title: Komisjoni direktiiv 2006/59/EÜ,  28. juuni 2006 , millega muudetakse komisjoni direktiivide 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisasid seoses karbarüüli, deltametriini, endosulfaani, fenitrotiooni, metidatiooni ja oksamüüli jääkide piirnormidega   (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               29.6.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 175/61

      KOMISJONI DIREKTIIV 2006/59/EÜ,
   28. juuni 2006,
   millega muudetakse komisjoni direktiivide 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisasid seoses karbarüüli, deltametriini, endosulfaani, fenitrotiooni, metidatiooni ja oksamüüli jääkide piirnormidega
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1976. aasta direktiivi 76/895/EMÜ puu- ja köögiviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta, (1) eriti selle artiklit 5,
   võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/362/EMÜ teraviljas sisalduvate ja selle pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (2) eriti selle artiklit 10,
   võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/363/EMÜ loomses toidus sisalduvate ja selle pinnal esinevate pestitsiidijääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (3) eriti selle artiklit 10,
   võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiivi 90/642/EMÜ teatavates taimset päritolu saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (4) eriti selle artiklit 7,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (5) eriti selle artikli 4 lõike 1 punkti f,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Teravilja ja taimset päritolu toodete, sealhulgas puu- ja juurvilja puhul kajastab jääkide määr tõhusaks taimekaitseks vajaliku pestitsiidide miinimumkoguse kasutamist, nii et jääkaine kogus oleks võimalikult väike ja toksikoloogiliselt vastuvõetav, pidades silmas eelkõige keskkonnakaitset ja jääkide määra, mida tarbijad hinnanguliselt toidu kaudu omastavad. Loomse päritoluga toiduainete puhul kajastab jääkide määr loomade söötmist pestitsiididega töödeldud teravilja ja taimset päritolu toodetega ning mõningatel juhtudel ka veterinaarravimite tarvitamise otseseid tagajärgi. Ühenduses kohaldatavad jääkide piirnormid kajastavad sellist jääkide koguse ülempiiri, mida tooted võivad heade põllumajandustavade järgimise korral sisaldada.

               (2)

               Pestitsiidide jääkide piirnorme jälgitakse pidevalt ning muudetakse uue teabe ja uute andmete arvessevõtmiseks. Jääkide piirnormideks määratakse nende alumine määramispiir, kui taimekaitsevahendite lubatud kasutamise tagajärjel ei leita toiduaines või selle pinnal märkimisväärselt pestitsiidijääke, või kui nende kasutamine ei olnud lubatud, kui liikmesriikide poolt lubatud kasutamiseks ei esitatud vajalikke andmeid või kui kolmandates riikides kasutamiseks ei esitatud asjaomaseid andmeid ning selle tagajärjel leidub ühenduse turul ringlusesse lastavates toiduainetes või nende pinnal pestitsiidide jääke.

               (3)

               Komisjonile on teatatud, et mõnede pestitsiidide puhul võivad jääkide kehtivad piirnormid vajada läbivaatamist, võttes arvesse, kuivõrd kättesaadav on uus toksikoloogia ja tarbimise alane teave. Komisjon on palunud asjakohastel referentliikmesriikidel teha ettepanekuid ühenduses jääkide suhtes kohaldatavate piirnormide läbivaatamise kohta. Niisugused ettepanekud edastati komisjonile.

               (4)

               Tarbijate eluaegset ja lühiajalist kokkupuudet käesolevas direktiivis osutatud pestitsiididega toiduainete kaudu on uuesti hinnatud ja mõõdetud vastavalt ühenduses kasutatavatele menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni avaldatud juhiseid. (6) Sellest lähtudes tuleks määrata jääkide uued piirnormid, mis välistaksid tarbijate lubamatu kokkupuute asjaomase ainega.

               (5)

               Tarbijate akuutset kokkupuudet kõnealuste pestitsiididega iga toiduaine kaudu, mis võib sisaldada jääke, on vajaduse korral hinnatud ja mõõdetud vastavalt ühenduse menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni avaldatud juhiseid. Jõuti järeldusele, et pestitsiidide jääkide esinemine uute piirnormide tasemel või sellest väiksemal tasemel ei avalda ägedat toksilist mõju.

               (6)

               Jääkide uute piirnormide suhtes on konsulteeritud ühenduse kaubanduspartneritega Maailma Kaubandusorganisatsiooni kaudu ja nende arvamusi kõnealuste normide kohta on arvesse võetud.

               (7)

               Seega tuleks vastavalt muuta direktiivide 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisasid.

               (8)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 76/895/EMÜ II lisast jäetakse välja kanded karbarüüli ja fenitrotiooni kohta.
   Artikkel 2
   Direktiivi 86/362/EMÜ muudetakse järgmiselt:

               a)

               II lisa A-osasse lisatakse read oksamüüli kohta, nagu on sätestatud käesoleva direktiivi I lisas;

               b)

               II lisa A-osas asendatakse deltametriini ja metidatiooni käsitlevad read käesoleva direktiivi II lisas esitatud tekstiga.

         Artikkel 3
   Direktiivi 86/363/EMÜ muudetakse järgmiselt:

               a)

               II lisa A-osasse lisatakse rida karbarüüli kohta, mis on esitatud käesoleva direktiivi III lisas;

               b)

               II lisa B-osas asendatakse deltametriini käsitlev rida käesoleva direktiivi IV lisas esitatud tekstiga.

         Artikkel 4
   Direktiivi 90/642/EMÜ muudetakse järgmiselt:

               a)

               II lisasse lisatakse read karbarüüli ja oksamüüli kohta, nagu on sätestatud käesoleva direktiivi V lisas;

               b)

               II lisas asendatakse deltametriini, endosulfaani, fenitrotiooni ja metidatiooni käsitlevad read kõnealuse direktiivi VI lisas esitatud tekstiga.

         Artikkel 5
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 29. detsembriks 2006. Nad edastavad kõnealuste sätete teksti ning kõnesolevate sätete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Nad kohaldavad neid sätteid alates 30. detsembrist 2006, välja arvatud oksamüüli käsitlevad sätted, mida hakatakse kohaldama alates 30. detsembrist 2007.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile vastavalt käesolevale direktiivile kohandatud tähtsamate õigus- ja haldusnormide teksti.
   Artikkel 6
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamise päeva Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 7
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 28. juuni 2006

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 340, 9.12.1976, lk 26. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2005/70/EÜ (ELT L 276, 21.10.2005, lk 35).

      (2)  EÜT L 221, 7.8.1986, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/30/EÜ (ELT L 75, 14.3.2006, lk 7).

      (3)  EÜT L 221, 7.8.1986, lk 43. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/30/EÜ.

      (4)  EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/53/EÜ (ELT L 154, 8.6.2006, lk 11).

      (5)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/45/EÜ (ELT L 130, 18.5.2006, lk 27).

      (6)  Juhised toidu kaudu pestitsiidijääkide omandamise hindamiseks (läbi vaadatud), mis on koostatud programmi GEMS/Food raames koostöös pestitsiidijääkide Codex komiteega; avaldanud Maailma Terviseorganisatsioon 1997. aastal (WHO/FSF/FOS.97.7).

      I LISA

                     Pestitsiidide jäägid

                     Piirnormid mg/kg

                     “Oksamüül

                     0,01 (1)
                         (2)

                     TERAVILJAD

         (1)  Alumine määramispiir.

         (2)  Näitab ajutist jääkide piirnormi vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f. Kui muudatusi ei tehta, käsitatakse seda piirnormi lõplikuna ja see jõustub 19. juulil 2010.”

      II LISA

                     Pestitsiidide jäägid

                     Piirnormid mg/kg

                     “Deltametriin

                     2
                     TERAVILJAD

                     Metidatioon

                     0,02 (1)

                     TERAVILJAD

         (1)  Alumine määramispiir.”

      III LISA

                     Pestitsiidide jäägid

                     Piirnormid mg/kg

                     I lisas rubriikides ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 ja 1602 loetletud lihas, lihavalmististes, rupsis ja loomarasvades sisalduva rasva puhul (1) (4)

                     I lisas rubriigis 0401 nimetatud lehmatoorpiima ja -täispiima puhul; muude rubriikidesse 0401, 0402, 0405 00 ja 0406 kuuluvate toiduainete puhul (2) (4)

                     I lisas rubriikides 0407 00 ja 0408 loetletud värskete koorega munade, linnumunade ja munarebude puhul (3) (4)

                     “karbarüül

                     0,05 (1)

                     0,05 (1)

                     0,05 (1)

         (1)  Alumine määramispiir.”

      IV LISA

                     Pestitsiidide jäägid

                     Piirnormid mg/kg

                     I lisas rubriikides ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 ja 1602 loetletud lihas, lihavalmististes, rupsis ja loomarasvades sisalduva rasva puhul (1) (4)

                     I lisas rubriigis 0401 nimetatud lehmatoorpiima ja -täispiima puhul; muude rubriikidesse 0401, 0402, 0405 00 ja 0406 kuuluvate toiduainete puhul (2) (4)

                     I lisas rubriikides 0407 00 ja 0408 loetletud värskete koorega munade, linnumunade ja munarebude puhul (3) (4)

                     “deltametriin
                     (cisdeltametriin) (2)

                     maks ja neerud 0,03, (1) kodulinnud ja kodulinnulihatooted 0,1, muu 0,5

                     0,05

                     0,05 (1)

         (1)  Alumine määramispiir.

         (2)  Ajutine jääkide piirnorm, mis kehtib 1. novembrini 2007 kuni III lisa toimiku läbivaatamiseni vastavalt direktiivile 91/414/EMÜ ja deltametriini uuesti registreerimiseni liikmesriigi tasandil.”

      V LISA

                     Rühmad ja üksiktoodete näited, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme

                     Karbarüül

                     Oksamüül (3)

               “1.   Värsked, kuivatatud või külmutamise teel säilitatud kuumtöötlemata suhkrulisandita puuviljad; pähklid

                                 i)

                                 TSITRUSVILJAD

                     0,05 (1)

                     Greibid

                     Sidrunid

                     Laimid

                     Mandariinid (sh klementiinid ja samalaadsed hübriidid)

                     0,02 (2)

                     Apelsinid

                     Pomelod

                     Muud

                     0,01 (1)
                         (2)

                                 ii)

                                 PÄHKLIPUUDE VILJAD (kooritud või koorimata)

                     0,05 (1)

                     0,01 (1)
                         (2)

                     Mandlid

                     Brasiilia pähklid

                     Kašupähklid

                     Kastanid

                     Kookospähklid

                     Sarapuupähklid

                     Makadaamiapähklid

                     Pekanipähklid

                     Piiniapähklid

                     Pistaatsiapähklid

                     Kreeka pähklid

                     Muud

                                 iii)

                                 ÕUNVILJAD

                     0,05 (1)

                     0,01 (1)
                         (2)

                     Õunad

                     Pirnid

                     Küdooniad

                     Muud

                                 iv)

                                 LUUVILJAD

                     0,05 (1)

                     0,01 (1)
                         (2)

                     Aprikoosid

                     Kirsid

                     Virsikud (kaasa arvatud nektariinid ja samalaadsed hübriidid)

                     Ploomid

                     Muud

                                 v)

                                 MARJAD JA VÄIKESED PUUVILJAD

                     0,05 (1)

                     0,01 (1)
                         (2)

                                 a)

                                 Laua- ja veiniviinamarjad

                     Lauaviinamarjad

                     Veiniviinamarjad

                                 b)

                                 Maasikad (välja arvatud metsmaasikad)

                                 c)

                                 Koguviljad (välja arvatud metsamarjad)

                     Murakad

                     Põldmurakad

                     Logani murakad

                     Vaarikad

                     Muud

                                 d)

                                 Muud väikesed puuviljad ja marjad (välja arvatud metsamarjad)

                     Mustikad

                     Jõhvikad

                     Sõstrad (punased, mustad ja valged)

                     Karusmarjad

                     Muud

                                 e)

                                 Looduses kasvavad marjad ja puuviljad

                                 vi)

                                 MUUD VILJAD

                     0,01 (1)
                         (2)

                     Avokaadod

                     Banaanid

                     Datlid

                     Viigimarjad

                     Kiivid

                     Kääbusapelsinid

                     Hiina ploomid

                     Mangod

                     Oliivid (lauaviljad)

                     5

                     Oliivid (õliviljad)

                     5

                     Papaiad

                     Granadillid (kannatuslille viljad)

                     Ananassid

                     Granaatõunad

                     Muud

                     0,05 (1)

               2.   Köögiviljad: värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatud

                                 i)

                                 JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILI

                     0,05 (1)

                     0,01 (1)
                         (2)

                     Söögipeet

                     Porgand

                     Maniokk

                     Juurseller

                     Mädarõigas

                     Maapirn

                     Pastinaak

                     Juurpetersell

                     Redis

                     Aed-piimjuur

                     Maguskartul

                     Kaalikas

                     Naeris

                     Jamss

                     Muud

                                 ii)

                                 SIBULKÖÖGIVILJAD

                     0,05 (1)

                     0,01 (1)
                         (2)

                     Küüslauk

                     Sibul

                     Šalott

                     Talisibul

                     Muud

                                 iii)

                                 VILIKÖÖGIVILJAD

                                 a)

                                 Maavitsalised

                     Tomat

                     0,5

                     0,02 (2)

                     Paprika

                     0,02 (2)

                     Baklažaan

                     0,02 (2)

                     Söödav muskushibisk

                     Muud

                     0,05 (1)

                     0,01 (1)
                         (2)

                                 b)

                                 Kõrvitsalised – söödava koorega

                     0,05 (1)

                     Kurgid

                     0,02 (2)

                     Kornišonid

                     0,02 (2)

                     Rullkõrvitsad

                     0,03 (2)

                     Muud

                     0,01 (1)
                         (2)

                                 c)

                                 Kõrvitsalised – mittesöödava koorega

                     0,05 (1)

                     0,01 (1)
                         (2)

                     Melonid

                     Patissonid

                     Arbuusid

                     Muud

                                 d)

                                 Suhkrumais

                     0,01 (1)
                         (2)

                                 iv)

                                 KAPSASKÖÖGIVILJAD

                     0,05 (1)

                     0,01 (1)
                         (2)

                                 a)

                                 Õisikkapsad

                     Spargelkapsas

                     Lillkapsas

                     Muud

                                 b)

                                 Peakapsad

                     Rooskapsas

                     Peakapsas

                     Muud

                                 c)

                                 Lehtkapsad

                     Hiina kapsas

                     Lehtkapsas

                     Muud

                                 d)

                                 Nuikapsas

                                 v)

                                 LEHTKÖÖGIVILJAD JA VÄRSKED MAITSETAIMED

                     0,05 (1)

                     0,01 (1)
                         (2)

                                 a)

                                 Salat jms

                     Salatkress

                     Põldkännak

                     Aedsalat

                     Eskariool

                     Ruccola

                     Kapsalehed ja leherootsud

                     Muud

                                 b)

                                 Spinat jms

                     Spinat

                     Lehtpeet (mangold)

                     Muud

                                 c)

                                 Ürt-allikkress

                                 d)

                                 Harilik sigur

                                 e)

                                 Ürdid

                     Aed-harakputk

                     Murulauk

                     Petersell

                     Lehtseller

                     Muud

                                 vi)

                                 KAUNVILJAD (värsked)

                     0,05 (1)

                     0,01 (1)
                         (2)

                     Oad (poetamata)

                     Oad (poetatud)

                     Herned (poetamata)

                     Herned (poetatud)

                     Muud

                                 vii)

                                 VARSKÖÖGIVILJAD (värsked)

                     0,05 (1)

                     0,01 (1)
                         (2)

                     Spargel

                     Hispaania artišokk

                     Seller

                     Apteegitill

                     Artišokk

                     Porrulauk

                     Rabarber

                     Muud

                                 viii)

                                 SEENED

                     0,05 (1)

                     0,01 (1)
                         (2)

                                 a)

                                 Kultuurseened

                                 b)

                                 Looduses kasvavad seened

                                 3.

                                 Kaunviljad (kuivatatud)

                     0,05 (1)

                     0,01 (1)
                         (2)

                     Oad

                     Läätsed

                     Herned

                     Muud

                                 4.

                                 Õliseemned

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (2)

                     Linaseemned

                     Maapähklid

                     Mooniseemned

                     Seesamiseemned

                     Päevalilleseemned

                     Rapsiseemned

                     Sojaoad

                     Sinepiseemned

                     Puuvillaseemned

                     Kanepiseemned

                     Muud

                                 5.

                                 Kartulid

                     0,05 (1)

                     0,01 (1)
                         (2)

                     Varajane kartul

                     Säilituskartul

                                 6.

                                 Tee (Camellia sinensis, kuivatatud lehed ja varred, fermenteeritud või fermenteerimata)

                     0,1 (1)

                     0,02 (2)

                                 7.

                                 Humal (kuivatatud), sh humalakäbi graanulid ja kontsentreerimata pulber

                     0,1 (1)

                     0,02 (2)

         (1)  Alumine määramispiir.

         (2)  Näitab ajutist jääkide piirnormi vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f. Kui muudatusi ei tehta, käsitatakse seda piirnormi lõplikuna ja see jõustub 19. juulil 2010.

         (3)  Ajutine jääkide piirnorm kehtib kuni 1. jaanuarini 2008, uurimistulemuste esitamiseni.”

      VI LISA

                     Rühmad ja üksiktoodete näited, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme

                     Deltametriin (cis-deltametriin) (1)

                     Endosulfaan (alfa- ja beeta-isomeeride ning endosulfaansulfaadi summa, väljendatud endosulfaanina)

                     Fenitrotioon

                     Metidatioon

                                 “1.

                                 Värsked, kuivatatud või külmutamise teel säilitatud kuumtöötlemata suhkrulisandita puuviljad; pähklid

                     0,01 (2)

                                 i)

                                 TSITRUSVILJAD

                     0,05 (2)

                     0,05 (2)

                     2

                     Greibid

                     Sidrunid

                     Laimid

                     Mandariinid (sh klementiinid ja samalaadsed hübriidid)

                     Apelsinid

                     Pomelod

                     Muud

                                 ii)

                                 PÄHKLIPUUDE VILJAD (kooritud või koorimata)

                     0,05 (2)

                     0,1 (2)

                     0,05 (2)

                     Mandlid

                     Brasiilia pähklid

                     Kašupähklid

                     Kastanid

                     Kookospähklid

                     Sarapuupähklid

                     Makadaamiapähklid

                     Pekanipähklid

                     Piiniapähklid

                     Pistaatsiapähklid

                     Kreeka pähklid

                     Muud

                                 iii)

                                 ÕUNVILJAD

                     0,02 (2)

                     Õunad

                     0,2

                     Pirnid

                     0,3

                     Küdooniad

                     Muud

                     0,1

                     0,05 (2)

                                 iv)

                                 LUUVILJAD

                     0,05 (2)

                     Aprikoosid

                     Kirsid

                     0,2

                     Virsikud (kaasa arvatud nektariinid ja samalaadsed hübriidid)

                     0,05

                     Ploomid

                     0,2

                     Muud

                     0,1

                     0,02 (2)

                                 v)

                                 MARJAD JA VÄIKESED PUUVILJAD

                                 a)

                                 Laua- ja veiniviinamarjad

                     0,2

                     0,5

                     0,02 (2)

                     Lauaviinamarjad

                     Veiniviinamarjad

                                 b)

                                 Maasikad (välja arvatud metsmaasikad)

                     0,2

                     0,05 (2)

                     0,02 (2)

                                 c)

                                 Koguviljad (välja arvatud metsamarjad)

                     0,05 (2)

                     0,02 (2)

                     Murakad

                     0,5

                     Põldmurakad

                     Logani murakad

                     Vaarikad

                     0,5

                     Muud

                     0,05 (2)

                                 d)

                                 Muud väikesed puuviljad ja marjad (välja arvatud metsamarjad)

                     0,05 (2)

                     0,02 (2)

                     Mustikad

                     Jõhvikad

                     Sõstrad (punased, mustad ja valged)

                     0,5

                     Karusmarjad

                     0,2

                     Muud

                     0,05 (2)

                                 e)

                                 Looduses kasvavad marjad ja puuviljad

                     0,05 (2)

                     0,05 (2)

                     0,02 (2)

                                 vi)

                                 MUUD VILJAD

                     0,05 (2)

                     Avokaadod

                     Banaanid

                     Datlid

                     Viigimarjad

                     Kiivid

                     0,2

                     Kääbusapelsinid

                     Hiina ploomid

                     Mangod

                     Oliivid (lauaviljad)

                     1

                     1

                     Oliivid (õliviljad)

                     1

                     1

                     Papaiad

                     Granadillid (kannatuslille viljad)

                     Ananassid

                     Granaatõunad

                     Muud

                     0,05 (2)

                     0,02 (2)

                                 2.

                                 Köögiviljad: värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatud

                     0,01 (2)

                     0,02 (2)

                                 i)

                                 JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILI

                     0,05 (2)

                     0,05 (2)

                     Söögipeet

                     Porgand

                     Maniokk

                     Juurseller

                     Mädarõigas

                     Maapirn

                     Pastinaak

                     Juurpetersell

                     Redis

                     Aed-piimjuur

                     Maguskartul

                     Kaalikas

                     Naeris

                     Jamss

                     Muud

                                 ii)

                                 SIBULKÖÖGIVILJAD

                     0,05 (2)

                     Küüslauk

                     0,1

                     Sibul

                     0,1

                     Šalott

                     0,1

                     Talisibul

                     0,1

                     Muud

                     0,05 (2)

                                 iii)

                                 VILIKÖÖGIVILJAD

                                 a)

                                 Maavitsalised

                     Tomat

                     0,3

                     0,5

                     Paprika

                     1

                     Baklažaan

                     0,3

                     Söödav muskushibisk

                     0,3

                     Muud

                     0,2

                     0,05 (2)

                                 b)

                                 Kõrvitsalised – söödava koorega

                     0,2

                     0,05 (2)

                     Kurgid

                     Kornišonid

                     Rullkõrvitsad

                     Muud

                                 c)

                                 Kõrvitsalised – mittesöödava koorega

                     0,2

                     0,05 (2)

                     Melonid

                     Patissonid

                     Arbuusid

                     Muud

                                 d)

                                 Suhkrumais

                     0,05 (2)

                     0,05 (2)

                                 iv)

                                 KAPSASKÖÖGIVILJAD

                     0,05 (2)

                                 a)

                                 Õisikkapsad

                     0,1

                     Spargelkapsas

                     Lillkapsas

                     Muud

                                 b)

                                 Peakapsad

                     0,1

                     Rooskapsas

                     Peakapsas

                     Muud

                                 c)

                                 Lehtkapsad

                     0,5

                     Hiina kapsas

                     Lehtkapsas

                     Muud

                                 d)

                                 Nuikapsas

                     0,05 (2)

                                 v)

                                 LEHTKÖÖGIVILJAD JA VÄRSKED MAITSETAIMED

                     0,05 (2)

                                 a)

                                 Salat jms

                     0,5

                     Salatkress

                     Põldkännak

                     Aedsalat

                     Eskariool

                     Ruccola

                     Kapsalehed ja leherootsud

                     Muud

                                 b)

                                 Spinat jms

                     0,5

                     Spinat

                     Lehtpeet (mangold)

                     Muud

                                 c)

                                 Ürt-allikkress

                     0,05 (2)

                                 d)

                                 Harilik sigur

                     0,05 (2)

                                 e)

                                 Ürdid

                     0,5

                     Aed-harakputk

                     Murulauk

                     Petersell

                     Lehtseller

                     Muud

                                 vi)

                                 KAUNVILJAD (värsked)

                     0,2

                     0,05 (2)

                     Oad (poetamata)

                     Oad (poetatud)

                     Herned (poetamata)

                     Herned (poetatud)

                     Muud

                                 vii)

                                 VARSKÖÖGIVILJAD (värsked)

                     0,05 (2)

                     Spargel

                     Hispaania artišokk

                     Seller

                     Apteegitill

                     Artišokk

                     0,1

                     Porrulauk

                     0,2

                     Rabarber

                     Muud

                     0,05 (2)

                                 viii)

                                 SEENED

                     0,05 (2)

                     0,05 (2)

                                 a)

                                 Kultuurseened

                                 b)

                                 Looduses kasvavad seened

                                 3.

                                 Kaunviljad (kuivatatud)

                     1

                     0,05 (2)

                     0,01 (2)

                     0,02 (2)

                     Oad

                     Läätsed

                     Herned

                     Muud

                                 4.

                                 Õliseemned

                     0,01 (2)

                     Linaseemned

                     Maapähklid

                     Mooniseemned

                     Seesamiseemned

                     Päevalilleseemned

                     Rapsiseemned

                     0,1

                     0,05

                     Sojaoad

                     0,5

                     Sinepiseemned

                     0,1

                     Puuvillaseemned

                     5

                     Kanepiseemned

                     Muud

                     0,05 (2)

                     0,1 (2)

                     0,02 (2)

                                 5.

                                 Kartulid

                     0,05 (2)

                     0,05 (2)

                     0,01 (2)

                     0,02 (2)

                     Varajane kartul

                     Säilituskartul

                                 6.

                                 Tee (Camellia sinensis, kuivatatud lehed ja varred, fermenteeritud või fermenteerimata)

                     5

                     30

                     0,5

                     0,1 (2)

                                 7.

                                 Humal (kuivatatud), sh humalakäbi graanulid ja kontsentreerimata pulber

                     5

                     0,1 (2)

                     0,02 (2)

                     0,1 (2)

         (1)  Ajutine jääkide piirnorm, mis kehtib 1. novembrini 2007 kuni III lisa toimiku läbivaatamiseni vastavalt direktiivile 91/414/EMÜ ja deltametriini uuesti registreerimiseni liikmesriigi tasandil.

         (2)  Alumine määramispiir.”


Tähtis õiguslik teade

|

31987L0358

Nõukogu direktiiv, 25. juuni 1987, millega muudetakse direktiivi 70/156/EMÜ liikmesriikide mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta

Euroopa Liidu Teataja L 192 , 11/07/1987 Lk 0051 - 0054 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 16 Lk 0147  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 16 Lk 0147  CS.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 285  - 288 ET.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 285  - 288 HU.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 285  - 288 LT.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 285  - 288 LV.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 285  - 288 MT.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 285  - 288 PL.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 285  - 288 SK.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 285  - 288 SL.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 285  - 288

		Nõukogu direktiiv,25. juuni 1987,millega muudetakse direktiivi 70/156/EMÜ liikmesriikide mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta(87/358/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [2]ning arvestades, et:direktiivis 70/156/EMÜ, [3] mida on viimati muudetud Hispaania ja Portugali ühinemisaktiga, on sätestatud ühenduse tüübikinnitusmenetlus mootorsõidukitele, mis on valmistatud kooskõlas üksikdirektiivide tehniliste nõuetega, ning samuti nende direktiivide reguleerimisalasse kuuluvate sõidukiosade ja karakteristikute loend;selleks, et vältida kõnesoleva direktiivi teatud artiklite sõnastuse väärtõlgendamise võimalust, tuleb teha mõningaid parandusi;mainitud tüübikinnitusmenetluse rakenduse kõikehõlmavuse tagamiseks on vajalik, et see hõlmaks nii osi kui eraldi seadmestikke ning kõik mõisted oleksid täpselt defineeritud;mainitud tüübikinnitusmenetluse õigeks rakendamiseks peaks toodangu vastavuse kontrollimine hõlmama ka tootjapoolsete meetmete kontrollimist, mis on võetud tagamaks, et toodetavad sõidukid, eraldi seadmestikud või osad vastaksid kinnitatud tüübile;vähendamaks käesoleval ajal liikmesriikide vahel ringluses olevate dokumentide hulka peaks asjassepuutuva üksikdirektiivi kohane tüübikinnitustunnistus või direktiivi 70/156/EMÜ lisa kohaselt osaliselt täidetud tüübikinnitustunnistus rahuldama liikmesriikide tavapärase infovajaduse, kusjuures liikmesriikidel saavad taotleda ka täielikumat tehnilist teavet;selgemalt on vaja määratleda liikmesriikide vahelisi suhteid reguleerivad haldusmenetlused juhuks, kus üks liikmesriik tõestab tüübikinnitust andvale liikmesriigile, et teatav kogus sõidukeid ei vasta kinnitatud tüübile ja seega on põhjust arvata, et toodete vastavus ei ole piisavalt tagatud;juhul, kui üksikdirektiiviga on ette nähtud, et eraldi seadmestik peab olema varustatud tüübikinnitusnumbriga, ei peaks igale seadmestikule vastavustunnistuse lisamine olema kohustuslik; kusjuures eraldi seadmestiku valmistajalt tuleb igal juhul nõuda teabe esitamist kõigi selle kasutuspiirangute ja paigaldustingimuste kohta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevaga muudetakse direktiivi 70/156/EMÜ järgmiselt.1. Artiklid 1 ja 2 asendatakse järgmistega:"Artikkel 1Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:- sõiduk: teedel kasutamiseks mõeldud, kerega või kereta, vähemalt neljarattaline M1-kategooria mootorsõiduk, mille valmistajakiirus ületab 25 km/h, välja arvatud rööbastel liikuvad sõidukid ning põllutöötraktorid ja -masinad,- eraldi seadmestik: seade, mille kohta kehtivad üksikdirektiivi nõuded ja mis on ette nähtud sõidukile paigaldamiseks selle osana ning millele võib anda eraldi tüübikinnituse, kuid seda ainult ühe või mitme kindla sõidukitüübi suhtes,- osa: seade (nagu näiteks latern), mille kohta kehtivad üksikdirektiivi nõuded ja mis on ette nähtud sõidukile paigaldamiseks selle osana ning millele võib anda tüübikinnituse sõidukist eraldi.Artikkel 2Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) siseriiklik tüübikinnitus – haldusmenetlus, mida tuntakse järgmiste terminite all:- "agrément par type"/ "typegoedkeuring" Belgia seadusandluses,- standardtypegodkendelse Taani seadusandluses,- allgemeine Betriebserlaubnis Saksa seadusandluses,- έγκριση τύπου Kreeka seadusandluses,- homologacion de tipo Hispaania seadusandluses,- réception par type Prantsuse seadusandluses,- type approval Iiri seadusandluses,- omologazione või approvazione del tipo Itaalia seadusandluses,- agrément Luksemburgi seadusandluses,- typegoedkeuring Madalmaade seadusandluses,- aprovação de marca e modelo Portugali seadusandluses,- type approval Ühendkuningriigi seadusandluses;b) EMÜ tüübikinnitus – menetlus, millega liikmesriik tõendab, et sõidukitüüp, eraldi seadmestik või osa vastab üksikdirektiivide tehnilistele nõuetele ja on läbinud kontrollimised, mis on loetletud EMÜ tüübikinnitustunnistusel, mille näidis on esitatud II lisas ja mida on vajadusel täiendatud asjassepuutuvates üksikdirektiivides toodud tüübikinnitustunnistuse lisaga."2. Artiklid 4 ja 5 asendatakse järgmistega:"Artikkel 41. Iga liikmesriik peab kinnitama kõik sõidukitüübid, mis täidavad järgmisi tingimusi:a) sõidukitüüp peab vastama teatises esitatud andmetele;b) sõidukitüüp peab läbima artikli 2 punktis b sätestatud tüübikinnitustunnistuse näidisel loetletud katsed.2. Tüübikinnituse andnud liikmesriik võtab vajaduse korral koostöös teiste liikmesriikide pädevate asutustega vajalikud meetmed, et kontrollida, kas toodetavate sõidukite kinnitatud tüübile vastavuse tagamiseks on võetud piisavad meetmed.3. Tüübikinnituse andnud liikmesriik võtab tarvitusele vajalikud abinõud kontrollimaks, vajadusel ka koostöös teiste liikmesriikide pädevate asutustega, et lõikes 2 osutatud meetmed on jätkuvalt piisavad ja tootenäidised vastavad kinnitatud tüübile. Toodangu näidiste kinnitatud tüübile vastavuse kontroll on pisteline, kui üksikdirektiivides ei ole ette nähtud teisiti.4. Iga liikmesriik peab täitma tüübikinnitustunnistuse kõik osad iga sõidukitüübi kohta, millele ta kinnituse annab.Artikkel 51. Iga liikmesriigi pädevad asutused saadavad ühe kuu jooksul muude liikmesriikide pädevatele asutustele tüübikinnitustunnistuse koopia iga sõidukitüübi kohta, millele nad tüübikinnituse annavad või selle andmisest keelduvad.2. Liikmesriigid võivad tüübikinnituse andnud liikmesriigilt, tootjalt või tootja volitatud esindajalt nõuda tüübikinnitustunnistuses loetletud tehnilistes dokumentides sisalduvat täiendavat teavet.3. Tootja või tema volitatud esindaja riigis, kus sõiduk registreeritakse, täidab iga sõiduki kohta, mis on toodetud kinnitatud tüübi kohaselt, vastavustunnistuse, mille näidis on esitatud III lisas.4. Kuid liikmesriigid võivad sõiduki maksustamise või registreerimisdokumentide täitmise eesmärgil nõuda III lisas mainimata üksikasjade lisamist tunnistusele, tingimusel, et need üksikasjad on teatises selgesti välja toodud või neid on sellest võimalik lihtsa arvutuse teel tuletada."3. Artikli 6 lõikest 2 kustutatakse järgmine tekst:"… ja saadavad teiste liikmesriikidele pädevatele asutustele korrapäraste saadetistena koopiad juba varem välja saadetud teatiste muudatustest."4. Artikli 7 lõige 2 asendatakse järgmisega:"2. See tunnistus ei takista siiski liikmesriikidel võtta selliseid meetmeid sõidukite suhtes, mis ei vasta kinnitatud tüübile.Sõiduk ei vasta kinnitatud tüübile siis, kui leitakse kõrvalekaldeid tüübikinnitustunnistuses ja/või teatises esitatud andmetest ja kui need kõrvalekalded ei ole vastavalt artikli 6 lõikele 2 või 3 tüübikinnituse andnud liikmesriigi poolt lubatud. Sõidukit peetakse kinnitatud tüübile vastavaks, kui hälbed on üksikdirektiividega lubatud ja neid piire järgitakse."5. Artikkel 8 asendatakse järgmisega:"Artikkel 81. Kui EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik leiab, et osa sõidukeid, millel on vastavustunnistus, ei vasta tema poolt kinnitatud tüübile, peab see liikmesriik rakendama vajalikke meetmeid, et tagada toodangu näidiste vastavus kinnitatud tüübile. Liikmesriigi pädevad asutused peavad teiste liikmesriikide pädevatele asutustele teatama rakendatud meetmetest, mis võivad vajadusel viia EMÜ tüübikinnituse kehtetuks tunnistamiseni.2. Kui liikmesriik tuvastab, et osa vastavustunnistusega sõidukeid ei vasta kinnitatud tüübile, võib liikmesriik tüübikinnituse andnud liikmesriigilt nõuda toodangu näidiste kinnitatud tüübile vastavuse kontrollimist. EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik peab nõutud vastavuskontrollimise läbi viima kuue kuu jooksul nõude kuupäevast alates, kaasates juhul, kui seda vajalikuks peetakse, kontrollimist nõudnud liikmesriigi.Mittevastavuse avastamise korral võtavad liikmesriigi pädevad asutused lõikes 1 ette nähtud meetmed.3. Liikmesriikide pädevad asutused peavad üksteisele kuu aja jooksul teatama mistahes EMÜ tüübikinnituse tühistamisest ja selle põhjustest.4. Kui EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik vaidlustab mittevastavuse teate, peavad asjaomased liikmesriigid püüdma vaidluse lahendada.Komisjon peab olema pidevalt informeeritud ning vajadusel korraldama asjakohaseid konsultatsioone vaidluse lahendamiseks."6. Artiklit 9a muudetakse järgmiselt:"Artikkel 9a1. Kui üksikdirektiivides on selgesõnaliselt niiviisi ette nähtud, võib EMÜ tüübikinnituse anda ka nendele sõidukite süsteemi- või detailitüüpidele artiklite, mis moodustavad eraldi seadmestiku, ja osadele artiklite 3–9 ja 14 kohaselt.2. Kui eraldi seadmestik või osa, millele kinnitust taotletakse, täidab oma ülesannet või selle spetsiifiline omadus avaldub ainult koos sõiduki teiste osadega ja sel põhjusel saab vastavust ühele või mitmele nõudele tõendada ainult siis, kui eraldi seadmestik või osa, millele kinnitust taotletakse, toimib koos teiste (tegelike või modelleeritud) sõidukiosadega, tuleb eraldi seadmestiku või osa EMÜ tüübikinnituse kehtivust vastavalt piirata. Sel juhul sisaldab eraldi seadmestiku või osa EMÜ tüübikinnitustunnistus kõiki selle kasutuspiiranguid ja paigaldamise tingimusi. Nende piirangute ja tingimuste järgimist kontrollitakse sõidukile EMÜ tüübikinnituse andmisel.3. Käesoleva artikli kohaselt antud eraldi seadmestiku või osa tüübikinnituse omanik täidab artikli 5 lõikes 3 sätestatud tunnistuse ja kinnitab igale seadmestikule või osale, mis on valmistatud vastavuses kinnitatud tüübiga, kaubanime või -märgi, tüübi ja, kui üksikdirektiiv seda ette näeb, tüübikinnitusnumbri. Viimasel juhul ei ole artikli 5 lõike 3 kohase tunnistuse täitmine kohustuslik.4. Sellise tüübikinnitustunnistuse omanik, mis kooskõlas lõike 2 sätetega sisaldab kasutuspiiranguid, annab iga toodetud eraldi seadmestiku või osaga kaasa üksikasjalikku informatsiooni nende piirangute kohta ja näitab ära kõik selle paigaldamise tingimused."7. Artikli 10 lõike 1 kolmas taane asendatakse järgmisega:"– tootja või tema volitatud esindaja taotluse korral ja üksikdirektiivis nõutud teabe esitamisel täidab vastav liikmesriik tüübikinnitustunnistuse vastavalt asjakohasele üksikdirektiivile. Selle tunnistuse koopia antakse taotluse esitajale. Muud liikmesriigid aktsepteerivad sama tüüpi sõidukite suhtes seda koopiat tõendina sellest, et vajalikud katsetused on sooritatud."Artikkel 2Käesoleva direktiivi lisas loetletud dokumendid loetakse samaväärseiks direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 kolmandas taandes viidatud tüübikinnitustunnistusega.Artikkel 31. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 1. oktoobriks 1988 ja teatavad nendest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 25. juuni 1987Nõukogu nimeleesistujaH. De Croo[1] EÜT C 48, 25.2.1987, lk 4.[2] Arvamus on esitatud 19. juunil 1987 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[3] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.--------------------------------------------------LISA- EMÜ tüübikinnitustunnistus seoses eraldi seadmestikuga,- seadmestiku EMÜ tüübikinnitustunnistus,- eraldi seadmestiku EMÜ tüübikinnitustunnistus,- osa EMÜ tüübikinnitustunnistuse näidis,- EMÜ tüübikinnitustunnistuse näidis,- sõiduki EMÜ tüübikinnitustunnistuse lisa,- EMÜ tüübikinnitustunnistuse lisa,- teatis tüübikinnituse kohta,- teatis mootorsõiduki tüübikinnituse või osaliselt täidetud tüübikinnitustunnistuse kohta, mille näidis on direktiivi 70/156/EMÜ II lisas.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2003/28/EÜ, 7. aprill 2003, millega neljandat korda kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 94/55/EÜ ohtlike kaupade autovedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohtaEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32003L0028

Euroopa Liidu Teataja L 090 , 08/04/2003 Lk 0045 - 0046

		Komisjoni direktiiv 2003/28/EÜ,7. aprill 2003,millega neljandat korda kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 94/55/EÜ ohtlike kaupade autovedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 21. novembri 1994. aasta direktiivi 94/55/EÜ ohtlike kaupade autovedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2001/7/EÜ, [2] eriti selle artiklit 8ning arvestades järgmist:(1) Direktiivi 94/55/EÜ lisad A ja B sisaldavad alates 1. juulist 2001 kohaldatava ohtlike kaupade rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkuleppe (ADR-kokkuleppe) lisasid A ja B.(2) ADR-kokkulepet ajakohastatakse iga kahe aasta järel. Sellest tulenevalt jõustub muudetud versioon 1. jaanuaril 2003, üleminekuajaga 30. juunini 2003.(3) C lisas on viited äärenumbritele, mis tuleb muuta punktideks.(4) Seepärast tuleb direktiivi 94/55/EÜ lisasid muuta.(5) Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas ohtlike kaupade veo komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 94/55/EÜ lisasid muudetakse järgmiselt.1. A lisa asendatakse järgmisega:"A LISAAlates 1. jaanuarist 2003 kehtivad ohtlike kaupade rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkuleppe (ADR-kokkuleppe) A lisa sätted, kusjuures mõiste "osalisriik" asendatakse mõistega "liikmesriik".ADR-kokkuleppe A lisa 2003. aasta versiooni muudatuste tekst avaldatakse niipea, kui see on kättesaadav kõikides ühenduse ametlikes keeltes."2. B lisa asendatakse järgmisega:"B LISAAlates 1. jaanuarist 2003 kohaldatakse ohtlike kaupade rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkuleppe (ADR-kokkuleppe) B lisa sätteid, kusjuures sõna "lepinguosaline" asendatakse sõnaga "liikmesriik".ADR-kokkuleppe B lisa 2003. aasta versiooni muudatuste tekst avaldatakse niipea, kui see on kättesaadav kõikides ühenduse ametlikes keeltes."3. C lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi C lisale.Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. juulil 2003. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid teatavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide tekstist.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamisele järgneval päeval.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 7. aprill 2003Komisjoni nimelasperesidentLoyola De Palacio[1] EÜT L 319, 12.12.1994, lk 7.[2] EÜT L 30, 1.2.2001, lk 43.--------------------------------------------------LISA"C LISA1. Punktis 2 asendatakse sõnad "on B lisa äärenumber 10 599" sõnadega "on A lisa peatükk 1.9".2. Punktis 4 asendatakse sõnad "on A lisa äärenumber 2 211" sõnadega "koosneb A lisa punktis 1.2.1 esitatud mõistetest balloon, torukujuline anum, surveanum, krüotehniline anum ja balloonikogum".3. Punktis 5 asendatakse sõnad "on A ja B lisa äärenumbrid 2 010 ja 10 602" sõnadega "nagu on A lisa peatükis 1.5".".--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 93/26/EMÜ, 4. juuni 1993, millega muudetakse nõukogu direktiivi 82/471/EMÜ teatavate loomasöötades kasutatavate toodete kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31993L0026

Euroopa Liidu Teataja L 179 , 22/07/1993 Lk 0002 - 0004 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 51 Lk 0022  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 51 Lk 0022

		Komisjoni direktiiv 93/26/EMÜ,4. juuni 1993,millega muudetakse nõukogu direktiivi 82/471/EMÜ teatavate loomasöötades kasutatavate toodete kohtaEUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 30. juuni 1992. aasta direktiivi 82/471/EMÜ teatavate loomasöötades kasutatavate toodete kohta, [1] viimati muudetud nõukogu direktiiviga 90/654/EMÜ, [2] eriti selle artiklit 6,ning arvestades, et:direktiiviga 82/471/EMÜ nähakse ette kõnealuse direktiivi lisa sisu korrapärane muutmine teadusliku ja tehnilise arengu tulemusena;lisas esitatud "Aminohapete hüdroksüanaloogide" rühma kuuluvate toodete segasöötade etiketile märkimise nõudeid käsitlevaid sätteid on peetud vajalikuks muuta;uus tehnoloogia võimaldab kaitsta aminohappeid, hoides ära nende lagunemise lüpsilehmade vatsas ning suurendades seega nende toitainete täielikumat kasutamist soolestikus; kaitstud aminohapete kasutamine on osutunud eriti kasulikuks lüpsilehmadele, seetõttu tuleks lubada kõnealuste toodete kasutamist loomasöödas;käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise söödakomitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 82/471/EMÜ lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad artikli 1 järgimiseks vajalikud õigusnormid 31. märtsiks 1994. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid võtavad vastu kõnealused meetmed, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 4. juuni 1993Komisjoni nimelkomisjoni liigeRené Steichen[1] EÜT L 213, 21.7.1982, lk 8.[2] EÜT L 353, 17.12.1990, lk 48.--------------------------------------------------LISA1. Rühmas 3 "Aminohapped ja nende soolad":a) lisatakse punkti 3.1"Metioniin"järgmine toode:"1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |Tooterühma nimetus | Toote nimetus | Söötme põhikomponendi nimetus või mikroorganismi määratlus | Toitekeskkond (nõuded, kui on) | Toodete koostis | Loomaliigid | Erisätted || 3.1.5Vinüülpüridiini/stüreeni kopolümeeriga kaitstud tehniliselt puhas DL-metioniin | CH3S(CH2)2-CH(NH2)- COOH | – | DL-metioniin: vähemalt 65 % Vinüülpüridiini/stüreeni kopolümeer: kuni 3 % | Lüpsilehmad | Toote etiketile või pakendile peab olema märgitud: "Kaitstud metioniin koos vinüülpüridiini/stüreeni kopolümeeriga",DL-metioniini ja niiskuse sisaldus,loomaliigid." |b) lisatakse rühma 3.2"Lüsiin"järgmised tooted:"1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |Tooterühma nimetus | Toote nimetus | Söötme põhikomponendi nimetus või mikroorganismi määratlus | Toitekeskkond (nõuded, kui on) | Toodete koostis | Loomaliigid | Erisätted || 3.2.7Segu, mille koostises on: | | – | L-lüsiin + DL-metioniin: vähemalt 50 % (seejuures DL-metioniini vähemalt 15 %) Vinüülpüridiini/stüreeni kopolümeer: kuni 3 % | Lüpsilehmad | Toote etiketile või pakendile peab olema märgitud: nimetus "Vinüülpüridiini/stüreeni kopolümeeriga kaitstud L-lüsiini monovesinikkloriidi ja DL-metioniini segu",L-lüsiini, DL-metioniini ja niiskuse sisaldus,loomaliigid. || a)tehniliselt puhas L-lüsiini monovesinikkloriid ja | NH2-(CH2)4- CH(NH2)-COOH-HCl || b)tehniliselt puhas DL-metioniin, | CH3S(CH2)2-CH(NH2)- COOH || mis on kaitstud vinüülpüridiini/stüreeni kopolümeeriga" | |2. Rühma 4 "Aminohapete hüdroksüanaloogid" tekst asendatakse järgmisega:"1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |Tooterühma nimetus | Toote nimetus | Söötme põhikomponendi nimetus või mikroorganismi määratlus | Toitekeskkond (nõuded, kui on) | Toodete koostis | Loomaliigid | Erisätted |4.Aminohapete analoogid | | | | | | |4.1.Metioniini analoogid | 4.1.1Metioniini hüdroksüanaloog | CH3S(CH2)2-CH(OH)-COOH | – | Kogu hape: vähemalt 85 % Monomeerhape: vähemalt 65 % | Kõik loomaliigid, välja arvatud mäletsejalised | Toote etiketile või pakendile peab olema märgitud: vajaduse korral nimetus (veerg 2),toote 4.1.1 puhul monomeerhappe ja kogu happe sisaldus ning toote 4.1.2 puhul monomeerhappe sisaldus,niiskusesisaldus,loomaliigid.Segasööda etiketile või pakendile peab olema märgitud: vajaduse korral nimetus (veerg 2),toote 4.1.1 puhul monomeerhappe ja kogu happe sisaldus ning toote 4.1.2 puhul monomeerhappe sisaldus,söödas sisalduv tootekogus. || 4.1.2Metioniini hüdroksüanaloogi kaltsiumisool | [CH3-S-(CH2)2-CH(OH)-COO]2Ca | – | Monomeerhape: vähemalt 83 % Kaltsium: vähemalt 12 %" |--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/54/EÜ, 18. juuni 2009 , loodusliku mineraalvee kasutamise ja turustamise kohta (Uuesti sõnastatud) (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               26.6.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 164/45

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/54/EÜ,
   18. juuni 2009,
   loodusliku mineraalvee kasutamise ja turustamise kohta
   (Uuesti sõnastatud)
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 15. juuli 1980. aasta direktiivi 80/777/EMÜ (loodusliku mineraalvee kasutamise ja turustamisega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Nüüd, kui on tehtud uusi muudatusi nimetatud direktiivi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada.

               (2)

               Liikmesriikide õigusaktid sätestavad loodusliku mineraalvee määratluse. Nimetatud õigusaktid näevad ette tingimused, millele looduslik mineraalvesi peab vastama, ning allikate kasutustingimused. Lisaks kehtestavad need kõnealuse vee turustamise erieeskirjad.

               (3)

               Nende õigusaktide erinevused takistavad loodusliku mineraalvee puhul vaba liikumist, tekitades ebavõrdset konkurentsi, ja mõjutavad otseselt siseturu toimimist.

               (4)

               Käesoleval juhul võib need takistused kõrvaldada, kohustades kõiki liikmesriike lubama oma territooriumil kõigi teiste liikmesriikide poolt loodusliku mineraalveena tunnustatud loodusliku mineraalvee turustamist ja sätestades ühised eeskirjad, mis käsitlevad eeskätt täidetavaid mikrobioloogilisi nõudeid ja teatava mineraalvee puhul kohustuslike erinimetuste kasutamise tingimusi.

               (5)

               Igasuguste looduslikku mineraalvett käsitlevate eeskirjade esmane eesmärk peaks olema kaitsta tarbijate tervist, takistada tarbijate eksitamist ja tagada aus kaubavahetus.

               (6)

               Kuni loodusliku mineraalvee vastastikuse tunnustamise lepingute sõlmimiseni ühenduse ja kolmandate riikide vahel tuleks ette näha tingimused, mille alusel võib kuni nimetatud lepingute rakendamiseni lubada samalaadsete toodete importimist loodusliku mineraalveena kolmandatest riikidest ühendusse.

               (7)

               Tuleks hoolitseda selle eest, et looduslik mineraalvesi säilitaks turustamisel need omadused, mille alusel seda võib loodusliku mineraalveena tunnustada. Seetõttu peaksid vee pakendamiseks kasutatavatel mahutitel olema sobivad sulgurid.

               (8)

               Märgistamise osas kohaldatakse loodusliku mineraalvee suhtes üldnorme, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivis 2000/13/EÜ (toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (5). Käesolev direktiiv võib seega piirduda nimetatud üldnormide täiendamise ja nendest erandite tegemisega.

               (9)

               Loodusliku mineraalvee analüütilist koostist käsitleva märkuse lisamine märgistusse peaks tarbijate teavitamise tagamiseks olema kohustuslik.

               (10)

               Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (6).

               (11)

               Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus võtta vastu loodusliku mineraalvee komponentide kontsentratsiooni piirmäärad, samuti vajalikud sätted, et osutada märgistusel teatavate komponentide kõrgele tasemele, sätestada osooniga rikastatud õhu kasutamise tingimused loodusliku mineraalvee töötlemisel, reguleerida teavet loodusliku mineraalvee töötlemise kohta, võtta vastu analüüsimeetodid, millega määratakse kindlaks reostuse puudumine, ning samuti proovivõtukord ja analüüsimeetodid loodusliku mineraalvee mikrobioloogiliste omaduste kontrollimiseks. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

               (12)

               Kui tungiva kiireloomulisuse tõttu ei ole võimalik kinni pidada kontrolliga regulatiivmenetluse tavatähtaegadest, peaks komisjon saama rahvatervise kaitseks vajalike direktiivi muudatuste vastuvõtmiseks kohaldada otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikes 6 sätestatud kiirmenetlust.

               (13)

               Direktiivi uued sätted käsitlevad üksnes komiteemenetlust. Seetõttu ei ole liikmesriikidel neid vaja üle võtta.

               (14)

               Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud IV lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtpäevadega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   1.   Käesolev direktiiv käsitleb liikmesriigi maapõuest ammutatud ja selle liikmesriigi vastutava asutuse poolt I lisa I jao sätetele vastava loodusliku mineraalveena tunnustatud vett.
   2.   Käesolev direktiiv käsitleb ka kolmanda riigi maapõuest ammutatud, ühendusse imporditud ja liikmesriigi vastutava asutuse poolt loodusliku mineraalveena tunnustatud vett.
   Esimeses lõigus nimetatud vett võib sellisel moel tunnustada ainult siis, kui vee päritoluriigi vastutav asutus on tõendanud, et see vesi vastab I lisa I jao sätetele ja et II lisa punkti 2 sätete kohaldamist kontrollitakse regulaarselt.
   Teises lõigus nimetatud tõendamise kehtivusaeg ei või ületada viit aastat. Esimeses lõigus nimetatud tunnustamismenetlust ei ole vaja korrata, kui tõendamist enne nimetatud ajavahemiku lõppu uuendatakse.
   3.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata:

               a)

               vee suhtes, mis on ravim Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/83/EÜ (inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta) (7) tähenduses;

               b)

               loodusliku mineraalvee suhtes, mida kasutatakse kohapeal kuumaveeallikates ja mineraalveebasseinides ravi eesmärgil.

         4.   Liikmesriigi vastutav asutus peab lõigetes 1 ja 2 nimetatud tunnustamist nõuetekohaselt põhjendama ja see põhjendus avaldatakse ametlikult.
   5.   Liikmesriigid peavad komisjoni teavitama lõigetes 1 ja 2 nimetatud tunnustamisest või selle tühistamisest. Sel viisil tunnustatud looduslike mineraalvete loetelu avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 2
   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et ainult artiklis 1 nimetatud, käesoleva direktiivi sätetele vastavat vett võib turustada loodusliku mineraalveena.
   Artikkel 3
   Loodusliku mineraalvee allikaid võib kasutada ja nende vett villida ainult II lisa kohaselt.
   Artikkel 4
   1.   Looduslikku mineraalvett, nagu seda veevõtukohast ammutatakse, ei tohi töödelda, välja arvatud:

               a)

               vee selliste ebastabiilsete elementide nagu raua- ja väävliühendite eraldamine filtrimise või dekanteerimise teel, millele võib eelneda hapnikuga töötlemine, niivõrd kui selline töötlemine ei muuda vee koostist oluliste komponentide osas, mis annavad veele selle iseloomulikud omadused;

               b)

               raua-, mangaani- ja väävliühendite ning arseeni eraldamine teatavast mineraalveest osooniga rikastatud õhuga töötlemise teel, niivõrd kui selline töötlemine ei muuda vee koostist oluliste komponentide osas, mis annavad veele selle iseloomulikud omadused, ja tingimusel et:

                           i)

                           töötlemine vastab kasutustingimustele, mille komisjon on kehtestanud pärast konsulteerimist Euroopa Toiduohutusametiga, mis asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (8);

                           ii)

                           töötlemisest teatatakse pädevatele asutustele, kes seda konkreetselt kontrollivad;

               c)

               muude kui punktides a või b kindlaksmääratud ebasoovitavate komponentide eraldamine, niivõrd kui selline töötlemine ei muuda vee koostist oluliste komponentide osas, mis annavad veele selle iseloomulikud omadused, ja tingimusel et:

                           i)

                           töötlemine vastab kasutustingimustele, mille komisjon on kehtestanud pärast Euroopa Toiduohutusametiga konsulteerimist;

                           ii)

                           töötlemisest teatatakse pädevatele asutustele, kes seda konkreetselt kontrollivad;

               d)

               vaba süsinikdioksiidi täielik või osaline kõrvaldamine ainult füüsikaliste meetoditega.

         Punkti b taandes i ja punkti c taandes i nimetatud meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
   Esimene lõik ei takista loodusliku mineraalvee ja allikavee kasutamist karastusjookide valmistamisel.
   2.   Looduslikule mineraalveele, nagu seda veevõtukohast ammutatakse, ei tohi lisada või uuesti lisada midagi muud kui süsinikdioksiidi I lisa III jaos sätestatud tingimustel.
   3.   Igasugune desinfitseeriv töötlemine mis tahes vahenditega ja, kui lõikest 2 ei tulene teisiti, bakteriotsiidsete ainete lisamine või mis tahes muu töötlemine, mis tõenäoliselt muudab loodusliku mineraalvee eluvõimeliste mikroorganismide hulka, on keelatud.
   Artikkel 5
   1.   Loodusliku mineraalvee eluvõimeliste mikroorganismide koguhulk veevõtukohas peab vastama vee tavapärasele eluvõimeliste mikroorganismide hulgale ning piisavalt tõendama, et veevõtukoht on kaitstud igasuguse saaste eest. Mikroorganismide koguhulk määratakse kindlaks I lisa II jao punktis 1.3.3 sätestatud tingimustel.
   Pärast villimist võib mikroorganismide koguhulk veevõtukohas olla kuni 100 kolooniat milliliitri kohta 20–22 °C juures agar-agaril või agari ja želatiini segul 72 tunni jooksul ning 20 kolooniat milliliitri kohta 37 °C juures agar-agaril 24 tunni jooksul. Mikroorganismide koguhulka mõõdetakse 12 tunni jooksul pärast villimist ja vett säilitatakse selle 12 tunnise ajavahemiku jooksul 4 °C ± 1 °C juures.
   Veevõtukohas peaksid need väärtused tavapäraselt olema kuni 20 kolooniat milliliitri kohta 20–22 °C juures 72 tunni jooksul ja 5 kolooniat milliliitri kohta 37 °C juures 24 tunni jooksul, pidades silmas, et neid väärtusi tuleb käsitada orientiirina ja mitte maksimaalsete lubatud kontsentratsioonidena.
   2.   Veevõtukohas ja turustamisel peab looduslik mineraalvesi olema vaba:

               a)

               parasiitidest ja patogeensetest mikroorganismidest;

               b)

                  Escherichia coli’st ja teistest kolibakteritest ning fekaalsetest streptokokkidest mis tahes 250 ml uuritud proovis;

               c)

               sulfitredutseerivatest anaeroobidest (koos eostega) mis tahes 50 ml uuritud proovis;

               d)

                  Pseudomonas aeruginosa’st mis tahes 250 ml uuritud proovis.

         3.   Ilma et see piiraks lõigete 1 ja 2 ning II lisas sätestatud kasutamistingimuste kohaldamist tuleb turustamise käigus järgida järgmist:

               a)

               loodusliku mineraalvee eluvõimeliste mikroorganismide koguhulk võib tuleneda ainult veevõtukohast võetud vee bakterite hulga tavapärasest kasvust;

               b)

               looduslikul mineraalveel ei tohi olla mingeid organoleptilisi defekte.

         Artikkel 6
   Kõigil loodusliku mineraalvee pakendamiseks kasutatavatel mahutitel peavad olema sulgurid, mis välistavad igasuguse võltsimise või saastamise võimaluse.
   Artikkel 7
   1.   Loodusliku mineraalvee müüginimetus on „looduslik mineraalvesi” või I lisa III jaos määratletud efervestsentsete looduslike mineraalvete korral vajadusel „looduslikult karboniseeritud looduslik mineraalvesi”, „allikast tuleva gaasiga rikastatud looduslik mineraalvesi” või „karboniseeritud looduslik mineraalvesi”.
   Artikli 4 lõike 1 esimese lõigu punktis d nimetatud viisil töödeldud loodusliku mineraalvee müüginimetusele tuleb lisada asjakohane märge „täielikult dekarboniseeritud” või „osaliselt dekarboniseeritud”.
   2.   Loodusliku mineraalvee märgistusel peab samuti olema järgmine kohustuslik teave:

               a)

               teave analüütilise koostise kohta, milles esitatakse vee iseloomulikud komponendid;

               b)

               kasutatava allika asukoht ja nimi;

               c)

               teave artikli 4 lõike 1 esimese lõigu punktides b ja c nimetatud töötluste kohta.

         3.   Lõike 2 punktis c nimetatud töötlusalast teavet käsitlevate ühenduse normide puudumisel võivad liikmesriigid jätta jõusse siseriiklikud normid.
   Artikkel 8
   1.   Paikkonna, küla või koha nimi võib esineda müüginimetuses, tingimusel et see viitab looduslikule mineraalveele, mille allikat kasutatakse selles nimetuses näidatud kohas, ja et see nimi ei ole eksitav allika kasutuskoha suhtes.
   2.   Ühest ja samast allikast pärit loodusliku mineraalvee turustamine rohkem kui ühe müüginimetuse all on keelatud.
   3.   Kui müügiks pakutava loodusliku mineraalvee mahutite märgistusel või pealdisel on allika või selle kasutuskoha nimest erinev müüginimetus, näidatakse kõnealune kasutuskoha või allika nimi müüginimetusel kasutatavatest suurimatest tähtedest vähemalt poolteist korda kõrgemate ja laiemate tähtedega.
   Esimest lõiku kohaldatakse mutatis mutandis ja samal eesmärgil nagu allika või selle kasutuskoha nimele omistatava tähtsuse osas loodusliku mineraalvee reklaamis kasutatud mis tahes vormis müüginimetuse puhul.
   Artikkel 9
   1.   Pakendil või märgistusel ja mis tahes vormis reklaamis on keelatud kasutada väiteid, nimetusi, kaubamärke, margitoote nimesid, pilte või muid märke (kujundlikke või mitte), mis:

               a)

               loodusliku mineraalvee puhul viitavad omadusele, mida veel eeskätt selle päritolu osas ei ole, kasutusloa saamise kuupäevale, analüüsitulemustele või muudele samalaadsetele õigsustagatistele;

               b)

               mahutitesse pakendatud I lisa I jao sätetele mittevastava joogivee puhul võivad põhjustada segiajamist loodusliku mineraalveega, eeskätt nimetust „mineraalvesi”.

         2.   Igasugused väited, millega looduslikule mineraalveele omistatakse haigust vältivaid või raviga seotud omadusi, on keelatud.
   III lisas loetletud väited on siiski lubatud, kui need vastavad selles lisas sätestatud asjakohastele kriteeriumidele või nende puudumisel siseriiklikes normides ettenähtud kriteeriumidele ja tingimusel, et need on koostatud füüsikalis-keemiliste analüüside ja vajaduse korral farmakoloogiliste, füsioloogiliste ja kliiniliste uuringute alusel, mis on tehtud teaduslikult tunnustatud meetoditega I lisa I jao punkti 2 kohaselt.
   Liikmesriigid võivad lubada väiteid „soodustab seedimist”, „võib parandada sapieritust” või samalaadseid väiteid. Nad võivad lubada ka muude väidete kasutamist tingimusel, et need ei ole vastuolus esimese lõigu põhimõtetega ja on kooskõlas teise lõigu põhimõtetega.
   3.   Liikmesriigid võivad vastu võtta erinormid, mis käsitlevad nii pakenditel või märgistusel ja reklaamis kasutatavaid väiteid loodusliku mineraalvee sobivuse kohta imiku- või väikelastetoiduks. Sellised normid võivad käsitleda ka vee omadusi, mis annavad alust nimetatud väidete kasutamiseks.
   Liikmesriigid, kes kavatsevad selliseid meetmeid võtta, peavad sellest eelnevalt teatama teistele liikmesriikidele ja komisjonile.
   4.   Mõistet „allikavesi” kasutatakse sellise vee puhul, mis on ette nähtud inimtarbimiseks oma loomulikus olekus ja mida villitakse veevõtukohas, ning mis:

               a)

               vastab II lisa punktides 2 ja 3 sätestatud kasutustingimustele, mida täies ulatuses kohaldatakse allikavee suhtes;

               b)

               vastab artiklis 5 sätestatud mikrobioloogilistele nõuetele;

               c)

               vastab artikli 7 lõike 2 punktides b ja c ning artiklis 8 sätestatud märgistusnõuetele;

               d)

               ei ole läbinud töötlust, välja arvatud artiklis 4 nimetatud töötlemine. Komisjon võib lubada muid töötlemise viise.

         Punktis d nimetatud meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
   Lisaks peab allikavesi vastama nõukogu 3. novembri 1998. aasta direktiivi 98/83/EÜ (olmevee kvaliteedi kohta) (9) sätetele.
   5.   Lõike 4 esimese lõigu punktis d nimetatud allikavee töötlemist käsitlevate ühenduse normide puudumisel võivad liikmesriigid jätta jõusse oma siseriiklikud normid töötlemise kohta.
   Artikkel 10
   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et käesolevas direktiivis sätestatud määratlustele ja eeskirjadele vastava loodusliku mineraalvee kaubandust ei takistata loodusliku mineraalvee või üldiselt toiduainete omadusi, koostist, kasutustingimusi, pakendamist, märgistamist või reklaami reguleerivate ühtlustamata siseriiklike sätete kohaldamisega.
   Artikkel 11
   1.   Kui liikmesriigil on üksikasjalikud põhjendused selle kohta, et looduslik mineraalvesi ei vasta käesoleva direktiivi sätetele või ohustab rahvatervist, ehkki see on vabas ringluses ühes või mitmes liikmesriigis, võib see liikmesriik kõnealuse tootega kauplemise oma territooriumil ajutiselt peatada või seda piirata. Ta teatab sellest viivitamata komisjonile ja teistele liikmesriikidele ning põhjendab oma otsust.
   2.   Mis tahes liikmesriigi või komisjoni taotlusel annab nimetatud vett tunnustanud liikmesriik neile kogu asjakohase teabe nimetatud vee tunnustamise kohta koos regulaarsete kontrollide tulemustega.
   3.   Komisjon uurib lõikes 1 nimetatud liikmesriigi esitatud põhjendusi artikli 14 lõikes 1 nimetatud alalises komitees niipea kui võimalik, esitab viivitamata oma arvamuse ja võtab asjakohased meetmed.
   4.   Kui komisjon leiab, et rahvatervise kaitse tagamiseks on vaja käesolevat direktiivi muuta, võtab ta need muudatused vastu.
   Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Komisjon võib tungiva kiireloomulisuse tõttu kohaldada artikli 14 lõikes 3 osutatud kiirmenetlust.
   Kaitsemeetmed vastu võtnud liikmesriik võib sel juhul nende kohaldamist jätkata kuni muudatuste vastuvõtmiseni.
   Artikkel 12
   Komisjon võtab vastu järgmised meetmed:

               a)

               loodusliku mineraalvee komponentide kontsentratsiooni piirmäärad;

               b)

               mis tahes vajalikud sätted teatavate komponentide kõrgele kontsentratsioonile osutamiseks märgistusel;

               c)

               osooniga rikastatud õhu kasutamise tingimused, mida on nimetatud artikli 4 lõike 1 esimese lõike punktis b;

               d)

               artikli 7 lõike 2 punktis c nimetatud teave vee töötlemise kohta;

               e)

               analüüsimeetodid (sealhulgas avastamispiirid) loodusliku mineraalvee reostuse kontrollimiseks;

               f)

               proovivõtumenetlused ja analüüsimeetodid loodusliku mineraalvee mikrobioloogiliste omaduste kontrollimiseks.

         Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
   Artikkel 13
   Komisjon võtab kõik tõenäoliselt rahvatervist mõjutavad otsused vastu pärast Euroopa Toiduohutusametiga konsulteerimist.
   Artikkel 14
   1.   Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 58 kohaselt moodustatud alaline toiduahela ja loomatervishoiu komitee.
   2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.
   3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1, 2, 4 ja 6 ning artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.
   Artikkel 15
   Käesolevat direktiivi ei kohaldata kolmandatesse riikidesse eksportimiseks ettenähtud loodusliku mineraalvee suhtes.
   Artikkel 16
   Direktiiv 80/777/EMÜ, mida on muudetud IV lisa A osas loetletud õigusaktidega, tunnistatakse kehtetuks, ilma et see mõjutaks liikmesriikide kohustusi, mis on seotud IV lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtpäevadega.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid loetakse vastavalt V lisas esitatud vastavustabelile.
   Artikkel 17
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 18
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 18. juuni 2009

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         H.-G. PÖTTERING

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         Š. FÜLE

      (1)  ELT C 162, 25.6.2008, lk 87.

      (2)  Euroopa Parlamendi 23. septembri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 28. mai 2009. aasta otsus.

      (3)  EÜT L 229, 30.8.1980, lk 1.

      (4)  Vt IV lisa A osa.

      (5)  EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29.

      (6)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

      (7)  EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67.

      (8)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

      (9)  EÜT L 330, 5.12.1998, lk 32.

      I LISA
      I.   MÄÄRATLUS

                  1.

                  „Looduslik mineraalvesi” on artikli 5 tähenduses mikrobioloogiliselt tervislik vesi, mis on pärit põhjaveekihist ja mis väljub allikast, millest võetakse vett ühe või mitme loodusliku või puurkaevu kaudu.
                  Looduslik mineraalvesi on tavalisest joogiveest selgelt eristatav:

                              a)

                              koostise järgi, millele on iseloomulik mineraalainete, mikroelementide või muude komponentide teatav sisaldus, ja mõnel juhul teatava toime järgi;

                              b)

                              loodusliku puhtuse järgi,

                        kusjuures mõlemad omadused on sellise vee maa-aluse päritolu ja reostusohu eest kaitstuse tõttu püsivad.

                  2.

                  Punktis 1 nimetatud omadusi, mis võivad looduslikule mineraalveele anda tervisele kasulikke omadusi, on hinnatud:

                              a)

                              lähtudes järgmistest seisukohtadest:

                                          i)

                                          geoloogilised ja hüdroloogilised;

                                          ii)

                                          füüsikalised, keemilised ning füüsikalis-keemilised;

                                          iii)

                                          mikrobioloogilised;

                                          iv)

                                          kui vajalik, farmakoloogilised, füsioloogilised ja kliinilised;

                              b)

                              vastavalt II jaos loetletud kriteeriumidele;

                              c)

                              vastavalt pädeva asutuse poolt heakskiidetud teaduslikele meetoditele.

                        Esimese lõigu punkti a taandes iv osutatud analüüsid võivad olla vabatahtlikud, kui veel on koostisomadused, mille alusel see enne 17. juulit 1980 tunnustati päritoluliikmesriigis loodusliku mineraalveena. See kehtib eelkõige sel juhul, kui nii veevõtukohas kui ka pärast villimist on kõnealuse vee kuivaine üldsisaldus lahuses minimaalselt 1 000 mg/kg või vaba süsinikdioksiidi sisaldus minimaalselt 250 mg/kg.

                  3.

                  Loodusliku mineraalvee koostis, temperatuur ja muud olulised omadused peavad jääma stabiilseks loomuliku kõikumise piires; eelkõige ei tohi neid mõjutada võimalik voolukiiruse vaheldumine.
                  Artikli 5 lõike 1 tähenduses peetakse loodusliku mineraalvee tavapäraseks eluvõimeliste mikroorganismide koguhulgaks püsivat eluvõimeliste mikroorganismide hulka (veevõtukohas enne mis tahes töötlemist), mille kvalitatiivset ja kvantitatiivset koostist, mida võetakse arvesse kõnealuse vee tunnustamisel, kontrollitakse perioodiliste analüüsidega.

            II.   MÄÄRATLUSE KOHALDAMISE NÕUDED JA KRITEERIUMID

      1.1.   Geoloogilistele ja hüdroloogilistele uuringutele esitatavad nõuded

      Tuleb nõuda järgmiste üksikasjade esitamist:

                  1.1.1.

                  veehaarde täpne asukoht, näidates kõrguse kaardil mõõtkavas kuni 1:1 000;

                  1.1.2.

                  üksikasjalik aruanne maa-ala geoloogilise ehituse ja tekke kohta;

                  1.1.3.

                  hüdrogeoloogilise kihi stratigraafia;

                  1.1.4.

                  veehaardes tehtavate toimingute kirjeldus;

                  1.1.5.

                  piirkonna piiristamine või teiste allikat reostuse eest kaitsvate meetmete üksikasjad.

            1.2.   Füüsikalistele, keemilistele ning füüsikalis-keemilistele uuringutele esitatavad nõuded

      Nende uuringutega tehakse kindlaks:

                  1.2.1.

                  allika voolukiirus;

                  1.2.2.

                  vee temperatuur veevõtukohas ja ümbritseva õhu temperatuur;

                  1.2.3.

                  maa-ala geoloogilise ehituse ning vees sisalduvate mineraalainete laadi ja tüübi vaheline seos;

                  1.2.4.

                  kuivjääk 180 °C ja 260 °C juures;

                  1.2.5.

                  elektrijuhtivus või -takistus koos mõõtmistemperatuuriga;

                  1.2.6.

                  vesinikuioonide kontsentratsioon (pH);

                  1.2.7.

                  anioonid ja katioonid;

                  1.2.8.

                  ioniseerimata elemendid;

                  1.2.9.

                  mikroelemendid;

                  1.2.10.

                  radioaktiivsuse näitajad veevõtukohas;

                  1.2.11.

                  vajaduse korral vee, hapniku (16O–18O) ja vesiniku (prootium, deuteerium, triitium) koostisosade suhtelised isotoobitasemed;

                  1.2.12.

                  vee teatavate koostisainete toksilisus, võttes arvesse nende osas kehtestatud piirmäärasid.

            1.3.   Veevõtukohas tehtavate mikrobioloogiliste analüüside kriteeriumid

      Need analüüsid peavad hõlmama järgmist:

                  1.3.1.

                  tõestus parasiitide ja patogeensete mikroorganismide puudumise kohta;

                  1.3.2.

                  fekaalset reostust näitavate eluvõimeliste mikroorganismide hulga kvantitatiivne kindlaksmääramine:

                              a)

                                 Escherichia coli ja muude kolibakterite puudumine 250 ml-s 37 °C ja 44,5 °C juures;

                              b)

                              fekaalsete streptokokkide puudumine 250 ml-s;

                              c)

                              sulfitredutseerivate anaeroobide (koos eostega) puudumine 50 ml-s;

                              d)

                                 Pseudomonas aeruginosa puudumine 250 ml-s;

                  1.3.3.

                  eluvõimeliste mikroorganismide koguhulga kindlaksmääramine ühes milliliitris vees:

                              a)

                              20–22 °C juures 72 tunni jooksul agar-agaril või agari ja želatiini segul;

                              b)

                              37 °C juures 24 tunni jooksul agar-agaril.

            1.4.   Kliinilistele ja farmakoloogilistele analüüsidele esitatavad nõuded

                  1.4.1.

                  Teaduslikult tunnustatud meetodite kohaselt tehtavad analüüsid peavad võtma arvesse loodusliku mineraalvee spetsiifilisi omadusi ja selle mõju inimorganismile (diurees, seedetrakti funktsioonid, mineraalainete puuduse kompenseerimine).

                  1.4.2.

                  Vajaduse korral võib punktis 1.4.1 nimetatud analüüsid asendada sedastusega, et nimetamisväärne hulk kliinilisi uuringuid kinnitab järjepidevalt samu tulemusi. Kliinilised uuringud võivad vajaduse korral asendada punktis 1.4.1 nimetatud analüüse, tingimusel et nimetamisväärne hulk üksteisega kooskõlas olevaid uuringuid võimaldab jõuda samadele tulemustele.

            III.   EFERVESTSENTSE LOODUSLIKU MINERAALVEEGA SEOTUD TÄIENDAVAD NÕUDED

      Veevõtukohas või pärast villimist eraldavad efervestsentsed ehk kihisevad looduslikud mineraalveed tavapärastes temperatuuri- ja survetingimustes iseenesest ja selgelt nähtaval viisil süsinikdioksiidi. Veed jaotatakse kolme kategooriasse, mille suhtes kohaldatakse järgmisi nimetusi:

                  a)

                  „looduslikult karboniseeritud looduslik mineraalvesi” on vesi, mille süsinikdioksiidisisaldus allikal pärast vee võimalikku dekanteerimist ja villimist on sama mis veevõtukohas, võttes vajaduse korral arvesse sama põhjaveekihi süsinikdioksiidikoguse lisandumist sama suurel määral, nagu seda nimetatud toimingute käigus vabanes, ja tavalisi tehnilisi kõrvalekaldeid;

                  b)

                  „allikast tuleva gaasiga rikastatud looduslik mineraalvesi” on vesi, mille samast põhjaveekihist pärit süsinikdioksiidisisaldus pärast vee võimalikku dekanteerimist ja villimist on suurem kui samas veevõtukohas tuvastatud süsinikdioksiidisisaldus;

                  c)

                  „karboniseeritud looduslik mineraalvesi” on vesi, millele on lisatud muu päritoluga kui põhjaveekihist või -maardlast pärit süsinikdioksiidi.

      II LISA

         LOODUSLIKU MINERAALVEE ALLIKA KASUTAMISE JA LOODUSLIKU MINERAALVEE TURUSTAMISE TINGIMUSED

                  1.

                  Loodusliku mineraalvee allika kasutamine eeldab vee päritoluriigi vastutava asutuse luba, mis antakse pärast seda, kui on kindlaks tehtud, et kõnealune vesi vastab I lisa I jao sätetele.

                  2.

                  Veevõtuseadmed peavad olema paigaldatud nii, et vältida kõiki saastumisvõimalusi ja säilitada nõuetele vastavad omadused, mis veel on veevõtukohas.
                  Selleks on eelkõige vaja järgmist:

                              a)

                              allikas või veevõtukoht peab olema kaitstud reostusohu eest;

                              b)

                              veehaare, torud ja mahutid peavad olema veele sobivast materjalist ja ehitatud nii, et vältida igasuguseid vee keemilisi, füüsikalis-keemilisi või mikrobioloogilisi muutusi;

                              c)

                              kasutustingimused, eeskätt pesemis- ja villimisseadmed peavad vastama hügieeninõuetele. Eelkõige tuleb mahuteid kasutada või valmistada viisil, mis hoiaks ära kahjuliku mõju loodusliku mineraalvee mikrobioloogilistele ja keemilistele omadustele;

                              d)

                              loodusliku mineraalvee vedu lõpptarbijale muudes kui turustamiseks lubatud mahutites on keelatud.

                        Punkti d ei ole siiski vaja kohaldada liikmesriigi territooriumi maapõuest saadud, territooriumil kasutatava ja turustatava mineraalvee suhtes, kui loodusliku mineraalvee vedu tsisternides allikalt villimistehasesse oli 17. juulil 1980 selles liikmesriigis lubatud.
                  Sarnaselt ei ole punkti d vaja kohaldada liikmesriigi territooriumi maapõuest saadud, territooriumil kasutatava ja turustatava allikavee suhtes, kui allikavee vedu tsisternides allikalt villimistehasesse oli 13. detsembril 1996 selles liikmesriigis lubatud.

                  3.

                  Kui loodusliku mineraalvee allika kasutamise ajal leitakse, et looduslik mineraalvesi on reostunud ja sel ei ole enam artiklis 5 ettenähtud mikrobioloogilisi omadusi, peab allikat kasutav isik viivitamata peatama allika igasuguse kasutamise, eelkõige loodusliku mineraalvee villimise, kuni reostuse põhjus on kõrvaldatud ja vesi vastab artikli 5 sätetele.

                  4.

                  Päritoluriigi vastutav asutus teeb perioodilisi kontrolle, et teha kindlaks, kas:

                              a)

                              looduslik mineraalvesi, mille osas allika kasutamine on lubatud, vastab I lisa I jao nõuetele;

                              b)

                              allikat kasutav isik kohaldab punktide 2 ja 3 sätteid.

      III LISA

         ARTIKLI 9 LÕIKES 2 SÄTESTATUD VÄITED JA KRITEERIUMID

                  Väited

                  Kriteeriumid

                  Madal mineraalainete sisaldus

                  Mineraalsoolade sisaldus mitte rohkem kui 500 mg/l (arvestades kuivjäägina)

                  Väga madal mineraalainete sisaldus

                  Mineraalsoolade sisaldus mitte rohkem kui 50 mg/l (arvestades kuivjäägina)

                  Kõrge mineraalsoolade sisaldus

                  Mineraalsoolade sisaldus kõrgem kui 1 500 mg/l (arvestades kuivjäägina)

                  Sisaldab bikarbonaate

                  Bikarbonaadisisaldus kõrgem kui 600 mg/l

                  Sisaldab sulfaate

                  Sulfaadisisaldus kõrgem kui 200 mg/l

                  Sisaldab kloriide

                  Kloriidisisaldus kõrgem kui 200 mg/l

                  Sisaldab kaltsiumi

                  Kaltsiumisisaldus kõrgem kui 150 mg/l

                  Sisaldab magneesiumi

                  Magneesiumisisaldus kõrgem kui 50 mg/l

                  Sisaldab fluoriide

                  Fluoriidisisaldus kõrgem kui 1 mg/l

                  Sisaldab rauda

                  Bivalentse raua sisaldus kõrgem kui 1 mg/l

                  Happelisus

                  Vaba süsinikdioksiidi sisaldus kõrgem kui 250 mg/l

                  Sisaldab naatriumi

                  Naatriumisisaldus kõrgem kui 200 mg/l

                  Sobib imiku- ja väikelastetoitude valmistamiseks

                  —

                  Sobib vähese naatriumisisaldusega dieediks

                  Naatriumisisaldus on väiksem kui 20 mg/l

                  Võib olla lahtistava toimega

                  —

                  Võib soodustada kuse eritust (diureesi)

                  —

      IV LISA
      A   OSA

         Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatustega

      (osutatud artiklis 16)

                  Nõukogu direktiiv 80/777/EMÜ
                  (EÜT L 229, 30.8.1980, lk 1).

                  Nõukogu direktiiv 80/1276/EMÜ
                  (EÜT L 375, 31.12.1980, lk 77).

                  ainult artikli 1 kolmas taane

                  Nõukogu direktiiv 85/7/EMÜ
                  (EÜT L 2, 3.1.1985, lk 22).

                  ainult artikli 1 punkt 10

                  1985. aasta ühinemisakti I lisa punkt B.1.o
                  (EÜT L 302, 15.11.1985, lk 214).

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogudirektiiv 96/70/EÜ
                  (EÜT L 299, 23.11.1996, lk 26).

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogumäärus (EÜ) nr 1882/2003
                  (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

                  ainult III lisa punkt 4

            B   OSA

         Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäevad

      (osutatud artiklis 16)

                  Direktiiv

                  Ülevõtmise tähtpäev

                  Kõnealusele direktiivile vastavate toodetega kauplemise luba

                  Kõnealusele direktiivile mittevastavate toodetega kauplemise keeld

                  80/777/EMÜ

                  —

                  18. juuli 1982

                  18. juuli 1984

                  80/1276/EMÜ

                  —

                  —

                  —

                  85/7/EMÜ

                  —

                  —

                  —

                  96/70/EÜ

                  —

                  28. oktoober 1997

                  28. oktoober 1998 (1)

         (1)  Enne seda kuupäeva turule viidud või märgistatud ja käesolevale direktiivile mittevastavate toodetega võib siiski kaubelda kuni varude lõppemiseni.

      V LISA

         VASTAVUSTABEL

                  Direktiiv 80/777/EMÜ

                  Käesolev direktiiv

                  Artikli 1 lõige 1

                  Artikli 1 lõige 1

                  Artikli 1 lõige 2

                  Artikli 1 lõige 2

                  Artikli 1 lõike 3 esimene ja teine taane

                  Artikli 1 lõike 3 punktid a ja b

                  Artikli 1 lõige 4

                  Artikli 1 lõige 4

                  Artikli 1 lõige 5

                  Artikli 1 lõige 5

                  Artikkel 2

                  Artikkel 2

                  Artikkel 3

                  Artikkel 3

                  Artikli 4 lõike 1 punkt a

                  Artikli 4 lõike 1 esimese lõigu punkt a

                  Artikli 4 lõike 1 punkti b esimene ja teine taane

                  Artikli 4 lõike 1 esimese lõigu punkti b taanded i ja ii

                  Artikli 4 lõike 1 punkti c esimene ja teine taane

                  Artikli 4 lõike 1 esimese lõigu punkti c taanded i ja ii

                  Artikli 4 lõike 1 punkt d

                  Artikli 4 lõike 1 esimese lõigu punkt d

                  —

                  Artikli 4 lõike 1 teine lõik

                  Artikli 4 lõige 2

                  Artikli 4 lõige 2

                  Artikli 4 lõige 3

                  Artikli 4 lõige 3

                  Artikli 4 lõige 4

                  Artikli 4 lõike 1 teine lõik

                  Artikli 5 lõige 1

                  Artikli 5 lõige 1

                  Artikli 5 lõige 2

                  Artikli 5 lõige 2

                  Artikli 5 lõike 3 esimene ja teine taane

                  Artikli 5 lõike 3 punktid a ja b

                  Artikkel 6

                  Artikkel 6

                  Artikli 7 lõige 1

                  Artikli 7 lõige 1

                  Artikli 7 lõige 2

                  Artikli 7 lõige 2

                  Artikli 7 lõige 2a

                  Artikli 7 lõige 3

                  Artikkel 8

                  Artikkel 8

                  Artikli 9 lõige 1

                  Artikli 9 lõige 1

                  Artikli 9 lõike 2 punktid a, b ja c

                  Artikli 9 lõike 2 esimene, teine ja kolmas lõik

                  Artikli 9 lõige 3

                  Artikli 9 lõige 3

                  Artikli 9 lõige 4

                  —

                  Artikli 9 lõike 4a esimese lõigu esimene kuni neljas taane

                  Artikli 9 lõike 4 esimese lõigu punktid a kuni d

                  Artikli 9 lõike 4a teine lõik

                  Artikli 9 lõike 4 teine lõik

                  Artikli 9 lõige 4b

                  Artikli 9 lõige 5

                  Artikli 10 lõige 1

                  Artikkel 10

                  Artikkel 10a

                  Artikkel 11

                  Artikli 11 lõike 1 esimene kuni neljas taane

                  Artikli 12 punktid a kuni d

                  Artikli 11 lõike 2 esimene ja teine taane

                  Artikli 12 punktid e ja f

                  Artikkel 11a

                  Artikkel 13

                  Artikli 12 lõige 1

                  Artikli 14 lõige 1

                  Artikli 12 lõige 2

                  Artikli 14 lõiked 2 ja 3

                  Artikli 12 lõige 3

                  —

                  Artikkel 13

                  —

                  Artikkel 14

                  Artikkel 15

                  Artikkel 15

                  —

                  Artikkel 16

                  —

                  —

                  Artikkel 16

                  —

                  Artikkel 17

                  Artikkel 17

                  Artikkel 18

                  I lisa I jao punkt 1

                  I lisa I jao punkt 1

                  I lisa I jao punkti 2 esimese lõigu punkti a alapunktid 1 kuni 4

                  I lisa I jao punkti 2 esimese lõigu punkti a taanded i kuni iv

                  I lisa I jao punkti 2 esimese lõigu punkt b

                  I lisa I jao punkti 2 esimese lõigu punkt b

                  I lisa I jao punkti 2 esimese lõigu punkt c

                  I lisa I jao punkti 2 esimese lõigu punkt c

                  I lisa I jao punkti 2 teine lõik

                  I lisa I jao punkti 2 teine lõik

                  I lisa I jao punkt 3

                  I lisa I jao punkt 3

                  I lisa II jagu, 1.1

                  I lisa II jagu, 1.1

                  I lisa II jagu, 1.2

                  I lisa II jagu, 1.2

                  I lisa II jagu, 1.3

                  I lisa II jagu, 1.3

                  I lisa II jagu, 1.3.1

                  I lisa II jagu, 1.3.1

                  I lisa II jagu, 1.3.2

                  I lisa II jagu, 1.3.2

                  I lisa II jagu, 1.3.3, taanded i) ja ii)

                  I lisa II jagu, 1.3.3, alapunktid a) ja b)

                  I lisa III jagu

                  I lisa III jagu

                  II lisa

                  II lisa

                  III lisa

                  III lisa

                  —

                  IV lisa

                  —

                  V lisa