title: Nõukogu direktiiv, 23. november 1978, millega muudetakse direktiivi 76/135/EMÜ siseveelaevade sõidukõlblikkuse tunnistuste vastastikuse tunnustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31978L1016

Euroopa Liidu Teataja L 349 , 13/12/1978 Lk 0031 - 0031 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 7 Köide 2 Lk 0104  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 07 Köide 2 Lk 0090  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 7 Köide 2 Lk 0104  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 07 Köide 2 Lk 0134  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 07 Köide 2 Lk 0134

		Nõukogu direktiiv,23. november 1978,millega muudetakse direktiivi 76/135/EMÜ siseveelaevade sõidukõlblikkuse tunnistuste vastastikuse tunnustamise kohta(78/1016/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 75,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:nõukogu 20. jaanuari 1976. aasta direktiivi 76/135/EMÜ siseveelaevade sõidukõlblikkuse tunnistuste vastastikuse tunnustamise kohta [4] artikliga 5 on ette nähtud, et nõukogu võtab komisjoni ettepaneku põhjal võimalikult kiiresti ja mitte hiljem kui 1. jaanuaril 1978 vastu ühissätted, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded; küsimuse keerukuse tõttu ei ole olnud võimalik sellest tähtajast kinni pidada; seetõttu on asjakohane ette näha kõnesolevate ühissätete vastuvõtmine 1. jaanuariks 1980;eespool nimetatud direktiivi artiklis 7 on sätestatud, et kõnealune direktiiv kehtib kuni 31. detsembrini 1978 ning vajaduse korral võidakse selle kehtivusaega pikendada kuni artiklis 5 osutatud sätete jõustumiseni; eespool öeldut silmas pidades tuleks rakendada ajapikendust,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 76/135/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artiklis 5 asendatakse kuupäev "1. jaanuar 1978" kuupäevaga "1. jaanuar 1980".2. Artikkel 7 asendatakse järgmisega:"Artikkel 7Käesolev direktiiv kehtib kuni artiklis 5 osutatud sätete jõustumiseni."Artikkel 2Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 23. november 1978Nõukogu nimeleesistujaK. Gscheidle[1] EÜT C 13, 17.1.1978, lk 4.[2] EÜT C 108, 8.5.1978, lk 67.[3] EÜT C 181, 31.7.1978, lk 29.[4] EÜT L 21, 29.1.1976, lk 10.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv (EL) 2017/164, 31. jaanuar 2017, millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 98/24/EÜ kohaselt töökeskkonna ohtlike ainete soovituslike piirnormide neljas loetelu ja muudetakse direktiive 91/322/EMÜ, 2000/39/EÜ ja 2009/161/EL (EMPs kohaldatav tekst )

text:
               1.2.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 27/115

         KOMISJONI DIREKTIIV (EL) 2017/164,
   31. jaanuar 2017,
   millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 98/24/EÜ kohaselt töökeskkonna ohtlike ainete soovituslike piirnormide neljas loetelu ja muudetakse direktiive 91/322/EMÜ, 2000/39/EÜ ja 2009/161/EL
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiivi 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl (edaspidi „direktiiv 98/24/EÜ“), (1) eriti selle artikli 3 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiivi 98/24/EÜ kohaselt peab komisjon tegema ettepaneku, et liidu tasandil kehtestataks liidu eesmärgid töökeskkonna ohtlike ainete soovituslike piirnormide kohta, et kaitsta töötajaid ohtude eest, mis tulenevad kokkupuutest ohtlike kemikaalidega.

               (2)

               Direktiivi 98/24/EÜ artikli 3 lõikes 2 on komisjonile antud õigus kehtestada või vaadata läbi töökeskkonna ohtlike ainete soovituslikke piirnorme (võttes arvesse kasutada olevaid mõõtmismeetodeid) sellises korras, mis on sätestatud nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ (2) artiklis 17.

               (3)

               Selle ülesande täitmisel abistab komisjoni töökeskkonna keemiliste mõjurite piirnormide teaduskomitee (edaspidi „SCOEL“), mis loodi komisjoni otsuse 2014/113/EL (3) alusel.

               (4)

               Direktiivi 98/24/EÜ kohaselt mõistetakse töökeskkonna ohtlike ainete piirnormina kindlaksmääratud vaatlusperioodi jooksul töötaja hingamispiirkonna õhus keemilise mõjuri kontsentratsiooni aja-kaalu keskmist piirnormi (kui ei ole teisiti määratud).

               (5)

               Töökeskkonna ohtlike ainete soovituslikud piirnormid on tervisekaitsel põhinevad piirväärtused, mis SCOEL on tuletanud uusimate kättesaadavate teaduslike andmete põhjal ja mis komisjon võtab vastu mõõtmismeetodite kättesaadavust arvesse võttes. Nende piirnormidega määratakse kokkupuute tase, millest allpool ei tohiks ükski keemiline mõjur üldjuhul pärast lühiajalist või igapäevast kokkupuutumist tööea jooksul kahjulikke tagajärgi põhjustada. Need piirnormid kujutavad endast liidu eesmärke ja on kehtestatud selleks, et aidata tööandjal riske kindlaks määrata ja hinnata ning kooskõlas direktiiviga 98/24/EÜ ennetus- ja kaitsemeetmeid rakendada.

               (6)

               Vastavalt SCOELi soovitustele on need piirnormid kehtestatud kaheksa tunni pikkuse vaatlusperioodi suhtes arvestatud ajaga kaalutud keskmisena (pikaajalise kokkupuute piirväärtused) ja teatavate keemiliste ainete puhul lühemate perioodide suhtes, üldjuhul viieteist minuti pikkuse vaatlusperioodi ajaga kaalutud keskmisena (lühiajalise kokkupuute piirnormid), et võtta arvesse tagajärgi, mis tulenevad lühiajalisest kokkupuutest.

               (7)

               Kõikide keemiliste mõjurite kohta, mille suhtes on liidu tasandil kehtestatud kõnealused piirnormid, peavad liikmesriigid kehtestama siseriiklikud töökeskkonna ohtlike ainete piirnormid. Seda tehes on nad kohustatud arvesse võtma liidu piirnorme ja määrama vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja tavadele nende alusel siseriiklikud piirnormid.

               (8)

               Töökeskkonna ohtlike ainete soovituslikud piirnormid on oluline osa üldisest korrast, mida rakendatakse töötajate kaitsel terviseriskide eest, mis tulenevad kokkupuutest ohtlike kemikaalidega.

               (9)

               Vastavalt direktiivi 98/24/EÜ artiklile 3 on SCOEL hinnanud seost kõnealuse direktiivi lisa 31 kandes loetletud keemilise mõjuri tervisemõjude ja töökeskkonna kokkupuute taseme vahel ning soovitanud kehtestada kõigi nende keemiliste mõjurite jaoks soovituslikud piirnormid, mis kujutavad endast kaheksa tunni pikkuse vaatlusperioodi jooksul sissehingamise teel toimuval kokkupuutel ajaga kaalutud keskmist. Seepärast on asjakohane kehtestada ohtlike ainetega pikaajalise kokkupuute piirnormid kõikide kõnealuse direktiivi lisas loetletud mõjurite kohta.

               (10)

               Mõne sellise keemiliste mõjuri jaoks on SCOEL soovitanud kehtestada ka asjakohased piirnormid lühemate kokkupuuteperioodide korral ja/või esitada märkused, milles käsitletakse kokkupuudet nahaga.

               (11)

               Neli nendest keemilistest mõjuritest – lämmastikmonooksiid, kaltsiumdihüdroksiid, liitiumhüdriid ja äädikhape – on praegu loetletud komisjoni direktiivi 91/322/EMÜ (4) lisas.

               (12)

               Üks neist keemilistest mõjuritest – 1,4-diklorobenseen – on loetletud komisjoni direktiivi 2000/39/EÜ (5) lisas.

               (13)

               Veel üks – bisfenool A – on praegu loetletud komisjoni direktiivi 2009/161/EL (6) lisas.

               (14)

               SCOEL on soovitanud kehtestada nende mõjurite puhul uued töökeskkonna ohtlike ainete soovituslikud piirnormid. Seepärast on asjakohane lisada nende kuue keemilise mõjuri läbivaadatud piirnormid käesoleva direktiivi lisasse ja jätta neid keemilisi mõjureid käsitlevad kanded direktiivide 91/322/EMÜ, 2000/39/EÜ ja 2009/161/EL lisadest välja.

               (15)

               Käesoleva direktiivi lisas loetletud 31 keemilisest mõjurist ühe – akrüülhappe – puhul on SCOEL soovitanud kehtestada lühiajalise kokkupuute piirnorm ühe minuti jooksul toimuva kokkupuute korral. Seepärast on asjakohane kehtestada vastav ohtliku ainega lühiajalise kokkupuute piirnorm käesoleva direktiivi lisas loetletud kõnealuse mõjuri puhul.

               (16)

               Teatavate ainete puhul on parima võimaliku kaitse tagamiseks vaja arvestada ka ohtu, et aine võib tungida läbi naha. Käesoleva direktiivi lisasse kantud 31 keemilise mõjuri hulgas on SCOEL tuvastanud naha kaudu imendumise olulise võimaluse järgmiste ainete puhul: glütserooltrinitraat, süsiniktetrakloriid, vesiniktsüaniid, metüleenkloriid, nitroetaan, 1,4-diklorobenseen, metüülformiaat, tetrakloroetüleen, naatriumtsüaniid ja kaaliumtsüaniid. Seepärast on asjakohane esitada käesoleva direktiivi lisas märkused, milles nende keemiliste mõjurite puhul märgitakse lisaks töökeskkonna ohtlike ainete soovituslikele piirnormidele seda, et aine võib olulisel määral imenduda naha kaudu.

               (17)

               Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee, (7) kellega konsulteeriti vastavalt direktiivi 98/24/EÜ artikli 3 lõikele 2, tunnistas, et lämmastikmonooksiidi ja lämmastikdioksiidi puhul kavandatud töökeskkonna ohtlike ainete soovituslike piirnormidega seoses olid tehnilise teostatavuse osas kahtlused allmaakaevandamise ja läbindamissektori puhul ning seoses süsinikmonooksiidi piirnormidega allmaakaevandamise puhul. Nõuandekomitee oli teadlik, et praegu on väga raske leida selliseid mõõtmismeetodeid, mida saaks kasutada lämmastikdioksiidi puhul kavandatud piirnormidele vastavuse tõendamiseks maa-alustes kaevandustes ja läbindamissektoris. Seetõttu on asjakohane lubada liikmesriikidel kasutada üleminekuperioodi käesoleva direktiivi lisas lämmastikmonooksiidi, lämmastikdioksiidi ja süsinikmonooksiidi puhul sätestatud piirnormide rakendamisel maa-alustes kaevandustes ning läbindamissektoris, ning teha komisjonile ülesandeks enne üleminekuperioodi lõppu eelnimetatud piirnormide küsimus üle vaadata. Üleminekuperioodi jooksul võivad liikmesriigid jätkuvalt kohaldada praegu kehtivaid piirnorme selle asemel, et kohaldada neid, mis on sätestatud käesoleva direktiivi lisas.

               (18)

               Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (8) on liikmesriigid võtnud kohustuse lisada põhjendatud juhtudel ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi komponentide ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel.

               (19)

               Käesoleva direktiivi puhul leiab komisjon, et selliste dokumentide edastamine käesoleva direktiivi ja siseriiklike meetmete vastavustabelina on õigustatud, kuna mõnede mõjurite kohta on siseriiklikud töökeskkonna ohtlike ainete piirnormid siseriiklikus õiguses juba olemas, ning võttes arvesse, et riikliku tasandi õiguslikud vahendid töökeskkonna ohtlike ainete piirnormide kehtestamiseks on väga erinevad ja tehnilised.

               (20)

               Tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee esitas oma arvamused 27. novembril 2014 ja 21. mail 2015.

               (21)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 89/391/EMÜ artikli 17 kohaselt asutatud tehnilise arengu komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Käesolevaga kehtestatakse lisas loetletud keemiliste mõjurite suhtes neljas liidu loetelu töökeskkonna ohtlike ainete soovituslike piirnormide kohta.
   Artikkel 2
   Liikmesriigid kehtestavad lisas loetletud keemiliste mõjurite suhtes liidu piirnorme arvesse võttes riigisisesed töökeskkonna ohtlike ainete soovituslikud piirnormid.
   Artikkel 3
   Kui artikli 6 lõike 2 punktist a ei tulene teisiti, jäetakse direktiivi 91/322/EMÜ lisast alates 21. augustist 2018 välja viited äädikhappe, kaltsiumdihüdroksiidi, liitiumhüdriidi ja lämmastikmonooksiidi kohta.
   Artikkel 4
   Direktiivi 2000/39/EÜ lisast jäetakse alates 21. augustist 2018 välja viide 1,4-diklorobenseeni kohta.
   Artikkel 5
   Direktiivi 2009/161/EL lisast jäetakse alates 21. augustist 2018 välja viide bisfenool A kohta.
   Artikkel 6
   1.   Maa-aluse kaevandamise ja läbindamissektori puhul võivad liikmesriigid kasutada üleminekuperioodi, mis lõpeb lämmastikmonooksiidi, lämmastikdioksiidi ja süsinikmonooksiidi piirnormide puhul hiljemalt 21. augustil 2023.
   2.   Lõikes 1 osutatud üleminekuperioodi kestel võivad liikmesriigid selle asemel, et kohaldada lisas kehtestatud piirnorme, jätkuvalt kohaldada järgmisi piirnorme:

               a)

               lämmastikmonooksiid: direktiivi 91/322/EMÜ lisa kohaselt kehtestatud piirmäärad;

               b)

               lämmastikdioksiid ja süsinikmonooksiid: 1. veebruaril 2017 kehtivad siseriiklikud piirnormid.

         Artikkel 7
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 21. augustil 2018.
   Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile ja lisavad selle juurde selgitava dokumendina vastavustabeli, milles näidatakse kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelist seost.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste õigus- ja haldusnormide teksti.
   Artikkel 8
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 9
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 31. jaanuar 2017

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11.

      (2)  Nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).

      (3)  Komisjoni 3. märtsi 2014. aasta otsus 2014/113/EL, millega asutatakse töökeskkonna keemiliste mõjurite piirnormide teaduskomitee ning tunnistatakse kehtetuks otsus 95/320/EÜ (ELT L 62, 4.3.2014, lk 18).

      (4)  Komisjoni 29. mai 1991. aasta direktiiv 91/322/EMÜ, millega kehtestatakse soovituslike piirnormide loetelu, et rakendada nõukogu direktiivi 80/1107/EMÜ töötajate kaitse kohta ohtude eest, mis tulenevad kokkupuutest keemiliste, füüsikaliste ja bioloogiliste mõjuritega tööl (EÜT L 177, 5.7.1991, lk 22).

      (5)  Komisjoni 8. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/39/EÜ, millega kehtestatakse esimene loetelu ohtlike ainete soovituslike piirnormide kohta töökeskkonnas, et rakendada nõukogu direktiivi 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl (EÜT L 142, 16.6.2000, lk 47).

      (6)  Komisjoni 17. detsembri 2009. aasta direktiiv 2009/161/EL, millega kehtestatakse kolmas loetelu ohtlike ainete soovituslike piirnormide kohta töökeskkonnas, et rakendada nõukogu direktiivi 98/24/EÜ, ning muudetakse komisjoni direktiivi 2000/39/EÜ (ELT L 338, 19.12.2009, lk 87).

      (7)  Nõukogu 22. juuli 2003. aasta otsus 2003/C 218/01, millega luuakse nõuandekomitee tööohutuse ja töötervishoiu kohta (ELT C 218, 13.9.2003, lk 1).

      (8)  ELT C 369, 17.12.2011, lk 14.

      LISA

                  EÜ nr (1)

                  CASi nr (2)

                  KEEMILISE MÕJURI NIMETUS

                  PIIRNORMID

                  Märkus (3)

                  8 tundi (4)

                  Lühiajaline (5)

                  mg/m3
                      (6)

                  ppm (7)

                  mg/m3
                      (6)

                  ppm (7)

                  —

                  —

                  Mangaan ja mangaani anorgaanilised ühendid
                  (mangaanina)

                  0,2 (8)

                  0,05 (9)

                  —

                  —

                  —

                  —

                  200-240-8

                  55-63-0

                  Glütserooltrinitraat

                  0,095

                  0,01

                  0,19

                  0,02

                  Imendub naha kaudu

                  200-262-8

                  56-23-5

                  Süsiniktetrakloriid; tetraklorometaan

                  6,4

                  1

                  32

                  5

                  Imendub naha kaudu

                  200-521-5

                  61-82-5

                  Amitrool

                  0,2

                  —

                  —

                  —

                  —

                  200-580-7

                  64-19-7

                  Äädikhape

                  25

                  10

                  50

                  20

                  —

                  200-821-6

                  74-90-8

                  Vesiniktsüaniid
                  (tsüaniidina)

                  1

                  0,9

                  5

                  4,5

                  Imendub naha kaudu

                  200-838-9

                  75-09-2

                  Metüleenkloriid; diklorometaan

                  353

                  100

                  706

                  200

                  Imendub naha kaudu

                  200-864-0

                  75-35-4

                  Vinülideenkloriid; 1,1-dikloroetüleen

                  8

                  2

                  20

                  5

                  —

                  201-083-8

                  78-10-4

                  Tetraetüülortosilikaat

                  44

                  5

                  —

                  —

                  —

                  201-177-9

                  79-10-7

                  Akrüülhape; prop-2-eenhape

                  29

                  10

                  59 (10)

                  20 (10)

                  —

                  201-188-9

                  79-24-3

                  Nitroetaan

                  62

                  20

                  312

                  100

                  Imendub naha kaudu

                  201-245-8

                  80-05-7

                  Bisfenool A; 4,4′-isopropülideendifenool

                  2 (8)

                  —

                  —

                  —

                  —

                  202-981-2

                  101-84-8

                  Difenüüleeter

                  7

                  1

                  14

                  2

                  —

                  203-234-3

                  104-76-7

                  2-etüülheksaan-1-ool

                  5,4

                  1

                  —

                  —

                  —

                  203-400-5

                  106-46-7

                  1,4-diklorobenseen; p-diklorobenseen

                  12

                  2

                  60

                  10

                  Imendub naha kaudu

                  203-453-4

                  107-02-8

                  Akroleiin; akrüülaldehüüd; prop-2-enaal

                  0,05

                  0,02

                  0,12

                  0,05

                  —

                  203-481-7

                  107-31-3

                  Metüülformiaat

                  125

                  50

                  250

                  100

                  Imendub naha kaudu

                  203-788-6

                  110-65-6

                  But-2-üün-1,4-diool

                  0,5

                  —

                  —

                  —

                  —

                  204-825-9

                  127-18-4

                  Tetrakloroetüleen

                  138

                  20

                  275

                  40

                  Imendub naha kaudu

                  205-500-4

                  141-78-6

                  Etüülatsetaat

                  734

                  200

                  1 468

                  400

                  —

                  205-599-4

                  143-33-9

                  Naatriumtsüaniid
                  (tsüaniidina)

                  1

                  —

                  5

                  —

                  Imendub naha kaudu

                  205-792-3

                  151-50-8

                  Kaaliumtsüaniid
                  (tsüaniidina)

                  1

                  —

                  5

                  —

                  Imendub naha kaudu

                  207-069-8

                  431-03-8

                  Diatsetüül; butaandioon

                  0,07

                  0,02

                  0,36

                  0,1

                  —

                  211-128-3

                  630-08-0

                  Süsinikmonooksiid

                  23

                  20

                  117

                  100

                  —

                  215-137-3

                  1305-62-0

                  Kaltsiumdihüdroksiid

                  1 (9)

                  —

                  4 (9)

                  —

                  —

                  215-138-9

                  1305-78-8

                  Kaltsiumoksiid

                  1 (9)

                  —

                  4 (9)

                  —

                  —

                  231-195-2

                  7446-09-5

                  Vääveldioksiid

                  1,3

                  0,5

                  2,7

                  1

                  —

                  231-484-3

                  7580-67-8

                  Liitiumhüdriid

                  —

                  —

                  0,02 (8)

                  —

                  —

                  233-271-0

                  10102-43-9

                  Lämmastikmonooksiid

                  2,5

                  2

                  —

                  —

                  —

                  233-272-6

                  10102-44-0

                  Lämmastikdioksiid

                  0,96

                  0,5

                  1,91

                  1

                  —

                  262-967-7

                  61788-32-7

                  Hüdrogeenitud terfenüül

                  19

                  2

                  48

                  5

                  —

         (1)

         EÜ nr: Euroopa Ühenduse (EÜ) number (Euroopa Liidus kasutatav aine numbriline tunnus).

         (2)

         CASi nr: Chemical Abstracts Service'i registrinumber.

         (3)  Ohtlike ainete soovitusliku piirnormi juures olev märkus „Imendub naha kaudu“ osutab sellele, et aine võib olulisel määral imenduda ka naha kaudu.

         (4)  Mõõdetud või arvutatud kaheksatunnisel vaatlusperioodil ajaga kaalutud keskmisena.

         (5)  Lühiajalise kokkupuute piirnorm. Piirnorm, millest suuremat kokkupuudet ei tohiks esineda ja mis põhineb 15minutilisel vaatlusperioodil, kui pole näidatud teisiti.

         (6)

         mg/m3
         : milligrammi ühes kuupmeetris õhus. Gaasi või auruna esinevate kemikaalide piirnormid on esitatud temperatuuri 20 °C ja rõhu 101,3 kPa juures.

         (7)

         ppm: mahumiljondikku õhus (ml/m3).

         (8)  Inhaleeritav (sissehingatav osakeste) fraktsioon.

         (9)  Respireeritav (ripsepiteeliga katmata hingamisteedeni jõudvate sissehingatud osakeste) fraktsioon.

         (10)  Lühiajalise kokkupuute piirnorm ühe minuti pikkuse vaatlusperioodi korral.


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/597, 18. aprill 2018, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/66/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse meetmed Newcastle'i haiguse tõrjeks (EMPs kohaldatav tekst )

text:
                  23.4.2018

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 103/4

            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2018/597,
      18. aprill 2018,
      millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/66/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse meetmed Newcastle'i haiguse tõrjeks
      (EMPs kohaldatav tekst)
      EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,
      võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
      olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
      võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
      toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Nõukogu direktiivis 92/66/EMÜ (3) on sätestatud liidu tõrjemeetmed, mida tuleb võtta Newcastle'i haiguse puhangu korral kodulindude, kirjatuvide ning teiste kodulindudena peetavate lindude hulgas.

                  (2)

                  Direktiivi 92/66/EMÜ artiklis 15 on sätestatud, et Euroopa Liidu tugilabor Newcastle'i haiguse jaoks on nimetatud kõnealuse direktiivi V lisas. Kõnealuse direktiivi V lisas on nõuetekohaselt osutatud kõnealusele laborile ning loetletud selle ülesanded ja kohustused.

                  (3)

                  Direktiivi 92/66/EMÜ artiklis 19 on sätestatud liikmesriikide võetavad tõrjemeetmed juhul, kui kirjatuvide või kodulindudena peetavate lindude puhul kahtlustatakse nakatumist Newcastle'i haigusesse. Selles sätestatakse, et kõnealuste tõrjemeetmete vajalikuks nõuetekohaseks kohaldamiseks peavad liikmesriigid esitama komisjonile teabe haiguse olukorra ja kohaldatavate tõrjemeetmete kohta vastavalt kõnealuse direktiivi VI lisas esitatud näidisvormile.

                  (4)

                  Direktiivi 92/66/EMÜ artiklis 21 on sätestatud, et iga liikmesriik peab koostama situatsiooniplaani, milles täpsustatakse Newcastle'i haiguse puhangu korral võetavad riiklikud meetmed. Sellega nähakse ette, et nimetatud situatsiooniplaani koostamisel kohaldatavad kriteeriumid on sätestatud kõnealuse direktiivi VII lisas.

                  (5)

                  Direktiivi 92/66/EMÜ artiklis 24 on sätestatud, et vajaduse korral muudab nõukogu kõnealuse direktiivi lisasid komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega, eelkõige selleks, et võtta arvesse teadustöö ja diagnostikameetodite arengut.

                  (6)

                  Direktiivi 92/66/EMÜ V, VI ja VII lisas on sätestatud vastavalt: i) Newcastle'i haiguse jaoks määratud Euroopa Liidu tugilabori nimi ja aadress ning selle ülesanded ja kohustused; ii) liikmesriikide kasutatav näidisvorm haiguse olukorrast ja võetud tõrjemeetmetest aruandmiseks ning iii) liikmesriikide kohaldatavad miinimumkriteeriumid selliste situatsiooniplaanide koostamisel, milles täpsustatakse Newcastle'i haiguse puhangu korral võetavad riiklikud meetmed.

                  (7)

                  Selleks et lihtsustada ja ühtlustada korda seoses Newcastle'i haiguse tõrjega, võttes eelkõige arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/625 (4) artiklis 93 sätestatud uusi eeskirju seoses Euroopa Liidu referentlaborite määramisega ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 291 sätestatud uut rakendusaktide süsteemi, ning selleks, et tagada direktiivi 92/66/EMÜ ühetaolised rakendamistingimused, tuleks direktiivi 92/66/EMÜ V, VI ja VII lisa välja jätta ning komisjonile tuleks anda rakendamisvolitused kõnealuste lisadega hõlmatud valdkondades. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (5).

                  (8)

                  Selguse huvides peaksid Newcastle'i haiguse jaoks määratud Euroopa Liidu tugilabori ülesanded ja kohustused olema sätestatud direktiivi 92/66/EMÜ artiklis 15 ning situatsiooniplaanide koostamise kriteeriumid kõnealuse direktiivi artiklis 21.

                  (9)

                  Järjepidevuse ja tõhususe huvides peaksid liikmesriigid tagama käesoleva direktiivi õigeaegse ülevõtmise.

                  (10)

                  Direktiivi 92/66/EMÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
      Artikkel 1
      Direktiivi 92/66/EMÜ muutmine
      Direktiivi 92/66/EMÜ muudetakse järgmiselt.

                  1)

                  Artikkel 15 asendatakse järgmisega:
                  „Artikkel 15
                  1.   Komisjon määrab rakendusaktidega Euroopa Liidu tugilabori Newcastle'i haiguse jaoks. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 25 osutatud kontrollimenetlusega.
                  2.   Newcastle'i haiguse jaoks määratud Euroopa Liidu tugilabori ülesanded ja kohustused on järgmised:

                              a)

                              komisjoniga konsulteerides koordineerida liikmesriikides Newcastle'i haiguse diagnoosimiseks kasutatavaid meetodeid, konkreetsemalt:

                                          i)

                                          liigitada, ladustada ja tarnida Newcastle'i haiguse viiruse tüvesid seroloogiliste testide jaoks ning antiseerumite valmistamiseks;

                                          ii)

                                          tarnida liikmesriikides tehtavate katsete ja kasutatavate reaktiivide standardiseerimise eesmärgil liikmesriikide tugilaboritele standardseerumeid ja muid võrdlusreaktiive;

                                          iii)

                                          koostada ja hooldada Newcastle'i haiguse viirusetüvede ja isolaatide kogu;

                                          iv)

                                          korraldada liidu tasandil diagnostikaprotseduuride regulaarseid võrdluskatseid;

                                          v)

                                          koguda ja kõrvutada andmeid ja teavet liidus kasutatavate diagnostikameetodite ja tehtud katsete tulemuste kohta;

                                          vi)

                                          iseloomustada Newcastle'i haiguse viiruse isolaate kõige nüüdisaegsemate olemasolevate meetodite abil, et soodustada Newcastle'i haiguse epidemioloogia paremat mõistmist;

                                          vii)

                                          pidada sammu Newcastle'i haiguse järelevalve, epidemioloogia ja vältimise arenguga kogu maailmas;

                                          viii)

                                          säilitada teadmisi Newcastle'i haiguse viiruse ja muude asjakohaste viiruste kohta, et võimaldada kiiret eristusdiagnoosi;

                                          ix)

                                          koguda põhjalikke teadmisi Newcastle'i haiguse likvideerimiseks ja tõrjeks kasutatavate immunoloogiliste veterinaarravimite valmistamise ja kasutamise kohta;

                              b)

                              aidata aktiivselt kaasa Newcastle'i haiguse puhangute diagnoosimisel liikmesriikides, uurides diagnoosi kinnitamiseks, iseloomustamiseks ja epidemioloogiliseks uurimiseks laborile saadetud viirusisolaate;

                              c)

                              abistada laboratoorse diagnoosi spetsialistide koolitamisel või ümberõppel vastavate tehnikate liidusisest ühtlustamist silmas pidades.“

                  2)

                  Artiklit 19 muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              lõige 5 asendatakse järgmisega:
                              „5.   Kui see on vajalik käesolevas artiklis ettenähtud meetmete nõuetekohaseks kohaldamiseks, esitavad liikmesriigid komisjonile alalises taime-, looma-, toidu- ja söödakomitees teabe haiguse olukorra ning kohaldatavate tõrjemeetmete kohta.“;

                              b)

                              lisatakse järgmine lõige:
                              „6.   Komisjon võib rakendusaktidega sätestada eeskirjad seoses teabega, mida liikmesriigid peavad komisjonile vastavalt käesoleva artikli lõikele 5 esitama. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 25 osutatud kontrollimenetlusega.“

                  3)

                  Artikkel 21 asendatakse järgmisega:
                  „Artikkel 21
                  1.   Iga liikmesriik koostab situatsiooniplaani, milles täpsustatakse Newcastle'i haiguse puhangu korral võetavad riiklikud meetmed. Vajaduse korral ajakohastatakse situatsiooniplaani, võttes arvesse olukorra muutusi.
                  Situatsiooniplaani alusel peab olema võimalik juurdepääs rajatistele, seadmetele, töötajatele ning kõigile muudele Newcastle'i haiguse puhangu kiireks ja tulemuslikuks likvideerimiseks vajalikele materjalidele. Selles peavad olema täpselt märgitud nõuded, mida liikmesriik erakorralise vaktsineerimise korral vaktsiinidele esitab.
                  2.   Situatsiooniplaan ja kõik selle ajakohastused esitatakse komisjonile.
                  3.   Komisjon vaatab situatsiooniplaanid ja kõik nende ajakohastused läbi, et teha kindlaks, kas need võimaldavad soovitud eesmärke saavutada, ja soovitab asjaomasele liikmesriigile vajalikke muudatusi, et tagada eelkõige nende vastavus teiste liikmesriikide situatsiooniplaanidega.
                  Komisjon kiidab situatsiooniplaani ja kõik selle ajakohastused, mida on vajaduse korral muudetud, heaks kooskõlas artiklis 25 osutatud kontrollimenetlusega.
                  4.   Komisjon võib rakendusaktidega kehtestada kriteeriumid, mida liikmesriigid peavad situatsiooniplaanide koostamisel kohaldama. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 25 osutatud kontrollimenetlusega.“

                  4)

                  Artikkel 25 asendatakse järgmisega:
                  „Artikkel 25
                  1.   Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 178/2002 (*1) artikli 58 lõike 1 kohaselt moodustatud alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (*2) tähenduses.
                  2.   Käesolevale artiklile viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

                  5)

                  V, VI ja VII lisa jäetakse välja.

            Artikkel 2
      Ülevõtmine
      Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud normid hiljemalt 30. juuniks 2018. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.
      Nad kohaldavad kõnealuseid norme alates 1. jaanuarist 2019.
      Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
      Artikkel 3
      Üleminekusätted
      Newcastle'i haiguse jaoks Euroopa Liidu tugilabori määramine, nagu see oli osutatud direktiivi 92/66/EMÜ V lisas enne käesoleva direktiiviga tehtud muudatusi, jääb kehtima kuni Newcastle'i haiguse jaoks Euroopa Liidu tugilabori nõuetekohase määramiseni vastavalt käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 92/66/EMÜ artiklile 15.
      Artikkel 4
      Jõustumine
      Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
      Artikkel 5
      Adressaadid
      Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

         Strasbourg, 18. aprill 2018

               Euroopa Parlamendi nimel

               president

            A. TAJANI

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            L. PAVLOVA

         (1)  14. veebruari 2018. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

         (2)  Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2018. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 12. aprilli 2018. aasta otsus.

         (3)  Nõukogu 14. juuli 1992. aasta direktiiv 92/66/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse meetmed Newcastle'i haiguse tõrjeks (EÜT L 260, 5.9.1992, lk 1).

         (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta määrus (EL) 2017/625, mis käsitleb ametlikku kontrolli ja muid ametlikke toiminguid, mida tehakse eesmärgiga tagada toidu- ja söödaalaste õigusnormide ning loomatervise ja loomade heaolu, taimetervise- ja taimekaitsevahendite alaste õigusnormide kohaldamine, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EÜ) nr 999/2001, (EÜ) nr 396/2005, (EÜ) nr 1069/2009, (EÜ) nr 1107/2009, (EL) nr 1151/2012, (EL) nr 652/2014, (EL) 2016/429 ja (EL) 2016/2031, nõukogu määruseid (EÜ) nr 1/2005 ja (EÜ) nr 1099/2009 ning nõukogu direktiive 98/58/EÜ, 1999/74/EÜ, 2007/43/EÜ, 2008/119/EÜ ja 2008/120/EÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrused (EÜ) nr 854/2004 ja (EÜ) nr 882/2004, nõukogu direktiivid 89/608/EMÜ, 89/662/EMÜ, 90/425/EMÜ, 91/496/EMÜ, 96/23/EÜ, 96/93/EÜ ja 97/78/EÜ ja nõukogu otsus 92/438/EMÜ (ametliku kontrolli määrus) (ELT L 95, 7.4.2017, lk 1).

         (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

         (*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

         (*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).“


title: Nõukogu direktiiv (EL) 2018/822, 25. mai 2018, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas aruantavate piiriüleste skeemide puhul

text:
               5.6.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 139/1

         NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2018/822,
   25. mai 2018,
   millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas aruantavate piiriüleste skeemide puhul
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 113 ja 115,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
   olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),
   toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Selleks et võtta arvesse uusi algatusi maksustamise läbipaistvuse valdkonnas liidu tasandil, on nõukogu direktiivi 2011/16/EL (3) viimaste aastate jooksul korduvalt muudetud. Sellega seoses võeti nõukogu direktiiviga 2014/107/EL (4) kasutusele Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) välja töötatud finantskontosid käsitleva teabe aruandluse ühine standard („ühine aruandlusstandard“) Euroopa Liidus. Kõnealuse standardiga nähakse ette nende finantskontode alane automaatne teabevahetus, mis kuuluvad isikutele, kes ei ole maksuresidendid, ning luuakse raamistik sellise teabevahetuse jaoks kogu maailmas. Direktiivi 2011/16/EL muudeti nõukogu direktiiviga (EL) 2015/2376, (5) millega nähti ette automaatne teabevahetus piiriüleste maksualaste eelotsuste puhul, ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/881, (6) millega nähti ette kohustuslik automaatne teabevahetus maksuhaldurite vahel hargmaiseid ettevõtjaid käsitlevate riigipõhiste aruannete puhul. Arvestades, millist kasu võib rahapesu käsitlev teave maksuhalduritele tuua, pandi nõukogu direktiiviga (EL) 2016/2258 (7) liikmesriikidele kohustus anda maksuhalduritele juurdepääs hoolsusmeetmetele, mida finantsasutused Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2015/849 (8) kohaselt klientide suhtes kohaldavad. Kuigi direktiivi 2011/16/EL on mitu korda muudetud, et täiustada meetmeid, mida maksuhaldurid saavad kasutada, et reageerida maksude agressiivsele planeerimisele, tuleb veel tugevdada olemasoleva maksustamisraamistiku teatavaid konkreetseid läbipaistvuse aspekte.

               (2)

               Liikmesriikidel on üha raskem kaitsta oma riigi maksubaasi kahanemise eest, kuna maksuplaneerimise struktuurid on muutunud erakordselt keerukateks ning kasutavad sageli ära nii kapitali kui ka isikute suurenenud liikuvust siseturul. Üldiselt koosnevad sellised struktuurid skeemidest, mis on välja töötatud erinevate jurisdiktsioonide üleselt ning millega liigutatakse maksustatav tulu soodsamasse maksukeskkonda või vähendatakse üldist maksukoormust. Selle tulemusena väheneb sageli oluliselt liikmesriikide maksutulu, mis takistab neil majanduskasvu soodustava maksupoliitika kohaldamist. Seetõttu on oluline, et liikmesriikide maksuhaldurid saaksid põhjalikku ja asjakohast teavet võimaliku maksude agressiivse planeerimise kohta. Selline teave võimaldaks maksuhalduritel kiiresti reageerida kahjulikele maksutavadele ning kaotada seaduselüngad, kehtestades õigusakte või tehes asjakohaseid riskihinnanguid ja maksuauditeid. Asjaolu, et maksuhaldurid esitatud skeemi osas meetmeid ei võta, ei tohiks siiski osutada selle skeemi kehtivusele ega maksustamislahenduse heakskiitmisele.

               (3)

               Arvestades, et enamik võimaliku maksude agressiivse planeerimise skeemidest hõlmab rohkem kui üht jurisdiktsiooni, annaks sellise teabe esitamine täiendavaid positiivseid tulemusi, kui teavet vahetatakse ka liikmesriikide vahel. Teabevahetus maksuhaldurite vahel on otsustava tähtsusega, et anda neile vajalikku teavet, mis võimaldab võtta meetmeid, kui nad täheldavad maksude agressiivset planeerimist.

               (4)

               Tunnistades, et läbipaistev raamistik äritegevuse arendamiseks võib aidata kaasa maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise vähendamisele siseturul, on komisjon kutsutud üles käivitama algatusi muuta kohustuslikuks teavitada võimalikest maksude agressiivse planeerimise skeemidest kooskõlas OECD maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise tegevuskava 12. meetmega. Sellega seoses on Euroopa Parlament nõudnud karmimaid meetmeid vahendajate suhtes, kes aitavad kaasa skeemidele, mis võivad viia maksudest kõrvalehoidumise ja maksude vältimiseni. Samuti on tähtis ära märkida, et G7 maksukuritegude ja muude ebaseaduslike rahavoogude vastu võitlemise 13. mai 2017. aasta Bari deklaratsioonis paluti OECD-l alustada arutelu võimalike viiside üle, mida võtta ette selliste skeemidega, mille eesmärk on hoida kõrvale ühise aruandlusstandardi kohasest aruandlusest või varjata tegelikke kasusaajaid läbipaistmatute struktuuride abil, kaaludes samuti kohustusliku teavitamise normide mudeleid, sarnaselt maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise tegevuskava 12. meetme aruandes esile toodud lähenemisviisiga maksude vältimise skeemide kohta.

               (5)

               On oluline meeles pidada, kuidas teatavad finantsvahendajad ja muud maksunõustajad paistavad olevat aktiivselt aidanud oma kliente raha välismaal peitmisel. Kuigi direktiiviga 2014/107/EL kehtestatud ühine aruandlusstandard on märkimisväärne edusamm maksualase läbipaistvuse raamistiku loomiseks liidus, vähemalt finantskontode alase teabe osas, on selles parandamisruumi.

               (6)

               Võimalikest maksude agressiivse piiriülese planeerimise skeemidest teavitamine võib aidata tõhusalt kaasa õiglase maksukeskkonna loomisele siseturul. Vahendajate kohustus teavitada maksuhaldureid teatavatest piiriülestest skeemidest, mida oleks võimalik kasutada maksude agressiivsel planeerimisel, oleks samm õiges suunas. Terviklikuma poliitika kujundamiseks oleks oluline, et teise sammuna pärast teabe esitamist vahetaksid maksuhaldurid teavet oma kolleegidega teistes liikmesriikides. Selline korraldus peaks tõstma ka ühise aruandlusstandardi tõhusust. Väga oluline on anda komisjonile juurdepääs piisavale hulgale teabele, et ta saaks jälgida käesoleva direktiivi nõuetekohast toimimist. Komisjoni juurdepääs teabele ei vabasta liikmesriiki kohustusest teatada komisjonile mis tahes riigiabist.

               (7)

               Tunnistatakse, et võimalikest maksude agressiivse piiriülese planeerimise skeemidest teavitamine saavutaks oma kavandatud heidutava mõju paremini, kui asjakohane teave jõuaks maksuhalduriteni varases etapis, st enne kui neid skeeme tegelikult kasutatakse. Liikmesriikide ametiasutuste töö hõlbustamiseks peaks teavitamisele järgnev teabe automaatne vahetamine toimuma kord kvartalis.

               (8)

               Selleks, et tagada siseturu nõuetekohane toimimine ja hoida ära lüngad kavandatud normide raamistikus, peaks teabe esitamise kohustus lasuma kõikidel osalejatel, kes on tavaliselt kaasatud aruantava piiriülese tehingu või selliste tehingute seeria väljatöötamisse, turustamisse, korraldamisse või haldamisse, ning samuti neil, kes abistavad või nõustavad. Samuti ei tohiks jätta tähelepanuta seda, et teatavatel juhtudel ei saa kohustada vahendajat kutsesaladuse hoidmise kohustuse tõttu teavet esitada, või vahendajat ei ole näiteks seetõttu, et maksumaksja kavandab ja kasutab skeemi ise. Oleks oluline, et sellisel juhul maksuhaldur ei kaotaks võimalust saada teavet maksuskeemidest, mis võivad olla seotud maksude agressiivse planeerimisega. Sellistel juhtudel tuleks teabe esitamise kohustus suunata maksumaksjale, kes saab skeemist kasu.

               (9)

               Maksude agressiivse planeerimise skeemid on aastate jooksul muutunud iseäranis mitmetahuliseks ning neid kohandatakse ja muudetakse pidevalt, et reageerida maksuhaldurite vastumeetmetele. Seda arvesse võttes oleks tõhusam püüda tuvastada võimalik maksude agressiivse planeerimise skeem nimekirja abil, mis koondab tehingute sellised omadused ja elemendid, mis kujutavad endast tõsist märki maksustamise vältimisest või kuritarvitustest, selmet määratleda maksude agressiivne planeerimine. Neid märke nimetatakse tunnusteks.

               (10)

               Kuna võimalikesse maksude agressiivse planeerimise skeemidesse puutuvalt peaks käesoleva direktiivi esmane eesmärk olema tagada siseturu nõuetekohane toimimine, on ülioluline, et reguleerimine liidu tasandil ei läheks kaugemale sellest, mis on vajalik kavandatud eesmärkide saavutamiseks. Seetõttu peaksid aruandluse ühised normid piirnema ainult piiriüleste olukordadega, st olukordadega, mis hõlmavad kas rohkem kui üht liikmesriiki või liikmesriiki ja kolmandat riiki. Sellistes olukordades esineb võimalik mõju siseturu toimimisele, mis õigustab vajadust kehtestada ühtne normistik ning mitte jätta kõnealune küsimus liikmesriikide tasandil lahendatavaks. Liikmesriik võib võtta samalaadseid täiendavaid riiklikke aruandlusmeetmeid, kuid teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ei tohiks automaatselt edastada mis tahes lisateavet, mis on kogutud lisaks sellele, mis on käesoleva direktiivi kohaselt teavitatav. Seda teavet tuleks vahetada taotluse korral või spontaanselt vastavalt kohaldatavatele normidele.

               (11)

               Arvestades, et aruantavad skeemid peaksid olema piiriülese mõõtmega, oleks oluline vahetada asjakohast teavet teiste liikmesriikide maksuhalduritega, et tagada käesoleva direktiivi maksimaalne tõhusus maksude agressiivse planeerimise takistamisel. Mehhanismi, mida kasutatakse teabe vahetamiseks piiriüleste eelotsuste ja siirdehindade eelkokkulepete osas, tuleks kasutada ka selleks, et hõlmata kohustuslik automaatne teabevahetus liidu maksuhaldurite vahel võimalike maksude agressiivse planeerimise piiriüleste skeemide puhul.

               (12)

               Automaatse teabevahetuse lihtsustamiseks ja ressursside tõhusaks kasutamiseks peaks teabevahetus toimuma liidu loodud ühise teabevõrgu (CCN) kaudu. Teave salvestataks maksustamise valdkonna halduskoostöö turvalises keskregistris. Liikmesriigid peaksid võtma rea korralduslikke meetmeid, sealhulgas meetmed, millega ühtlustatakse kogu vajaliku teabe edastamine tüüpvormi loomise teel. See peaks hõlmama ka kavandatava teabevahetuse keeleliste nõuete kindlaksmääramise ja CCN-võrgu vastava ajakohastamise.

               (13)

               Selleks et viia nii maksuhaldurite kui ka vahendajate kulud ja halduskoormus miinimumini ning tagada käesoleva direktiivi tõhusus maksude agressiivse planeerimise ärahoidmisel, peaks aruantavate piiriüleste skeemide alase automaatse teabevahetuse ulatus olema kooskõlas üleilmsete arengutega. Sätestada tuleks eriomane tunnus, mis kirjeldaks selliseid skeeme, mille eesmärk on kõrvale hoida automaatse teabevahetusega seotud aruandluskohustustest. Selle tunnuse kohaldamisel tuleks ühisel aruandlusstandardil põhinevaid finantskontode alase automaatse teabevahetuse kokkuleppeid käsitleda samaväärsetena direktiivi 2014/107/EL artikli 8 lõikes 3a ja selle I lisas sätestatud aruandluskohustustega. Kohaldades käesoleva direktiivi osasid, mis käsitlevad ühisest aruandlusstandardist kõrvalehoidmise skeeme ja skeeme, mis hõlmavad juriidilisi isikuid või õiguslikke moodustisi või muid sarnaseid üksusi, võiksid liikmesriigid näidete ja tõlgenduste allikana kasutada OECD tehtud tööd, eelkõige OECD kohustusliku teavitamise normide mudelit, mis käsitleb ühisest aruandlusstandardist kõrvalehoidmise skeeme ja läbipaistmatuid offshore-skeeme, samuti selle kommentaare, et tagada ühetaoline kohaldamine kõigis liikmesriikides eeldusel, et asjaomane tekst sobitub ELi õiguse sätetega.

               (14)

               Kuigi otsene maksustamine jääb endiselt liikmesriikide pädevusse, on asjakohane viidata äriühingu tulumaksu null- või nullilähedasele määrale ainult selleks, et selgelt määratleda selle tunnuse kohaldamisala, mis hõlmab piiriüleste tehingutega seotud skeeme, mille osas peaksid direktiivi 2011/16/EL kohaselt aru andma vahendajad või, kui see on asjakohane, maksumaksjad, ning mille osas peaksid pädevad asutused automaatselt teavet vahetama. Lisaks on asjakohane meelde tuletada, et maksude agressiivse planeerimise piiriüleste skeemide suhtes, mille peamine eesmärk või üks peamistest eesmärkidest on saada kohaldatava maksuõiguse sisu või eesmärgiga vastuolus olevat maksusoodustust, kohaldatakse nõukogu direktiivi (EL) 2016/1164 (9) artiklis 6 sätestatud üldiseid kuritarvituste vältimise nõudeid.

               (15)

               Selleks et parandada käesoleva direktiivi tõhusust, peaksid liikmesriigid kehtestama karistused käesolevat direktiivi rakendavate siseriiklike normide rikkumise eest. Sellised karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

               (16)

               Selleks et tagada käesoleva direktiivi ühetaolised rakendamistingimused, eelkõige seoses automaatse teabevahetusega maksuhaldurite vahel, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et võtta vastu piiratud arvu elementidega tüüpvorm, sealhulgas keeleline korraldus. Samadel põhjustel tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused, et võtta vastu vajalik praktiline korraldus maksualase halduskoostöö keskregistri uuendamiseks. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (10).

               (17)

               Euroopa Andmekaitseinspektoriga konsulteeriti vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 (11) artikli 28 lõikele 2. Isikuandmete mis tahes töötlemine käesoleva direktiivi raamistikus peab vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 95/46/EÜ (12) ja määrusele (EÜ) nr 45/2001.

               (18)

               Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid.

               (19)

               Kuna käesoleva direktiivi eesmärki – parandada siseturu toimimist, takistades maksude agressiivse piiriülese planeerimise skeemide kasutamist – ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga, kuna see on suunatud skeemidele, mis on välja töötatud, et potentsiaalselt ära kasutada turu ebatõhusust, mis tuleneb erinevate siseriiklike maksunormide omavahelistest seostest, saab seda paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, pidades eelkõige silmas, et see on piiratud piiriüleste skeemidega, mis puudutavad kas rohkem kui ühte liikmesriiki või liikmesriiki ja kolmandat riiki.

               (20)

               Direktiivi 2011/16/EL tuleks seetõttu vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2011/16/EL muudetakse järgmiselt.

               1)

               Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

                           a)

                           punkti 9 muudetakse järgmiselt:

                                       i)

                                       esimeses lõigus asendatakse punkt a järgmisega:

                                                   „a)

                                                   artikli 8 lõike 1 ning artiklite 8a, 8aa ja 8ab kohaldamisel eelnevalt määratletud teabe korrapärane edastamine eelnevalt kindlaksmääratud korrapäraste ajavahemike tagant teisele liikmesriigile ilma eelneva taotluseta. Artikli 8 lõike 1 kohaldamisel on viide kättesaadavale teabele seotud teavet edastava liikmesriigi maksutoimikus oleva teabega, mis on kättesaadav kooskõlas kõnealuses liikmesriigis teabe kogumist ja töötlemist käsitlevate menetlustega;“

                                       ii)

                                       esimeses lõigus asendatakse punkt c järgmisega:

                                                   „c)

                                                   kõikide käesoleva direktiivi sätete (välja arvatud artikli 8 lõiked 1 ja 3a ning artiklid 8a, 8aa ja 8ab) kohaldamisel käesoleva punkti alapunktides a ja b sätestatud eelnevalt määratletud teabe korrapärane edastamine.“;

                                       iii)

                                       teises lõigus asendatakse esimene lause järgmisega:
                                       „Artikli 8 lõigete 3a ja 7a, artikli 21 lõike 2, artikli 25 lõigete 2 ja 3 ning IV lisa kontekstis on kõigil mõistetel I lisas vastava määratluse kohta esitatud tähendus.“

                           b)

                           lisatakse järgmised punktid:

                                       „18.

                                       „piiriülene skeem“ – maksuplaneerimise skeem, mis puudutab kas üht või mitut liikmesriiki või liikmesriiki ja kolmandat riiki, kui täidetud on vähemalt üks järgmistest tingimustest:

                                                   a)

                                                   mitte kõik skeemis osalejad ei ole ühe ja sama jurisdiktsiooni maksuresidendid;

                                                   b)

                                                   üks või mitu skeemis osalejat on ühel ja samal ajal maksuresident (maksuresidendid) rohkem kui ühes jurisdiktsioonis;

                                                   c)

                                                   ühe või mitme skeemis osaleja majandustegevus toimub mõnes teises jurisdiktsioonis seal asuva püsiva tegevuskoha kaudu ja selle skeemi näol on tegemist püsiva tegevuskoha kogu majandustegevusega või osaga sellest;

                                                   d)

                                                   üks või mitu skeemis osalejat tegutseb mõnes teises jurisdiktsioonis, kus ta ei ole maksuresident (nad ei ole maksuresidendid) ja kus ei ole tekkinud tema (nende) püsivat tegevuskohta;

                                                   e)

                                                   selline skeem võib mõjutada automaatset teabevahetust või tegeliku kasusaaja tuvastamist.

                                             Käesoleva artikli punktide18–25, artikli 8abja IV lisa kohaldamisel hõlmab skeem ka skeemide seeriat. Need skeemid võivad koosneda rohkem kui ühest vaheastmest või osast;

                                       19.

                                       „aruantav piiriülene skeem“ – mis tahes piiriülene skeem, millel on vähemalt üks IV lisas loetletud tunnus;

                                       20.

                                       „tunnus“ – piiriülese skeemi joon või omadus, mis viitab võimalikule maksustamise vältimise ohule, nagu on loetletud IV lisas;

                                       21.

                                       „vahendaja“ – isik, kes töötab aruantava piiriülese skeemi välja, turustab või korraldab aruantavat piiriülest skeemi või teeb selle rakendamiseks kättesaadavaks või kes juhib selle rakendamist.
                                       See tähendab samuti igat isikut, kes kõiki tähtsust omavaid asjaolusid ja tingimusi arvesse võttes ning tuginedes kättesaadavale teabele ja enda erialastele teadmistele ja arusaamisele, mida on vaja selliste teenuste pakkumiseks, teab või kelle puhul võib õigustatult eeldada, et ta teab, et ta on võtnud ülesandeks pakkuda, otse või teiste isikute kaudu, abi, tuge või nõu aruantava piiriülese skeemi väljatöötamiseks, turustamiseks või korraldamiseks, selle rakendamiseks kättesaadavaks tegemiseks või selle rakendamise juhtimiseks. Igal isikul on õigus esitada tõendeid selle kohta, et ta ei teadnud või et tema puhul sai õigustatult eeldada, et ta ei teadnud, et ta oli seotud aruantava piiriülese skeemiga. Sel eesmärgil võib nimetatud isik viidata kõigile tähtsust omavatele asjaoludele ja tingimustele, samuti kättesaadavale teabele ja enda erialastele teadmistele ja arusaamisele.
                                       Selleks et olla vahendaja, peab isik vastama veel vähemalt ühele järgmistest tingimustest:

                                                   a)

                                                   isik on liikmesriigi maksuresident;

                                                   b)

                                                   tal on liikmesriigis püsiv tegevuskoht, mille kaudu osutatakse skeemiga seonduvaid teenuseid;

                                                   c)

                                                   isik on asutatud liikmesriigis või tema suhtes kehtivad liikmesriigi õigusnormid;

                                                   d)

                                                   isik on registreeritud liikmesriigis õigus- või maksualase nõustamise teenuseid või konsultatsiooniteenuseid pakkuva kutseühenduse juures;

                                       22.

                                       „asjaomane maksumaksja“ – isik, kellele on aruantav piiriülene skeem tehtud rakendamiseks kättesaadavaks või kes on valmis aruantavat piiriülest skeemi rakendama või kes on rakendanud nimetatud skeemi esimese etapi;

                                       23.

                                       artikli 8ab kohaldamisel tähendab „seotud ettevõtja“ isikut, kes on seotud teise isikuga vähemalt ühel järgmisel viisil:

                                                   a)

                                                   isik osaleb teise isiku juhtimises, olles sellises positsioonis, mis annab võimaluse teise isiku tegevust märkimisväärselt mõjutada;

                                                   b)

                                                   isik kontrollib teist isikut sellise osaluse kaudu, mis ületab 25 % hääleõigustest;

                                                   c)

                                                   isik omab teises isikus osalust, mis ületab otse või kaudselt 25 % omakapitalist;

                                                   d)

                                                   isikul on õigus vähemalt 25 %-le teise isiku kasumist.

                                             Kui punktides a kuni d osutatu kohaselt osaleb nimetatud sama isiku juhtimises rohkem kui üks isik või kui sama isikut kontrollib rohkem kui üks isik või kui samas isikus omab osalust rohkem kui üks isik või kui õigus sama isiku kasumile on rohkem kui ühel isikul, käsitatakse kõiki asjaomaseid isikuid seotud ettevõtjatena.
                                       Kui punktides a kuni d osutatu kohaselt osalevad samad isikud rohkem kui ühe isiku juhtimises või kui samad isikud kontrollivad rohkem kui ühte isikut või kui samad isikud omavad osalust rohkem kui ühes isikus või kui samadel isikutel on õigus rohkem kui ühe isiku kasumile, käsitatakse kõiki asjaomaseid isikuid seotud ettevõtjatena.
                                       Käesoleva punkti kohaldamisel omistatakse isikule, kes tegutseb üksuse hääleõigusest või osaluse omamisest tulenevate õiguste teostamisel teise isikuga ühiselt, ka selle teise isiku hääleõiguse või osaluse omamisest tulenevad õigused.
                                       Kaudse osaluse korral määratakse punktis c sätestatud osalus kindlaks, korrutades osaluse määrad iga järgneva astme tütarettevõtjas. Isikut, kes omab üle 50 % hääleõigustest käsitatakse 100 % hääleõiguse omanikuna.
                                       Füüsilist isikut, tema abikaasat ja tema otseseid alanejaid ja ülenejaid sugulasi käsitatakse ühe isikuna;

                                       24.

                                       „turustatav skeem“ – piiriülene skeem, mis on välja töötatud, turustatud, valmis rakendamiseks või on rakendamiseks kättesaadav sellisel kujul, mida ei ole vaja märkimisväärselt kohandada;

                                       25.

                                       „kohandatav skeem“ – kõik piiriülesed skeemid, mis ei ole turustatavad skeemid.“

               2)

               Lisatakse järgmine artikkel:
               „Artikkel 8ab
               Aruantavaid piiriüleseid skeeme puudutava kohustusliku automaatse teabevahetuse ulatus ja tingimused
               1.   Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, millega nõutakse, et vahendajad esitaksid aruantavaid piiriüleseid skeeme käsitleva teabe, mis on neile teada, nende valduses või kontrolli all, pädevatele asutustele 30 päeva jooksul alates

                           a)

                           aruantava piiriülese skeemi rakendamiseks kättesaadavaks tegemise päevast või

                           b)

                           aruantava piiriülese skeemi rakendamiseks valmisoleku päevale järgnevast päevast või

                           c)

                           päevast, mil tehakse esimene samm aruantava piiriülese skeemi rakendamiseks,

                     olenevalt sellest, milline päev on varasem.
               Olenemata esimeses lõigus sätestatust nõutakse artikli 3 punkti 21 teises lõigus osutatud vahendajatelt samuti teabe esitamist 30 päeva jooksul alates päevast, mil nad andsid otse või teiste isikute kaudu abi, toetust või nõu.
               2.   Turustatavate skeemide puhul võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed, et nõuda vahendajalt iga kolme kuu tagant ajakohastatud perioodilise aruande esitamist, mis sisaldab lõike 14 punktides a, d, g ja h osutatud uut esitatavat teavet, mis on saanud kättesaadavaks pärast viimase aruande esitamist.
               3.   Kui vahendaja on kohustatud esitama teabe aruantavate piiriüleste skeemide kohta rohkem kui ühe liikmesriigi pädevatele asutustele, esitatakse selline teave üksnes liikmesriigis, mis on allpool loetelus nimetatud esimesena:

                           a)

                           liikmesriik, mille maksuresident vahendaja on;

                           b)

                           liikmesriik, kus vahendajal on püsiv tegevuskoht, mille kaudu osutatakse skeemiga seotud teenuseid;

                           c)

                           liikmesriik, kus vahendaja on asutatud või mille õigusnorme tema suhtes kohaldatakse;

                           d)

                           liikmesriik, kus vahendaja on registreeritud õigus-, maksualaseid või konsultatsiooniteenuseid pakkuva kutseühenduse juures.

                     4.   Kui vahendajal tekib lõike 3 alusel aruandluskohustus mitmes liikmesriigis, vabastatakse ta teabe esitamisest, kui ta siseriikliku õiguse kohaselt tõendab, et sama teave on esitatud teises liikmesriigis.
               5.   Iga liikmesriik võib võtta vajalikke meetmeid, et anda vahendajatele õigus loobuda aruantava piiriülese skeemi kohta teabe esitamisest, kui aruandluskohustus võib olla vastuolus selle liikmesriigi õiguse kohase kutsesaladuse hoidmise kohustusega. Sellisel juhul võtab iga liikmesriik vajalikud meetmed, millega nõutakse, et vahendajad teataksid viivitamata mis tahes muudest vahendajatest, või kui selliseid vahendajaid ei ole, siis teavitataks maksumaksjat tema lõike 6 kohasest aruandluskohustusest.
               Vahendajatele võib anda esimese lõigu kohase loobumisõiguse üksnes sellises ulatuses, milles nad tegutsevad nende kutseala reguleerivate asjaomaste siseriiklike õigusnormide kohaldamisalas.
               6.   Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed sellise nõude kehtestamiseks, et kui vahendaja puudub või kui vahendaja teatab asjaomasele maksumaksjale või teisele vahendajale lõike 5 kohase loobumisõiguse kohaldamisest, on aruantavatest piiriülestest skeemidest teabe esitamise kohustus teisel teate saanud vahendajal või sellise vahendaja puudumise korral asjaomasel maksumaksjal.
               7.   Asjaomane maksumaksja, kellel on teabe esitamise kohustus, esitab teabe 30 päeva jooksul alates päevast, mil aruantav piiriülene skeem tehakse asjaomasele maksumaksjale rakendamiseks kättesaadavaks või kui see on asjaomase maksumaksja poolseks rakendamiseks valmis või kui asjaomane maksumaksja on teinud esimese sammu selle rakendamisel, olenevalt sellest, mis leiab aset esimesena.
               Kui asjaomane maksumaksja on kohustatud esitama teabe aruantava piiriülese skeemi kohta rohkem kui ühe liikmesriigi pädevale asutusele, esitatakse selline teave üksnes selle liikmesriigi pädevatele asutustele, mis on allpool loetelus nimetatud esimesena:

                           a)

                           liikmesriik, mille maksuresident asjaomane maksumaksja on;

                           b)

                           liikmesriik, kus asjaomasel maksumaksjal on püsiv tegevuskoht, mis saab skeemist kasu;

                           c)

                           liikmesriik, kus asjaomane maksumaksja saab tulu või toodab kasumit, kuigi ta ei ole maksuresident ja tal ei ole püsivat tegevuskohta üheski liikmesriigis;

                           d)

                           liikmesriik, kus asjaomane maksumaksja tegutseb, kuigi ta ei ole maksuresident ja tal ei ole püsivat tegevuskohta üheski liikmesriigis.

                     8.   Kui asjaomasel maksumaksjal on lõike 7 kohaselt mitmekordne aruandluskohustus, vabastatakse ta teabe esitamisest, kui ta siseriikliku õiguse kohaselt tõendab, et sama teave on esitatud teises liikmesriigis.
               9.   Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed sellise nõude kehtestamiseks, et kui vahendajaid on rohkem kui üks, on aruantava piiriülese skeemi kohta teabe esitamise kohustus kõikidel sama aruantava piiriülese skeemiga seotud vahendajatel.
               Vahendaja vabastatakse teabe esitamisest üksnes juhul, kui ta siseriikliku õiguse kohaselt tõendab, et lõikes 14 osutatud sama teabe on juba esitanud teine vahendaja.
               10.   Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed sellise nõude kehtestamiseks, et kui teabe esitamise kohustus on asjaomasel maksumaksjal ja kui asjaomaseid maksumaksjaid on rohkem kui üks, on lõike 6 kohase teabe esitajaks see maksumaksja, kes on allpool loetelus nimetatud esimesena:

                           a)

                           asjaomane maksumaksja, kes on aruantava piiriülese skeemi väljatöötamises vahendajaga kokku leppinud;

                           b)

                           asjaomane maksumaksja, kes juhib skeemi rakendamist.

                     Asjaomased maksumaksjad vabastatakse teabe esitamisest üksnes juhul, kui nad siseriikliku õiguse kohaselt tõendavad, et lõikes 14 osutatud sama teabe on juba esitanud teine asjaomane maksumaksja.
               11.   Iga liikmesriik võib võtta vajalikud meetmed sellise nõude kehtestamiseks, et iga asjaomane maksumaksja esitab maksuhaldurile teabe tema poolt skeemi kasutamise kohta igal aastal, mil ta seda kasutab.
               12.   Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et nõuda vahendajatelt ja asjaomastelt maksumaksjatelt teabe esitamist nende aruantavate piiriüleste skeemide kohta, mille rakendamiseks tehti esimene samm käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva ja kohaldamise kuupäeva vahelisel ajal. Vastavalt kas vahendajad või asjaomased maksumaksjad esitavad kõnealuseid aruantavaid piiriüleseid skeeme käsitleva teabe 31. augustiks 2020.
               13.   Selle liikmesriigi pädev asutus, kellele teave käesoleva artikli lõigete 1–12 kohaselt esitati, edastab käesoleva artikli lõikes 14 osutatud teabe automaatse teabevahetuse teel kõigi teiste liikmesriikide pädevatele asutustele vastavalt artikli 21 alusel vastu võetud praktilisele korraldusele.
               14.   Teave, mida liikmesriigi pädev asutus peab lõike 13 kohaselt edastama, sisaldab vastavalt asjaoludele järgmist:

                           a)

                           vahendajate ja asjaomaste maksumaksjate tuvastamist võimaldavad andmed, sh nimi, sünniaeg ja -koht (füüsilise isiku puhul), maksuresidentsus, maksukohustuslasena registreerimise number ning vajadusel isikud, kes on asjaomase maksumaksjaga seotud ettevõtjad;

                           b)

                           IV lisas loetletud nende tunnuste üksikasjad, mis muudavad piiriülese skeemi aruantavaks;

                           c)

                           aruantava piiriülese skeemi sisu kokkuvõte, sh viide nimele, mille all seda tavaliselt teatakse (kui see on olemas) ning üldsõnaline kirjeldus asjaomaste majandustegevuste või tehingute kohta, avaldamata seejuures äri-, tööstus- või kutsesaladust ega turustusprotsessi ega sellist teavet, mille esitamine oleks vastuolus avaliku korraga;

                           d)

                           kuupäev, mil tehti või tehakse esimene samm aruantava piiriülese skeemi rakendamiseks;

                           e)

                           aruantava piiriülese skeemi aluseks olevate siseriiklike õigusnormide üksikasjad;

                           f)

                           aruantava piiriülese skeemi väärtus;

                           g)

                           asjaomas(t)e maksumaksja(te)ga seotud liikmesriik ja kõik teised liikmesriigid, keda aruantav piiriülene skeem tõenäoliselt puudutab;

                           h)

                           kõik teised isikud liikmesriigis, keda aruantav piiriülene skeem tõenäoliselt mõjutab, tuues välja, milliste liikmesriikidega on sellised isikud seotud.

                     15.   Asjaolu, et maksuhaldur aruantava piiriülese skeemi osas meetmeid ei võta ei tähenda selle skeemi kehtivuse või maksustamislahenduse heakskiitmist.
               16.   Käesoleva artikli lõikes 13 osutatud teabevahetuse hõlbustamiseks võtab komisjon artikli 20 lõikes 5 sätestatud tüüpvormi kehtestamise korra osana vastu käesoleva artikli rakendamiseks vajaliku praktilise korralduse, sealhulgas käesoleva artikli lõikes 14 sätestatud teabe edastamise standardimise meetmed.
               17.   Komisjonile ei võimaldata juurdepääsu lõike 14 punktides a, c ja h osutatud teabele.
               18.   Automaatne teabevahetus toimub ühe kuu jooksul alates selle kvartali lõpust, mille jooksul teave esitati. Esimest korda esitatakse teave 31. oktoobriks 2020.“

               3)

               Artikli 20 lõige 5 asendatakse järgmisega:
               „5.   Komisjon kehtestab tüüpvormid, sh keelelise korralduse kohta, artikli 26 lõikes 2 osutatud korras järgmistel juhtudel:

                           a)

                           automaatseks teabevahetuseks piiriüleste eelotsuste ja siirdehinna eelkokkulepete kohta vastavalt artiklile 8a enne 1. jaanuari 2017;

                           b)

                           automaatseks teabevahetuseks aruantavate piiriüleste skeemide kohta vastavalt artiklile 8ab enne 30. juunit 2019.

                     Need tüüpvormid sisaldavad üksnes artikli 8a lõikes 6 ja artikli 8ab lõikes 14 loetletud vahetatava teabe elemente ja muid selliste elementidega seotud andmevälju, mis on vajalikud artiklite 8a ja 8ab eesmärkide saavutamiseks.
               Esimeses lõigus osutatud keeleline korraldus ei või takistada liikmesriike edastamast artiklites 8a ja 8ab osutatud teavet liidu mis tahes ametlikus keeles. Keelelise korraldusega võidakse siiski ette näha, et teabe peamised elemendid esitatakse ka mõnes muus liidu ametlikus keeles.“

               4)

               Artikli 21 lõige 5 asendatakse järgmisega:
               „5.   Komisjon töötab 31. detsembriks 2017 välja liikmesriikide maksustamisalase halduskoostöö turvalise keskregistri, kuhu kantakse artikli 8a lõigete 1 ja 2 alusel edastatav teave, et täita nimetatud lõigetes sätestatud automaatse teabevahetuse nõuet, ning tagab sellele registrile tehnilise ja logistilise toe.
               Komisjon töötab 31. detsembriks 2019 välja liikmesriikide maksustamisalase halduskoostöö turvalise keskregistri, kuhu kantakse artikli 8ab lõigete 13, 14 ja 16 alusel edastatav teave, et täita nimetatud lõigetes sätestatud automaatse teabevahetuse nõuet, ning tagab sellele registrile tehnilise ja logistilise toe.
               Registrisse kantud teabele on juurdepääs kõigi liikmesriikide pädevatel asutustel. Registrisse kantud teabele on juurdepääs ka komisjonil, võttes arvesse artikli 8a lõikes 8 ja artikli 8ab lõikes 17 sätestatud piiranguid. Komisjon võtab vastu vajaliku praktilise korralduse kooskõlas artikli 26 lõikes 2 osutatud menetlusega.
               Enne sellise turvalise keskregistri töövalmiduse saavutamist toimub artikli 8a lõigetes 1 ja 2 ning artikli 8ab lõigetes 13, 14 ja 16 sätestatud automaatne teabevahetus vastavalt käesoleva artikli lõikele 1 ja kooskõlas kohaldatava praktilise korraldusega.“

               5)

               Artikli 23 lõige 3 asendatakse järgmisega:
               „3.   Liikmesriigid edastavad igal aastal komisjonile hinnangu artiklites 8, 8a, 8aa ja 8ab osutatud automaatse teabevahetuse tõhususe kohta ja saavutatud praktilised tulemused. Komisjon kehtestab rakendusaktidega nimetatud iga-aastase hinnangu vormi ja edastamise tingimused. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 26 lõikes 2 osutatud menetlusega.“

               6)

               Artikkel 25a asendatakse järgmisega:
               „Artikkel 25a
               Karistused
               Liikmesriigid kehtestavad normid karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel vastu võetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral, mis puudutavad artiklit 8aa ja artiklit 8ab, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.“

               7)

               Artikkel 27 asendatakse järgmisega:
               „Artikkel 27
               Aruandlus
               1.   Iga viie aasta järel alates 1. jaanuarist 2013 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta.
               2.   Iga kahe aasta järel alates 1. juulist 2020 hindavad liikmesriigid ja komisjon IV lisa asjakohasust ja komisjon esitab nõukogule aruande. Kui see on asjakohane, lisatakse aruandele seadusandlik ettepanek.“

               8)

               Lisatakse IV lisa, mille tekst on esitatud käesoleva direktiivi lisas.

         Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2019. Nad teatavad nendest viivitamata komisjonile.
   Nad kohaldavad neid norme alates 1. juulist 2020.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 25. mai 2018

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         V. GORANOV

      (1)  1. märtsi 2018. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (2)  18. jaanuari 2018. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (3)  Nõukogu 15. veebruari 2011. aasta direktiiv 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö ja direktiivi 77/799/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 64, 11.3.2011, lk 1).

      (4)  Nõukogu 9. detsembri 2014. aasta direktiiv 2014/107/EL, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas (ELT L 359, 16.12.2014, lk 1).

      (5)  Nõukogu 8. detsembri 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/2376, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas (ELT L 332, 18.12.2015, lk 1).

      (6)  Nõukogu 25. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/881, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas (ELT L 146, 3.6.2016, lk 8).

      (7)  Nõukogu 6. detsembri 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/2258, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses maksuhaldurite juurdepääsuga rahapesuvastasele teabele (ELT L 342, 16.12.2016, lk 1).

      (8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).

      (9)  Nõukogu 12. juuli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1164, millega nähakse ette siseturu toimimist otseselt mõjutavate maksustamise vältimise viiside vastased eeskirjad (ELT L 193, 19.7.2016, lk 1).

      (10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

      (11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

      (12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31).

      LISA
      „
            IV LISA

               TUNNUSED

            I osa.   Peamise eelise kriteeriumid
            A kategooria kohaseid üldiseid tunnuseid ja B kategooria kohaseid ning C kategooria punkti 1 alapunkti b alapunkti i ning alapunktide c ja d kohaseid spetsiifilisi tunnuseid võib arvesse võtta üksnes siis, kui need vastavad nn peamise eelise kriteeriumidele.
            Kriteeriumid on täidetud, kui on võimalik kindlaks teha, et kõiki asjaomaseid tõsiasju ja asjaolusid arvesse võttes on skeemist mõistlikult eeldatav peamine eelis või üks peamisest eelistest maksueelise saamine.
            Seoses C kategooria punkti 1 kohase tunnusega ei saa C kategooria punkti 1 alapunkti b alapunktis i ning C kategooria punkti 1 alapunktides b, i c või d sätestatud tingimuste esinemist üksinda pidada põhjuseks, mille alusel järeldada, et skeem vastab peamise eelise kriteeriumidele.
            II osa.   Tunnuste kategooriaid
            A.   Peamise eelise kriteeriumidega seotud üldised tunnused

                        1.

                        Skeem, mille raames asjaomane maksumaksja või skeemis osaleja kohustub täitma konfidentsiaalsuse tingimust, millega võidakse ette näha, et ta ei või avaldada seda, kuidas skeem talle teiste vahendajate ja maksuhaldurite ees maksueelise annab.

                        2.

                        Skeem, mille raames on vahendajal õigus saada skeemi eest tasu (või intressi, rahastamiskulude ja muude kulude hüvitisi) ja nimetatud tasu määratakse kindlaks järgmiselt:

                                    a)

                                    skeemi alusel saadud maksueelise suuruse järgi või

                                    b)

                                    selle järgi, kas skeemi alusel maksueelis tegelikult saadi. See hõlmaks vahendaja kohustust tasu osaliselt või tervikuna tagasi maksta, kui skeemi alusel oodatud maksueelist osaliselt või täielikult ei saadud.

                        3.

                        Skeem, millel on olemas põhjalikult standarditud dokumendid ja/või struktuur ning mis on kättesaadav enam kui ühele asjaomasele maksumaksjale, ilma et see peaks olema rakendamiseks märkimisväärselt kohandatud.

                  B.   Peamise eelise kriteeriumidega seotud spetsiifilised tunnused

                        1.

                        Skeem, mille raames selles osaleja teeb kunstlikke tehinguid, mis hõlmavad kahjumit tootva ettevõtte omandamist, sellise ettevõtte põhitegevuse lõpetamist ja selle kahjumi kasutamist oma maksukohustuse vähendamise eesmärgil, sealhulgas selle kahjumi üleandmist teise jurisdiktsiooni või kahjumi kiirendatud kasutamist.

                        2.

                        Skeem, mis annab võimaluse näidata saadud tulu vara, kingituste või muu tulukategooriana, mida maksustatakse väiksema määraga või mis on maksustamisest vabastatud.

                        3.

                        Skeem, mis hõlmab karusselltehinguid, mille eesmärk on vahendite edasi-tagasi paigutamine, näiteks vahendavate üksuste kaudu ilma muu esmase ärilise eesmärgita, või tehinguid, millel on vastastikku tasaarveldav või tühistav mõju, või tehinguid, millel on muud sarnased omadused.

                  C.   Piiriüleste tehingutega seotud spetsiifilised tunnused

                        1.

                        Skeem, mis hõlmab seotud ettevõtjate vahelisi mahaarvatavaid piiriüleseid makseid, kui esineb vähemalt üks järgmistest asjaoludest:

                                    a)

                                    makse saaja ei ole ühegi maksujurisdiktsiooni maksuresident;

                                    b)

                                    juhul, kui makse saaja ka on mõne maksujurisdiktsiooni maksuresident, siis:

                                                i)

                                                selles jurisdiktsioonis ei kohaldata mingit äriühingu tulumaksu või kohaldatakse äriühingu tulumaksu null- või nullilähedase määraga, või

                                                ii)

                                                see jurisdiktsioon on kantud nende kolmandate riikide ja jurisdiktsioonide loetellu, keda kõikide liikmesriikide poolt või OECD raames on hinnatud kui koostööd mittetegevaid jurisdiktsioone;

                                    c)

                                    makse suhtes kohaldatakse täielikku maksuvabastust jurisdiktsioonis, kus makse saaja on maksuresident;

                                    d)

                                    makse suhtes kohaldatakse soodsamat maksurežiimi jurisdiktsioonis, kus makse saaja on maksuresident.

                        2.

                        Ühe ja sama vara amortisatsiooni kuluarvatakse maha rohkem kui ühes jurisdiktsioonis.

                        3.

                        Sama tululiigi või vara topeltmaksustamise kõrvaldamist taotletakse rohkem kui ühes jurisdiktsioonis.

                        4.

                        On olemas skeem, mis hõlmab vara üleandmist ja mille puhul on asjassepuutuvates jurisdiktsioonides märkimisväärne erinevus selles, millist summat peetakse tasumisele kuuluvaks selle vara eest.

                  D.   Automaatset teabevahetust ja tegelikku kasusaajat puudutavad spetsiifilised tunnused

                        1.

                        Skeem, mis võib mõjuda õõnestavalt liidu või sarnaste kokkulepete rakendamiseks vastuvõetud õigusaktidega kehtestatud aruandluskohustusele, mis puudutab finantskontode alase teabe automaatset vahetamist, sealhulgas kokkuleppeid kolmandate riikidega, või mis kasutab ära sellise õigusliku regulatsiooni või kokkulepete puudumist. Sellised skeemid hõlmavad vähemalt järgmisi tunnuseid:

                                    a)

                                    sellise konto, toote või investeeringu kasutamine, mis ei ole finantskonto või mida ei soovita kasutada finantskontona, kuid millel on finantskontoga sisuliselt sarnased tunnused;

                                    b)

                                    finantskontode või -vara üleandmine sellistesse jurisdiktsioonidesse või selliste jurisdiktsioonide ärakasutamine, kes ei ole võtnud kohustust vahetada finantskontode alast automaatset teavet asjaomase maksumaksja residentsusriigiga;

                                    c)

                                    tulu ja kapitali ümberklassifitseerimine sellisteks toodeteks või makseteks, mille suhtes finantskontosid käsitleva automaatse teabevahetuse regulatsiooni ei kohaldata;

                                    d)

                                    finantsasutuse või finantskonto või sellel kontol olevate varade ülekandmine või ümberkujundamine selliseks finantsasutuseks või finantskontoks või varadeks, mille suhtes finantskontode alase automaatse teabevahetuse aruandluskohustust ei kohaldata;

                                    e)

                                    selliste juriidiliste isikute, õiguslike moodustiste või struktuuride kasutamine, mis välistavad või millega tahetakse välistada ühe või mitme kontoomaniku või kontrolliva isiku kohta finantskontode alase automaatse teabevahetuse kohase teabe esitamine;

                                    f)

                                    skeemid, mis õõnestavad hoolsusmeetmeid või mis kasutavad ära nõrku kohti hoolsusmeetmetes, mida finantsasutused kohaldavad finantskontode alase teabe esitamise kohustuse täitmiseks, sealhulgas selliste jurisdiktsioonide ärakasutamine, kus rahapesuvastaste õigusaktide täitmise tagamine on ebapiisav või nõrk või kus juriidilistele isikutele ja õiguslikele moodustistele esitatavad läbipaistvusnõuded on nõrgad.

                        2.

                        Läbipaistmatut seaduslike omanike või tegelike kasusaajate ahelat hõlmav skeem, kus kasutatakse selliseid isikuid, õiguslikke moodustisi või struktuure:

                                    a)

                                    kellel puudub sisuline majandustegevus, mida toetaksid piisavad töötajad, seadmed, vara ja ruumid, ning

                                    b)

                                    kes on asutatud või loodud või keda juhitakse või kontrollitakse või kes asuvad mistahes teises jurisdiktsioonis, mis ei ole nende isikute, õiguslike moodustiste või struktuuride valduses oleva vara ühe või mitme tegeliku kasusaaja asukoha jurisdiktsioon, ning

                                    c)

                                    kus selliste direktiivis (EL) 2015/849 määratletud isikute, õiguslike moodustiste või struktuuride tegelike kasusaajate tuvastamine on muudetud võimatuks.

                  E.   Siirdehindu puudutavad spetsiifilised tunnused

                        1.

                        Skeem, mis hõlmab ühepoolselt nn safe-harbour normide kasutamist.

                        2.

                        Skeem, mis hõlmab raskesti hinnatava immateriaalse vara üleandmist. Mõiste „raskesti hinnatav immateriaalne vara“ hõlmab immateriaalset vara või sellega seotud õigusi, mille puhul selle ülekandmisel seotud ettevõtjate vahel:

                                    a)

                                    puuduvad usaldusväärsed võrreldavad tehingud ning

                                    b)

                                    tehingute tegemise ajal on üleantava immateriaalse vara eeldatavalt saadavate tulevaste rahavoogude või sissetulekute prognoosid või kõnealuse immateriaalse vara hindamisel kasutatavad eeldused äärmiselt ebakindlad, muutes keeruliseks selle immateriaalse vara lõpliku tulukuse prognoosimise selle üleandmise ajal.

                        3.

                        Skeem, mis hõlmab grupisisest piiriülest ülesannete, riskide või varade üleandmist, mille puhul väheneb ülesannete, riskide või varade üleandja prognoositav intressi- ja maksueelne aastakasum (EBIT) üleandmisele järgneva kolme aasta jooksul üle 50 % võrreldes prognoositava maksueelse intressi- ja maksueelse kasumiga olukorras, kus üleandmist ei oleks toimunud.

                  “