title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/40/EÜ, 6. mai 2009 , mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatuse kohta (uuesti sõnastatud) (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               6.6.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 141/12

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/40/EÜ,
   6. mai 2009,
   mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatuse kohta
   (uuesti sõnastatud)
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 71,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
   olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,
   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 20. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/96/EÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Kuna kõnealusesse direktiivi tehakse uusi muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada.

               (2)

               Ühise transpordipoliitika raames peaksid ühendusesisese maanteeliikluse teatud tingimused nii kohaldatavate ohutus- kui ka konkurentsitingimuste osas olema liikmesriikidest pärit vedajatele kõige soodsamad.

               (3)

               Maanteeliikluse tihenemine ning sellega kaasneva ohu ja negatiivsete mõjude kasv põhjustab kõikides liikmesriikides samalaadseid tõsiseid ohutusprobleeme.

               (4)

               Testimine sõiduki tööea jooksul peaks olema suhteliselt lihtne, kiire ning odav.

               (5)

               Ühenduse miinimumnõuded ja käesolevas direktiivis loetletud sõlmede testimiseks kasutatavad meetodid tuleks seepärast ette näha üksikdirektiividega.

               (6)

               Üksikdirektiividega ettenähtud nõudeid ja meetodeid on tarvis kiiresti kohandada tehnika arenguga ning selleks vajalike meetmete hõlbustamiseks tuleb ette näha menetlus liikmesriikide ja komisjoni tihedaks koostööks mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatuse direktiivi tehnika arenguga kohandamise komitees.

               (7)

               Võttes arvesse varustuse ja meetodite erinevusi ühenduses, oleks keeruline kindlaks määrata pidurisüsteemide õhusurvemääranguid, rakendusaegasid jm.

               (8)

               Kõik sõidukite testimisega seotud isikud on ühel meelel, et testimismeetod ning eriti asjaolu, kas sõidukit testitakse laadituna, osaliselt laadituna või tühjalt, võivad mõjutada testijate veendumust pidurisüsteemi kasutuskõlblikkuses.

               (9)

               Seda veendumust aitaks tugevdada erineval määral koormatud sõiduki pidurdusjõu kontrollväärtuste kindlaksmääramine iga sõidukimudeli puhul. Käesolev direktiiv peaks võimaldama nimetatud viisil testimist alternatiivina testimisele iga sõidukiliigi minimaalsete kontrollväärtuste alusel.

               (10)

               Pidurisüsteemide osas peaks käesoleva direktiivi reguleerimisala laienema peamiselt sõidukitele, millele on vastavalt nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivile 71/320/EMÜ (teatavate kategooriate mootorsõidukite ja nende haagiste piduriseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (5) antud osa tüübikinnitustunnistus, ehkki on teada, et teatavat liiki sõidukitele on nimetatud tunnistused välja antud riigisiseste normide alusel, mis võivad selle direktiivi nõuetest erineda.

               (11)

               Liikmesriigid võivad pidurdustesti laiendada ka käesolevas direktiivis sätestamata sõidukitele või testitavatele sõlmedele.

               (12)

               Liikmesriigid võivad pidurdustesti karmistada või suurendada testimissagedust.

               (13)

               Käesoleva direktiivi eesmärk on korrapäraste heitgaasitestidega hoida sõiduki kogu tööea jooksul selle heitgaaside tase madalal ning tagada, et enim õhku saastavad sõidukid kõrvaldatakse kasutusest, kuni need on läbinud nõuetekohase hoolduse.

               (14)

               Vale seadistus ja ebapiisav hooldus kahjustab lisaks mootorile ka keskkonda, põhjustades suuremat saastet ja kütusekulu. Oluline on arendada keskkonnasõbralikku transporti.

               (15)

               Survesüütemootoritel (diiselmootoritel) peetakse heitgaaside opaaksust piisavaks näitajaks, et teha kindlaks, kuivõrd sõiduki mootorit on hooldatud heitgaaside osas.

               (16)

               Ottomootoritel (bensiinimootoritel) peetakse mootori tühikäigul summutitorust väljapaisatavat süsinikmonooksiidi piisavaks näitajaks, et teha kindlaks, kuivõrd sõiduki mootorit on hooldatud heitgaaside osas.

               (17)

               Tõenäoliselt ei läbi korrapäraselt hooldamata sõidukitest suur osa heitgaasitesti.

               (18)

               Bensiinimootoriga sõidukite puhul, mille tüübikinnitusnõuetega on ette nähtud tõhustatud heitgaasi kontrollimise süsteem, nt lambda-anduriga kolmeastmeline katalüsaator, peavad korrapäraste heitgaasitestide nõuded olema rangemad kui tavaliste sõidukite puhul.

               (19)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta direktiiviga 98/69/EÜ (mootorsõidukite heitgaaside tekitatud õhusaaste vastu võetavate meetmete kohta) (6) nõutakse alates 2000. aastast diagnostikasüsteemide (OBD-süsteemide) paigaldamist bensiinimootoriga autodele ning tarbesõidukitele, et jälgida sõiduki heitgaasi kontrollsüsteemi tööd sõiduki kasutamise ajal. Ka uutel diiselmootoriga autodel peavad OBD-süsteemid olema alates 2003. aastast.

               (20)

               Liikmesriigid võivad vajaduse korral käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jätta teatavad ajaloolise väärtusega sõidukid. Ka võivad nad selliste sõidukite testimiseks ette näha oma nõuded. Selline õigus ei tohi siiski kaasa tuua rangemaid nõudeid kui need, millest lähtudes nimetatud sõidukid on algselt projekteeritud.

               (21)

               Enamiku kiiruspiirikutega varustatud sõidukite testimiseks on olemas lihtsad ja üldlevinud diagnostikasüsteemid, mida tehnoülevaatuse organisatsioonid saavad kasutada. Nende sõidukite puhul, millele selliste hõlpsasti kättesaadavate diagnostikariistadega ligi ei pääse, peavad ametivõimud kasutama kas sõiduki tootja käest saadavaid seadmeid või ette nägema, et tunnustatakse sõiduki tootja või selle frantsiisiettevõtte väljaantud ülevaatustunnistusi.

               (22)

               Kiiruspiiriku nõuetekohase toimimise korrapärane kontroll tuleks muuta hõlpsamaks nende sõidukite puhul, millele on paigaldatud uued sõidumeerikud (digitaaltahhograaf) vastavalt nõukogu 24. septembri 1998. aasta määrusele (EÜ) nr 2135/98, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ja direktiivi 88/599/EMÜ, mis käsitleb määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 rakendamist (7). Uutele sõidukitele on nimetatud seadmed paigaldatud alates 2003. aastast.

               (23)

               Taksodele ja kiirabiautodele esitatavad tehnilised nõuded on samad, mis sõiduautode puhul. Kontrollitavate sõlmede loetelu võib seega olla sama, kuigi testimissagedus on teine.

               (24)

               Iga liikmesriik peab oma jurisdiktsiooni piires tagama, et tehnoülevaatus tehtaks metoodiliselt ning kõrgel tasemel.

               (25)

               Komisjon peaks kontrollima käesoleva direktiivi rakendamist praktikas.

               (26)

               Kuna kavandatud meetme eesmärke, nimelt tehnoülevaatust käsitlevate normide ühtlustamist, maanteeveoettevõtjate vahelise konkurentsi kahjustamise vältimist ning sõidukite nõuetekohase kontrolli ja hoolduse tagamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning kõnealuse meetme ulatuse tõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               (27)

               Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (8).

               (28)

               Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus määrata kindlaks sõlmede testimise teatavad miinimumnõuded ja meetodid ning kohandada need tehnika arenguga. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähem olulisi sätteid, täiendades seda uute vähem oluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

               (29)

               Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud III lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtpäevadega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   I   PEATÜKK

      ÜLDSÄTTED

   Artikkel 1
   1.   Igas liikmesriigis läbivad selles riigis registreeritud mootorsõidukid ja nende haagised ning poolhaagised korrapärase tehnoülevaatuse vastavalt käesolevale direktiivile.
   2.   Tehnoülevaatusega hõlmatud sõidukiliigid, tehnoülevaatuse sagedus ning testitavad sõlmed on loetletud I ja II lisas.
   Artikkel 2
   Käesoleva direktiiviga ette nähtud tehnoülevaatuse teeb riik või riigi poolt selleks volitatud avalik-õiguslik asutus või riigi poolt määratud ning tema otsese järelevalve alla kuuluvad organisatsioonid või asutused, sealhulgas nõuetekohaselt volitatud eraõiguslikud organisatsioonid. Eelkõige juhul, kui sõidukite testimiskeskusteks määratud asutused teevad ka mootorsõidukite remonti, võtavad liikmesriigid kõik meetmed, et tagada sõidukite ülevaatuse objektiivsus ja hea kvaliteet.
   Artikkel 3
   1.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikuks peetavad meetmed, et oleks võimalik tõendada, et sõiduk on läbinud vähemalt käesoleva direktiivi sätetele vastava tehnoülevaatuse.
   Need meetmed tehakse teatavaks teistele liikmesriikidele ja komisjonile.
   2.   Teise liikmesriigi poolt väljaantud tõendit selle kohta, et selle riigi territooriumil registreeritud mootorsõiduk koos haagise või poolhaagisega on läbinud vähemalt käesoleva direktiivi sätetele vastava tehnoülevaatuse, tunnustab iga liikmesriik samadel alustel kui tema enda väljaantud tõendeid.
   3.   Liikmesriigid kohaldavad vajalikke protseduure, et võimaluste piires veenduda nende territooriumil registreeritud sõidukite pidurdusvõime vastavuses käesoleva direktiivi nõuetele.
   II   PEATÜKK

      ERANDID

   Artikkel 4
   1.   Liikmesriikidel on õigus jätta käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja relvajõududele, korrakaitsejõududele ja tuletõrjele kuuluvad sõidukid.
   2.   Liikmesriigid võivad pärast komisjoniga konsulteerimist käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jätta teatavad eritingimustes kasutatavad sõidukid ning sõidukid, mida avalikel teedel kunagi ei kasutata või kasutatakse väga harva, sealhulgas enne 1. jaanuari 1960 valmistatud või ajutiselt kasutusest kõrvaldatud ajaloolise väärtusega sõidukid, või kohaldada nende suhtes erisätteid.
   3.   Liikmesriigid võivad pärast komisjoniga konsulteerimist kehtestada oma testimisnõuded sõidukitele, millel loetakse olevat ajalooline väärtus.
   Artikkel 5
   Olenemata I ja II lisa sätetest võivad liikmesriigid

               a)

               nihutada esimese kohustusliku tehnoülevaatuse tähtaega ettepoole ning vajaduse korral nõuda sõidukite testimist enne nende registreerimist;

               b)

               lühendada kahe järjestikuse kohustusliku ülevaatuse vahelist aega;

               c)

               teha kohustuslikuks lisaseadmete testimise;

               d)

               suurendada testitavate sõlmede arvu;

               e)

               laiendada korrapärase ülevaatuse nõuet teistele sõidukiliikidele;

               f)

               näha ette täiendavaid eriteste;

               g)

               nõuda oma territooriumil registreeritud sõidukitelt vastavust rangematele pidurdustõhususe nõuetele, kui II lisas on sätestatud, ning sätestada lisatesti raskemate koormatega autodele, kui nimetatud nõuded ei ületa sõiduki algse tüübikinnituse tingimusi.

         III   PEATÜKK

      LÕPPSÄTTED

   Artikkel 6
   1.   Komisjon võtab vastu II lisas loetletud sõlmede testimise miinimumnõuete ja meetodite kindlaksmääramiseks vajalikud üksikdirektiivid ning muudatused, mis on vajalikud nimetatud nõuete ja meetodite kohandamiseks tehnika arenguga.
   2.   Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähem olulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 7 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
   Artikkel 7
   1.   Komisjoni abistab mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatuse direktiivi tehnika arenguga kohandamise komitee.
   2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle artikli 8 sätteid.
   Artikkel 8
   Hiljemalt kolm aastat pärast kiiruspiirikute korrapäraste ülevaatuste alustamist kontrollib komisjon, kas saadud kogemustest lähtudes on ettenähtud ülevaatused piisavad vigaste või ümber tehtud kiiruspiirikute tuvastamiseks või on norme tarvis muuta.
   Artikkel 9
   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud riigisiseste õigusnormide teksti.
   Artikkel 10
   Direktiiv 96/96/EÜ, mida on muudetud III lisa A osas loetletud õigusaktidega, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud III lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtpäevadega.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid loetakse vastavalt IV lisas esitatud vastavustabelile.
   Artikkel 11
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 12
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 6. mai 2009

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         H.-G. PÖTTERING

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         J. KOHOUT

      (1)  ELT C 224, 30.8.2008, lk 66.

      (2)  Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 30. märtsi 2009. aasta otsus.

      (3)  EÜT L 46, 17.2.1997, lk 1.

      (4)  Vt III lisa A osa.

      (5)  EÜT L 202, 6.9.1971, lk 37.

      (6)  EÜT L 350, 28.12.1998, lk 1.

      (7)  EÜT L 274, 9.10.1998, lk 1.

      (8)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

      I LISA

         TEHNOÜLEVAATUSEGA HÕLMATUD SÕIDUKILIIGID JA ÜLEVAATUSTE SAGEDUS

                  Sõidukiliigid

                  Ülevaatuste sagedus

                              1.

                              Reisijateveoks ettenähtud mootorsõidukid, millel on lisaks juhiistmele rohkem kui kaheksa istekohta

                  Üks aasta pärast sõiduki esmast kasutuselevõttu ning edaspidi igal aastal

                              2.

                              Kaubaveoks ettenähtud mootorsõidukid, mille registrimass ületab 3 500 kg

                  Üks aasta pärast sõiduki esmast kasutuselevõttu ning edaspidi igal aastal

                              3.

                              Haagised ja poolhaagised, mille registrimass ületab 3 500 kg

                  Üks aasta pärast sõiduki esmast kasutuselevõttu ning edaspidi igal aastal

                              4.

                              Taksod, kiirabiautod

                  Üks aasta pärast sõiduki esmast kasutuselevõttu ning edaspidi igal aastal

                              5.

                              Üldjuhul kaupade maanteeveoks kasutatavad vähemalt neljarattalised mootorsõidukid, mille registrimass ei ületa 3 500 kg, v.a põllumajandustraktorid ja -masinad

                  Neli aastat pärast sõiduki esmast kasutuselevõttu ning edaspidi iga kahe aasta järel

                              6.

                              Reisijateveoks kasutatavad vähemalt neljarattalised mootorsõidukid, millel on lisaks juhiistmele kuni kaheksa istekohta

                  Neli aastat pärast sõiduki esmast kasutuselevõttu ning edaspidi iga kahe aasta järel

      II LISA

         SÕLMED, MILLE TESTIMINE ON KOHUSTUSLIK

      Test peab hõlmama vähemalt allpool loetletud sõlmi tingimusel, et need seonduvad asjaomases liikmesriigis testitava sõiduki kohustusliku varustusega.
      Käesolevas lisas sätestatud teste võib teha vaatluse teel, sõiduki osi demonteerimata.
      Kui sõiduki mõni allpool loetletud testitav sõlm on vigane, peavad liikmesriigi pädevad asutused vastu võtma protseduuri, et määrata kindlaks sõiduki kasutustingimused kuni uue tehnoülevaatuse läbimiseni.
      KATEGOORIATE 1, 2, 3, 4, 5 JA 6 SÕIDUKID
      1.   Pidurisüsteemid

      Sõidukite pidurisüsteemide tehnoülevaatus peab hõlmama allpool loetletud sõlmi. Pidurisüsteemide kontrolli tulemused peavad võimaluste piires vastama direktiivi 71/320/EMÜ tehnilistele nõuetele.

                     Kontrollitavad/testitavad sõlmed

                     Läbikukkumise põhjused

                              1.1.

                              Mehaaniline seisund ja toimimine

                              1.1.1.

                              Sõidupiduri pedaali šarniir

                              —

                              liiga tihke

                              —

                              laager kulunud

                              —

                              ülemäärane kulumine/vabakäik

                              1.1.2.

                              Pedaali seisund ja pidurijuhtimisseadme käigutagavara

                              —

                              liigne või ebapiisav käigutagavara

                              —

                              pidurdusseadis ei vabane korralikult

                              —

                              piduripedaali libisemisvastane osa puudub, on lahtine või siledaks kulunud

                              1.1.3.

                              Vaakumpump või kompressor ja mahutid

                              —

                              pidurite tõhusaks tööks vajaliku õhurõhu/vaakumi tekkeks kuluv aeg on liiga pikk

                              —

                              ebapiisav õhurõhk/vaakum, et võimaldada piduri rakendamist vähemalt kaks korda pärast hoiatusseadme töölehakkamist (või kui mõõtur näitab ohtu)

                              —

                              märkimisväärset rõhulangust põhjustav õhuleke või kuuldav õhuleke

                              1.1.4.

                              Alarõhu hoiatusmärgutuli või mõõtur

                              —

                              alarõhu hoiatusmärgutuli / õhurõhumõõtur ei tööta või on rikkis

                              1.1.5.

                              Seisupidurikraan

                              —

                              pragunenud või kahjustatud käepide, liigne kulumine

                              —

                              juhtventiili rike

                              —

                              käepide ebakindel või klapivõll või klapp ebakindlad

                              —

                              ühendused lahti või süsteem lekib

                              —

                              mitterahuldav toimimine

                              1.1.6.

                              Seisupidur, pidurikang, piduri lukustus

                              —

                              piduri lukustus ei pea kindlalt

                              —

                              kangiliigend või lukustusmehhanism ülemäära kulunud

                              —

                              kangi liigne liikumine, mis viitab ebaõigele reguleerimisele

                              1.1.7.

                              Piduriklapid/ventiilid (jalgpidurikraanid, rõhualandajad, regulaatorid jne)

                              —

                              kahjustatud, õhku lekib liigselt

                              —

                              kompressorist lekib liiga palju õli

                              —

                              ebakindel/ebapiisav kinnitus

                              —

                              hüdraulilist pidurivedelikku lekib

                              1.1.8.

                              Haagisepidurite liitmikud

                              —

                              defektsed isolatsioonikraanid või isetihenev ventiil

                              —

                              ebakindel/ebapiisav kinnitus

                              —

                              ülemäärased lekked

                              1.1.9.

                              Energiavaru survepaak

                              —

                              kahjustatud, roostes, lekkiv

                              —

                              äravooluseade ei tööta

                              —

                              ebakindel/ebapiisav kinnitus

                              1.1.10.

                              Pidurivõimendid, peasilinder (hüdraulilistel süsteemidel)

                              —

                              võimendi on defektne või ebatõhus

                              —

                              peasilinder defektne või lekib

                              —

                              peasilinder ebakindel

                              —

                              pidurivedelikku ebapiisavas koguses

                              —

                              peasilindri paagi kork puudu

                              —

                              pidurivedeliku hoiatuslamp põleb või on defektne

                              —

                              pidurivedeliku taseme hoiatussüsteem ei tööta korralikult

                              1.1.11.

                              Jäigad piduritorud

                              —

                              purunemise või pragunemise oht

                              —

                              lekked torudest või liitmike ühenduskohtadest

                              —

                              kahjustunud või ülemäära roostes

                              —

                              vales kohas

                              1.1.12.

                              Elastsed pidurivoolikud

                              —

                              purunemise või pragunemise oht

                              —

                              kahjustunud, mässitud, pidurivoolikud liiga lühikesed, väändunud

                              —

                              lekked voolikutest või liitmikest

                              —

                              voolik paisub rõhu all

                              —

                              poorsus

                              1.1.13.

                              Piduriklotsikatted

                              —

                              ülemäärane kulumine

                              —

                              määrdunud (õli, määre jne)

                              1.1.14.

                              Piduritrumlid, pidurikettad

                              —

                              ülemäärane kulumine, ülemäärane kriimustumine, praod, ebakindlad või mõranenud

                              —

                              määrdunud (õli, määre jne)

                              —

                              alusplaat ebakindel

                              1.1.15.

                              Piduritrossid, pidurihoovastik

                              —

                              trossid kahjustunud, sõlmes

                              —

                              ülemäära kulunud või roostes

                              —

                              trossi- või hoovaliitmikud ebakindlad

                              —

                              trossijuhik defektne

                              —

                              pidurisüsteemi vaba liikumine on piiratud

                              —

                              hoovad/vardad/liitmikud liiguvad ebaõigesti, viidates valele reguleerimisele või liigsele kulumisele

                              1.1.16.

                              Piduri tööseadmed (sh vedruakud või hüdraulilised rattasilindrid)

                              —

                              mõranenud või kahjustunud

                              —

                              lekkivad

                              —

                              ebakindel/ebapiisav kinnitus

                              —

                              ülemäära roostes

                              —

                              survekolvi või -membraani ülemäärane vabakäik

                              —

                              tolmukaitse puudub või on ülemäära kahjustunud

                              1.1.17.

                              Koormuse regulaator

                              —

                              defektsed ühendused

                              —

                              ebaõige reguleerimine

                              —

                              kinni kiilunud, ei tööta

                              —

                              puuduvad

                              1.1.18.

                              Automaatsed kulumise kompensaatorid

                              —

                              kinni kiilunud või liiguvad ebapiisavalt, ülemäärane kulumine või vale reguleerimine

                              —

                              defektsed

                              1.1.19.

                              Inertspidur (kui see on olemas või nõutav)

                              —

                              ebakindlad ühendused või kinnitused

                              —

                              defektne

                              1.2.

                              Sõidupiduri toimimine ja tõhusus

                              1.2.1.

                              Toimimine (järk-järgult kuni maksimaalse vajutuseni)

                              —

                              ühe või enama ratta pidurdus ebapiisav

                              —

                              ühe ratta pidurdusjõud on vähem kui 70 % sama telje teise ratta maksimaalsest mõõdetud pidurdusjõust. Pidurite maanteel kontrollimisel kaldub sõiduk sirgjoonest liigselt kõrvale

                              —

                              pidurdusjõud ei muutu järk-järgult (blokeerumine)

                              —

                              mõne ratta pidur rakendub ülemäära vara või hilja

                              —

                              pidurdusjõu ülemäärane kõikumine väändunud ketaste või ovaalsete trumlite tõttu

                              1.2.2.

                              Efektiivsus

                              —

                              pidurdustegur, mis suhestub võimalusel registrimassi või poolhaagise puhul lubatud teljekoormuste summaga, on väiksem kui
                              minimaalne pidurdusefektiivsus

                                          —

                                          kategooria 1: 50 % (1)

                                          —

                                          kategooria 2: 43 % (2)

                                          —

                                          kategooria 3: 40 % (3)

                                          —

                                          kategooria 4: 50 %

                                          —

                                          kategooria 5: 45 % (4)

                                          —

                                          kategooria 6: 50 %

                              —

                              või
                              pidurdusjõud on väiksem, kui sõiduki tootja poolt sõiduki teljele ette on nähtud (5)

                              1.3.

                              Varu-/hädapiduri toimimine ja tõhusus (kui tegemist on eraldi süsteemiga)

                              1.3.1.

                              Toimimine

                              —

                              ühel küljel pidur ei tööta

                              —

                              ühe ratta pidurdusjõud on vähem kui 70 % sama telje teise ratta maksimaalsest mõõdetud pidurdusjõust

                              —

                              pidurdusjõud ei muutu järk-järgult (blokeerumine)

                              —

                              haagiste automaatne pidurdussüsteem ei tööta

                              1.3.2.

                              Efektiivsus

                              —

                              kõik sõidukikategooriad: pidurdusjõud on väiksem kui 50 % (6) punktis 1.2.2 määratud sõidupiduri pidurdusjõust, mis suhestub registrimassi või poolhaagise puhul lubatud teljekoormuste summaga

                              1.4.

                              Seisupiduri toimimine ja tõhusus

                              1.4.1.

                              Toimimine

                              —

                              ühel küljel pidur ei tööta

                              1.4.2.

                              Efektiivsus

                              —

                              kõik sõidukikategooriad: pidurdusjõud on alla 16 % registrimassi järgi arvutatuna või mootorsõidukitel alla 12 % täismassi järgi arvutatuna, kusjuures kohaldatakse neist kahest suuremat

                              1.5.

                              Kestuspiduri või mootorpiduri toimimine

                              —

                              pidurdusjõud ei muutu järk-järgult (kestuspidur)

                              —

                              defektne

                              1.6.

                              Mitteblokeeruvad pidurid

                              —

                              blokeerumisvastase süsteemi hoiatusseadise rike

                              —

                              defektne

                  Kategooriate 1, 2 ja 3 sõidukid

                  Kategooriate 4, 5 ja 6 sõidukid

                              2.

                              Rooliseade ja rooliratas

                              2.

                              Rooliseade

                              2.1.

                              Mehaaniline seisund

                              2.1.

                              Mehaaniline seisund

                              2.2.

                              Rooliratas

                              2.2.

                              Rooli vabakäik

                              2.3.

                              Rooli vabakäik

                              2.3.

                              Roolimehhanismi kinnitus

                              2.4.

                              Rooliratta laagrid

                              3.

                              Nähtavus

                              3.

                              Nähtavus

                              3.1.

                              Vaateväli

                              3.1.

                              Vaateväli

                              3.2.

                              Klaasi seisund

                              3.2.

                              Klaasi seisund

                              3.3.

                              Tahavaatepeeglid

                              3.3.

                              Tahavaatepeeglid

                              3.4.

                              Klaasipuhastid

                              3.4.

                              Klaasipuhastid

                              3.5.

                              Klaasipesurid

                              3.5.

                              Klaasipesurid

                              4.

                              Tuled, helkurid ja elektriseadmed

                              4.

                              Valgustusseadmed

                              4.1.

                              Kaugtuled ja lähituled

                              4.1.

                              Kaugtuled ja lähituled

                              4.1.1.

                              Seisund ja toimimine

                              4.1.1.

                              Seisund ja toimimine

                              4.1.2.

                              Reguleeritus

                              4.1.2.

                              Reguleeritus

                              4.1.3.

                              Lülitid

                              4.1.3.

                              Lülitid

                              4.1.4.

                              Optiline tõhusus

                              4.2.

                              Gabariidituled ja ülemised ääretuled

                              4.2.

                              Seisund ja toimimine, läätsede seisund, värv ja optiline tõhusus järgmistel tuledel:

                              4.2.1.

                              Seisund ja toimimine

                              4.2.1.

                              Gabariidituled ja tagumised ääretuled

                              4.2.2.

                              Värv ja optiline tõhusus

                              4.2.2.

                              Pidurituled

                              4.2.3.

                              Suunatuled

                              4.2.4.

                              Tagurdustuled

                              4.2.5.

                              Udutuled

                              4.2.6.

                              Numbrituled

                              4.2.7.

                              Helkurid

                              4.2.8.

                              Ohutuled

                              4.3.

                              Pidurituled

                              4.3.1.

                              Seisund ja toimimine

                              4.3.2.

                              Värv ja optiline tõhusus

                              4.4.

                              Suunatuled

                              4.4.1.

                              Seisund ja toimimine

                              4.4.2.

                              Värv ja optiline tõhusus

                              4.4.3.

                              Lülitid

                              4.4.4.

                              Vilkumissagedus

                              4.5.

                              Eesmised ja tagumised udutuled

                              4.5.1.

                              Asend

                              4.5.2.

                              Seisund ja toimimine

                              4.5.3.

                              Värv ja optiline tõhusus

                              4.6.

                              Tagurdustuled

                              4.6.1.

                              Seisund ja toimimine

                              4.6.2.

                              Värv ja optiline tõhusus

                              4.7.

                              Numbrituli

                              4.8.

                              Helkurid

                              —

                              seisund ja värv

                              4.9.

                              Märgutuled

                              4.10.

                              Veoki ja haagise või poolhaagise elektriühendused

                              4.11.

                              Elektripaigaldised

                              5.

                              Teljed, veljed, rehvid, vedrustus

                              5.

                              Teljed, veljed, rehvid, vedrustus

                              5.1.

                              Teljed

                              5.1.

                              Teljed

                              5.2.

                              Veljed ja rehvid

                              5.2.

                              Veljed ja rehvid

                              5.3.

                              Vedrustus

                              5.3.

                              Vedrustus

                              6.

                              Šassii ja selle kinnitused

                              6.

                              Šassii ja selle kinnitused

                              6.1.

                              Šassii või raam ja selle kinnitused

                              6.1.

                              Šassii või raam ja selle kinnitused

                              6.1.1.

                              Üldine seisund

                              6.1.1.

                              Üldine seisund

                              6.1.2.

                              Väljalasketorud ja summutid

                              6.1.2.

                              Väljalasketorud ja summutid

                              6.1.3.

                              Kütusepaak või -torud

                              6.1.3.

                              Kütusepaak või -torud

                              6.1.4.

                              Tagumise allasõidutõkke geomeetrilised omadused ja seisund, raskeveokitel

                              6.1.4.

                              Varuratta kandur

                              6.1.5.

                              Varuratta kandur

                              6.1.5.

                              Haakeseadme turvalisus (kui see on olemas)

                              6.1.6.

                              Veokite, haagiste ja poolhaagiste haakeseadmed

                              6.2.

                              Kabiin ja kere

                              6.2.

                              Kere

                              6.2.1.

                              Üldine seisund

                              6.2.1.

                              Ehituslik seisund

                              6.2.2.

                              Kinnitus

                              6.2.2.

                              Uksed ja lukud

                              6.2.3.

                              Uksed ja lukud

                              6.2.4.

                              Põrand

                              6.2.5.

                              Juhiiste

                              6.2.6.

                              Astmelauad

                              7.

                              Muud seadmed

                              7.

                              Muud seadmed

                              7.1.

                              Turvavööd

                              7.1.

                              Juhiistme kinnitus

                              7.2.

                              Tulekustuti

                              7.2.

                              Aku kinnitus

                              7.3.

                              Lukud ja kasutamistõkis

                              7.3.

                              Helisignaalseade

                              7.4.

                              Ohukolmnurk

                              7.4.

                              Ohukolmnurk

                              7.5.

                              Käsiapteek

                              7.5.

                              Turvavööd

                              7.5.1.

                              Kinnituste turvalisus

                              7.5.2.

                              Vööde seisund

                              7.5.3.

                              Toimimine

                              7.6.

                              Ratta tõkisking(ad)

                              7.7.

                              Helisignaalseade

                              7.8.

                              Kiirusmõõdik

                              7.9.

                              Sõidumeerik (olemasolu, kas plommid on rikkumata)

                                          —

                                          kontrollida sõidumeeriku märki, kui see on nõutud määrusega (EMÜ) nr 3821/85 (7)

                                          —

                                          kahtluse korral kontrollida, kas rehvi nominaalümbermõõt või suurus vastab sõidumeeriku märgil esitatud andmetele

                                          —

                                          kui võimalik, kontrollida, kas sõidumeeriku plommid ja muud ühenduste kuritahtliku muutmise vastased vahendid, kui need on olemas, on terved

                              7.10.

                              Kiiruspiirik

                                          —

                                          where povõimaluse korral kontrollida, kas kiiruspiirik on paigaldatud, nagu on ette nähtud direktiiviga 92/6/EMÜ (8)

                                          —

                                          kontrollida kiiruspiiriku sildi kehtivust

                                          —

                                          kui võimalik, kontrollida, kas kiiruspiiriku plommid ja muud ühenduste kuritahtliku muutmise vastased vahendid, kui need on olemas, on terved

                                          —

                                          võimaluse korral kontrollida, kas kiiruspiirik takistab direktiivi 92/6/EMÜ artiklites 2 ja 3 nimetatud sõidukeid neid kindlaksmääratud väärtusi ületamast.

                              8.

                              Saasted

                              8.

                              Saasted

                              8.1.

                              Müra

                              8.1.

                              Müra

            KATEGOORIATE 1, 2, 3, 4, 5 JA 6 SÕIDUKID
      8.2.   Heitgaasid
      8.2.1.   Ottomootoriga (sädesüütega) mootorsõidukid

                  a)

                  Kui heitgaase ei kontrollita spetsiaalse heitgaaside kontrollsüsteemi, näiteks lambda-anduriga kolmeastmelise katalüsaatori abil, siis tuleb

                              1.

                              kontrollida visuaalselt heitgaasisüsteemi, et välja selgitada, kas see on täielik ja rahuldavas seisukorras, ning avastada võimalikud lekked;

                              2.

                              kontrollida visuaalselt tootja poolt paigaldatud heitgaaside kontrollsüsteemi, et välja selgitada, kas see on täielik ja rahuldavas seisukorras, ning avastada võimalikud lekked.
                              Pärast asjakohast mootori soojendusaega (vastavalt sõiduki tootja soovitustele) mõõdetakse heitgaaside süsinikmonooksiidi (CO) sisaldust tühikäigul (ilma koormuseta).
                              Heitgaaside maksimaalne lubatud CO-sisaldus on ette nähtud sõiduki tootja poolt. Kui see teave ei ole kättesaadav või kui liikmesriikide pädevad asutused otsustavad seda kontrollväärtusena mitte kasutada, ei tohi CO-sisaldus ületada järgmisi näitajaid:

                                          i)

                                          sõidukite puhul, mis on registreeritud või esmakordselt kasutusele võetud selle kuupäeva, millest alates liikmesriigid nõuavad direktiiviga 70/220/EMÜ (9) sõidukitele kehtestatud nõuete täitmist, ja 1. oktoobri 1986 vahelisel ajal: CO – 4,5 mahuprotsenti;

                                          ii)

                                          sõidukite puhul, mis on registreeritud või esmakordselt kasutusele võetud pärast 1. oktoobrit 1986 – 3,5 mahuprotsenti.

                  b)

                  Kui heitgaase kontrollitakse spetsiaalse heitgaaside kontrollsüsteemi, näiteks lambda-anduriga kolmeastmelise katalüsaatori abil, siis tuleb

                              1.

                              kontrollida visuaalselt heitgaasisüsteemi, et välja selgitada, kas see on täielik ja rahuldavas seisukorras, ning avastada võimalikud lekked;

                              2.

                              kontrollida visuaalselt tootja poolt paigaldatud heitgaaside kontrollsüsteemi, et välja selgitada, kas see on täielik ja rahuldavas seisukorras, ning avastada võimalikud lekked;

                              3.

                              teha kindlaks sõiduki heitgaaside kontrollsüsteemi tõhusus lambdaväärtuse ja heitgaaside CO-sisalduse mõõtmise teel vastavalt punktile 4 või kooskõlas tootja poolt ette nähtud protseduuriga, mis on tüübikinnituse käigus heaks kiidetud. Kõikide testide korral tuleb mootorit kasutada vastavalt sõiduki tootja soovitustele.

                              4.

                              Heitgaasitorustikust paisatavad heitgaasid – piirväärtused
                              Heitgaaside maksimaalne lubatud CO-sisaldus on ette nähtud sõiduki tootja poolt.
                              Kui see teave ei ole kättesaadav, ei tohi CO-sisaldus ületada järgmisi näitajaid:

                                          i)

                                          mõõtmine mootori tühikäigul:
                                          heitgaaside maksimaalne lubatud CO-sisaldus ei tohi ületada 0,5 mahuprotsenti ning sõidukite puhul, mis on tüübikinnituse saanud piirväärtuste kohaselt, mis on esitatud direktiivi 70/220/EMÜ I lisa punktis 5.3.1.4 sisalduva tabeli A või B reas, ei tohi maksimaalne CO-sisaldus olla üle 0,3 mahuprotsendi. Kui vastavus direktiivile 70/220/EMÜ ei ole võimalik, kohaldatakse eespool nimetatud piirväärtusi sõidukite suhtes, mis on registreeritud või esmakordselt kasutusele võetud pärast 1. juulit 2002;

                                          ii)

                                          mõõtmine mootori kõrgendatud pööretel (ilma koormuseta), mis peavad olema vähemalt 2 000 min-1:
                                          CO-sisaldus: maksimaalselt 0,3 mahuprotsenti ning sõidukite puhul, mis on tüübikinnituse saanud piirväärtuste kohaselt, mis on esitatud direktiivi 70/220/EMÜ I lisa punktis 5.3.1.4 sisalduva tabeli A või B reas, ei tohi maksimaalne CO-sisaldus olla üle 0,2 mahuprotsendi. Kui vastavus direktiivile 70/220/EMÜ ei ole võimalik, kohaldatakse eespool nimetatud piirväärtusi sõidukite suhtes, mis on registreeritud või esmakordselt kasutusele võetud pärast 1. juulit 2002.
                                          Lambda: 1 ± 0,03 või vastavalt tootja spetsifikatsioonidele;

                                          iii)

                                          mootorsõidukite puhul, mis on vastavalt direktiivile 70/220/EMÜ varustatud pardadiagnostika (OBD) seadmetega, võivad liikmesriigid alapunktis i nimetatud testimise asemel teha heitgaasisüsteemi nõuetekohase toimivuse kindlaks OBD-seadme vastava näidu põhjal, kontrollides samas OBD-süsteemi nõuetekohast toimivust.

            8.2.2.   Survesüütemootoriga (diiselmootoriga) mootorsõidukid

                  a)

                  Heitgaaside suitsusust mõõdetakse vabakiirendusel (koormust ei rakendata miinimumpööretest kuni katkesti rakendumiseni), käigukang on neutraalses asendis ja sidur on lahutatud.

                  b)

                  Sõiduki ettevalmistus

                              1.

                              Sõidukit võib testida ilma ettevalmistuseta, kuid ohutuse mõttes tuleb kontrollida, kas mootor on soe ja rahuldavas mehaanilises seisukorras.

                              2.

                              Kui välja arvata punkti d alapunktis 5 nimetatud juhud, ei loeta ühtki sõidukit tehnoülevaatust mitteläbinuks, kui see ei ole ette valmistatud vastavalt järgmistele nõuetele:

                                          i)

                                          mootor peab olema täiesti soe, näiteks mootoriõli temperatuur peab õlimõõtevarda torus sondiga mõõdetuna olema vähemalt 80 °C või, kui see on madalam, vastama normaalsele töötemperatuurile või peab infrapunase kiirguse alusel mõõdetud mootorisilindrite temperatuur olema eespool nimetatud temperatuuriga vähemalt samaväärne. Kui seoses sõiduki koostega ei ole selline mõõtmine praktiline, võib mootori normaalse töötemperatuuri määrata muul viisil, näiteks mootori jahutusventilaatori töötamise põhjal;

                                          ii)

                                          heitgaasisüsteemi puhastatakse vähemalt kolme vabakiirendustsükliga või samaväärse meetodiga.

                  c)

                  Testimise kord

                              1.

                              Kontrollida visuaalselt tootja poolt paigaldatud heitgaaside kontrollsüsteemi, et välja selgitada, kas see on täielik ja rahuldavas seisukorras, ning avastada võimalikud lekked.

                              2.

                              Mootor ja mis tahes turboülelaadur peab enne iga vabakiirendustsüklit olema tühikäigul. Suure võimsusega diiselmootorite puhul tähendab see vähemalt kümnesekundilist ootamist pärast gaasipedaali vabastamist.

                              3.

                              Iga vabakiirendustsükli alustamiseks tuleb gaasipedaal kiiresti ja sujuvalt (vähem kui ühe sekundiga), kuid mitte ägedalt alla vajutada, saavutamaks maksimaalse sissepritse pritsepumbast.

                              4.

                              Iga vabakiirendustsükli ajal jõuab mootor enne gaasipedaali vabastamist maksimaalselt lubatud pööreteni või automaatülekandega sõidukite puhul tootja määratud pööreteni või, kui need andmed ei ole kättesaadavad, kahe kolmandikuni maksimaalselt lubatud pööretest. Seda saab kontrollida näiteks mootori pöörete arvu jälgides või jättes piisavalt aega gaasipedaali esimesest vajutamisest kuni selle vabastamiseni, mis I lisa kategooriatesse 1 ja 2 kuuluvate sõidukite puhul peaks olema vähemalt kaks sekundit.

                  d)

                  Piirväärtused

                              1.

                              Kontsentratsioonitase ei tohi ületada vastavalt direktiivile 72/306/EMÜ (10) märgil esitatud taset.

                              2.

                              Kui see teave ei ole kättesaadav või kui liikmesriikide pädevad asutused otsustavad seda võrdlemiseks mitte kasutada, ei tohi kontsentratsioonitase ületada tootja poolt kindlaks määratud taset või neeldumisteguri piirväärtusi, mis on järgmised:
                              maksimaalne neeldumistegur:

                                          —

                                          ülelaadeta diiselmootorite puhul 2,5 m-1;

                                          —

                                          turbodiiselmootorite puhul 3,0 m-1;

                                          —

                                          piirnorm 1,5 m-1, mis kehtib sõidukite suhtes, mis on tüübikinnituse saanud piirväärtuste kohaselt, mis on esitatud

                                                      a)

                                                      direktiivi 70/220/EMÜ I lisa punktis 5.3.1.4 sisalduva tabeli B reas (diiselmootoriga väikesõiduk – Euro 4);

                                                      b)

                                                      direktiivi 88/77/EMÜ (11) I lisa punktis 6.2.1 sisalduva tabeli B1 reas (diiselmootoriga raskeveok – Euro 4);

                                                      c)

                                                      direktiivi 88/77/EMÜ I lisa punktis 6.2.1 sisalduva tabeli B2 reas (diiselmootoriga raskeveok – Euro 5);

                                                      d)

                                                      direktiivi 88/77/EMÜ I lisa punktis 6.2.1 sisalduva tabeli C reas (raskeveok – EEV),

                                                või piirväärtused, mis vastavad hilisematele muudatustele direktiivis 70/220/EMÜ, või piirväärtused, mis vastavad hilisematele muudatustele direktiivis 88/77/EMÜ, või samaväärsed piirväärtused, kui kasutatakse EÜ tüübikinnitamisel kasutatavatest seadmetest erinevaid seadmeliike.

                                    Kui vastavus direktiivi 70/220/EMÜ I lisa punktile 5.3.1.4 või direktiivi 88/77/EMÜ I lisa punktile 6.2.1 ei ole võimalik, kohaldatakse eespool nimetatud piirnorme sõidukite suhtes, mis on registreeritud või esmakordselt kasutusele võetud pärast 1. juulit 2008.

                              3.

                              Nende nõuete täitmisest on vabastatud sõidukid, mis on registreeritud või esmakordselt kasutusele võetud enne 1. jaanuari 1980.

                              4.

                              Sõiduk loetakse ülevaatust mitteläbinuks ainult siis, kui vähemalt viimase kolme vabakiirendustsükli aritmeetiline keskmine ületab piirväärtust. Seda võib arvutada, jättes kõrvale mis tahes mõõtmised, mis märkimisväärselt erinevad mõõdetud keskmisest, või kasutades mis tahes statistilist arvutusmeetodit, mis võtab arvesse mõõtmiste hajuvust. Liikmesriigid võivad kehtestada piirangu testimistsüklite arvule.

                              5.

                              Mittevajaliku testimise vältimiseks võivad liikmesriigid erandina punkti 8.2.2 alapunkti d alapunkti 4 sätetest tunnistada need sõidukid ülevaatuse mitteläbinuks, mille mõõtmistulemused pärast vähem kui kolme vabakiirendustsükli või punkti 8.2.2 alapunkti b alapunkti 2 alapunktis ii määratletud puhastamistsükli (või sellele samaväärse) läbimist ületavad märkimisväärselt piirväärtuse. Samuti võivad liikmesriigid mittevajaliku testimise vältimiseks erandina punkti 8.2.2 alapunkti d alapunkti 4 sätetest kuulutada need sõidukid ülevaatuse läbinuks, mille mõõtmistulemused pärast vähem kui kolme vabakiirendustsükli või punkti 8.2.2 alapunkti b alapunkti 2 alapunktis ii määratletud puhastamistsükli (või sellele samaväärse) läbimist jäävad märkimisväärselt piirväärtusele alla.

            8.2.3.   Katseseadmed
      Sõidukite heitgaase kontrollitakse seadmetega, mille abil saab täpselt kindlaks määrata vastavuse tootja poolt ette nähtud või soovitatud piirväärtustele.
      8.2.4.   Kui EÜ tüübikinnituse käigus on leitud, et sõidukiliik ei vasta käesoleva direktiiviga ette nähtud piirväärtustele, võivad liikmesriigid asjaomase sõidukitüübi jaoks ette näha kõrgemad piirväärtused lähtuvalt sõiduki tootja esitatud tõendusmaterjalist. Nad peavad sellest viivitamata teatama komisjonile, kes omakorda teavitab teisi liikmesriike.

                  Kategooriate 1, 2 JA 3 sõidukid

                  Kategooriate 4, 5 JA 6 sõidukid

                              8.3.

                              Raadiohäirete summutamine

                              9.

                              Täiendavad ülevaatused ühissõidukitele

                              9.1.

                              Avariiväljapääs(ud) (sh haamrid akende purustamiseks), avariiväljapääsu(de) tähis(ed)

                              9.2.

                              Küttesüsteem

                              9.3.

                              Ventilatsioonisüsteem

                              9.4.

                              Istmete paigutus

                              9.5.

                              Sisevalgustus

                              10.

                              Sõiduki tehasetähis

                              10.

                              Sõiduki tehasetähis

                              10.1.

                              Registreerimismärk

                              10.1.

                              Registreerimismärk

                              10.2.

                              Šassii number

                              10.2.

                              Šassii number

         (1)  48 % kategooria 1 sõidukite puhul, millel puudub ABS, või mille tüübikinnitus on varasem kui 1. oktoober 1991 (kuupäev, millest alates keelustati esmane kasutuselevõtt EÜ osa tüübikinnituseta). (direktiiv 71/320/EMÜ).

         (2)  45 % sõidukite puhul, mis on liikmesriikide riiklike õigusaktide alusel registreeritud pärast 1988. aastat või pärast direktiivi 71/320/EMÜ jõustumist, kusjuures arvesse võetakse neist hilisemat.

         (3)  43 % poolhaagiste ja veokonksuga haagiste puhul, mis on liikmesriikide riigisiseste õigusaktide alusel registreeritud pärast 1988. aastat või pärast direktiivi 71/320/EMÜ jõustumist, kusjuures arvesse võetakse neist hilisemat.

         (4)  50 % kategooria 5 sõidukite puhul, mis on liikmesriikide riigisiseste õigusaktide alusel registreeritud pärast 1988. aastat või pärast direktiivi 71/320/EMÜ jõustumist, kusjuures arvesse võetakse neist hilisemat.

         (5)  Sõiduki telje kontrollväärtus on pidurdusimpulss (njuutonites), mis on vajalik minimaalse ettenähtud pidurdusjõu saavutamiseks selle massi puhul, milles sõiduk esitatakse.

         (6)  Kategooriate 2 ja 5 sõidukitel peab varupiduri minimaalne toimimistase olema 2,2 m/s2 (kuna varupiduri toimimist ei reguleerita direktiiviga 71/320/EMÜ).

         (7)  Nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta (EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8).

         (8)  Nõukogu 10. veebruari 1992. aasta direktiiv 92/6/EMÜ teatavate kategooriate mootorsõidukite kiiruspiirikute paigaldamise ja kasutamise kohta ühenduses (EÜT L 57, 2.3.1992, lk 27).

         (9)  Nõukogu 20. märtsi 1970. aasta direktiiv 70/220/EMÜ mootorsõidukite heitgaaside tekitatud õhusaaste vastu võetavaid meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 76, 6.4.1970, lk 1).

         (10)  Nõukogu 2. augusti 1972. aasta direktiiv 72/306/EMÜ sõidukite diiselmootorite heitmete vastu võetavaid meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 190, 20.8.1972, lk 1).

         (11)  Nõukogu 3. detsembri 1987. aasta direktiiv 88/77/EMÜ liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad meetmeid, mida võetakse sõidukite diiselmootoritest väljapaisatavate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu ning sõidukites kasutatavatest maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavatest ottomootoritest väljapaisatavate gaasiliste osakeste heitmete vastu (EÜT L 36, 9.2.1988, lk 33).

      III LISA
      A   OSA

         Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatustega

         (osutatud artiklis 10)

                  Nõukogu direktiiv 96/96/EÜ
                  (EÜT L 46, 17.2.1997, lk 1)

                  Komisjoni direktiiv 1999/52/EÜ
                  (EÜT L 142, 5.6.1999, lk 26)

                  Komisjoni direktiiv 2001/9/EÜ
                  (EÜT L 48, 17.2.2001, lk 18)

                  Komisjoni direktiiv 2001/11/EÜ
                  (EÜT L 48, 17.2.2001, lk 20)

                  Komisjoni direktiiv 2003/27/EÜ
                  (ELT L 90, 8.4.2003, lk 41)

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1882/2003
                  (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1)

                  ainult III lisa punkt 68

            B   OSA

         Riiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäevad

         (osutatud artiklis 10)

                  Direktiivid

                  Ülevõtmise tähtpäev

                  96/96/EÜ

                  9. märts 1998

                  1999/52/EÜ

                  30. september 2000

                  2001/9/EÜ

                  9. märts 2002

                  2001/11/EÜ

                  9. märts 2003

                  2003/27/EÜ

                  1. jaanuar 2004

      IV LISA

         VASTAVUSTABEL

                  Direktiiv 96/96/EÜ

                  Käesolev direktiiv

                  Artiklid 1–4

                  Artiklid 1–4

                  Artikli 5 sissejuhatav lause

                  Artikli 5 sissejuhatav lause

                  Artikli 5 esimene kuni seitsmes taane

                  Artikli 5 punktid a–g

                  Artikkel 6

                  —

                  Artikkel 7

                  Artikli 6 lõige 1

                  —

                  Artikli 6 lõige 2

                  Artikli 8 lõige 1

                  Artikli 7 lõige 1

                  Artikli 8 lõike 2 esimene lõik

                  Artikli 7 lõige 2

                  Artikli 8 lõike 2 teine lõik

                  —

                  Artikli 8 lõige 3

                  —

                  Artikli 9 lõige 1

                  —

                  Artikli 9 lõige 2

                  Artikkel 8

                  Artikkel 10

                  —

                  Artikli 11 lõige 1

                  —

                  Artikli 11 lõige 2

                  Artikkel 9

                  Artikli 11 lõige 3

                  —

                  —

                  Artikkel 10

                  Artikkel 12

                  Artikkel 11

                  Artikkel 13

                  Artikkel 12

                  I–II lisa

                  I–II lisa

                  III–IV lisa

                  —

                  —

                  III lisa

                  —

                  IV lisa


title: Nõukogu direktiiv 95/53/EÜ, 25. oktoober 1995, milles määratakse kindlaks loomasöötade ametliku kontrollimise põhimõtted

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31995L0053

Euroopa Liidu Teataja L 265 , 08/11/1995 Lk 0017 - 0022

		Nõukogu direktiiv 95/53/EÜ,25. oktoober 1995,milles määratakse kindlaks loomasöötade ametliku kontrollimise põhimõttedEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:loomasöötadel on ühenduse põllumajanduses väga tähtis osa;loomasöötade ametliku kontrollimise põhimõtete kindlaksmääramine ühenduse tasandil aitab kaitsta loomade ja inimeste tervist ning keskkonda, tagada äritehingute ausust ja kaitsta tarbijate huve;tuleb sätestada loomasöötade ametliku kontrollimise kord, pidades silmas erinevaid kasutatavaid tooteid, kaubanduse suurt mahtu, sektori ühtset struktuuri ja eelkõige loomasööda tervislikkuse ja kvaliteedi tagamise vajadust;soovitud eesmärkide saavutamiseks peavad käesolevas direktiivis sätestatud eeskirjad hõlmama kõiki ühenduses loomasöötades kasutatavaid tooteid ja aineid; seetõttu peaksid kontrollimised hõlmama ka ühendusse imporditud või ühenduses vabasse ringlusse suunatud tooteid;pädeva asutuse mõiste ei takista liikmesriikidel osaliselt või täielikult delegeerida asutuse vastutust loomasöötade ametliku kontrollimise eest, kui kontrollimised toimuvad jätkuvalt nende järelevalve all;kontrollimisi tuleb regulaarselt läbi viia, et need oleksid tõhusad; kontrollimisi ei tohi piirata kontrollimise objekti ega läbiviimise aja suhtes; kontrollimiste tõhususe tagamiseks tuleb nad läbi viia kõige otstarbekamal viisil;kontrollimisest hoidumise tõkestamiseks tuleb ette näha, et liikmesriigid ei vabasta tooteid asjakohasest kontrollimisest põhjusel, et need on ette nähtud ekspordiks;kolmandatest riikidest pärit tooted peavad ühenduse territooriumile sisenemisel läbima pistelise dokumentide ja identsuse kontrolli;imporditavate toodete kontrollimise tõhusaks läbiviimiseks tuleks sätestada liikmesriikidele võimalus määrata sisenemiskohad, ilma et see piiraks ühenduse muude asjaomaste õigusaktide sätete, eelkõige direktiivide 90/675/EMÜ [4] ja 92/118/EMÜ [5] (veterinaarkontrolli, loomade ja inimeste terviseohutuse nõuete kohta) kohaldamist;tuleks sätestada põhimõtted, mis reguleerivad pädevate asutuste tehtavate füüsiliste kontrollimiste korda ja neile järgnevate meetmete võtmist;ühendusesisese kaubanduse puhul tuleks tähelepanu pöörata lähtepunktis tehtavatele kontrollimistele; nõuete arvatava eiramise korral võib kontrollimisi erandlikult läbi viia transiidi ajal või sihtkohas;see lahendus eeldab suuremat usaldust lähteliikmesriigis tehtud kontrollimiste suhtes; lähteliikmesriik peab tagama, et sellised kontrollimised viiakse läbi otstarbekal viisil;tuleks sätestada vastavad meetmed, kui kontrollimisel leitakse, et partii ei vasta esitatud nõuetele;tõhususe huvides peaks toodete vastavuse ühenduse eeskirjadele tagama lähteliikmesriik; rikkumiste korral peavad komisjon ja asjaomane liikmesriik suutma koos tegutseda, eelkõige minnes kohapeale ja võttes vastu olukorrale vastavaid meetmeid;vastavalt nõukogu direktiivile 70/373/EMÜ [6] tuleks kõik loomasöötade ametlike kontrollimiste läbiviimiseks vajalikud proovivõtumeetodid ja analüüsimeetodid vastu võtta ühenduse tasandil;kuigi ettevõtjatel ei tohiks olla õigust olla kontrollimiste vastu, tuleb siiski tunnustada nende seaduslikke õigusi, eelkõige õigust tootmissaladusele ja edasikaebeõigust;kontrollimiste eest vastutavad asutused võivad eri liikmesriikides olla erinevad; seetõttu on soovitatav avaldada nimekiri iga liikmesriigi valdkonnas pädevatest asutustest, märkides territooriumid, mille puhul nad on pädevad, ja laboratooriumid, millel on lubatud teha analüüse seoses kõnealuste kontrollimistega;kuigi kontrollimiste programmide sätestamine on eelkõige liikmesriikide ülesanne, on siseturu häireteta toimimiseks siiski vaja ka ühenduse tasandil kooskõlastatud programme;komisjonile tuleks teha ülesandeks võtta meetmed käesoleva direktiivi rakendamiseks,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I PEATÜKKSISSEJUHATAVAD SÄTTEDArtikkel 11. Käesolevas direktiivis määratakse kindlaks loomasöötade ametlikku kontrollimist reguleerivad põhimõtted.2. Käesolev direktiiv ei piira ühenduse täpsemate eeskirjade kohaldamist, pidades silmas eelkõige ühenduse tollieeskirju ja veterinaarnõudeid.Artikkel 21. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) loomasöötade ametlik kontrollimine (edaspidi "kontrollimine") – pädevate asutuste läbiviidavad kontrollimised, et teha kindlaks vastavus ühenduse järgnevatele sätetele:- nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiiv 70/524/EMÜ söödalisandite kohta, [7]- nõukogu 17. detsembri 1973. aasta direktiiv 74/63/EMÜ söödas sisalduvate ebasoovitavate ainete ja toodete lubatud piirmäärade kindlaksmääramise kohta, [8]- nõukogu 23. novembri 1976. aasta direktiiv 77/101/EMÜ lihtsööda turustamise kohta, [9]- nõukogu 2. aprilli 1979. aasta direktiiv 79/373/EMÜ segasööda turustamise kohta, [10]- nõukogu 30. juuni 1982. aasta direktiiv 82/471/EMÜ teatavate loomasöötades kasutatavate toodete kohta, [11]- nõukogu 13. septembri 1993. aasta direktiiv 93/74/EMÜ eritoitmiseks ettenähtud söötade kohta [12] ja- muud loomasöötade alased eeskirjad, milles on sätestatud ametlike kontrollimiste läbiviimine vastavalt käesolevale direktiivile;b) dokumentide kontroll – toote saatedokumentide või toote kohta esitatud muu teabe kontrollimine;c) identsuskontroll – dokumentide, märgistuse ja toodete vastavuse visuaalne kontroll;d) füüsiline kontroll – toote kontrollimine, mis sisaldab vajadusel proovi võtmist ja laboratoorset kontrolli;e) toode – sööt ja kõik loomasöödas kasutatavad ained;f) pädev asutus – loomasööda ametliku kontrollimise eest vastutav liikmesriigi asutus;g) ettevõte – ettevõtja, kes valmistab toodet ja kelle valduses on toode vaheetapil enne selle turustamist või kes toodet turustab;h) turustamine – toodete valdamine nende müümiseks või muul viisil tasuta või tasu eest võõrandamiseks kolmandatele isikutele ning müük või muul viisil võõrandamine.2. Kui see on asjakohane, kohaldatakse ühenduse loomasööda alastes õigusaktides sätestatud mõisteid.Artikkel 31. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada kontrollimiste läbiviimine vastavalt käesolevale direktiivile.2. Liikmesriigid ei vabasta tooteid asjakohasest kontrollimisest põhjusel, et tooted on ette nähtud ekspordiks.Artikkel 41. Kontrollimisi teostatakse:a) korrapäraste ajavahemike järel;b) kui on kahtlus, et eeskirju on rikutud;c) kasutades vahendeid, mis on proportsioonis soovitud tulemustega ning eelkõige pidades silmas olemasolevat riski ja saadud kogemusi.2. Kontrollimised hõlmavad tootmise kõiki etappe, turustamiseelseid vaheetappe, sealhulgas importimist, ja toodete kasutamist.Pädev asutus valib kontrollimiseks kõige sobivama etapi või kõige sobivamad etapid, pidades silmas kontrollimise eesmärke.3. Üldjuhul viiakse kontrollimised läbi eelneva hoiatuseta.4. Kontrollimised hõlmavad ka loomasöödas keelatud ainete kasutamist.II PEATÜKKIMPORT KOLMANDATEST RIIKIDESTArtikkel 5Olenemata artikli 4 lõikest 1, võtavad liikmesriigid kasutusele kõik vajalikud meetmed tagamaks, et ühenduse tolliterritooriumile saabunud tooted läbivad pädevate asutuste dokumendikontrolli iga partii puhul ja pistelise identsuskontrolli, et kontrollida:- toodete liiki,- toodete päritolu,- toodete geograafilist sihtkohtaneile kohaldatava tolliprotseduuri kindlaksmääramiseks.Artikkel 6Artiklis 5 ettenähtud kontrollimiste eesmärgil võivad liikmesriigid määrata oma territooriumidel eri tüüpi toodete jaoks erinevad sisenemiskohad.Samal eesmärgil võivad liikmesriigid nõuda, et neile teatatakse sisenemiskohta saabuvatest toodetest.Artikkel 7Liimesriigid tagavad pisteliste füüsiliste kontrollidega toodete eeskirjadele vastavuse enne nende turustamist.Artikkel 81. Kui kontrollimised näitavad, et tooted ei vasta eeskirjades esitatud nõuetele, keelavad liikmesriigid nende sisenemise või turustamise ja korraldavad toodete ühenduse territooriumilt tagasisaatmise; liikmesriik teatab viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele toodete tagasilükkamisest, märkides leitud rikkumised.2. Olenemata lõikest 1, võivad liikmesriigid pädeva asutuse sätestatud tingimustel lubada ühte järgmistest tegevustest:- kindlaksmääratavaks tähtpäevaks toodete nõuetega vastavusse viimine,- vajaduse korral saastatusest puhastamine,- muul asjakohasel viisil töötlemine,- muul otstarbel kasutamine või- toodete hävitamine.Liikmesriik tagab, et esimeses lõigus loetletud tegevused ei kahjusta inimeste või loomade tervist või keskkonda.3. Vastavalt 1 ja 2 lõikele võetud meetmete kulutused katab loa omanik või tema esindaja.Artikkel 91. Kui tooteid ei turustata artiklis 5 osutatud kontrollimisi või vajadusel füüsilisi kontrollimisi läbi viiva liikmesriigi territooriumil, annab liikmesriik asjaomasele isikule dokumendi, milles on märgitud läbiviidud kontrollimise viis ja tulemus. Äridokumentides ei viidata kõnealusele dokumendile.See ei mõjuta siiski sihtliikmesriigi õigust kontrollida tooteid pisteliselt.2. Dokumendivorm ja vajadusel lõike 1 üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu artiklis 23 sätestatud korras enne 30. aprilli 1998.III PEATÜKKÜHENDUSESISENE KAUBANDUSArtikkel 10Liimesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et teistesse liikmesriikidesse lähetamiseks ettenähtud tooteid kontrollitakse sama hoolikalt kui nende enda territooriumil turustatavaid tooteid.1. jaguKontrollimine lähtekohasArtikkel 111. Liikmesriigid tagavad, et pädev asutus kontrollib ettevõtjate kohustuste täitmist vastavalt ühenduse eeskirjadele ja et turustamiseks ettenähtud tooted vastavad ühenduse nõuetele.2. Kui on põhjust kahtlustada, et nõudeid ei ole täidetud, viib pädev asutus läbi vajalikud kontrollimised ja kui kahtlus leiab kinnitust, võtab vastavad meetmed.2. jaguKontrollimine sihtkohasArtikkel 121. Sihtliikmesriigi pädev asutus võib sihtkohtades kontrollida toodete vastavust artikli 2 lõike 1 punkti a sätetele mittediskrimineerivate pisteliste kontrollidega.2. Kui transiitliikmesriigi või sihtliikmesriigi pädeval asutusel on teavet, mis lubab kahtlustada nõuete rikkumist, võib kontrollimisi läbi viia ka toodete vedamise ajal nende riikide territooriumil.Artikkel 131. Kui partii sihtkohas või vedamise ajal avastab liikmesriik tehtava kontrollimise käigus toodete mittevastavuse artikli 2 lõike 1 punkti a sätetele, võtab ta vajalikud meetmed ja nõuab saatjalt, saajalt või muult asjakohaselt isikult pädeva asutuse sätestatud tingimustel üht järgnevatest toimingutest:- kindlaksmääratavaks tähtpäevaks toodete nõuetega vastavusse viimine,- vajaduse korral saastatusest puhastamine,- muul asjakohasel viisil töötlemine,- muul otstarbel kasutamine,- päritoluriiki tagasisaatmine pärast päritoluettevõtte riigi pädevate asutuste teavitamist või- toodete hävitamine.2. Vastavalt lõikele 1 võetud meetmete kulutused katab saatja või muu asjakohane isik, vajadusel saaja.3. jaguKoostöö rikkumiste korralArtikkel 14Artikli 13 lõike 1 sätete kohase toodete hävitamise, muul otstarbel kasutamise, päritoluriiki tagasisaatmise või saastatusest puhastamise korral võtab lähteliikmesriik viivitamatult ühendust sihtliikmesriigiga. Muudel juhtudel võib sihtliikmesriik võtta ühendust lähteliikmesriigiga. Lähteliikmesriik võtab kõik vajalikud meetmed ja teavitab sihtliikmesriiki läbiviidud kontrollimiste laadist ja tulemustest, tehtud otsustest ja nende tegemise põhjustest.Kui sihtliikmesriik leiab, et need meetmed ei ole piisavad, otsivad kaks liikmesriiki koos viise ja vahendeid olukorra parandamiseks; vajaduse korral võib kontrollida ühiselt kohapeal.Kui vastavalt artiklile 12 läbiviidud kontrollimistel leitakse korduvaid eiramisi, teavitab sihtliikmesriik sellest komisjoni ja teisi liikmesriike.Artikkel 151. Sihtliikmesriigi taotluse korral või omal algatusel, arvestades leitud rikkumiste laadi, võib komisjon:- saata koostöös asjaomase liikmesriigiga esindajad kõnealusesse ettevõttesse,- taotleda lähteliikmesriigilt asjaomase ettevõtte toodete kontrollimise tihendamist.2. Komisjon teatab oma järeldustest asjaomastele liikmesriikidele.Kuni komisjoni järelduste saamiseni peab lähteliikmesriik sihtliikmesriigi taotluse korral tihendama kõnealuse ettevõtte toodete kontrolli.Sihtliikmesriik võib omalt poolt tihendada samast ettevõttest saabuvate toodete kontrollimist.3. Komisjon võib artiklis 23 osutatud komitees olukorra üle vaadata. Komisjon võib võtta vastu vajalikud otsused, sealhulgas toodete ühendusesisese liikumise kohta, samas artiklis sätestatud korras.4. jaguPõllumajandusettevõtete kontrollimineArtikkel 16Liikmesriigid tagavad, et pädeval asutusel on ettenähtud kontrollide läbiviimisel juurdepääs paikadele, kus põllumajandustooteid toodetakse või kasutatakse.IV PEATÜKKÜLDSÄTTEDArtikkel 171. Liikmesriigid tagavad, et kontrollimised viiakse läbi nii, et viivitused toodete tarnimisel on minimaalsed ja et kontrollimised ei põhjusta toodete turustamisel asjatuid takistusi.2. Liikmesriigid näevad ette, et kontrollimiste eest vastutavad ametiisikud hoiavad ametisaladust.Artikkel 181. Kui tooteid kogutakse analüüsimiseks, võtavad liikmesriigid vastu vajalikud sätted, et:- tagada kontrollitavate õigus saada ka teiste ekspertide arvamus,- tagada ametlikult pitseeritud näidisproovide säilitamine.2. Liikmesriigid koostavad analüüside läbiviimise eest vastutavate laboratooriumide nimekirja; liikmesriigid tagavad, et need laboratooriumid määratakse vastavalt laboratooriumide kvalifikatsioonile.3. Liikmesriigid tagavad, et proovide võtmine ja analüüsimine toimub vastavalt ühenduse eeskirjadele.Ühenduse eeskirjade ja meetodite puudumise korral võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed kontrollide rahuldavaks läbiviimiseks:- vastavalt rahvusvaheliste asutuste tunnustatud standarditele,- selliste standardite puudumise korral vastavalt teaduslikult tunnustatud siseriiklikele eeskirjadele, mis vastavad asutamislepingu üldpõhimõtetele.4. Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vajadusel vastu artiklis 23 sätestatud korras.Artikkel 19Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada kõikide käesoleva direktiivi sätete järgimine täies mahus. Peab sätestama karistused juhuks, kui kõnealuseid meetmeid ei täideta. Sellised karistused peavad olema tõhusad, eesmärgipärased ja piisavalt hoiatava mõjuga.Artikkel 20Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikides kehtivate siseriiklike õigusaktidega lubatud edasikaebeõigust pädevate asutuste otsuste peale.Asjaomasele ettevõtjale, keda selline otsus mõjutab, või tema esindajale tuleb teatada rikkumise avastamisel pädeva asutuse tehtud otsused ja nende otsuste tegemise põhjused.Asjaomase ettevõtja või tema esindaja taotluse korral tuleb talle edastada nimetatud otsused ja nende põhjused kirjalikult koos kontrollija liikmesriigi õigusaktidega lubatud edasikaebeõiguse üksikasjade, korra ja ajaliste piirangutega.Artikkel 21Ühe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist teatab iga liikmesriik komisjonile:- pädeva asutuse või pädevad asutused, nende tegevuspiirkonna ja pädevusala,- artikli 18 lõikes 2 osutatud laboratooriumi või laboratooriumid,- vajaduse korral artiklis 6 osutatud sisenemiskohtade nimekirja.Kõnealune teave avaldatakse koos edasiste muudatustega Euroopa Ühenduste Teataja C-seerias.Artikkel 221. Liikmesriigid koostavad hiljemalt 1. oktoobriks 1998. aasta programmid, milles sätestatakse käesoleva direktiivi eesmärgi saavutamiseks võetavad riiklikud meetmed.Need programmid peavad võtma arvesse iga liikmesriigi konkreetset olukorda ja määratlema korrapäraste kontrollimiste laadi ja sageduse.2. Enne iga aasta 1. aprilli ja esmakordselt enne 1. aprilli 2000 edastavad liikmesriigid komisjonile kogu asjakohase teabe lõikes 1 osutatud programmide rakendamise kohta eelmisel aastal, täpsustades eelkõige:- programmi koostamisel kasutatud kriteeriume,- tehtud kontrollimiste arvu ja laadi,- tehtud kontrollimiste tulemusi, eelkõige leitud rikkumiste arvu ja laadi,- rikkumiste avastamisel võetud meetmeid.3. Enne iga aasta 1. oktoobrit ja esmakordselt enne 1. oktoobrit 2000 esitab komisjon kokkuvõtva üldaruande ühenduse tasandil tehtud kontrollimiste tulemuste kohta koos soovitusettepanekutega järgmise aasta kooskõlastatud kontrolliprogrammide kohta, mis võetakse vastu artiklis 23 sätestatud korras. Soovitusi võib hiljem muuta, kui see osutub vajalikuks kooskõlastatud programmide rakendamisel.Kooskõlastatud programmis peavad olema märgitud eelkõige kriteeriumid, mida eelistatakse programmi rakendamisel.Lõikega 2 ettenähtud teave sisaldab eraldi osa kooskõlastatud programmi rakendamise kohta.Artikkel 231. Komisjoni abistab otsusega 70/372/EMÜ [13] moodustatud alaline söödakomitee, edaspidi "komitee".2. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille eesistuja määrab lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.3. a) Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu.b) Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.Kui nõukogu ei ole kolme kuu jooksul alates ettepaneku saamisest otsust teinud, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu, juhul kui nõukogu ei ole lihthäälteenamusega nimetatud meetmete vastu.Artikkel 241. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid vastu hiljemalt 30. aprillil 1998. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need õigusaktid vastu võtavad, peavad need sisaldama viidet käesolevale määrusele, või lisatakse see viide nende ametliku avaldamise korral. Viitamise viisi näeb ette liikmesriik.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate siseriiklike õigusaktide teksti.Artikkel 25Käesolev direktiiv jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 26Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 25. oktoober 1995Nõukogu nimeleesistujaL. Atienza[1] EÜT C 313, 19.11.1993, lk 10.[2] EÜT C 128, 9.5.1994, lk 97.[3] EÜT C 127, 7.5.1994, lk 10.[4] EÜT L 373, 31.12.1990, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 1601/92 (EÜT L 173, 27.6.1992, lk 13).[5] EÜT L 62, 15.3.1993, lk 49. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega 94/723/EÜ (EÜT L 288, 9.11.1994, lk 48).[6] EÜT L 170, 3.8.1970, lk 2. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 3768/85 (EÜT L 362, 31.12.1985, lk 8).[7] EÜT L 270, 14.12.1970. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 94/77/EÜ (EÜT L 350, 31.12.1994, lk 113).[8] EÜT L 38, 11.2.1974, lk 31. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 94/16/EÜ (EÜT L 104, 23.4.1994, lk 32).[9] EÜT L 32, 3.2.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 90/654/EMÜ (EÜT L 353, 17.12.1990, lk 48).[10] EÜT L 86, 6.4.1979, lk 30. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 93/74/EMÜ (EÜT L 237, 22.9.1993, lk 23).[11] EÜT L 213, 21.7.1982, lk 8. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 93/74/EMÜ (EÜT L 237, 22.9.1993, lk 23).[12] EÜT L 237, 22.9.1993, lk 23.[13] EÜT L 170, 3.8.1970, lk 1.--------------------------------------------------


title: Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/79/EÜ, 13. juuli 2009 , kaherattaliste mootorsõidukite sõitjakäepidemete kohta (kodifitseeritud versioon) (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               1.8.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 201/29

      PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/79/EÜ,
   13. juuli 2009,
   kaherattaliste mootorsõidukite sõitjakäepidemete kohta
   (kodifitseeritud versioon)
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/32/EMÜ kaherattaliste mootorsõidukite sõitjakäepidemete kohta (3) on oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

               (2)

               Direktiiv 93/32/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist, mis kuuluvad EÜ tüübikinnituse süsteemi, mis kehtestati nõukogu 30. juuni 1992. aasta direktiiviga 92/61/EMÜ (kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse kohta), mis omakorda asendati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. märtsi 2002. aasta direktiiviga 2002/24/EÜ (kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse kohta) (5), ning selles sätestatakse kaherattaliste mootorsõidukite projekteerimise ja ehituse tehnilised näitajad sõitjakäepidemete osas. Need tehnilised näitajad on seotud liikmesriikide õigusaktide lähendamisega direktiivis 2002/24/EÜ sätestatud EÜ tüübikinnituse menetlusele, mida tuleb kohaldada igat tüüpi sõidukitele. Sellest tulenevalt kohaldatakse käesoleva direktiivi suhtes direktiivi 2002/24/EÜ sätteid, mis kehtivad sõiduki süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul.

               (3)

               Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt kaherattaliste mootorsõidukite sõitjakäepidemetele osa EÜ tüübikinnituse andmist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetme ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               (4)

               Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel l
   Käesolevat direktiivi kohaldatakse direktiivi 2002/24/EÜ artiklis 1 osutatud kõigi kaherattaliste mootorsõidukite tüüpide sõitjakäepidemete suhtes.
   Artikkel 2
   Osa EÜ tüübikinnituse andmise menetlus kaherattalise mootorsõiduki tüübi sõitjakäepidemete suhtes ja selliste sõidukite vaba liikumist reguleerivad tingimused on sätestatud direktiivi 2002/24/EÜ II ja III peatükis.
   Artikkel 3
   Muudatused, mis on vajalikud I lisas esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu vastavalt direktiivi 2002/24/EÜ artikli 18 lõikes 2 osutatud menetlusele.
   Artikkel 4
   1.   Liikmesriigid ei tohi sõitjakäepidemetega seotud põhjustel:

               —

               keelduda EÜ tüübikinnituse andmisest kaherattalise sõiduki või sõitjakäepideme tüübile,

               —

               keelata kaherattaliste sõidukite registreerimist, müüki, kasutuselevõttu või sõitjakäepidemete müüki või kasutuselevõttu,

         kui sõitjakäepidemed vastavad käesoleva direktiivi nõuetele.
   2.   Liikmesriigid ei anna EÜ tüübikinnitust ühelegi kaherattalise mootorsõiduki tüübile sõitjakäepidemete või sõitjakäepideme tüübiga seotud põhjustel, kui käesoleva direktiivi nõuded ei ole täidetud.
   3.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 5
   Direktiiv 93/32/EMÜ, mida on muudetud II lisa A osas nimetatud direktiiviga, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile tõlgendatakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid loetakse vastavalt III lisas esitatud vastavustabelile.
   Artikkel 6
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010.
   Artikkel 7
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 13. juuli 2009

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         H.-G. PÖTTERING

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         E. ERLANDSSON

      (1)  ELT C 234, 30.9.2003, lk 19.

      (2)  Euroopa Parlamendi 25. septembri 2007. aasta arvamus (ELT C 219 E, 28.8.2008, lk 65) ja nõukogu 7. juuli 2009. aasta otsus.

      (3)  EÜT L 188, 29.7.1993, lk 28.

      (4)  Vt II lisa A osa.

      (5)  EÜT L 124, 9.5.2002, lk 1.

      I LISA
      1.   ÜLDNÕUDED

      Reisijavedu võimaldav sõiduk peab olema varustatud sõitjakäepidemesüsteemiga, mis on rihm või käepide või käepidemed.
      1.1.   Rihm

      Rihm peab olema istmele või teistele raamiga ühendatud osadele kinnitatud nii, et see oleks sõitjale kergesti kättesaadav. Rihm ja selle kinnitusseade peavad olema projekteeritud nii, et need ei katke mõjutamisel vertikaalse staatilise tõmbejõuga 2 000 N, mida rakendatakse rihma keskosale maksimaalse survega 2 MPa.
      1.2.   Käepide

      Kui kasutatakse käepidet, siis peab see asuma sadula lähedal sümmeetriliselt sõiduki keskpikitasapinnaga.
      Käepide peab olema projekteeritud nii, et see ei puruneks mõjutamisel vertikaalse staatilise tõmbejõuga 2 000 N, mida rakendatakse käepideme keskosale maksimaalse survega 2 MPa.
      Kui kasutatakse kahte käepidet, peavad need olema paigaldatud sümmeetriliselt sõiduki kummalegi küljele.
      Käepidemed peavad olema projekteeritud nii, et kumbki nendest ei purune mõjutamisel vertikaalse staatilise tõmbejõuga 1 000 N, mida rakendatakse käepideme keskosale maksimaalse survega 1 MPa.

         1. liide

            Teatis kaherattalise mootorsõiduki tüübi sõitjakäepidemete kohta

         (lisatakse osa EÜ tüübikinnitustaotlusele, kui see esitatakse sõiduki EÜ tüübikinnitustaotlusest eraldi)
         Järjekorranumber (määrab taotleja): …
         Kaherattalise mootorsõiduki tüübi sõitjakäepidemete osa EÜ tüübikinnitustaotlus peab sisaldama teavet, mis on ette nähtud direktiivi 2002/24/EÜ II lisa järgmistes punktides:

                     —

                     1. osa A jao punktid:

                                 —

                                 0.1;

                                 —

                                 0.2;

                                 —

                                 0.4 kuni 0.6;

                     —

                     1. osa B jao punktid:

                                 —

                                 1.4 kuni 1.4.2.

         2. liide
         Ametiasutuse nimi

            Kaherattalise mootorsõiduki tüübi sõitjakäepidemete osa EÜ tüübikinnitustunnistus

         NÄIDIS
         … tehnilise teenistuse protokoll nr … kuupäev …
         Osa EÜ tüübikinnitusnumber: … Laienduse nr: …

                     1.

                     Sõiduki kaubanimi või kaubamärk: …

                     2.

                     Sõidukitüüp: …

                     3.

                     Tootja nimi ja aadress: …
                     …

                     4.

                     Tootja esindaja (kui on) nimi ja aadress: …
                     …

                     5.

                     Sõiduki katsetamiseks esitamise kuupäev: …

                     6.

                     Osa EÜ tüübikinnitus antud / andmisest keeldutud (1)

                     7.

                     Koht: …

                     8.

                     Kuupäev: …

                     9.

                     Allkiri: …

            (1)  Mittevajalik maha tõmmata.

      II LISA
      A   OSA

         Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatusega

      (osutatud artiklis 5)

                  Nõukogu direktiiv 93/32/EMÜ

                  (EÜT L 188, 29.7.1993, lk 28)

                  Komisjoni direktiiv 1999/24/EÜ

                  (EÜT L 104, 21.4.1999, lk 16)

            B   OSA

         Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevad

      (osutatud artiklis 5)

                  Direktiiv

                  ülevõtmise tähtpäev

                  kohaldamise tähtpäev

                  93/32/EMÜ

                  14. detsember 1994

                  14. juuni 1995 (1)

                  1999/24/EÜ

                  31. detsember 1999

                  1. jaanuar 2000 (2)

         (1)  Kooskõlas direktiivi 93/32/EMÜ artikli 4 lõike 1 kolmanda lõiguga:

         „Alates esimeses lõigus märgitud kuupäevast ei tohi liikmesriigid takistada käesoleva direktiivi nõuetele vastavate sõidukite esmakordset kasutuselevõttu sõitjakäepidemetega seotud põhjustel.”

      Nimetatud kuupäevaks on 14. detsember 1994; vaata direktiivi 93/32/EÜ artikli 4 lõike 1 esimest lõiku.

         (2)  Kooskõlas direktiivi 1999/24/EÜ artikliga 2:

         „1.   Alates 1. jaanuarist 2000 ei tohi liikmesriigid sõitjakäepidemetega seotud põhjustel:

                     —

                     keelduda EÜ tüübikinnituse andmisest kaherattalise sõiduki või sõitjakäepideme tüübile,

                     —

                     keelata kaherattaliste sõidukite registreerimist, müüki, kasutuselevõttu või sõitjakäepidemete müüki või kasutuselevõttu,

               kui sõitjakäepidemed vastavad nõukogu direktiivi 93/32/EMÜ (muudetud käesoleva direktiiviga) nõuetele.
         2.   Alates 1. juulist 2000 ei anna liikmesriigid EÜ tüübikinnitust ühelegi kaherattalise mootorsõiduki tüübile sõitjakäepidemete või sõitjakäepideme tüübiga seotud põhjustel, kui käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 93/32/EMÜ nõuded ei ole täidetud.”

      III LISA

         Vastavustabel

                  Direktiiv 93/32/EMÜ

                  Direktiiv 1999/24/EÜ

                  Käesolev direktiiv

                  Artiklid 1, 2 ja 3

                  Artiklid 1, 2 ja 3

                  Artikli 4 lõige 1

                  —

                  Artikli 2 lõige 1

                  Artikli 4 lõige 1

                  Artikli 2 lõige 2

                  Artikli 4 lõige 2

                  Artikli 4 lõige 2

                  Artikli 4 lõige 3

                  —

                  Artikkel 5

                  —

                  Artikkel 6

                  Artikkel 5

                  Artikkel 7

                  Lisa

                  I lisa

                  1. liide

                  1. liide

                  2. liide

                  2. liide

                  —

                  II lisa

                  —

                  III lisa