title: KomisjonI direktiiv 2002/100/EÜ, 20. detsember 2002, millega muudetakse nõukogu direktiivi 90/642/EMÜ asoksüstrobiini jääkide piirnormide osasEMPs kohaldatav tekst

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32002L0100

Euroopa Liidu Teataja L 002 , 07/01/2003 Lk 0033 - 0038

		KomisjonI direktiiv 2002/100/EÜ,20. detsember 2002,millega muudetakse nõukogu direktiivi 90/642/EMÜ asoksüstrobiini jääkide piirnormide osas(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiivi 90/642/EMÜ teatavates taimsetes saadustes, kaasa arvatud puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta, [1] viimati muudetud direktiiviga 2000/79/EÜ, [2] eriti selle artiklit 7,võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, [3] viimati muudetud direktiiviga 2002/81/EÜ, [4] eriti selle artikli 4 lõike 1 punkti f,ning arvestades järgmist:(1) Uus toimeaine asoksüstrobiin on komisjoni direktiiviga 98/47/EÜ [5] kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kasutamiseks üksnes fungitsiidina, täpsustamata eritingimusi, mis mõjutavad põllukultuure, mida tohib töödelda asoksüstrobiini sisaldavate taimekaitsevahenditega.(2) Kõikides direktiiviga 90/642/EMÜ hõlmatud toodetes sisalduvate ja nende pinnal esinevate asoksüstrobiini jääkide piirnormid on kehtestatud kõnealuste direktiividega, mida on muudetud eelkõige komisjoni direktiividega 1999/71/EÜ, [6] 2000/48/EÜ, [7] 2001/48/EÜ [8] ja 2002/23/EÜ. [9](3) Kõnealuse direktiiviga kehtestatud jääkide piirnormid on seotud asoksüstrobiini lubatud kasutusviisidega teatavatel põllukultuuridel. Põllukultuuridele, mille puhul ei ole kasutamist heakskiidetud, on määratud jääkide piirnormiks alumine määramispiir (LOD). Üldiselt kaasneksid asoksüstrobiini kasutamisega jäägikogused, mis ületavad määramispiiri. Uue kasutusviisi kavandamisel peavad liikmesriigid seetõttu kehtestama vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f uue siseriikliku ajutise piirnormi enne uue kõnealust toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi jaoks loa andmist. Sellega seoses on teatavad liikmesriigid esitanud uusi kasutusviise käsitlevat teavet. Olemasolev teave on läbi vaadatud ja see on piisav, et muuta ühenduse tasandil ajutisi jääkide piirnorme teatavate põllukultuuride jaoks, mille puhul liikmesriigid taotlevad luba asoksüstrobiini sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamiseks.(4) Asoksüstrobiini lisamisega direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse vormistati 22. aprillil 1998 selle toimeaine tehnilised ja teaduslikud hinnangud komisjoni aruandena. Aruandes määrati kõnealuse aine aktsepteeritavaks päevadoosiks (ADI) 0,1 mg kehamassi kg kohta päevas. Tarbijate eluaegset kokkupuutumist toiduainetega, mida on töödeldud asoksüstrobiiniga, on hinnatud ja mõõdetud vastavalt Euroopa Ühenduse menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Tervishoiuorganisatsiooni avaldatud juhiseid [10] ja taimede teaduskomitee arvamust [11] kasutatava metoodika kohta, ning on välja arvutatud, et kavandatud jääkide piirnormid ei põhjusta kõnealuste aktsepteeritavate päevadooside ületamist.(5) Ühendus on edastanud komisjoni direktiivi eelnõu Maailma Kaubandusorganisatsioonile, kelle arvamusi on direktiivi lõplikul vormistamisel arvesse võetud.(6) Taimede teaduskomitee arvamust, eriti nõuandeid ja soovitusi pestitsiididega töödeldud toiduainete tarbijate kaitse kohta, on arvesse võetud.(7) Seepärast tuleks direktiivi 90/642/EMÜ vastavalt muuta.(8) Käesolev direktiiv on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 90/642/EMÜ II lisas esitatud asoksüstrobiini jääkide piirnormid asendatakse käesoleva direktiivi lisas esitatud jääkide piirnormidega.Artikkel 21. Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.2. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. märtsiks 2003. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.3. Liikmesriigid kohaldavad kõnealuseid õigusnorme alates 1. aprillist 2003.4. Kui liikmesriigid võtavad need õigusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 20. detsember 2002Komisjoni nimelkomisjoni liigeDavid Byrne[1] EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71.[2] EÜT L 291, 28.10.2002, lk 1.[3] EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.[4] EÜT L 276, 12.10.2002, lk 28.[5] EÜT L 191, 7.7.1998, lk 50.[6] EÜT L 194, 27.7.1999, lk 36.[7] EÜT L 197, 3.8.2000, lk 26.[8] EÜT L 180, 3.7.2001, lk 26.[9] EÜT L 64, 7.3.2002, lk 13.[10] Juhised pestitsiidide jääkide toidu kaudu omandamise hindamiseks (läbi vaadatud), mille on koostanud GEMS/Food Programme koostöös pestitsiidide jääkide Codex komiteega, avaldanud Maailma Tervishoiuorganisatsioon 1997. aastal (WHO/FSF/FOS.97.7).[11] Taimede teaduskomitee arvamus nõukogu direktiivide 86/362/EMÜ (EÜT L 221, 7.8.1986, lk 7), 86/363/EMÜ (EÜT L 221, 7.8.1986, lk 43) ja 90/642/EMÜ lisade muutmisega seotud küsimuste kohta (Taimede teaduskomitee avaldatud arvamus, 14. juuli 1998) (http://europa.eu.int/comm/dg24/health/sc/scp/out21_en.html).--------------------------------------------------LISANende üksiktoodete rühmad ja näited, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme | Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg) |Asoksüstrobiin |1.Puuvili, värske, kuivatatud või kuumtöötlemata, külmutatud, suhkrulisandita; pähklidi)TSITRUSVILJAD | 1 |Greibid | |Sidrunid | |Laimid | |Mandariinid (sh klementiinid ja samalaadsed hübriidid) | |Apelsinid | |Pomelod | |Muud | |ii)PÄHKLIPUUDE VILJAD (koortega või koorteta) | 0,1 |Mandlid | |Brasiilia pähklid | |Kašupähklid | |Kastanid | |Kookospähklid | |Sarapuupähklid | |Makadaamiapähklid | |Pekaanipähklid | |Piiniapähklid | |Pistaatsiad | |Kreeka pähklid | |Muud | |iii)ÕUNVILJAD | 0,05 |Õunad | |Pirnid | |Küdooniad | |Muud | |iv)LUUVILJAD | 0,05 |Aprikoosid | |Kirsid | |Virsikud (sh nektariinid ja samalaadsed hübriidid) | |Ploomid | |Muud | |v)MARJAD JA VÄIKESED PUUVILJAD | |a)Laua- ja veiniviinamarjad | 2 |Lauaviinamarjad | |Veiniviinamarjad | |b)Maasikad (v.a metsmaasikad) | 2 |c)Koguviljad (v.a metsamarjad) | 0,05 |Kitsemurakad | |Põldmurakad | |Logani murakad | |Vaarikad | |Muud | |d)Muud väikesed puuviljad ja marjad (v.a metsamarjad) | 0,05 |Mustikad | |Jõhvikad | |Sõstrad (punased, mustad ja valged) | |Karusmarjad | |Muud | |e)Looduses kasvavad marjad ja viljad | 0,05 |vi)MUUD VILJAD | |Avokaadod | |Banaanid | 2 |Datlid | |Viigimarjad | |Kiivid | |Kääbusapelsinid | |Litšid | |Mangod | |Oliivid | |Kannatuslille viljad | |Ananassid | |Granaatõunad | |Muud | 0,05 |2.Köögiviljad, värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatudi)JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILI | |Söögipeet | |Porgand | 0,2 |Juurseller | |Mädarõigas | 0,2 |Maapirn | |Pastinaak | 0,2 |Juurpetersell | 0,2 |Redis | |Aed-piimjuur | 0,2 |Maguskartul | |Kaalikas | |Naeris | |Jamss | |Muud | 0,05 |ii)SIBULKÖÖGIVILI | 0,05 |Küüslauk | |Sibulad | |Šalottsibul | |Talisibul | |Muud | |iii)VILIKÖÖGIVILI | |a)Maavitsalised | |Tomatid | 2 |Punapiprad | 2 |Baklažaanid | 2 |Muud | 0,05 |b)Kõrvitsalised – söödava koorega | 1 |Kurgid | |Kornišonid | |Kabatšokid | |Muud | |c)Kõrvitsalised mittesöödava koorega | 0,5 |Melonid | |Patissonid | |Arbuusid | |Muud | |d)Suhkrumais | 0,05 |iv)KAPSASKÖÖGIVILI | 0,05 |a)Õisik-kapsad | |Spargelkapsas | |Lillkapsas | |Muud | |b)Peakapsad | |Rooskapsas | |Peakapsas | |Muud | |c)Lehtkapsad | |Hiina kapsas | |Lehtkapsas | |Muud | |d)Nuikapsas | |v)LEHTKÖÖGIVILI JA VÄRSKED MAITSETAIMED | |a)Salat ja muu sarnane | 3 |Salatkress | |Põldkännak | |Salat | |Eskariool | |Muud | |b)Spinat ja muu sarnane | 0,05 |Seller | |Lehtpeet (mangold) | |Muud | |c)Ürt-allikkress | 0,05 |d)Salatsigur | 0,2 |e)Maitsetaimed | 3 |Aed-harakputk | |Murulauk | |Petersell | |Lehtseller | |Muud | |vi)KAUNKÖÖGIVILI (värske) | |Oad (kaunadega) | 1 |Oad (kaunadeta) | 0,2 |Herned (kaunadega) | 0,5 |Herned (kaunadeta) | 0,2 |Muud | 0,05 |vii)VARSKÖÖGIVILI (värske) | |Spargel | |Hispaania artišokk | |Seller | 5 |Apteegitill | |Artišokid | 1 |Porrulauk | 0,1 |Rabarber | |Muud | 0,05 |viii)SEENED | 0,05 |a)Kultuurseened | |b)Looduses kasvavad seened | |3.Kaunviljad | 0,1 |Oad | |Lääts | |Herned | |Muud | |4.ÕliseemnedLinaseeme | |Maapähklid | |Mooniseemned | |Seesamiseemned | |Päevalilleseemned | |Rapsiseemned | 0,5 |Soja | |Sinepiseemned | |Puuvillaseemned | |Muud | 0,05 |5.Kartul | 0,05 |Varajane kartul | |Söögikartul | |6.Tee (Kuivatatud lehed ja varred, fermenditud või mitte, Camellia sinensis) | 0,1 |7.Humal (kuivatatud), sh humalakäbi graanulid ja kontsentreerimata pulber | 20 |--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 29. mai 1990, kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies üksikdirektiiv direktiivi 87/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31990L0270

Euroopa Liidu Teataja L 156 , 21/06/1990 Lk 0014 - 0018 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 5 Köide 4 Lk 0203  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 5 Köide 4 Lk 0203

		Nõukogu direktiiv,29. mai 1990,kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta (viies üksikdirektiiv direktiivi 87/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)(90/270/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 118a,võttes arvesse pärast tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu nõuandekomiteega konsulteerimist koostatud komisjoni ettepanekut, [1]koostöös Euroopa Parlamendiga, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:asutamislepingu artikkel 118a näeb ette, et nõukogu võtab direktiividega vastu miinimumnõuded, et eelkõige töökeskkonna parandamisega tagada töötajate ohutuse ja tervise parem kaitse;vastavalt nimetatud artikli tingimustele tuleb nendes direktiivides hoiduda haldus-, finants- ja õiguslike piirangute kehtestamisest viisil, mis pidurdaks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete asutamist ja arengut;komisjoni teatis tööohutust, -hügieeni ja -tervishoidu käsitleva programmi kohta [4] näeb ette uut tehnoloogiat käsitlevate meetmete vastuvõtmise; nõukogu on selle oma 21. detsembri 1987. aasta resolutsioonis tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu kohta [5] teadmiseks võtnud;kuvariga töökohtade ohutuse paremaks tagamiseks kavandatud miinimumnõuete järgimine on töötajate tervise ja ohutuse kindlustamisel eriti oluline;käesolev direktiiv on üksikdirektiiv töötajate töötervishoiu ja -ohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamist käsitleva nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses; [6] seetõttu kohaldatakse kõnealuse direktiivi sätteid kuvariga töötamise suhtes täielikult, ilma et see piiraks käesolevas direktiivis sisalduvate rangemate ja/või erisätete kohaldamist;tööandjad on kohustatud olema kursis teaduse ja tehnika uusimate töökoha kujundamist käsitlevate edusammudega, et nad saaksid teha vajalikke muudatusi töötajate tervise ja ohutuse kaitse kõrgema taseme tagamiseks;kuvariga töökoha puhul on eriti olulised ergonoomilised aspektid;käesolev direktiiv on konkreetne samm siseturu sotsiaalse mõõtme väljaarendamisel;vastavalt otsusele 74/325/EMÜ [7] konsulteerib komisjon selles valdkonnas ettepanekute koostamisel tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu nõuandekomiteega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I JAGUÜLDSÄTTEDArtikkel 1Reguleerimisala1. Käesolevas direktiivis, mis on viies üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses, sätestatakse artiklis 2 määratletud kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuded.2. Direktiivi 89/391/EMÜ sätteid kohaldatakse kogu lõikes 1 nimetatud valdkonnas täielikult, ilma et see piiraks käesolevas direktiivis sisalduvate rangemate ja/või erisätete kohaldamist.3. Käesolevat direktiivi ei kohaldata:a) liiklusvahendite või seadmete juhtimis- või valvekeskuste suhtes;b) transpordivahendites asuvate arvutisüsteemide suhtes;c) peamiselt avalikuks kasutamiseks ettenähtud arvutisüsteemide suhtes;d) portatiivsete süsteemide suhtes, kui neid töökohas tavapärasest kauem ei kasutata;e) seadme otseseks kasutamiseks vajaliku väikese andme- või vaateekraaniga kalkulaatorite, kassaaparaatide ja muude samalaadsete seadmete suhtes;f) traditsiooniliste, nn aknaga kirjutusmasinate suhtes.Artikkel 2MääratlusedKäesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) kuvar — tähtnumbrilise või graafilise kujutise kuvamisseade, sõltumata kuvamise viisist;b) töökoht — komplekt, mis koosneb kuvarist, millega võib kaasneda klaviatuur või sisendseade ja/või tarkvara, mis määrab arvuti kasutajaliidese, võimalikud lisaseadmed, välisseadmed, sealhulgas kettaseade, telefon, modem, printer, dokumendihoidja, töötool ja töölaud või -pind, ning neid vahetult ümbritsev töökeskkond;c) töötaja — direktiivi 89/391/EMÜ artikli 3 punktis a määratletud töötaja, kes tavaliselt kasutab kuvarit oma tavapärase töö olulise osana.II JAGUTÖÖANDJA KOHUSTUSEDArtikkel 3Töökohtade analüüs1. Tööandjad on kohustatud korraldama töökohtade analüüsi, et hinnata töötajate tervishoiu- ja ohutustingimusi, eelkõige seoses võimalike nägemist ohustavate teguritega ning füüsilise ja vaimse ülekoormatusega.2. Tööandjad peavad võtma asjakohased meetmed lõikes 1 nimetatud hindamise käigus leitud ohtude kõrvaldamiseks, võttes arvesse leitud ohtude täiendavaid ja/või koosmõjusid.Artikkel 4Esmakordselt kasutusse võetavad töökohadTööandjad peavad võtma asjakohased meetmed tagamaks, et töökohad, mida kasutatakse esimest korda pärast 31. detsembrit 1992, vastaksid lisas sätestatud miinimumnõuetele.Artikkel 5Juba kasutuses olevad töökohadTööandjad peavad võtma asjakohased meetmed tagamaks, et töökohti, mis on kasutuses 31. detsembril 1992 või enne seda, kohandatakse nii, et need vastavad lisas sätestatud miinimumnõuetele hiljemalt nelja aasta pärast alates kõnealusest kuupäevast.Artikkel 6Töötajate teavitamine ja väljaõpe1. Ilma et see piiraks direktiivi 89/391/EMÜ artikli 10 kohaldamist, antakse töötajatele teavet kõikide nende töökohaga seotud tervishoiu ja ohutuse alaste aspektide kohta, eelkõige töökohtade suhtes kohaldatavate, artiklite 3, 7 ja 9 alusel rakendatavate meetmete kohta.Igal juhul teavitatakse töötajaid või nende esindajaid kõikidest kooskõlas käesoleva direktiiviga võetavatest tervishoiu- ja ohutusmeetmetest.2. Ilma et see piiraks direktiivi 89/391/EMÜ artikli 12 kohaldamist, saavad kõik töötajad väljaõpet töökoha kasutamise kohta enne vastava töö alustamist ja pärast oluliste muudatuste tegemist töökohal.Artikkel 7IgapäevatööTööandja peab töötaja tegevuse kavandama nii, et igapäevatöö kuvariga vaheldub puhkepausidega või muu tegevusega, vähendades kuvariga töötamise aega.Artikkel 8Töötajatega konsulteerimine ja nende osalemineTöötajate ja/või nende esindajatega konsulteerimine ja nende osalemine toimub direktiivi 89/391/EMÜ artikli 11 kohaselt käesoleva direktiiviga reguleeritud küsimustes, kaasa arvatud selle lisa.Artikkel 9Töötajate silmade ja nägemise kaitse1. Töötajatel on õigus asjakohasele silmade ja nägemise kontrollile, mille teostab vajaliku pädevusega isik:- enne kuvariga töötamise alustamist,- pärast seda regulaarsete ajavahemike järel ja- kui töötajatel on nägemishäireid, mis võivad tuleneda kuvariga töötamisest.2. Töötajatel on õigus silmaarsti läbivaatusele, kui see on lõikes 1 nimetatud kontrolli tulemuste põhjal vajalik.3. Kui lõikes 1 nimetatud kontrolli või lõikes 2 nimetatud läbivaatuse tulemusel ilmneb, et see on vajalik, ja kui tavapäraseid nägemisteravust korrigeerivaid abivahendeid ei ole võimalik kasutada, tuleb töötajatele tagada asjaomase töö jaoks sobivad nägemisteravust korrigeerivad erivahendid.4. Käesoleva artikli kohaselt võetud meetmed ei või mingil juhul tuua töötajatele kaasa täiendavaid rahalisi kulusid.5. Töötajate silmade ja nägemise kaitse võib olla riikliku tervishoiusüsteemi osa.III JAGUMUUD SÄTTEDArtikkel 10Lisa kohandamineLisa rangelt tehniline kohandamine tulenevalt tehnilisest arengust, muudatustest rahvusvahelistes normides ja spetsifikaatides ning kuvaritega seotud teadmiste täienemisest toimub direktiivi 89/391/EMÜ artiklis 17 sätestatud korras.Artikkel 11Lõppsätted1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 31. detsembriks 1992.Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate või vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.3. Liikmesriigid esitavad komisjonile iga nelja aasta järel aruande käesoleva direktiivi sätete tegeliku rakendamise kohta, osutades tööandjate ja töötajate arvamusele.Komisjon teatab sellest Euroopa Parlamendile, nõukogule, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu nõuandekomiteele.4. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule ning majandus- ja sotsiaalkomiteele regulaarselt aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta, võttes arvesse lõikeid 1, 2 ja 3.Artikkel 12Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 29. mai 1990Nõukogu nimeleesistujaB. Ahern[1] EÜT C 113, 29.4.1988, lk 7 ja EÜT C 130, 26.5.1989, lk 5.[2] EÜT C 12, 16.1.1989, lk 92 ja EÜT C 113, 7.5.1990.[3] EÜT C 318, 12.12.1988, lk 32.[4] EÜT C 28, 3.2.1988, lk 3.[5] EÜT C 28, 3.2.1988, lk 1.[6] EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.[7] EÜT L 185, 9.7.1974, lk 15.--------------------------------------------------LISAMIINIMUMNÕUDED(Artiklid 4 ja 5)Sissejuhatav märkusKäesolevas lisas sätestatud meetmeid kohaldatakse käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks, kui töökohas on kõik asjaomased komponendid olemas ja ülesandega seotud nõuded või eripärad meetmete kohaldamist ei takista.1. SEADMEDa) Üldine märkusSeadmete kasutamine ei või iseenesest töötajate jaoks ohuallikaks olla.b) KuvarMärgid kuvariekraanil peavad olema selgepiirilised, piisava suurusega ja küllaldaste vahedega nii ühe rea ulatuses kui ka ridade vahel.Kujutis ekraanil peab olema püsiv, see ei või virvendada ega olla muul viisil ebastabiilne.Kasutajal peab olema võimalik märkide heledust ja/või kontrastsust ekraanipildi tausta suhtes kergesti reguleerida ja neid peab olema võimalik kergesti reguleerida ka vastavalt ümbritsevatele tingimustele.Kuvarit peab olema võimalik vastavalt kasutaja vajadustele kergesti ja vabalt pöörata ja kallutada.Kuvari all võib kasutada eraldi alust või reguleeritavat lauda.Kuvariekraan ei või kasutaja jaoks ebamugavalt helkida ega peegelduda.c) KlaviatuurKlaviatuur peab olema kallutatav ja asetsema kuvarist eraldi nii, et töötajal oleks võimalik leida mugav tööasend, mille puhul ei tekiks vaevusi kätes ega käsivartes.Klaviatuuri ees peab olema piisavalt vaba ruumi kasutaja käte ja käsivarte toetamiseks.Klaviatuur peab olema mati pinnaga, et vältida vastuhelki.Klaviatuuri ja klahvide asetus peab hõlbustama klaviatuuri kasutamist.Klahvidele märgitud sümbolid peavad olema tausta suhtes piisava kontrastsusega ja normaalses tööasendis loetavad.d) Töölaud või -pindTöölaud või -pind peab olema küllaldaselt suur ja vähepeegelduv ning see peab võimaldama kuvari, klaviatuuri, dokumentide ja muude töövahendite paindlikku paigutamist.Dokumendihoidja peab olema kindlal alusel ja reguleeritav ning see tuleb paigutada nii, et minimeerida pea ja silmade ebamugavaid liigutusi.Töötajatel peab olema piisavalt ruumi mugava asendi leidmiseks.e) TöötoolTöötool peab olema püsikindel ja võimaldama kasutajale liikumisvabaduse ja sobiva asendi.Istme kõrgus peab olema reguleeritav.Nii seljatoe kõrgus kui ka kalle peavad olema reguleeritavad.Töötajatel, kes seda soovivad, peab olema võimalus kasutada jalatuge.2. KESKKONDa) RuumTöökoht tuleb mõõta ja kavandada selliselt, et kasutajal oleks küllaldaselt ruumi asendi ja tööliigutuste muutmiseks.b) ValgustusRuumi üld- ja/või kohtvalgustus (töötuled) peavad tagama piisava valguse ning kuvariekraani ja selle tausta vajaliku kontrastsuse, võttes arvesse töö liiki ja kasutaja nägemisteravust.Võimaliku häiriva vastuhelgi ja peegelduse ärahoidmiseks ekraanil või muudel töövahenditel tuleb tööruumi ja -koha paigutus seada vastavusse kunstlike valgusallikate asetuse ja tehniliste omadustega.c) Peegeldumine ja vastuhelkTöökoht tuleb kujundada selliselt, et valgusallikad nagu aknad ja muud avad, läbipaistvad või poolläbipaistvad seinad, eredalt värvitud seadmed või seinad ei põhjustaks otsest vastuhelki ega peegelduks häirivalt kuvariekraanile.Akendel peab olema sobiv reguleeritav kate, et vähendada töökohale langeva päevavalguse eredust.d) MüraTöökoha sisseseadmisel võetakse arvesse töökoha juurde kuuluvatest seadmetest lähtuvat müra, et see ei häiriks eelkõige keskendumist ega suhtlemist.e) SoojusTöökohta kuuluvad seadmed ei või toota liigset soojust, mis võiks töötajatele ebamugavusi põhjustada.f) KiirgusKiirgust, välja arvatud elektromagnetilise kiirguse nähtavat osa, tuleb vähendada töötajate tervise ja ohutuse kaitse seisukohast minimaalse tasemeni.g) NiiskusTuleb saavutada ja säilitada küllaldane niiskustase.3. ARVUTI KASUTAJALIIDESTarkvara väljatöötamisel, valimisel, kasutuselevõtmisel ja muutmisel ning kuvari kasutamisega seotud ülesannete kavandamisel peab tööandja võtma arvesse järgmisi põhimõtteid:a) tarkvara peab tööülesande täitmiseks sobima;b) tarkvara peab olema lihtne kasutada ja võimaluse korral peab seda olema võimalik kohandada vastavalt kasutaja teadmiste või kogemuste tasemele; ilma töötajate teadmiseta ei või kasutada mingeid kvantitatiivseid ega kvalitatiivseid kontrollivahendeid;c) süsteemid peavad töötajatele nende tegevuse kohta tagasisidet andma;d) süsteemid peavad esitama teavet formaadis ja kiirusel, mis on kohandatud vastavalt kasutajate vajadustele;e) tarkvara peab olema hea ergonoomilise kujundusega, eriti kui seda kasutatakse teksti- või andmetöötluseks.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 94/30/EÜ, 23. juuni 1994, millega muudetakse taimset päritolu saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljades ning nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkidele piirnormide kehtestamist ja piirnormide nimekirja kehtestamist käsitleva direktiivi 90/642/EMÜ II lisa

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31994L0030

Euroopa Liidu Teataja L 189 , 23/07/1994 Lk 0070 - 0083 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 59 Lk 0128  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 59 Lk 0128

		Nõukogu direktiiv 94/30/EÜ,23. juuni 1994,millega muudetakse taimset päritolu saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljades ning nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkidele piirnormide kehtestamist ja piirnormide nimekirja kehtestamist käsitleva direktiivi 90/642/EMÜ II lisaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiivi 90/642/EMÜ taimset päritolu saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljades ning nende pinnal esinevatele pestitsiidide jääkidele piirnormide kehtestamise kohta [1], eriti selle artiklit 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,ning arvestades, et:komisjonile on direktiivi 90/642/EMÜ raames antud volitused nõukogus kinnitatava pestitsiidide jääkide ja nende piirnormide nimekirja koostamiseks;pestitsiidide jäägid võivad sattuda taimset päritolu saadustesse, sealhulgas puu- ja köögiviljadesse põllumajandusliku tegevuse tulemusena; pestitsiidide jääkidele piirnormide kehtestamiseks on vajalik arvesse võtta asjakohaseid andmeid nii pestitsiidide lubatud kasutusviiside kui järelevalve all sooritatud katsete kohta; praeguste standardite kohaselt on olemasolevad andmed piirnormide kehtestamiseks sageli siiski ebapiisavad;pestitsiidide jääkide toidu kaudu omastamise paremaks hindamiseks oleks mõistlik võimaluse korral kehtestada jääkide piirnormid igale üksikule pestitsiidile samaaegselt kõikides olulistes toidukomponentides; need normid kujutavad endast minimaalset pestitsiidide kogust piisava kontrolli saavutamiseks, eeldades nende kasutamist viisil, mis tagab võimalikult väikese ja toksikoloogiliselt lubatava jääkide koguse;praeguses olukorras on asjakohane kehtestada piirnormid teatavatele taimset päritolu saadustes esinevatele pestitsiididele, nimelt daminosiidile, lambda-tsühalotriinile, propikonasoolile, karbofuraanile, karbosulfaanile, benfurakarbile, furatiokarbile, tsüflutriinile, metalaksüülile, benalaksüülile, fenarimoolile ja etefoonile; samas ei ole andmete puudulikkuse tõttu võimalik kehtestada pestitsiidide jääkide piirnorme kõigile pestitsiidide jääkide ja saaduste kombinatsioonidele;olemasolevate andmete puudulikkuse korral tuleks kehtestada teatav ajavahemik vajalike andmete kogumiseks; kuni nelja aasta pikkune ajavahemik tundub selleks otstarbeks kohane olevat; seetõttu peaks selliste andmete põhjal kehtestama piirnormid hiljemalt 30. juuniks 1999; rahuldavate andmete esitamata jätmine toob tavaliselt kaasa normide kehtestamise tasemel, mis vastab asjakohasele määramispiirile;käesolevas direktiivis kehtestatud jääkide piirnormid tuleb läbi vaadata taimekaitsevahendite turuletoomist käsitleva nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ [2] artikli 8 lõikes 2 sätestatud tööprogrammis ettenähtud toimeainete kordusläbivaatuse raames,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 90/642/EMÜ II lisasse lisatakse järgmised pestitsiidide jäägid:(a) (b) (c) Kui ei kehtestata teisi piirnorme, kehtivad alates 30. juunist 1999 järgmised piirnormid:(a)  0,02(b)  0,05(c)  0,1Grupid ja näited üksikute saaduste kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme | Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg) |Daminosiid (daminosiid ja 1,1-dimetüül-hüdrasiin kokku, väljendatuna daminosiidina) | Lambda-tsühalotriin | Propikonasool |1.Värsked, kuivatatud või külmutamise teel säilitatud kuumtöötlemata suhkrulisandita puuviljad; pähklidi)TSITRUSVILJAD | 0,02 | (a) | 0,05 |Greibid | | | |Sidrunid | | | |Laimid | | | |Mandariinid (sealhulgas klementiinid ja sarnased hübriidid) | | | |Apelsinid | | | |Pomelid | | | |Muud | | | |ii)PÄHKLIPUU VILJAD (koorega või ilma) | 0,05 | 0,05 | 0,05 |Mandlid | | | |Brasiilia pähklid | | | |India pähklid | | | |Kastanid | | | |Kookospähklid | | | |Sarapuupähklid | | | |Makadaamiapähklid | | | |Pekaanipähklid | | | |Piiniapähklid | | | |Pistaatsiapähklid | | | |Kreeka pähklid | | | |Muud | | | |iii)ÕUNVILJAD | | 0,1 | 0,05 |Õunad | 0,02 | | |Pirnid | | | |Küdooniad | | | |Muud | 0,02 | | |iv)LUUVILJAD | 0,02 | | |Aprikoosid | | 0,2 | 0,2 |Kirsid | | | (b) |Virsikud (sealhulgas nektariinid ja sarnased hübriidid) | | 0,2 | 0,2 |Ploomid | | | (b) |Muud | | 0,1 | 0,05 |v)MARJAD JA VÄIKESED PUUVILJAD | 0,02 | | |a)Laua- ja veiniviinamarjad | | 0,2 | 0,5 |Lauaviinamarjad | | | |Veiniviinamarjad | | | |b)Maasikad (v.a metsmaasikad) | | (a) | 0,05 |c)Koguviljad (v.a metsikud) | | 0,02 | 0,05 |Murakad | | | |Põldmurakad | | | |Logani murakad | | | |Vaarikad | | | |Muud | | | |d)Teised väikesed puuviljad ja marjad (v.a metsikud) | | | 0,05 |Mustikad (Vaccinium myrtyllus'e viljad) | | | |Jõhvikad | | | |Sõstrad (punased, mustad ja valged) | | 0,1 | |Karusmarjad | | 0,1 | |Muud | | 0,02 | |e)Metsikud marjad ja puuviljad | | 0,02 | 0,05 |vi)MUUD PUUVILJAD | 0,02 | 0,02 | |Avokaadod | | | |Banaanid | | | |Datlid | | | |Viigimarjad | | | |Kiivid | | | |Kääbusapelsinid | | | |Hiina ploomid | | | |Mangod | | | |Oliivid | | | |Kannatuslille viljad | | | |Ananassid | | | |Granaatõunad | | | |Muud | | | 0,05 |2.Värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatud köögiviljadi)JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILJAD | 0,02 | 0,02 | 0,05 |Söögipeet | | | |Porgand | | | |Juurseller | | | |Mädarõigas | | | |Maapirn | | | |Pastinaak | | | |Juurpetersell | | | |Redis | | | |Aed-piimjuur | | | |Maguskartul | | | |Kaalikas | | | |Naeris | | | |Jamss | | | |Muud | | | |ii)SIBULKÖÖGIVILJAD | 0,02 | | 0,05 |Küüslauk | | | |Sibul | | | |Šalott | | | |Talisibul | | (a) | |Muud | | 0,02 | |iii)VILIKÖÖGIVILJAD | 0,02 | | |a)Maavitsalised | | (a) | |Tomat | | | |Paprika | | | |Baklažaan | | | (b) |Muud | | | 0,05 |b)Kõrvitsalised — söödava koorega | | 0,1 | (b) |Kurk | | | |Kornišon | | | |Kabatšokk | | | |Muud | | | |c)Kõrvitsalised — mittesöödava koorega | | (a) | (b) |Melon | | | |Patisson | | | |Arbuus | | | |Muud | | | |d)Suhkrumais | | 0,02 | 0,05 |iv)KAPSASKÖÖGIVILJAD | 0,02 | | 0,05 |a)Õisikkapsad | | (a) | |Spargelkapsas | | | |Lillkapsas | | | |Muud | | | |b)Peakapsad | | | |Rooskapsas | | 0,05 | |Peakapsas | | 0,2 | |Muud | | 0,02 | |c)Lehtkapsad | | (a) | |Hiina kapsas | | | |Lehtkapsas | | | |Muud | | | |d)Nuikapsas | | (a) | |v)LEHTKÖÖGIVILJAD JA VÄRSKED ÜRDID | 0,02 | | 0,05 |a)Salat ja sellelaadsed | | 1 | |Salatkress | | | |Põldsalat | | | |Salat | | | |Eskariool | | | |Muud | | | |b)Spinat ja sellelaadsed | | (a) | |Lehtpeet | | | |c)Ürt-allikkerss | | 0,02 | |d)Salatsigur | | (a) | |e)Ürdid | | 1 | |Aed-harakputk | | | |Murulauk | | | |Petersell | | | |Lehtseller | | | |Muud | | | |vi)KAUNKÖÖGIVILJAD (värsked) | 0,02 | | 0,05 |Aedoad (lüdimata) | | 0,2 | |Aedoad (lüditud) | | | |Herned (lüdimata) | | 0,2 | |Herned (lüditud) | | 0,2 | |Muud | | 0,02 | |vii)VARSKÖÖGIVILJAD | 0,02 | | |Spargel | | 0,02 | |Hispaania artišokk | | | (b) |Seller | | | |Apteegitill | | | (b) |Artišokk | | | |Porrulauk | | | |Rabarber | | | |Muud | | (a) | 0,05 |viii)SEENED | 0,02 | | 0,05 |Kultuurseened | | (a) | |Metsikud seened | | 0,02 | |3.Kaunviljad | 0,02 | 0,02 | 0,05 |Oad | | | |Läätsed | | | |Herned | | | |Muud | | | |4.Õliseemned | 0,05 | 0,02 | |Linaseemned | | | (b) |Maapähklid | | | |Unimagunaseemned | | | |Seesamiseemned | | | |Päevalilleseemned (koorega) | | | |Rapsiseemned | | | |Sojauba | | | |Sinep | | | |Puuvillaseemned | | | |Muud | | | 0,05 |5.Kartulid | 0,02 | 0,02 | 0,05 |Varajased kartulid | | | |Söögikartulid | | | |6.Tee (Camellia sinensis'e lehtede töötlemisel saadud must tee) | 0,1 | 1 | 0,1 |7.Humalad (kuivatatud), sealhulgas humalakäbi graanulid ja kontsentreerimata pulber | 0,1 | 10 | 0,1 |Grupid ja näited üksikute saaduste kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme | Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg) |Karbofuraan (karbofuraan ja 3-hüdroksü- karbofuraan kokku, väljendatuna karbofuraanina) | Karbosulfaan | Benfurakarb | Furatiokarb |1.Värsked, kuivatatud või külmutamise teel säilitatud kuumtöötlemata suhkrulisandita puuviljad; pähklidi)TSITRUSVILJAD | (c) | (b) | (b) | 0,05 |Greibid | | | | |Sidrunid | | | | |Laimid | | | | |Mandariinid (sealhulgas klementiinid ja sarnased hübriidid) | | | | |Apelsinid | | | | |Pomelid | | | | |Muud | | | | |ii)PÄHKLIPUU VILJAD (koorega või ilma) | | 0,05 | | 0,05 |Mandlid | | | | |Brasiilia pähklid | | | | |India pähklid | | | | |Kastanid | | | | |Kookospähklid | | | | |Sarapuupähklid | (c) | | (b) | |Makadaamiapähklid | | | | |Pekaanipähklid | | | | |Piiniapähklid | | | | |Pistaatsiapähklid | | | | |Kreeka pähklid | | | | |Muud | 0,1 | | 0,05 | |iii)ÕUNVILJAD | (c) | (b) | 0,05 | 0,05 |Õunad | | | | |Pirnid | | | | |Küdooniad | | | | |Muud | | | | |iv)LUUVILJAD | (c) | (b) | 0,05 | 0,05 |Aprikoosid | | | | |Kirsid | | | | |Virsikud (sealhulgas nektariinid ja sarnased hübriidid) | | | | |Ploomid | | | | |Muud | | | | |v)MARJAD JA VÄIKESED PUUVILJAD | | 0,05 | 0,05 | 0,05 |a)Laua- ja veiniviinamarjad | 0,01 | | | |Lauaviinamarjad | | | | |Veiniviinamarjad | | | | |b)Maasikad (v.a metsmaasikad) | (c) | | | |c)Koguviljad (v.a metsikud) | 0,1 | | | |Murakad | | | | |Põldmurakad | | | | |Logani murakad | | | | |Vaarikad | | | | |Muud | | | | |d)Teised väikesed puuviljad ja marjad (v.a metsikud) | 0,1 | | | |Mustikad (Vaccinium myrtyllus'e viljad) | | | | |Jõhvikad | | | | |Sõstrad (punased, mustad ja valged) | | | | |Karusmarjad | | | | |Muud | | | | |e)Metsikud marjad ja puuviljad | 0,1 | | | |vi)MUUD PUUVILJAD | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,05 |Avokaadod | | | | |Banaanid | | | | |Datlid | | | | |Viigimarjad | | | | |Kiivid | | | | |Kääbusapelsinid | | | | |Hiina ploomid | | | | |Mangod | | | | |Oliivid (lauaviljad) | | | | |Oliivid (õliviljad) | | | | |Kannatuslille viljad | | | | |Ananassid | | | | |Granaatõunad | | | | |Muud | | | | |2.Värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatud köögiviljadi)JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILJAD | | | 0,05 | 0,05 |Söögipeet | | | | |Porgand | 0,3 | 0,1 | | |Juurseller | (c) | | | |Mädarõigas | | | | |Maapirn | | | | |Pastinaak | 0,3 | 0,1 | | |Juurpetersell | | | | |Redis | 0,5 | | | |Aed-piimjuur | | | | |Maguskartul | | | | |Kaalikas | (c) | (b) | | |Naeris | (c) | (b) | | |Jamss | | | | |Muud | 0,1 | 0,05 | | |ii)SIBULKÖÖGIVILJAD | | | 0,05 | 0,05 |Küüslauk | 0,3 | | | |Sibul | 0,3 | (b) | | |Šalott | 0,3 | | | |Talisibul | | | | |Muud | 0,1 | 0,05 | | |iii)VILIKÖÖGIVILJAD | | | | |a)Maavitsalised | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,05 |Tomat | | | | |Paprika | | | | |Baklažaan | | | | |Muud | | | | |b)Kõrvitsalised — söödava koorega | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,05 |Kurk | | | | |Kornišon | | | | |Kabatšokk | | | | |Muud | | | | |c)Kõrvitsalised — mittesöödava koorega | | (b) | (b) | 0,05 |Melon | (c) | | | |Patisson | | | | |Arbuus | | | | |Muud | 0,1 | | | |d)Suhkrumais | (c) | 0,05 | 0,05 | 0,05 |iv)KAPSASKÖÖGIVILJAD | | | | |a)Õisikkapsad | 0,2 | (b) | (b) | 0,1 |Spargelkapsas | | | | |Lillkapsas | | | | |Muud | | | | |b)Peakapsad | (c) | (b) | (b) | 0,05 |Rooskapsas | | | | |Peakapsas | | | | |Muud | | | | |c)Lehtkapsad | (c) | (b) | 0,05 | 0,05 |Hiina kapsas | | | | |Lehtkapsas | | | | |Muud | | | | |d)Nuikapsas | 0,2 | (b) | 0,05 | 0,05 |v)LEHTKÖÖGIVILJAD JA VÄRSKED ÜRDID | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,05 |a)Salat ja sellelaadsed | | | | |Salatkress | | | | |Põldsalat | | | | |Salat | | | | |Eskariool | | | | |Muud | | | | |b)Spinat ja sellelaadsed | | | | |Lehtpeet | | | | |c)Ürt-allikkerss | | | | |d)Salatsigur | | | | |e)Ürdid | | | | |Aed-harakputk | | | | |Murulauk | | | | |Petersell | | | | |Lehtseller | | | | |Muud | | | | |vi)KAUNKÖÖGIVILJAD (värsked) | | 0,05 | 0,05 | |Aedoad (lüdimata) | (c) | | | (b) |Aedoad (lüditud) | (c) | | | (b) |Herned (lüdimata) | | | | |Herned (lüditud) | | | | |Muud | 0,1 | | | 0,05 |vii)VARSKÖÖGIVILJAD | | | 0,05 | |Spargel | | | | |Hispaania artišokk | | | | |Seller | (c) | (b) | | (b) |Apteegitill | | | | |Artišokk | | | | |Porrulauk | (c) | (b) | | |Rabarber | | | | |Muud | 0,1 | 0,05 | | 0,05 |viii)SEENED | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,05 |Kultuurseened | | | | |Metsikud seened | | | | |3.Kaunviljad | | 0,05 | 0,05 | |Oad | (c) | | | (b) |Läätsed | | | | |Herned | | | | |Muud | 0,1 | | | 0,05 |4.Õliseemned | | 0,05 | | |Linaseemned | (c) | | | |Maapähklid | (c) | | | |Unimagunaseemned | | | | |Seesamiseemned | (c) | | | |Päevalilleseemned | (c) | (b) | | |Rapsiseemned | (c) | (b) | | (b) |Sojauba | (c) | | | (b) |Sinep | | | | |Puuvillaseemned | (c) | (b) | (b) | (b) |Muud | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,05 |5.Kartulid | (c) | 0,05 | 0,05 | 0,05 |Varajased ja söögikartulid | | | | |6.Tee (Camellia sinensis'e lehtede töötlemisel saadud must tee) | 0,2 | 0,1 | 0,1 | 0,1 |7.Humalad (kuivatatud), sealhulgas humalakäbi graanulid ja kontsentreerimata pulber | 10 | (b) | 5 | 5 |Grupid ja näited üksikute saaduste kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme | Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg) |Tsüflutriin, sealhulgas teiste isomeersete komponentide segud (isomeerid kokku) | Metalaksüül | Benalaksüül | Fenarimool | Etefoon |1.Värsked, kuivatatud või külmutamise teel säilitatud kuumtöötlemata suhkrulisandita puuviljad; pähklidi)TSITRUSVILJAD | 0,02 | (b) | 0,05 | 0,02 | (b) |Greibid | | | | | |Sidrunid | | | | | |Laimid | | | | | |Mandariinid (sealhulgas klementiinid ja sarnased hübriidid) | | | | | |Apelsinid | | | | | |Pomelid | | | | | |Muud | | | | | |ii)PÄHKLIPUU VILJAD (koorega või ilma) | 0,02 | 0,05 | 0,05 | 0,02 | 0,1 |Mandlid | | | | | |Brasiilia pähklid | | | | | |India pähklid | | | | | |Kastanid | | | | | |Kookospähklid | | | | | |Sarapuupähklid | | | | | |Makadaamiapähklid | | | | | |Pekaanipähklid | | | | | |Piiniapähklid | | | | | |Pistaatsiapähklid | | | | | |Kreeka pähklid | | | | | |Muud | | | | | |iii)ÕUNVILJAD | 0,2 | 1 | 0,05 | 0,3 | 3 |Õunad | | | | | |Pirnid | | | | | |Küdooniad | | | | | |Muud | | | | | |iv)LUUVILJAD | | | 0,05 | (a) | |Aprikoosid | | | | | |Kirsid | 0,2 | (b) | | | 3 |Virsikud (sealhulgas nektariinid ja sarnased hübriidid) | | (b) | | | |Ploomid | 0,2 | | | | |Muud | (a) | 0,05 | | | 0,05 |v)MARJAD JA VÄIKESED PUUVILJAD | | | | | |a)Laua- ja veiniviinamarjad | 0,3 | | 0,2 | 0,3 | (b) |Lauaviinamarjad | | 2 | | | |Veiniviinamarjad | | 1 | | | |b)Maasikad (v.a metsmaasikad) | (a) | 0,5 | 0,05 | 0,3 | 0,05 |c)Koguviljad (v.a metsikud) | 0,02 | (b) | 0,05 | | 0,05 |Murakad | | | | | |Põldmurakad | | | | | |Logani murakad | | | | | |Vaarikad | | | | (a) | |Muud | | | | 0,02 | |d)Teised väikesed puuviljad ja marjad (v.a metsikud) | | 0,05 | 0,05 | | |Mustikad (Vaccinium myrtyllus'e viljad) | | | | | |Jõhvikad | | | | | |Sõstrad (punased, mustad ja valged) | (a) | | | 1 | 5 |Karusmarjad | (a) | | | 1 | |Muud | 0,02 | | | 0,02 | 0,05 |e)Metsikud marjad ja puuviljad | 0,02 | 0,05 | 0,05 | 0,02 | 0,05 |vi)MUUD PUUVILJAD | 0,02 | | 0,05 | 0,02 | |Avokaadod | | (b) | | | |Banaanid | | | | | |Datlid | | | | | |Viigimarjad | | | | | (b) |Kiivid | | (b) | | | |Kääbusapelsinid | | | | | |Hiina ploomid | | | | | |Mangod | | | | | |Oliivid (lauaviljad) | | | | | (b) |Oliivid (õliviljad) | | | | | (b) |Kannatuslille viljad | | | | | |Ananassid | | | | | (b) |Granaatõunad | | | | | |Muud | | 0,05 | | | 0,05 |2.Värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatud köögiviljadi)JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILJAD | 0,02 | | | 0,02 | 0,05 |Söögipeet | | | | | |Porgand | | 0,1 | | | |Juurseller | | | | | |Mädarõigas | | | | | |Maapirn | | | | | |Pastinaak | | 0,1 | | | |Juurpetersell | | | | | |Redis | | | | | |Aed-piimjuur | | | (b) | | |Maguskartul | | | | | |Kaalikas | | | | | |Naeris | | | | | |Jamss | | | | | |Muud | | 0,05 | 0,05 | | |ii)SIBULKÖÖGIVILJAD | 0,02 | (b) | | 0,02 | |Küüslauk | | | | | |Sibul | | | 0,2 | | (b) |Šalott | | | | | |Talisibul | | | | | |Muud | | | 0,05 | | 0,05 |iii)VILIKÖÖGIVILJAD | | | | | |a)Maavitsalised | | | | (a) | |Tomat | 0,05 | (b) | 0,2 | | 3 |Paprika | (a) | (b) | 0,2 | | 3 |Baklažaan | | | | | |Muud | 0,02 | 0,05 | 0,05 | | 0,05 |b)Kõrvitsalised — söödava koorega | (a) | (b) | 0,05 | (a) | 0,05 |Kurk | | | | | |Kornišon | | | | | |Kabatšokk | | | | | |Muud | | | | | |c)Kõrvitsalised — mittesöödava koorega | 0,02 | | | (a) | 0,05 |Melon | | (b) | (b) | | |Patisson | | | | | |Arbuus | | (b) | (b) | | |Muud | | 0,05 | 0,05 | | |d)Suhkrumais | 0,02 | 0,05 | 0,05 | 0,02 | (b) |iv)KAPSASKÖÖGIVILJAD | | | 0,05 | 0,02 | 0,05 |a)Õisikkapsad | | (b) | | | |Spargelkapsas | (a) | | | | |Lillkapsas | 0,05 | | | | |Muud | 0,02 | | | | |b)Peakapsad | 0,2 | | | | |Rooskapsas | | | | | |Peakapsas | | 1 | | | |Muud | | 0,05 | | | |c)Lehtkapsad | (a) | | | | |Hiina kapsas | | (b) | | | |Lehtkapsas | | (b) | | | |Muud | | 0,05 | | | |d)Nuikapsas | 0,02 | 0,05 | | | |v)LEHTKÖÖGIVILJAD JA VÄRSKED ÜRDID | | | 0,02 | 0,05 | |a)Salat ja sellelaadsed | 0,5 | (b) | | | |Salatkress | | | | | |Põldsalat | | | | | |Salat | | | (b) | | |Eskariool | | | | | |Muud | | | 0,05 | | |b)Spinat ja sellelaadsed | 0,02 | (b) | 0,05 | | |Lehtpeet | | | | | |c)Ürt-allikkress | 0,02 | (b) | 0,05 | | |d)Salatsigur | 0,02 | (b) | 0,05 | | |e)Ürdid | 0,02 | (b) | 0,05 | | |Aed-harakputk | | | | | |Murulauk | | | | | |Petersell | | | | | |Lehtseller | | | | | |Muud | | | | | |vi)KAUNKÖÖGIVILJAD (värsked) | 0,05 | 0,05 | 0,05 | | 0,05 |Aedoad (lüdimata) | | | | | |Aedoad (lüditud) | | | | | |Herned (lüdimata) | | | | (a) | |Herned (lüditud) | | | | (a) | |Muud | | | | 0,02 | |vii)VARSKÖÖGIVILJAD | | | 0,05 | | 0,05 |Spargel | | | | | |Hispaania artišokk | | | | | |Seller | | | | | |Apteegitill | | | | | |Artišokk | | (b) | | (a) | |Porrulauk | (a) | (b) | | | |Rabarber | | | | | |Muud | 0,02 | 0,05 | | 0,02 | |viii)SEENED | 0,02 | 0,05 | 0,05 | 0,02 | 0,05 |Kultuurseened | | | | | |Metsikud seened | | | | | |3.Kaunviljad | 0,02 | 0,05 | 0,05 | 0,02 | 0,05 |Oad | | | | | |Läätsed | | | | | |Herned | | | | | |Muud | | | | | |4.Õliseemned | | | | 0,02 | 0,05 |Linaseemned | | (b) | | | |Maapähklid | | | | | |Unimagunaseemned | | | | | |Seesamiseemned | | | | | |Päevalilleseemned | | | | | |Rapsiseemned | 0,05 | | (b) | | |Sojauba | | | (b) | | |Sinep | | | | | |Puuvillaseemned | | | | | |Muud | 0,02 | 0,05 | 0,05 | | |5.Kartulid | 0,02 | 0,05 | 0,05 | 0,02 | 0,05 |Varajased ja söögikartulid | | | | | |6.Tee (Camellia sinensis'e lehtede töötlemisel saadud must tee) | (c) | 0,1 | 0,1 | 0,05 | 0,1 |7.Humalad (kuivatatud), sealhulgas humalakäbi graanulid ja kontsentreerimata pulber | 20 | 10 | 0,1 | 5 | 0,1 |Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. juunil 1995.Kui liikmesriigid kõnesolevad normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 23. juuni 1994Nõukogu nimeleesistujaG. Moraitis[1] EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71. Direktiivi on muudetud direktiiviga 93/58/EMÜ (EÜT L 211, 23.8.1993, lk 6).[2] EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on muudetud direktiiviga 93/71/EMÜ (EÜT L 221, 31.8.1993, lk 27).--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/104/EÜ, 19. november 2008 , renditöö kohta

text:
               5.12.2008

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 327/9

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2008/104/EÜ,
   19. november 2008,
   renditöö kohta
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 137 lõiget 2,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

   olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,
   toimides EÜ asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga (3) tunnustatud põhimõtetest. Eelkõige on see kavandatud olema täielikult kooskõlas nimetatud harta artikliga 31, milles sätestatakse, et igal töötajal on õigus töötingimustele, mis on tema tervise, ohutuse ja väärikuse kohased, ja õigus maksimaalse tööaja piirangule, igapäevastele ja -nädalastele puhkeaegadele ja iga-aastasele palgalisele puhkusele.

               (2)

               Ühenduse töötajate sotsiaalsete põhiõiguste harta punkt 7 näeb muu hulgas ette, et siseturu väljakujundamine peab viima Euroopa Ühenduse töötajate elu- ja töötingimuste parandamisele; see protsess saavutatakse, ühtlustades edusamme nende tingimuste osas, peamiselt seoses selliste töösuhteliikidega nagu tähtajalise lepingu alusel tehtav töö, osalise tööajaga töö, renditöö ja hooajatöö.

               (3)

               Vastavalt asutamislepingu artikli 138 lõikele 2 konsulteeris komisjon 27. septembril 1995. aastal ühenduse tasandi tööturu osapooltega meetmete osas, mida saaks võtta ühenduse tasandil tööaja paindlikkuse ja töötajate tööga kindlustatuse vallas.

               (4)

               Pärast konsulteerimist leidis komisjon, et ühenduse tasandi meede on soovitav ja vastavalt asutamislepingu artikli 138 lõikele 3 konsulteeris 9. aprillil 1996. aastal täiendavalt tööturu osapooltega kavandatava ettepaneku sisu osas.

               (5)

               18. märtsi 1999. aasta raamkokkuleppe (tähtajalise töö kohta) sissejuhatuses märkisid allakirjutanud oma soovi uurida vajadust samalaadse kokkuleppe järele seoses renditööga ja mitte käsitleda renditöötajaid tähtajalist tööd käsitlevas direktiivis.

               (6)

               Üldised valdkondadevahelised organisatsioonid, nimelt Euroopa Ühenduse Tööstusharude Liit (UNICE), (4) Riigiosalusega Ettevõtete ja Üldist Majandushuvi Pakkuvate Ettevõtete Euroopa Keskus (CEEP) ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon (ETUC) teatasid 29. mai 2000. aasta ühiskirjas komisjonile, et soovivad algatada asutamislepingu artiklis 139 sätestatud menetluse. 28. veebruari 2001. aasta täiendavas ühiskirjas palusid nad komisjonilt artikli 138 lõikes 4 osutatud tähtaja pikendamist ühe kuu võrra. Komisjon rahuldas selle taotluse, pikendades läbirääkimiste tähtaega 15. märtsini 2001.

               (7)

               21. mail 2001. aastal tunnistasid tööturu osapooled, et nendevahelistel renditöö üle peetud läbirääkimistel kokkulepet ei saavutatud.

               (8)

               2005. aasta märtsis kohtunud Euroopa Ülemkogu leidis, et on hädavajalik taaskäivitada Lissaboni strateegia ning seada selle prioriteetideks taas majanduskasv ja tööhõive. Nõukogu kiitis heaks majanduskasvu ja tööhõive koondsuunised (2005–2008), mille eesmärk on muu hulgas edendada paindlikkust koos tööga kindlustatusega ning vähendada tööturu killustatust, võttes vajalikul määral arvesse tööturu osapoolte rolli.

               (9)

               Kooskõlas komisjoni teatisega ajavahemikku kuni aastani 2010 hõlmava Euroopa sotsiaalmeetmete kava kohta, mida Euroopa Ülemkogu tervitas oma 2005. aasta märtsi kohtumisel kui panust Lissaboni strateegia eesmärkide saavutamisse, aitaksid uued töökorralduse vormid ja suurem mitmekesisus lepingulistes suhetes, mis sobitavad paremini kokku paindlikkuse ja turvalisuse, suurendada töötajate ja ettevõtete kohanemisvõimelisust. Lisaks kiitis Euroopa Ülemkogu oma 2007. aasta detsembri kohtumisel heaks turvalise paindlikkuse kokkulepitud ühised põhimõtted, mis loovad tööturul tasakaalu turvalisuse ja paindlikkuse vahel ning aitavad nii töötajatel kui ka tööandjatel ära kasutada globaliseerumisega kaasnevaid võimalusi.

               (10)

               Euroopa Liidus esineb märkimisväärseid erinevusi renditöö kasutamisel ning renditöötajate õigusliku olukorra, staatuse ja töötingimuste osas.

               (11)

               Renditöö ei rahulda mitte üksnes ettevõtjate paindlikkusega seotud vajadusi, vaid rahuldab ka töötajate vajadust ühitada oma töö- ja eraelu. Seega aitab see kaasa töökohtade loomisele ning tööturul osalemisele ja tööturule integreerimisele.

               (12)

               Käesolevas direktiivis on renditöötajatele kehtestatud kaitsev raamistik, mis on mittediskrimineeriv, läbipaistev ja proportsionaalne ning millega austatakse samas tööturgude mitmekesisust ja töösuhteid.

               (13)

               Nõukogu 25. juuni 1991. aasta direktiivis 91/383/EMÜ (millega täiendatakse meetmeid tähtajalise või ajutise töösuhtega töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise soodustamiseks) (5) on kehtestatud renditöötajate suhtes kohaldatavad ohutust ja tervist käsitlevad sätted.

               (14)

               Renditöötajate suhtes kohaldatavad peamised töö- ja töölevõtmistingimused peaksid olema vähemalt sellised, mida kohaldataks nende suhtes siis, kui kasutajaettevõtja oleks nad samale ametikohale tööle võtnud.

               (15)

               Määramata tähtajaga töölepingud on üldine töösuhte vorm. Seoses töötajatega, kellel on alaline leping rendiagentuuriga, ning arvestades sellise lepinguga pakutavat erikaitset, tuleks niisiis võtta vastu sätted, millega lubatakse teha erandeid võrreldes kasutajaettevõtjas kohaldatavate eeskirjadega.

               (16)

               Selleks et paindlikult toime tulla tööturgude ja töösuhete mitmekesisusega, võivad liikmesriigid lubada oma tööturu osapooltel määratleda töö- ja töölevõtmistingimused, tingimusel et järgitakse renditöötajate kaitse üldist taset.

               (17)

               Lisaks sellele peaksid liikmesriigid teatavatel piiratud juhtudel ning riigi tasandi tööturu osapoolte vahel sõlmitud kokkuleppele tuginedes olema valmis teatud piirides kõrvale kalduma võrdse kohtlemise põhimõttest, kui on tagatud piisaval tasemel kaitse.

               (18)

               Renditöötajate minimaalse kaitse paranemisega peaks kaasnema kõigi piirangute ja keeldude läbivaatamine, mis võivad olla renditöö suhtes kehtestatud. Need võivad olla põhjendatud üksnes üldist huvi pakkuvate põhjustega, eelkõige seoses töötajate kaitsmise, tööohutuse ja töötervishoiu nõuete ning vajadusega tagada tööturu nõuetekohane toimimine ja kuritarvitamiste ärahoidmine.

               (19)

               Käesolev direktiiv ei piira tööturu osapoolte sõltumatust ega tohiks mõjutada nendevahelisi suhteid, sealhulgas nende õigust pidada läbirääkimisi kollektiivlepingute üle ja selliseid lepinguid sõlmida kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja tavadega, järgides samal ajal kehtivat ühenduse õigust.

               (20)

               Käesoleva direktiivi sätted renditööle kehtestatud piirangute ja keeldude kohta ei mõjuta siseriiklikke õigusakte või tavasid, mille kohaselt on keelatud streikivate töötajate asendamine renditöötajatega.

               (21)

               Liikmesriigid peaksid ette nägema haldus- ja kohtumenetluse renditöötajate õiguste kaitsmiseks, samuti tõhusad, hoiatavad ja proportsionaalsed karistused käesoleva direktiiviga kehtestatud kohustuste rikkumisel.

               (22)

               Käesolevat direktiivi tuleks rakendada kooskõlas EÜ asutamislepingu sätetega seoses teenuste osutamise vabaduse ja asutamisvabadusega, ning mõjutamata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ (töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega). (6)

               (23)

               Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt renditöötajate kaitseks ühtlustatud ühenduse tasandi raamistiku loomist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda meetme ulatuse või toime tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, kehtestades kogu ühenduses kohaldatavad miinimumnõuded, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   I   PEATÜKK
   ÜLDSÄTTED
   Artikkel 1
   Reguleerimisala
   1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse töötajate suhtes, kellel on tööleping või töösuhe rendiagentuuriga ja kes on lähetatud ajutiselt töötama kasutajaettevõtjas viimase järelevalve all ja juhtimisel.
   2.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse majandustegevuses osalevate avalik-õiguslike ja eraõiguslike ettevõtjate suhtes, kes on rendiagentuurid või kasutajaettevõtjad, sõltumata sellest, kas nad tegutsevad kasusaamise eesmärgil või mitte.
   3.   Liikmesriigid võivad pärast tööturu osapooltega konsulteerimist ette näha, et käesolevat direktiivi ei kohaldata töölepingute või töösuhete suhtes, mis on sõlmitud erilise riikliku või riigi toetatava kutseõppe-, integratsiooni- või ümberõppeprogrammi raames.
   Artikkel 2
   Eesmärk
   Käesoleva direktiivi eesmärk on tagada renditöötajate kaitse ja parandada renditöö kvaliteeti, tagades, et renditöötajate suhtes järgitaks artiklis 5 sätestatud võrdse kohtlemise põhimõtet, ning tunnistades rendiagentuure tööandjatena, võttes arvesse vajadust kehtestada sobiv raamistik renditöö kasutamiseks, et aidata tõhusalt kaasa töökohtade loomisele ja paindlike töövormide arendamisele.
   Artikkel 3
   Mõisted
   1.   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)

               „töötaja” – isik, kes on asjaomases liikmesriigis töötajana kaitstud siseriikliku tööõiguse alusel;

               b)

               „rendiagentuur” – füüsiline või juriidiline isik, kes kooskõlas siseriikliku õigusega sõlmib töölepinguid või töösuhteid renditöötajatega, et lähetada neid kasutajaettevõtjatesse, kus nad töötavad ajutiselt kasutajaettevõtja järelevalve all ja juhtimisel;

               c)

               „renditöötaja” – töötaja, kellel on rendiagentuuriga tööleping või töösuhe, mille eesmärgiks on lähetada ta ajutiselt töötama kasutajaettevõtjas viimase järelevalve all ja juhtimisel;

               d)

               „kasutajaettevõtja” – füüsiline või juriidiline isik, kelle heaks ja kelle järelevalve all ning juhtimisel renditöötaja ajutiselt töötab;

               e)

               „lähetus” – ajavahemik, mille jooksul renditöötaja on määratud töötama ajutiselt kasutajaettevõtjas viimase järelevalve all ja juhtimisel;

               f)

               „peamised töö- ja töölevõtmistingimused” – kehtivate õigus- või haldusnormide, kollektiivlepingute ja/või muude siduvate üldsätete kohaselt kasutajaettevõtjas kehtestatud töö- ja töölevõtmistingimused, mis käsitlevad järgmiseid aspekte:

                           i)

                           tööaeg, ületunnitöö, vaheajad, puhkeaeg, öötöö, pühad ja riigipühad;

                           ii)

                           töötasu.

         2.   Käesolev direktiiv ei piira siseriiklike õigusaktide kohaldamist mõistete „töötasu”, „tööleping”, „töösuhe” või „töötaja” määratluse osas.
   Liikmesriigid ei tohi jätta käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja töötajaid, töölepinguid või töösuhteid üksnes seetõttu, et need on seotud osalise tööajaga töötajatega, tähtajalise lepinguga töötajatega või isikutega, kellel on tööleping või töösuhe rendiagentuuriga.
   Artikkel 4
   Piirangute ja keeldude läbivaatamine
   1.   Renditöö kasutamise keelud ja piirangud on õigustatud üksnes üldise huvi alusel, mis on eelkõige seotud renditöötajate kaitsega, töötervishoiu ja -ohutuse-alaste nõuetega või vajadusega tagada tööturu nõuetekohane toimimine ja kuritarvitamiste ärahoidmine.
   2.   5. detsembriks 2011 vaatavad liikmesriigid pärast tööturu osapooltega siseriikliku õiguse, kollektiivlepingute ja tavade kohaselt konsulteerimist läbi kõik renditöö kasutamise suhtes kehtivad piirangud ja keelud, et teha kindlaks, kas need on lõikes 1 osutatud alustel õigustatud.
   3.   Kui need piirangud ja keelud on kehtestatud kollektiivlepingutes, võivad lõikes 2 osutatud läbivaatamise teha tööturu osapooled, kes on asjaomaste lepingute üle läbirääkimisi pidanud.
   4.   Lõiked 1, 2 ja 3 ei mõjuta siseriiklikke nõudeid seoses rendiagentuuride registreerimise, nendele lubade andmise, nende sertifitseerimise, finantstagatiste või nende üle tehtava järelevalvega.
   5.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni lõigetes 2 ja 3 osutatud läbivaatamise tulemustest 5. detsembriks 2011.
   II   PEATÜKK
   TÖÖLEVÕTMIS- JA TÖÖTINGIMUSED
   Artikkel 5
   Võrdse kohtlemise põhimõte
   1.   Renditöötajate peamised töö- ja töölevõtmistingimused on kasutajaettevõtjas toimuva lähetuse jooksul vähemalt sellised, mida oleks kohaldatud siis, kui nimetatud ettevõte oleks need töötajad otse samale töökohale tööle võtnud.
   Esimese lõigu kohaldamisel tuleb järgida kasutajaettevõtjas kehtivaid eeskirju

               a)

               rasedate naiste ja imetavate emade kaitse ning laste ja noorukite kaitse kohta ning

               b)

               meeste ja naiste võrdse kohtlemise kohta ja igasuguse soo, rassi või etnilise päritolu, usu, uskumuse, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel diskrimineerimise vastu võitlemise eesmärgil võetavate meetmete kohta,

         mis on kehtestatud õigus- ja haldusnormide, kollektiivlepingute ja/või mis tahes muude üldsätetega.
   2.   Töötasu osas võivad liikmesriigid pärast tööturu osapooltega konsulteerimist näha ette erandi lõikes 1 kehtestatud põhimõttest, kui renditöötajad, kellel on alaline tööleping rendiagentuuriga, saavad jätkuvalt töötasu lähetustevahelisel ajal.
   3.   Liikmesriigid võivad pärast tööturu osapooltega konsulteerimist anda neile sobival tasemel ja liikmesriikide kehtestatud tingimustel võimaluse säilitada või sõlmida kollektiivlepinguid, millega võidakse renditöötajate üldist kaitset arvestades kehtestada korraldusi renditöötajate töö- ja töölevõtmistingimuste kohta, mis võivad erineda lõikes 1 osutatutest.
   4.   Kui renditöötajatele on tagatud piisaval tasemel kaitse, võivad liikmesriigid, kelle õigusaktides ei ole sätestatud korda kollektiivlepingute üldiselt kohaldatavaks tunnistamiseks või mille õigusaktides või praktikas puudub toimiv süsteem nende sätete laiendamiseks teatava sektori või geograafilise piirkonna kõikide samalaadsete ettevõtjate suhtes, kehtestada pärast riigi tasandi tööturu osapooltega konsulteerimist ning nende poolt sõlmitud kokkuleppe alusel korraldusi renditöötajate peamiste töö- ja töölevõtmistingimuste kohta, millega kaldutakse kõrvale lõikes 1 kehtestatud põhimõtetest. Sellised korraldused võivad sisaldada võrdse kohtlemise ooteaega.
   Käesolevas lõikes osutatud korraldused on kooskõlas ühenduse õigusaktidega ning piisavalt täpsed ja kättesaadavad, et asjaomased sektorid ja ettevõtjad saaksid oma kohustused kindlaks teha ja neid täita. Eelkõige täpsustavad liikmesriigid artikli 3 lõiget 2 kohaldades, kas kutsealased sotsiaalkindlustussüsteemid, sealhulgas pensioniskeemid ja haigusraha maksmise või finantsosalusega skeemid, on hõlmatud lõikes 1 osutatud peamiste töö- ja töölevõtmistingimustega. Kõnealused korraldused ei piira riiklikul, piirkondlikul, kohalikul või sektori tasandil sõlmitud, töötajatele vähemalt sama soodsaid kokkuleppeid.
   5.   Liikmesriigid võtavad asjakohaseid meetmeid vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavadele, et vältida käesoleva artikli vääriti kohaldamist ning eelkõige vältida üksteisele järgnevaid lähetusi, mille eesmärk on kõrvale hoida käesoleva direktiivi sätete täitmisest. Liikmesriigid teavitavad sellistest meetmetest komisjoni.
   Artikkel 6
   Juurdepääs töökohtadele, ühisrajatised ja kutseõpe
   1.   Renditöötajaid teavitatakse kõigist vabadest töökohtadest kasutajaettevõtjas, et anda neile samad võimalused kui selle ettevõtte muudele töötajatele leida alaline töökoht. Seda teavet võidakse anda ettevõttes, kelle heaks ja kelle järelevalve all renditöötajad töötavad, sobivas kohas üldise kuulutuse väljapanemisega.
   2.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et sätted, mis keelavad või takistavad töölepingu sõlmimist või töösuhte loomist kasutajaettevõtja ja renditöötaja vahel pärast tema lähetuse lõppemist, tunnistatakse kehtetuks või need võidakse kehtetuks tunnistada.
   Käesolev lõige ei mõjuta sätteid, mille alusel rendiagentuurid saavad mõistliku suurusega hüvitist kasutajaettevõtjale seoses renditöötajate lähetuse, töölevõtmise ja koolitamisega osutatud teenuste eest.
   3.   Rendiagentuurid ei võta töötajatelt mingit tasu selle eest, et korraldavad nende töölevõtmise kasutajaettevõtja poolt, või kasutajaettevõtjaga töölepingu või töösuhte sõlmimise eest pärast lähetuse lõppemist selles ettevõttes.
   4.   Ilma et see piiraks artikli 5 lõike 1 kohaldamist, võimaldatakse renditöötajatel kasutada kasutajaettevõtjas hüvesid ja ühisrajatisi, eelkõige sööklat, laste hoidmiseks mõeldud rajatisi ja transporditeenuseid, samadel tingimustel kui ettevõtte poolt otse tööle võetud töötajatel, välja arvatud juhul, kui erinev kohtlemine on objektiivselt põhjendatud.
   5.   Liikmesriigid võtavad sobivad meetmed või edendavad dialoogi tööturu osapoolte vahel kooskõlas nende riiklike traditsioonide ja tavadega, et

               a)

               parandada renditöötajate juurdepääsu koolitusele ja laste hoidmiseks mõeldud rajatistele rendiagentuurides, isegi nende lähetustevahelisel ajal, et parandada nende karjäärivõimalusi ja tööalast konkurentsivõimet;

               b)

               parandada renditöötajate juurdepääsu kasutajaettevõtja töötajatele mõeldud koolitustele.

         Artikkel 7
   Renditöötajate esindamine
   1.   Renditöötajaid arvestatakse liikmesriikides kehtestatud tingimuste kohaselt künnise arvutamisel, millest alates tuleb rendiagentuuris luua ühenduse ja siseriikliku õiguse ja kollektiivlepingutega ette nähtud töötajaid esindavad organid.
   2.   Liikmesriigid võivad sätestada, et nende poolt määratavatel tingimustel arvestatakse renditöötajaid künnise arvutamisel, millest alates tuleb kasutajaettevõtjas luua ühenduse ja siseriikliku õiguse ja kollektiivlepingutega ette nähtud töötajaid esindavad organid, nagu nad oleksid samaks ajavahemikuks kasutajaettevõtja poolt otse tööle võetud töötajad.
   3.   Need liikmesriigid, kes kasutavad lõikes 2 sätestatud võimalust, ei ole kohustatud rakendama lõiget 1.
   Artikkel 8
   Töötajate esindajate teavitamine
   Kasutajaettevõtjad peavad esitama nõuetekohast teavet renditöötajate kasutamise kohta, kui nad esitavad siseriikliku ja ühenduse õiguse alusel moodustatud töötajaid esindavatele organitele teavet tööhõive olukorra kohta ettevõttes, ilma et see piiraks teabe jagamist ja konsulteerimist käsitlevate riikide ja ühenduse rangemate ja/või üksikasjalikumate sätete ning eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/14/EÜ (millega kehtestatakse töötajate teavitamise ja nõustamise üldraamistik Euroopa Ühenduses) (7) kohaldamist.
   III   PEATÜKK
   LÕPPSÄTTED
   Artikkel 9
   Miinimumnõuded
   1.   Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide õigust kohaldada või kehtestada õigus- või haldusnorme, mis on töötajate jaoks soodsamad, või soodustada või lubada töötajate jaoks soodsamate kollektiivlepingute sõlmimist tööturu osapoolte vahel.
   2.   Käesoleva direktiivi rakendamine ei õigusta mingil juhul töötajate üldise kaitse taseme alandamist käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas. See ei piira liikmesriikide ja/või tööturu osapoolte õigust kehtestada olukorra muutudes teistsuguseid õiguslikke, regulatiivseid või lepingulisi meetmeid kui need, mis kehtivad käesoleva direktiivi vastuvõtmise ajal, tingimusel et alati järgitakse käesolevas direktiivis sätestatud miinimumnõudeid.
   Artikkel 10
   Karistused
   1.   Liikmesriigid näevad ette asjakohased meetmed juhuks, kui rendiagentuurid või kasutajaettevõtjad käesolevat direktiivi ei täida. Eelkõige tagavad nad piisavate haldus- ja kohtumenetluste kättesaadavuse, mis võimaldaks käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmise tagamist.
   2.   Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad käesoleva direktiivi kohaldamiseks kehtestatud siseriiklike sätete rikkumiste eest määratavate karistuste kohta ja võtavad kõik vajalikud meetmed nende kohaldamise tagamiseks. Ette nähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad komisjonile nendest sätetest 5. detsembriks 2011 ning edastavad kõik edasised muudatused nii kiiresti kui võimalik. Eelkõige kannavad nad hoolt selle eest, et töötajatel ja/või nende esindajatel oleksid piisavad vahendid käesoleva direktiiviga ette nähtud kohustuste täitmise tagamiseks.
   Artikkel 11
   Rakendamine
   1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu 5. detsembriks 2011 või tagavad, et tööturu osapooled kehtestavad vajalikud sätted, sõlmides kokkuleppe, mille kohaselt peavad liikmesriigid võtma kõik vajalikud meetmed, mis võimaldavad neil igal ajal tagada käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamise. Nad teavitavad sellest viivitamata komisjoni.
   2.   Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 12
   Läbivaatamine komisjoni poolt
   Komisjon vaatab hiljemalt 5. detsembriks 2013 liikmesriikide ja tööturu osapooltega ühenduse tasandil konsulteerides läbi direktiivi kohaldamise, et esitada vajaduse korral ettepanekud vajalike muudatuste kohta.
   Artikkel 13
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
   Artikkel 14
   Adressaadid
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 19. november 2008

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         H.-G. PÖTTERING

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         J.-P. JOUYET

      (1)  ELT C 61, 14.3.2003, lk 124.

      (2)  Euroopa Parlamendi 21. novembri 2002. aasta arvamus (ELT C 25 E, 29.1.2004, lk 368), nõukogu 15. septembri 2008. aasta ühine seisukoht ja Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2008. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (3)  ELT C 303, 14.12.2007, lk 1.

      (4)  UNICE muutis 2007. aasta jaanuaris oma nime; uus nimi on BUSINESSEUROPE.

      (5)  EÜT L 206, 29.7.1991, lk 19.

      (6)  EÜT L 18, 21.1.1997, lk 1.

      (7)  EÜT L 80, 23.3.2002, lk 29.