võimaldab eelkõige reguleerida istme asendit:2.4.1. pikisuunas;2.4.2. püstsuunas;2.4.3. istumisnurga suhtes;2.5. nihutussüsteem – seadis, mis võimaldab nihutada istet või mõnda istme osa kindla vaheasendita pikisuunas või muuta istme osade vahelist nurka, et hõlbustada sõitjate pääsu sõidukisse;2.6. lukustussüsteem – seade, mis tagab istme ja selle osade püsimise kasutusasendis;2.7. klappiste – iste, mille leeni saab lasta ette istmele ja mille istet saab põranda suhtes ettepoole pöörata.3. EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE3.1. Taotluse sõidukitüübile istmete ja nende kinnituspunktide tugevusega seotud EMÜ tüübikinnituse saamiseks esitab sõiduki tootja või tootja volitatud esindaja.3.2. Sellele lisatakse järgmised dokumendid kolmes eksemplaris ja järgmised andmed:3.2.1. sõidukitüübi üksikasjalik kirjeldus, silmas pidades istmete väliskuju, istme kinnituspunkte ning nende reguleerimis- ja lukustussüsteemi;3.2.2. istmete, nende sõidukile kinnituspunktide ning reguleerimis- ja lukustussüsteemide piisavalt üksikasjalikud joonised ettenähtud mõõtkavas.3.3. Tüübikatsete tegemise eest vastutavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada:3.3.1. kinnitatava sõidukitüübi representatiivsõiduk,3.3.2. sõidukis olevate istmete lisakomplekt koos kinnituspunktidega.4. EMÜ TÜÜBIKINNITUS(4.1) (4.2.) 4.3. EMÜ tüübikinnitustunnistusele lisatakse IV lisas olevale näidisele vastav tunnistus.(4.4.) (4.4.1.) (4.4.2.) (4.5.) (4.6.) 5. ÜLDNÕUDED5.1. Igas esitatud reguleerimis- ja nihutussüsteemis on lukustussüsteem, mis toimib automaatselt.5.2. Punktis 2.5 osutatud seadise avamisseade asub istme uksepoolsel küljel. See on kergelt kättesaadav, ka kõnealuse istme vahetul tagaistmel istuvale sõitjale.6. KATSED6.1. Leeni ja selle lukustussüsteemide tugevuskatse6.1.1. Katse jaoks tuleb leen, kui see on reguleeritav, lukustada asendisse, mille puhul on II lisa punktis 3 kirjeldatud mannekeeni torso kalle tahapoole vertikaalse võrdlusjoone suhtes võimalikul lähedal 25 kraadile, kui tootja ei ole määratlenud teisiti.6.1.2. II lisa punktis 3 kirjeldatud mannekeeni selga simuleeriva osaga kohaldatakse leeni ülemisele osale pikisuunas ja tahapoole punkti H suhtes 53 mdaN suurust jõumomenti.6.2. Istme kinnituspunktide ja istme lukustussüsteemide tugevuskatse6.2.1. Igas istumisasendis peavad süsteemid vastu pidama punktis 6.2.2 kirjeldatud jõududele. Sellest olenemata loetakse see nõue täidetuks, kui punktis 6.2.5 ja vajaduse korral punktis 6.2.6 määratletud asendites tehtud katsed on edukalt läbitud.6.2.2. Istmeraamile rakendatakse horisontaalset pikijõudu, mis läbib istme raskuskeset ja võrdub istme 20kordse kogukaaluga. Sama istmega tehakse kaks katset, esimesel korral rakendatakse jõudu ettepoole ja teisel korral tahapoole. Kui iste koosneb erinevatest osadest, mis on kõik kinnitatud raami külge, viiakse eespool kirjeldatud viisil katsed läbi iga osa suhtes. Kui iste koosneb osadest, mis on osaliselt kinnitatud sõiduki kere külge ja mis üksteist mõne oma osaga toetavad, viiakse katsed läbi üheaegselt, rakendades iga osa raskuskeskmes jõudu, mis on võrdne eraldi katsetatavale osale rakendatava jõuga.6.2.3. Punktis 6.2.1 kirjeldatud katse korral võib tugevdada leeni ja istmepadja vahelist ühendust, eeldusel et tugevdavad osad kinnitatakse leeni raami külge jõu rakenduspunkti kõrgusel ja istmepadja raami kõige eesmise punkti külge.6.2.4. Punktis 6.2.2 sätestatud tingimused võib lugeda täidetuks, kui istme raami külgmiste kandvate osade raskuskeskme kõrgusel rakendatakse kahte jõudu, mis mõlemad võrduvad poolega ettenähtud jõust.6.2.5. Istmeid katsetatakse:6.2.5.1. asendis, mille puhul sõitja istub võimalikult eespool, istmepadi on ettepoole rakendatava jõu korral kõige kõrgemas eesmises asendis ja6.2.5.2. asendis, mille puhul sõitja istub võimalikult tagapool, istmepadi on tahapoole rakendatava jõu korral kõige madalamas tagumises asendis.6.2.6. Kui lukustussüsteem on selgelt selline, et muus istme asendis kui punktides 6.2.5.1 ja 6.2.5.2 määratletud asendites oleks jõudude jaotumine lukustussüsteemidele ja kinnituspunktidele ebasoodsam kui nendes punktides määratletud konfiguratsioonide puhul, korratakse katset istme selles asendis.6.3. Lukustussüsteemide kindluskatsed inertsi mõjude suhtes6.3.1. Kui istmele rakendatakse ettepoole ja tahapoole 20 g suurust horisontaalset pikisuunalist kiirendust, ei või ilmneda lukustussüsteemide avanemismärke.6.3.2. Punktis 6.3.1 kirjeldatud dünaamilise koormuskatse asemel võib välja arvutada inertsi mõjud lukustussüsteemide kõikidele osadele. Hõõrdejõu võib arvutuses arvestamata jätta.6.4. Samaväärsed katsemeetodid on lubatud eeldusel, et punktides 6.1, 6.2 ja 6.3 määratletud tulemused saadakse täielikult asenduskatse abil või asenduskatse tulemuste põhjal tehtud arvutuste abil. Kui kasutatakse punktides 6.1, 6.2 ja 6.3 kirjeldatud mis tahes muud meetodit, siis tuleb tõestada selle võrdväärsust.7. KONTROLL7.1. Punktides 6.1 ja 6.2 kirjeldatud katsete käigus ei või ilmneda ühtki riket istme raamis, istme kinnituspunktis, reguleerimis- ja nihutussüsteemides ega nende lukustussüsteemides. Kuid reguleerimis- ja nihutussüsteemid ning nende lukustussüsteemid ei pea nende katsete järel olema töökorras. Punktis 2.5 osutatud nihutussüsteemi peab pärast katsetamist siiski saama avada.(8.) 9. TOODANGU VASTAVUS(9.1.) 9.2. Kinnitatud tüübile vastavuse kontrollimiseks tehakse piisaval arvul seeriatoodangu sõidukite pistelisi kontrollimisi.9.3. Üldjuhul piirdutakse kõnealuste kontrollimiste puhul mõõtmistega. Vajaduse korral tehakse sõidukitele või istmetele siiski ka katsed punkti 6 nõuete kohaselt.[1] Käesoleva lisa tekst vastab suures osas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 17 tekstile; eelkõige on sama osade jaotus. Kui eeskirja nr 17 punktile vastavat punkti käesolevas lisas ei ole, on number esitatud sulgudes.--------------------------------------------------II LISAPUNKTI H JA LEENI TEGELIKU NURGA KINDLAKSMÄÄRAMISE KORD NING NENDE JA PUNKTI R NING LEENI ETTENÄHTUD NURGA VAHELISE SUHTE KONTROLLIMISE KORD0. ÜLDOSAKäesoleva lisa nõudeid kohaldatakse ainult M1-kategooria sõidukite suhtes.1. MÕISTED1.1. Punkt H: vt direktiivi nr 74/60/EMÜ IV lisa punkt 1.1.1.2. Punkt R: vt direktiivi nr 74/60/EMÜ IV lisa punkt 1.2.1.3. Leeni kaldenurk – leeni kalle vertikaalsuunas.1.4. Leeni tegelik kaldenurk – punktis 3 kirjeldatud inimkeha simuleeriva mannekeeni torso võrdlusjoone ja punkti H vahel moodustuv vertikaalnurk.1.5. Leeni (valmistaja poolt) ettenähtud kaldenurk – tootja määratletud nurk:1.5.1. millega määratakse kindlaks sõidukis oleva iga istme tootjapoolne kõige madalam ja tagumine tavaline juhtimis- või sõitmisasend;1.5.2. mille moodustavad punktis R püstjoon ja torso võrdlusjoon;1.5.3. mis teoreetiliselt vastab leeni tegelikule kaldenurgale.2. PUNKTI H KINDLAKSMÄÄRAMINEVt direktiivi nr 74/60/EMÜ IV lisa punkt 2.3. MANNEKEENI KIRJELDUSVt direktiivi nr 74/60/EMÜ IV lisa punkt 3.4. MANNEKEENI PAIGUTAMINEVt direktiivi nr 74/60/EMÜ IV lisa punkt 4.5. TULEMUSED5.1. Kui mannekeen on paigutatud punkti 4 kohaselt, loetakse sõiduki istme punkti H mannekeeni punktiks H.5.2. Punkti H kõik koordinaadid ja leeni tegelik kaldenurk mõõdetakse võimalikult täpselt. Sama kehtib sõitjateruumi spetsiifiliste punktide koordinaatide kohta. Seejärel kantakse nende punktide asukoht vertikaaltasapinnal graafikule, millest nähtub mõõdetud leeni tegelik kaldenurk.6. PUNKTIDE R JA H SUHTELISTE ASUKOHTADE KONTROLLIMINE NING LEENI (VALMISTAJA POOLT) ETTENÄHTUD KALDENURGA JA LEENI TEGELIKU KALDENURGA VAHELINE SUHE6.1. Vastavalt punktile 5.2 läbiviidud punkti H ja leeni tegeliku kaldenurga mõõtmiste tulemusi võrreldakse punkti R koordinaatidega ja sõiduki tootja poolt ettenähtud leeni kaldenurgaga.6.2. Kahe punkti vahelist suhet loetakse kõnealuse istekoha puhul rahuldavaks, kui punkti H koordinaadid asuvad pikisuunalisel ristkülikul, mille pikkus ja kõrgus on vastavalt 30 mm ja 20 mm ning mille diagonaalid ristuvad punktis R. Leeni kaldenurka loetakse rahuldavaks, kui leeni tegeliku kaldenurga ja leeni (valmistaja poolt) ettenähtud kaldenurga vahe on kuni 3°. Kui need tingimused on täidetud, kasutatakse katsetamiseks punkti R ja leeni (valmistaja poolt) ettenähtud kaldenurka ning vajaduse korral reguleeritakse mannekeeni asendit nii, et punkt H langeb kokku punktiga R ning leeni tegelik kaldenurk langeb kokku leeni (valmistaja poolt) ettenähtud kaldenurgaga.6.3. Kui punkt H või leeni tegelik kaldenurk ei vasta punkti 6.2 nõuetele, määratakse punkt H kindlaks veel kaks korda (kokku kolm korda).Kui niiviisi määratud kolmest punktist kaks asuvad ristkülikul, loetakse katse tulemusi edukaks.6.4. Kui määratud kolmest punktist vähemalt kaks asuvad ristkülikust väljaspool, loetakse katse tulemusi mitterahuldavateks.6.5 Punktis 6.3 osutatud juhtudel või kui kontrollida ei saa selle tõttu, et sõiduki tootja ei ole esitanud andmeid punkti R asukoha kohta, võib kasutada punkti H kolme kindlaksmääramise keskmist tulemust ja seda võib kohaldada kõigil juhtudel, kui käesolevas direktiivis nimetatakse punkti R.6.6. Kui kontrollitakse seeriatootmises olevate sõidukite punktide R ja H suhet, asendatakse punktis 6.2 osutatud ristkülik ruuduga, mille külje pikkus on 50 mm.--------------------------------------------------III LISAÜLDNÕUDED1. ÜLDOSA1.1. Käesolevas lisas sätestatud nõudeid kohaldatakse M2-, M3-, N1-, N2- või N3- kategooria sõidukite suhtes.2. ÜLDNÕUDED2.1. Istmed ja pinkistmed peavad olema kindlalt kinnitatud sõiduki külge.2.2. Liikuvaid ja pinkistmeid peab saama igas võimalikus asendis automaatselt lukustada.2.3. Reguleeritavaid leene peab saama igas võimalikus asendis lukustada.2.4. Kõik istmed, mida saab kallutada ettepoole või millel on kokkuklapitavad leenid, peavad tavaasendis automaatselt lukustuma.--------------------------------------------------IV LISA+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/40/EÜ, 7. september 2005, millega muudetakse nõukogu direktiivi 77/541/EMÜ mootorsõidukite turvavöösid ja turvasüsteeme käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta   (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               30.9.2005

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 255/146

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2005/40/EÜ,
   7. september 2005,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 77/541/EMÜ mootorsõidukite turvavöösid ja turvasüsteeme käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (1)

   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Teadusuuringud on näidanud, et turvavööde ja turvasüsteemide kasutamine aitab oluliselt vähendada surmajuhtude arvu ja vigastuste raskust õnnetusjuhtumi, isegi ümbermineku korral. Nende paigaldamine kõigile sõidukikategooriatele on kindlasti oluline samm edasi liiklusohutuse suurendamisel ning sellest tulenevalt elude päästmisel.

               (2)

               Turvavööde paigaldamine kõikidesse sõidukitesse võib tuua olulist ühiskondlikku kasu.

               (3)

               18. veebruari 1986. aasta resolutsioonis liiklusõnnetuste vähendamise ühismeetmete kohta, mis on osa ühenduse liiklusohutuse programmist, (3) rõhutas Euroopa Parlament vajadust teha turvavööde kasutamine kohustuslikuks kõikidele reisijatele, sealhulgas lastele, välja arvatud ühissõidukites. Seetõttu tuleb turvavööde ja/või turvasüsteemide paigaldamisega seoses vahet teha ühistranspordi bussidel ja muudel sõidukitel.

               (4)

               Vastavalt nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivile 70/156/EMÜ liikmesriikide mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta, (4) on alates 1. jaanuarist 1998 ühenduse tüübikinnitussüsteemi kohaldatud ainult kõigile uutele M1-kategooria sõidukitele. Seega peavad turvavööd ja/või turvasüsteemid olema paigaldatud vaid nendes sõidukites, mis vastavad direktiivi 77/541/EMÜ (5) sätetele.

               (5)

               Kuni ühenduse tüübikinnitussüsteem ei laiene kõikidele sõidukikategooriatele, tuleks liiklusohutuse huvides nõuda turvavööde ja turvasüsteemide paigaldamist ka muudesse kui M1-kategooria sõidukitesse.

               (6)

               Direktiivis 77/541/EMÜ juba sätestatakse kõik tehnilised eeskirjad ja haldusnormid, mis võimaldavad anda asjaomase tüübikinnituse muudele kui M1-kategooria sõidukitele. Seetõttu ei ole liikmesriikidel vaja kehtestada muid norme.

               (7)

               Alates komisjoni 17. juuni 1996. aasta direktiivi 96/36/EÜ, millega kohandatakse tehnika arenguga mootorsõidukite turvavöösid ja turvasüsteeme käsitlevat nõukogu direktiivi 77/541/EMÜ, (6) jõustumisest on mitmed liikmesriigid juba teinud selles sisalduvad sätted kohustuslikuks ka muudele kui M1-kategooria sõidukitele. Tootjad ja nende tarnijad on seega välja töötanud asjakohase tehnoloogia.

               (8)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/85/EÜ (mis käsitleb reisijateveoks mõeldud sõidukite, millel on lisaks juhiistmele rohkem kui kaheksa istekohta, erieeskirju) (7) võimaldab piiratud liikumisvõimega isikutel nagu näiteks puuetega inimesed sissepääsu kaheksat või enam istet sisaldavatesse, reisijateveoks kasutatavatesse sõidukitesse. See on vajalik, et liikmesriigid saaksid lubada selliste turvavööde ja turvasüsteemide paigaldamist, mis ei ole kooskõlas direktiivi 77/541/EMÜ tehniliste nõuetega, kuid mis on spetsiaalselt välja töötatud eesmärgiga kaitsta kõnealuseid inimesi asjaomastes sõidukites.

               (9)

               Direktiivi 77/541/EMÜ tuleks vastavalt muuta.

               (10)

               Kuna liikmesriigid ei saa täiel määral saavutada käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt liiklusohutuse parandamist turvavööde kohustusliku paigaldamise kehtestamisega teatava kategooria sõidukites, ning mis seetõttu on kavandatava meetme ulatuse tõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 77/541/EMÜ muutmine
   Direktiivi 77/541/EMÜ muudetakse järgmiselt.

               1.

               Lisatakse artikkel 2a:
               “Artikkel 2a
               1.   Siseriikliku õiguse kohaselt võivad liikmesriigid lubada selliste turvavööde või turvasüsteemide paigaldamist, mis ei ole hõlmatud käesoleva direktiiviga, juhul kui need on kasutamiseks puuetega inimestele.
               2.   Liikmesriigid võivad samuti jätta käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja turvasüsteemid, mis peavad vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/85/EÜ (mis käsitleb reisijateveoks mõeldud sõidukite, millel on lisaks juhiistmele rohkem kui kaheksa istekohta, erieeskirju) (8) VII lisa sätetele.
               3.   Käesoleva direktiivi I lisa punkti 3.2.1 nõudeid ei kohaldata lõigetega 1 ja 2 hõlmatud turvavööde ja turvasüsteemide suhtes.

               2.

               Artiklisse 9 lisatakse järgmine lõik:
               “M2- ja M3-kategooria sõidukid liigitatakse klassidesse nagu need on määratletud direktiivi 2001/85/EÜ I lisa 2. jaos.”

               3.

               I lisa muudetakse järgmiselt:

                           a)

                           punkti 3.1 joonealune märkus jäetakse välja;

                           b)

                           punkt 3.1.1 asendatakse järgmisega:

                                       “3.1.1.

                                       Välja arvatud üksnes seisvas sõidukis kasutamiseks ettenähtud istmed, peavad M1-, M2- (III või B klass), M3- (III või B klass) ja N-kategooria sõidukite istmed olema varustatud käesoleva direktiivi nõuetele vastavate turvavööde ja/või turvasüsteemidega.
                                       M2- või M3- kategooriasse kuuluvatesse I, II või A klassi sõidukitesse võivad olla paigaldatud turvavööd ja/või turvasüsteemid, juhul kui need vastavad käesoleva direktiivi nõuetele.”

         Artikkel 2
   Puuetega inimestele kavandatud meetmed
   Hiljemalt 20 aprillil 2008 vaatab komisjon läbi konkreetse korra ühtlustamaks puuetega inimeste turvavöödele esitatavaid nõudeid olemasolevate rahvusvaheliste standardite ja siseriiklike õigusaktide nõuete põhjal, et tagada turvalisuse tase, mis on samaväärne käesolevas direktiivis sätestatud turvalisuse tasemega. Vajaduse korral esitab komisjon meetmete eelnõud. Käesoleva direktiivi muudatused võetakse vastu vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ artiklile 13.
   Artikkel 3
   Rakendamine
   1.   Alates 20 aprillist 2006, juhul kui turvavööd ja turvasüsteemid vastavad käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 77/541/EMÜ nõuetele:

               a)

               ei keeldu liikmesriigid sõidukitüübiga seoses EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest;

               b)

               ei keela liikmesriigid uute sõidukite registreerimist, müüki või kasutuselevõttu.

         2.   Alates 20 oktoobrist 2006, juhul kui uute sõidukitüüpide turvavööd ja turvasüsteemid ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 77/541/EMÜ nõuetele:

               a)

               ei anna liikmesriigid enam EÜ tüübikinnitust;

               b)

               keelduvad liikmesriigid siseriikliku tüübikinnituse andmisest.

         3.   Alates 20 oktoobrist 2007, juhul kui turvavööd ja turvasüsteemid ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 77/541/EMÜ nõuetele:

               a)

               loevad liikmesriigid direktiivi 70/156/EMÜ artikli 7 lõike 1 kohaselt uute sõidukitega kaasas olevad vastavussertifikaadid kehtetuks;

               b)

               keelavad liikmesriigid selliste uute sõidukite registreerimise, müügi või kasutuselevõtmise, välja arvatud juhul, kui tuginetakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 8 lõike 2 sätetele.

         Artikkel 4
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 20 aprilliks 2006. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.
   2.   Liikmesriigid kohaldavad neid meetmeid alates 21 aprillist 2006.
   3.   Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   4.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide tekstid.
   Artikkel 5
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 6
   Adressaadid
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 7. september 2005

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         J. BORRELL FONTELLES

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         C. CLARKE

      (1)  ELT C 80, 30.3.2004, lk 10.

      (2)  Euroopa Parlamendi 17. detsembri 2003. aasta arvamus (ELT C 91 E, 15.4.2004, lk 491), nõukogu 24. jaanuari 2005. aasta ühine seisukoht (ELT C 111 E, 11.5.2005, lk 28), Euroopa Parlamendi 26. mai 2005. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (3)  EÜT C 68, 24.3.1986, lk 35.

      (4)  EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/78/EÜ (ELT L 153, 30.4.2004, lk 103).

      (5)  EÜT L 220, 29.8.1977, lk 95. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

      (6)  EÜT L 178, 17.7.1996, lk 15.

      (7)  EÜT L 42, 13.2.2002, lk 1.

      (8)  EÜT L 42, 13.2.2002, lk 1.”


title: Komisjoni direktiiv 1999/40/EÜ, 6. mai 1999, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 79/622/EMÜ põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta (staatiline testimine)EMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31999L0040

Euroopa Liidu Teataja L 124 , 18/05/1999 Lk 0011 - 0013

		Komisjoni direktiiv 1999/40/EÜ,6. mai 1999,millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 79/622/EMÜ põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta (staatiline testimine)(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 4. märtsi 1974. aasta direktiivi 74/150/EMÜ põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 97/54/EÜ, [2] eriti selle artiklit 11,võttes arvesse nõukogu 25. juuni 1979. aasta direktiivi 79/622/EMÜ põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite ümbermineku kaitsekonstruktsioonide tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [3] viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 88/413/EMÜ, [4] eriti selle artiklit 11,ning arvestades, et:(1) ohutuse suurendamiseks tuleb täpsustada ümbermineku kaitsekonstruktsioonide katsetamise korda, võttes arvesse ka laia varustuse valikut;(2) niisuguste konstruktsioonide katsetamise kord peab olema ühtlustatud Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni poolt määratletuga, eeskiri 4 — põllumajandustraktorite kaitsekonstruktsioonide ametlik katsetamine (staatilised katsed);(3) käesoleva direktiivi sätted on kooskõlas direktiivi 74/150/EMÜ artikliga 12 asutatud tehnika arenguga kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 79/622 EMÜ II ja III lisa muudetakse kooskõlas käesoleva direktiivi lisaga.Artikkel 21. Alates 1. juulist 2000 ei tohi liikmesriigid:- keelduda traktoritüübile EÜ tüübikinnituse andmisest, direktiivi 74/150/EMÜ artikli 10 lõike 1 kolmandas taandes nimetatud dokumendi väljastamisest ega siseriikliku tüübikinnituse andmisest, ega- keelata traktorite kasutuselevõtmist,kui kõnealused traktorid vastavad direktiivi 79/622/EMÜ (muudetud käesoleva direktiiviga) nõuetele.2. Alates 1. jaanuarist 2001 liikmesriigid:- ei väljasta enam nõukogu direktiivi 74/150/EMÜ artikli 10 lõike 1 kolmandas taandes sätestatud dokumenti ühelegi traktoritüübile, mis ei vasta direktiivi 79/622/EMÜ (muudetud käesoleva direktiiviga) nõuetele,- võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest traktoritüübile, mis ei vasta direktiivi 79/622/EMÜ (muudetud käesoleva direktiiviga) nõuetele.Artikkel 31. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. juuniks 2000. Liikmesriigid teatavad neist viivitamatult komisjonile.Kui liikmesriigid nimetatud normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 4Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 6. mai 1999Komisjoni nimelkomisjoni liigeMartin Bangemann[1] EÜT L 84, 28.3.1974, lk 10.[2] EÜT L 277, 10.10.1997, lk 24.[3] EÜT L 179, 17.7.1979, lk 1.[4] EÜT L 200, 26.7.1988, lk 32.--------------------------------------------------LISADirektiivi nr 79/622/EMÜ II ja III lisa muudetakse järgmiselt.1. II lisale lisatakse punktis 1.2.4 järgmine tekst:"Katsest jäetakse välja kõik koostisosad, mida juht saab ise ära võtta. Kui traktori kasutamise ajal on võimalik uksi ja aknaid lahti hoida või need ära võtta, siis tuleb need avada või eemaldada ka katsete läbiviimise ajal, et mitte suurendada ümbermineku kaitsekonstruktsioonide koormust. Kui uksed ja aknad on sellises asendis juhile ohtlikud, tuleb see katseraportis ära märkida."2. III lisa muudetakse järgmiselt:a)punkti 1.3 esimesele lõigule lisatakse järgmine märge:"Kui traktor on pööratava istmega, tuleb koormus asetada ümbermineku kaitsekonstruktsiooni ülemisse serva poolele teele kahe istme võrdluspunkti vahel.";b) lisatakse alltoodud punktid 2.2.11, 2.2.12 ja 2.2.13:"2.2.11. Pööratava sõidusuunaga traktori puhul peab turvapiirkond olema rooli ja istme kahe asendi jaoks määratud kahe turvapiirkonna kombinatsioon.2.2.12. Kui traktorile on võimalik paigaldada lisaistmeid, tuleb katsed teostada kombineeritud istme võrdluspunkti turvapiirkonna põhjal kõigile võimalikele istme variantidele. Ümbermineku kaitsekonstruktsioon ei tohi siseneda erinevate istmete võrdluspunktide kombineeritud turvapiirkonda.2.2.13. Kui pärast katset soovitakse istme jaoks uut kohta, tuleb arvutada, kas uue istme võrdluspunkti turvapiirkond jääb täielikult saavutatud turvapiirkonna sisse. Kui nii ei ole, tuleb teha uus katse."--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 92/114/EMÜ, 17. detsember 1992, N-kategooria mootorsõidukite kabiini tagapaneelist eespool väljaulatuvate osade kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31992L0114

Euroopa Liidu Teataja L 409 , 31/12/1992 Lk 0017 - 0030 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 7 Köide 4 Lk 0174  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 7 Köide 4 Lk 0174

		Nõukogu direktiiv 92/114/EMÜ,17. detsember 1992,N-kategooria mootorsõidukite kabiini tagapaneelist eespool väljaulatuvate osade kohtaEUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]koostöös Euroopa Parlamendiga, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:on vaja võtta meetmeid, et siseturu järkjärguline rajamine 31. detsembriks 1992 lõpule viia; siseturg hõlmab sisepiirideta ala, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine;tehnilised nõuded, millele mootorsõidukid peavad siseriiklike õigusaktide kohaselt vastama, kehtivad muu hulgas ka veoautode kabiini väljaulatuvate osade kohta;kõnealused nõuded on liikmesriigiti erinevad; seetõttu on vaja, et kõik liikmesriigid võtaksid lisaks olemasolevatele eeskirjadele või nende asemel vastu ühesugused nõuded, et eelkõige oleks võimalik iga sõidukitüübi suhtes rakendada nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivis 70/156/EMÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) [4] ettenähtud EMÜ tüübikinnitusmenetlust;silmas pidades liiklusohutuse parandamist, peetakse möödapääsmatuks ja vajalikuks kiiresti jõuda selleni, et N-kategooria mootorsõidukite kabiinidel ei oleks teravaid väljaulatuvaid osi, mis vähendaks liiklusõnnetuse korral raskete vigastuste ohtu inimese kokkupuutumisel sõiduki välispinnaga;on soovitav järgida ECE (ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni) määrust nr 61 veoautode kabiini väljaulatuvaid osi käsitlevate ühtsete sätete kohta; nimetatud ECE määrus on lisatud 20. märtsi 1958. aasta kokkuleppele mootorsõidukite varustuse ja osade heakskiitmise ühtsete tingimuste ja vastastikuse tunnustamise kohta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevas direktiivis tähendab "sõiduk" maanteedel kasutamiseks mõeldud vähemalt neljarattalist kerega või kereta direktiivi 70/156/EMÜ I lisas määratletud N-kategooria mootorsõidukit, mille maksimaalne valmistajakiirus ületab 25 km/h.Artikkel 2Ükski liikmesriik ei või keelduda sõidukile EMÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest, keelata või takistada sõiduki müümist, registreerimist, kasutuselevõttu või kasutamist põhjusel, mis tuleneb sõiduki kabiini tagapaneelist eespool väljaulatuvatest osadest, kui see sõiduk vastab I lisas ettenähtud nõuetele.Artikkel 3Muudatused, mis on vajalikud lisa nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 13 ettenähtud korras.Artikkel 41. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. juunil 1993.Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. oktoobrist 1993.Kui liikmesriigid kõnealused normid vastu võtavad, viidatakse nendes käesolevale direktiivile või lisatakse neile selline viide ametliku avaldamise korral. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 17. detsember 1992Nõukogu nimeleesistujaR. NEEDHAM[1] EÜT C 230, 4.9.1991, lk 46.[2] EÜT C 67, 16.3.1992, lk 77 ja EÜT C 305, 23.11.92.[3] EÜT C 49, 24.2.1992, lk 3.[4] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 87/403/EMÜ (EÜT L 220, 8.8.1987, lk 44).--------------------------------------------------I LISA1. REGULEERIMISALAKäesolevat direktiivi kohaldatakse N-kategooria mootorsõidukite kabiini tagapaneelist eespool väljaulatuvate osade suhtes; seda kohaldatakse üksnes allpool määratletud välispinna puhul ega kohaldata välimiste tahavaatepeeglite ja nende tugede või selliste lisaseadmete nagu antennide ja pakiraamide suhtes.2. MÄÄRATLUSEDKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:2.1. Välispind — punktis 2.5 määratletud kabiini tagapaneelist eespool olev sõiduki osa, välja arvatud tagapaneel ise ning kaasa arvatud esitiivad, eesmine kaitseraud ja eesmised veljed.2.2. Sõiduki tüübikinnitus — sõiduki tüübikinnitus tema väljaulatuvate osade suhtes.2.3. Sõidukitüüp — sõidukid, mis ei erine sellistes olulistes aspektides nagu "välispind".2.4. Kabiin — kere osa, mis kujutab endast sõidukijuhile ja reisijatele ettenähtud ruumi, kaasa arvatud uksed.2.5. Kabiini tagapaneel — sõidukijuhile ja reisijatele ettenähtud ruumi välispinna tagumine osa. Kui kabiini tagapaneeli asendit ei ole võimalik kindlaks määrata, loetakse käesoleva direktiivi kohaldamisel kabiini tagapaneeliks vertikaalset põiktasandit, mis asetseb sõidukijuhi istme R-punktist 50 cm tagapool, tingimusel, et kui iste on reguleeritav, on see viidud äärmisesse tagumisse juhtimisasendisse (vt direktiivi 77/649/EMÜ III lisa). [1] Kui kabiinis on mitu istmerida, tuleb kabiini tagapaneeli kindlaksmääramisel võtta arvesse kõige tagumist reisijaistet oma äärmises tagumises asendis. Kui on võimalik tõendada, et 50 cm vahemaa teatava sõiduki puhul ei sobi, võib valmistaja tehnilise teenistuse nõusolekul taotleda siiski teistsugust vahemaad.2.6. Baastasand — esirataste keskpunkte läbiv horisontaaltasand või maapinnast 50 cm kõrgusel asetsev horisontaaltasand, olenevalt sellest, kumb on madalamal. See tasand määratakse kindlaks täismassiga sõiduki puhul.2.7. Põrandajoon — järgmiselt määratletud joon.Kui vertikaaltelje, määratlemata kõrguse ja 15° poolnurgaga koonust pööratakse ümber täismassiga sõiduki välispinna nii, et koonus püsib kokkupuutes sõiduki välispinnaga selle madalaimas punktis, on põrandajoon see geomeetriline joon, millel paiknevad puutepunktid. Põrandajoone kindlaksmääramisel jäetakse arvesse võtmata heitgaasitorustik, rattad ning sõiduki põhja külge kinnitatud mehaanilised talituselemendid, nagu tungraua toendid, riputuskonstruktsioonid või lisaelemendid, mida kasutatakse pukseerimisel või rikke korral. Vahemikud rattakoobaste välisküljel loetakse kaetuks kujuteldava pinnaga, mis vahetult laieneb külgnevaks välispinnaks. Põrandajoone kindlaksmääramisel võetakse arvesse eesmist kaitserauda. Olenevalt sõiduki tüübist võib põrandajoon asuda kas kaitseraua ristlõike välisserval või kerepaneelil kaitseraua all. Kui puutepunkte on üheaegselt kaks või rohkem, määrab põrandajoone madalaim puutepunkt.2.8. Ümardusraadius — vaadeldava osa kerakujulisele vormile kõige täpsemini vastava ringjoone kaare raadius.2.9. Täismassiga sõiduk — sõiduk, mille mass on võrdne suurima tehniliselt lubatud täismassiga, kusjuures massijaotus telgedel vastab valmistaja deklaratsioonile.3. ÜLDNÕUDED3.1. Käesoleva direktiivi sätteid ei kohaldata sõiduki "välispinna" nende osade suhtes, mis tühimassiga sõiduki puhul, mille uksed, aknad, luugid jms on suletud, asuvad kas:3.1.1. väljapool tsooni, mille ülemiseks piiriks on 2 m kõrgusel maapinnast paiknev horisontaaltasand ja alumiseks piiriks valmistaja valikul kas punktis 2.6 määratletud baastasand või punktis 2.7 määratletud põrandajoon või3.1.2. punktis 3.1.1 kirjeldatud tsoonis, kuid mida seisva sõiduki puhul ei saa mahutada 100 mm diameetriga kuuli.3.1.3. Juhul kui tsooni alumiseks piiriks on baastasand, võetakse arvesse ka allpool baastasandit asuvaid sõiduki osi, mis jäävad kahe vertikaaltasandi vahele, millest üks puudutab sõiduki välispinda ja teine, eelmisega paralleelne tasand, asub baastasandi ja sõiduki puutepunktist 80 mm kaugusel sõiduki sisemuse suunas.3.2. Sõidukite "välispinnal" ei tohi olla väljaulatuvaid osi, mis võivad haakuda jalakäijate, jalgratturite või mootorratturite külge.3.3. Sõiduki välispinnal ei tohi olla väljapoole suunatud teravaid osi ega sellise kuju, mõõtmete, suuna või kõvadusega väljaulatuvaid osi, mis võivad suurendada kehavigastuse tekkimise ohtu või vigastuse tõsidust, kui inimene kokkupõrke korral saab löögi sõiduki välispinnalt või riivab seda.3.4. Välispinnast väljaulatuvate osade puhul, mille Shore'i kõvadus A ei ületa 60, võib ümardusraadius olla punktis 4 ettenähtust väiksem.4. ERINÕUDED4.1. Dekoratiivelemendid, kaubamärgi kujutised ning kaubamärgiste tähed ja numbrid4.1.1. Dekoratiivelementide, kaubamärgi kujutiste ning kaubamärgiste tähtede ja numbrite ümardusraadius peab olema vähemalt 2,5 mm. Seda nõuet ei kohaldata nende osade puhul, mille eend ümbritseva pinna suhtes on kuni 5 mm; viimasel juhul peavad nende väljapoole suunatud servad olema tömbid.4.1.2. Ümbritsevast pinnast üle 10 mm eenduvad dekoratiivelemendid, kaubamärgi kujutised ning kaubamärgiste tähed ja numbrid peavad sisse vajuma, irduma või kõrvale painduma, kui nende kõige esileulatuvamat punkti mõjutatakse jõuga 10 daN paigalduspinnaga ligikaudu paralleelse tasandi mis tahes suunas. 10 daN jõu rakendamiseks kasutatakse kuni 50 mm läbimõõduga tasapinnalise otsaga varba. Kui see ei ole võimalik, tuleb kasutada samaväärset meetodit. Pärast seda, kui dekoratiivelement on sisse vajunud, irdunud või kõrvale paindunud, ei tohi ta eenduda üle 10 mm ning tal ei tohi olla teravaotsalisi, teraservalisi või lõikavaid kohti.4.2. Esilaternate äärikud ja ehisvõrud4.2.1. Esilaternatel on lubatud kasutada eenduvaid äärikuid ja ehisvõrusid, kui nende eend, mõõdetuna esilaterna läbipaistva välispinna suhtes, ei ületa 30 mm ning nende ümardusraadius on vähemalt 2,5 mm.4.2.2. Peitlaternad peavad vastama nii tööasendis kui ka peiteasendis punkti 4.2.1 nõuetele4.2.3. Punkti 4.2.1 sätteid ei kohaldata keresse peidetavate või kere alla jäävate esilaternate suhtes, kui kere vastab punkti 3.2 nõuetele.4.3. VõredVõre osa ümardusraadius peab olema:- vähemalt 2,5 mm, kui külgnevate ribide vahemaa on üle 40 mm,- vähemalt 1 mm, kui vahemaa on 25-40 mm,- vähemalt 0,5 mm, kui vahemaa on alla 25 mm.4.4. Tuuleklaasi ja esilaternate puhastamise seadmed4.4.1. Need seadmed peavad olema sellised, et klaasipuhasti võlli kaitsekatte ümardusraadius oleks vähemalt 2,5 mm ja välispindala vähemalt 150 mm2, mõõdetuna eenduva osa ristlõike tasandis, mis asub kõige enam eenduvast punktist kuni 6,5 mm kaugusel.4.4.2. Tuuleklaasi pesuri ja esilaterna puhastusseadme otsakute ümardusraadiused peavad olema vähemalt 2,5 mm. Kui otsaku eend on alla 5 mm, peavad tema väljapoole suunatud servad olema tömbid.4.5. Kaitserauad (löögineelajad)4.5.1. Kaitseraua otsad peavad olema suunatud kere välispinna poole.4.5.2. Eesmise kaitseraua osad peavad olema selliselt kavandatud, et kõikide väljapoole suunatud jäikade osade ümardusraadius oleks vähemalt 5 mm.4.5.3. Sellised seadmed nagu pukseerimisel kasutatavad haakeseadmed ja vintsid ei tohi eenduda kaitseraua välispinna suhtes. Vintsid võivad siiski eenduda kaitseraua välispinna suhtes tingimusel, et kui neid ei kasutata, on nad kaetud sobiva kaitsekattega, mille ümardusraadius on vähemalt 2,5 mm.4.5.4. Punkti 4.5.2 nõudeid ei kohaldata nende kaitseraua või kaitseraua külge või sisse paigaldatud osade puhul, mis eenduvad vähem kui 5 mm. Alla 5 mm eenduvate seadmete servad peavad olema tömbid. Käesoleva direktiivi muudes osades mainitud kaitseraua külge monteeritud seadmete puhul kohaldatakse direktiivi erinõudeid.4.6. Uste käepidemed, hinged ja surunupud, pakiruumid, kapotid, tuulutusavad, juurdepääsuklapid ja sangad4.6.1. Loetletud osad ei tohi eenduda enam kui: 30 mm surunuppude, 70 mm sangade ja kapotilukustite ning 50 mm muude osade korral. Nende ümardusraadius peab olema vähemalt 2,5 mm.4.6.2. Pööratavate külgukse käepidemete puhul peab olema täidetud üks kahest järgmisest nõudest:4.6.2.1. ukse tasandiga paralleelselt pöörduva käepideme pööratav ots peab olema suunatud taha. Sellise käepideme ots peab olema pööratud ukse tasandi poole ning asuma kaitseümbrises või süvendis;4.6.2.2. käepidemed, mis pöörduvad väljapoole suunas, mis ei ole paralleelne uksetasandiga, peavad suletud asendis asuma kaitseümbrises või süvendis. Pööratav ots peab olema suunatud kas taha või alla.Viimati mainitud tingimusele mittevastava käepideme võib siiski lugeda vastuvõetavaks, kui:- tal on iseseisev tagasipöördemehhanism,- tema eend tagasipöördemehhanismi võimaliku rikke korral ei ületa 15 mm,- avatud asendisse jäänud käepideme ümardusraadius on vähemalt 2,5 mm (seda nõuet ei kohaldata, kui eend äärmises avatud asendis ei ületa 5 mm; sel juhul peavad väljapoole suunatud osade nurgad olema tömbid),- käepideme otsa pindala, mõõdetuna kuni 6,5 mm kaugusel kõige enam eenduvast punktist, ei ületa 150 mm2.4.7. AstmelauadAstmelaudade ja astmete servad peavad olema kumerad.4.8. Külgmised õhusuunajad, vihmaveerennid ja määrdumisvastased õhusuunajadVäljapoole painutatavate servade ümardusraadius peab olema vähemalt 1 mm.4.9. Lehtmetallist servadLehtmetallist servad on lubatud, kui serv on keeratud kere suunas tagasi nii, et seda ei ole võimalik puudutada kuuliga, mille diameeter on 100 mm, või kui serval on kaitsekate, mille ümardusraadius on vähemalt 2,5 mm.4.10. Rattamutrid, laagri kaitsekapslid ja rattakilbid4.10.1. Rattamutritel, laagri kaitsekapslitel ja rattakilpidel ei tohi olla ribikujulisi eendeid.4.10.2. Sirgjooneliselt liikuval sõidukil ei tohi ükski rataste pöörlemistelgi läbivast horisontaaltasandist ülalpool paiknev rataste osa, välja arvatud rehvid, horisontaaltasandis ulatuda kaugemale ratta kohal asuva kerepaneeli serva vertikaalprojektsioonist. Kui siiski sõiduki funktsionaalsed nõuded seda eeldavad, võivad rattamutreid ja laagreid katvad kilbid eenduda ratta kohal asuva kerepaneeli serva vertikaalprojektsiooni suhtes, tingimusel et väljaulatuva osa pinna ümardusraadius on vähemalt 5 mm ja eend ratta kohal asuva kerepaneeli serva vertikaalprojektsiooni suhtes mingil juhul ei ületa 30 mm.4.10.3. Kui poldid või mutrid eenduvad rehvi välispinna tasandi suhtes (rataste pöörlemistelgi läbivast horisontaaltasandist ülalpool paiknev rehvi osa), tuleb paigaldada punktile 4.10.2 vastavad rattakilbid.4.11. Tungraua toendid ja heitgaasitorustik4.11.1. Tungraua toendid ja heitgaasitorustik ei tohi eenduda põrandatasandit määrava joone vertikaalprojektsiooni või baastasandi ja sõiduki välispinna lõikejoone vertikaalprojektsiooni suhtes üle 10 mm.4.11.2. Hoolimata sellest nõudest, võib heitgaasitoru eenduda üle 10 mm tingimusel, et selle otsa servad moodustavad ringi, mille ümardusraadius ei ületa 2,5 mm.4.12. Väljaulatumist ja vahemaad mõõdetakse III lisa nõuete kohaselt.5. EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE5.1. Sõiduki väljaulatuvaid osi käsitleva EMÜ tüübikinnituse taotluse peab esitama sõiduki valmistaja või valmistaja volitatud esindaja.5.2. Tüübikinnitustaotlusega peavad kaasas olema järgmised dokumendid kolmes eksemplaris:5.2.1. sõidukitüübi kirjeldus, kabiini tagapaneelist eespool asetseva osa välisprojektsioonid, millel on kujutatud III lisas mainitud üksikasjad, ja direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 kohaldamisel nõutavad dokumendid;5.2.2. sõiduki fotod eest- ja külgvaates;5.2.3. välispinna sellised mõõtkavas joonised, millele on kantud välisprojektsioonid, R-punkt ja baastasand või põrandajoon, mida tehniline teenindus peab 3. ja 4. punkti sätetele vastavuse tõendamiseks vajalikuks.5.3. Taotleja esitab katsete tegemise eest vastutavale tehnilisele teenistusele järgmised näidised:5.3.1. kinnitatava tüübi representatiivsõiduki ja sõiduki osad, mida peetakse käesolevas direktiivis nõutud kontrollimiste ja katsete tegemisel olulisteks;5.3.2. teatavate kasutatud materjalide osad ja näited, kui nende esitamist nõuab tehniline teenistus.6. EMÜ TÜÜBIKINNITUSEMÜ tüübikinnitus ja IV lisas esitatud näidisele vastav sertifikaat antakse tingimusel, et tüübikinnituse saamiseks esitatud sõiduk vastab punkti 5 sätetele ning punktide 3 ja 4 nõuetele.Valmistaja taotlusel võib mis tahes N1-kategooria sõidukile seoses kabiini tagapaneelist eespool välispinnast väljaulatuvate osadega anda tüübikinnituse direktiivis 74/483/EMÜ [2] mainitud tehnospetsifikaadi alusel.7. EMÜ TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE7.1. Igast kabiini tagapaneelist eespool välispinnast väljaulatuvate osadega seotud sõidukitüübi muutmisest teatatakse sõidukitüübi kinnitanud ametiasutusele. Seejärel võib see ametiasutus kas:7.1.1. leida, et tõenäoliselt ei kahjusta tehtud muudatused märgatavalt nõuetele vastavust ja et igal juhul vastab sõiduk endiselt nõuetele, või7.1.2. nõuda katsete tegemise eest vastutavalt tehniliselt teenistuselt edasisi katsetamisi.7.2. Tüübikinnituse laiendust väljaandev pädev asutus märgib IV lisas esitatud tüübikinnitussertifikaadile tüübikinnituse laienduse numbri.[1] EÜT L 267, 19.10.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 90/630/EMÜ (EÜT L 341, 6.12.1990, lk 20).[2] EÜT L 266, 2.10.1974, lk 4.--------------------------------------------------II LISAVÄLJAULATUMISE JA VAHEMAADE MÕÕTMINE1. VÄLISPINNALE PAIGALDATUD OSA EENDI MÕÕTMETE MÄÄRAMISE MEETOD1.1. Kumerale paneelile paigaldatud osa eendi mõõtmed võib määrata kas otse või paigaldatud osa asjaomase lõike joonise põhjal.1.2. Kui mittekumerale paneelile kinnitatud osa eendit ei saa määrata lihtsa mõõtmise abil, määratakse see paneeli baasjoone ja 100 mm diameetriga kuuli keskpunkti vahemaa suurima muutuse järgi kuuli liigutamisel pidevas kokkupuutes kõnealuse osaga. Selle meetodi kasutamise näide on esitatud joonisel 1.1.3. Sanga eendit mõõdetakse selle kinnituspunkte läbiva tasandi suhtes. Näide on esitatud joonisel 2.2. ESILATERNA ÄÄRIKU JA EHISVÕRU EENDI MÄÄRAMISE MEETOD2.1. Esilaterna välispinna suhtes mõõdetakse eendit horisontaalsuunas 100 mm läbimõõduga kuuli puutepunktist, nagu on kujutatud joonisel 3.3. VÕRE RIBIDE VAHELISE KAUGUSE MÄÄRAMISE MEETOD3.1. Võre ribide vaheline kaugus on kuuli puutepunkte läbiva ja neid punkte ühendava sirgega ristuva kahe tasandi vahemaa. Selle meetodi kasutamise näited on esitatud joonistel 4 ja 5.+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------III LISATEATISE NÄIDIS (a)+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------IV LISA+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 25. juuni 1974, põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite tahavaatepeegleid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31974L0346

Euroopa Liidu Teataja L 191 , 15/07/1974 Lk 0001 - 0004 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 4 Lk 0030  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 2 Lk 0262  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 4 Lk 0030  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 4 Lk 0003  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 4 Lk 0003

		Nõukogu direktiiv,25. juuni 1974,põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite tahavaatepeegleid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(74/346/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]ning arvestades, et:tehnilised nõuded, millele traktorid peavad siseriiklike õigusaktide kohaselt vastama, kehtivad muu hulgas ka tahavaatepeeglite kohta;nimetatud nõuded on liikmesriigiti erinevad ja seetõttu on vaja, et kõik liikmesriigid võtaksid lisaks olemasolevatele eeskirjadele või nende asemel vastu ühesugused nõuded, et eelkõige oleks võimalik rakendada iga traktoritüübi korral EMÜ tüübikinnitusmenetlust, mida käsitletakse nõukogu 4. märtsi 1974. aasta direktiivis 74/150/EMÜ [3] põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta;ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Põllumajanduslik- või metsatraktor on rataste või roomikutega varustatud mistahes mootorsõiduk, millel on vähemalt kaks telge ja mille tähtsaim omadus on veojõud ning mis on mõeldud teatavate põllu- või metsamajanduses kasutatavate tööriistade, masinate või haagiste tõmbamiseks, lükkamiseks, vedamiseks või käitamiseks. See võib olla ette nähtud koormate või kaassõitjate vedamiseks.2. Käesolevat direktiivi kohaldatakse üksnes selliste eelmises lõikes määratletud traktorite suhtes, mis on varustatud õhkrehvidega ja millel on kaks telge ning mille maksimaalne valmistajakiirus on 6–25 km/h.Artikkel 2Ükski liikmesriik ei tohi keelduda EMÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest traktorile tahavaatepeeglitega seotud põhjustel, kui need vastavad lisas sätestatud nõuetele.Artikkel 3Ükski liikmesriik ei tohi keelduda traktori registreerimisest ega keelata sõiduki müüki, kasutuselevõtmist või kasutamist tahavaatepeeglitega seotud põhjustel, kui need vastavad käesoleva direktiivi lisas sätestatud nõuetele.Artikkel 4Muudatused, mis on vajalikud lisa nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu direktiivi 74/150/EMÜ artiklis 13 ettenähtud korras.Artikkel 51. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid 18 kuu jooksul alates direktiivi teatavakstegemisest ja teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide tekst edastatakse komisjonile.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 25. juuni 1974Nõukogu nimeleesistujaH. D. Genscher[1] EÜT L 28, 17.2.1967, lk 462/67.[2] EÜT L 42, 7.3.1967, lk 620/67.[3] EÜT L 84, 28.3.1974, lk 10.--------------------------------------------------LISA1. MÕISTED1.1. Tahavaatepeegel – mis tahes seadis, mis on ette nähtud käesoleva lisa punktis 2.5 geomeetriliselt määratletud nägemisvälja piires tahasuunas hea vaate tagamiseks, mida ettenähtud piirides ei varja traktori osad ega traktoris viibijad.1.2. Sisemine tahavaatepeegel – punktis 1.1 määratletud seadis, mis on paigaldatud traktori kabiini või raamile.1.3. Välimine tahavaatepeegel – punktis 1.1 määratletud seadis, mis on paigaldatud traktori välispinna mis tahes osale.1.4. Tahavaatepeegli klass – kõik tahavaatepeeglid, millel on üks või mitu ühist omadust või funktsiooni. Sisemised tahavaatepeeglid on rühmitatud klassi I, välimised tahavaatepeeglid klassi II.2. PAIGALDUSNÕUDED2.1. Üldist2.1.1. Traktoritele võib paigaldada ainult ühinemisaktiga [1] muudetud 1. märtsi 1971. aasta nõukogu direktiivis 71/127/EMÜ (mootorsõidukite tahavaatepeegleid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) [2] sätestatud EMÜ tüübikinnitustähisega I ja II klassi tahavaatepeegleid.2.1.2. Tahavaatepeeglid tuleb kinnitada viisil, mis tagaks nende paigalpüsimise tavalistes sõidutingimustes.2.2. ArvIga traktor peab olema varustatud vähemalt ühe välimise tahavaatepeegliga, mis on paigaldatud traktori vasakule küljele liikmesriikides, kus on parempoolne liiklus ja traktori paremale küljele liikmesriikides, kus on vasakpoolne liiklus.2.3. Asend2.3.1. Välimine tahavaatepeegel peab olema paigaldatud nii, et istudes tavalises juhtimisasendis, on juhil hea vaade punktis 2.5 määratletud teeosale.2.3.2. Välimine tahavaatepeegel peab olema nähtav läbi tuuleklaasi osa, mida pühib klaasipuhasti või läbi külgakende, kui need on traktoril olemas.2.3.3. Tahavaatepeegel ei tohi ulatuda traktori või traktori ja sellega ühendatud haagise välimisest gabariidist kaugemale, kui on vajalik punktis 2.5 sätestatud nägemisväljade tagamiseks.2.3.4. Kui tahavaatepeegli alumine äär on koormatud traktori korral maapinnast vähem kui 2 m kõrgusel, ei tohi tahavaatepeegel traktori või traktori ja sellega ühendatud haagise üldlaiusest, mis on mõõdetud ilma tahavaatepeegliteta, ulatuda kaugemale kui 0,20 m.2.3.5. Tahavaatepeeglid, mille kohta kehtivad punktides 2.3.3 ja 2.3.4 esitatud nõuded, võivad traktori lubatud maksimaalsest laiusest kaugemale ulatuda.2.4. Reguleerimine2.4.1. Juhil peab olema võimalik reguleerida kõiki sisemisi tahavaatepeegleid juhtimisasendist.2.4.2. Juhil peab olema võimalik välimist tahavaatepeeglit reguleerida traktori kabiinist. Peegli asendi võib fikseerida ka traktorist väljaspool olles.2.4.3. Punkti 2.4.2 nõuded ei kehti välimistele tahavaatepeeglitele, mis pärast asendi muutmist liigutatakse automaatselt tagasi algasendisse või on liigutatavad tagasi algasendisse ilma tööriistade abita.2.5. Vaateväli2.5.1. Liikmesriigid, kus on parempoolne liiklusVasakpoolse välimise tahavaatepeegli vaateväli peab olema selline, et juht näeb taha vaadates vähemalt seda horisondini ulatuvat teetasandi osa, mis jääb vertikaalse keskpikitasandiga paralleelsest tasapinnast vasakule ja mis läbib traktori või traktori ja sellega ühendatud haagise üldlaiuse vasakpoolseimat punkti.2.5.2. Liikmesriigid, kus on vasakpoolne liiklusParempoolse välimise tahavaatepeegli vaateväli peab olema selline, et juht näeb taha vaadates vähemalt seda horisondini ulatuvat teetasandi osa, mis jääb vertikaalse keskpikitasandiga paralleelsest tasapinnast paremale ja mis läbib traktori või traktori ja sellega ühendatud haagise üldlaiuse parempoolseimat punkti.[1] EÜT L 73, 27.3.1972, lk 14.[2] EÜT L 68, 22.3.1971, lk 1.--------------------------------------------------