title: Nõukogu direktiiv, 3. juuni 1991, sagedusriba kohta, mis eraldatakse Euroopa digitaalse juhtmeta telekommunikatsioonisüsteemi (DECT) kooskõlastatud kasutuselevõtmiseks ühenduses

text:
Avis juridique important

|

31991L0287

Official Journal L 144 , 08/06/1991 P. 0045 - 0046 Finnish special edition: Chapter 13 Volume 20 P. 0116  Swedish special edition: Chapter 13 Volume 20 P. 0116

NÕUKOGU DIREKTIIV,3. juuni 1991,sagedusriba kohta, mis eraldatakse Euroopa digitaalse juhtmeta telekommunikatsioonisüsteemi (DECT) kooskõlastatud kasutuselevõtmiseks ühenduses(91/287/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,1koostöös Euroopa Parlamendiga,2võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust3ning arvestades, et:soovituse 84/549/EMÜ4 kohaselt tuleks telekommunikatsioonivaldkonnas teenused kasutusele võtta ühise kooskõlastatud lähenemise põhjal;30. juuni 1988. aasta telekommunikatsiooniteenuste ja -seadmete ühisturu arengut käsitlevas resolutsioonis5 kutsub nõukogu üles edendama üleeuroopalisi teenuseid vastavalt turu nõudmistele;ühenduse majandusarengu huvides tuleks täies ulatuses ära kasutada nüüdisaegsete telekommunikatsioonivõrkude pakutavad võimalused;kohaldatakse nõukogu 3. mai 1989. aasta direktiivi 89/336/EMÜ elektromagnetilist ühilduvust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta6 ja eelkõige tuleks tähelepanu pöörata kahjulike elektromagnetiliste häirete vältimisele;praegu ühenduses kasutatavad juhtmeta telefonisüsteemid ja nende töösagedused erinevad üksteisest suurel määral ega pruugi võimaldada kasutada üleeuroopalisi teenuseid ega tõeliselt euroopaliku turuga seonduvaid mastaabisääste;Euroopa Telekommunikatsiooni Standardite Instituut (ETSI) töötab parajasti välja Euroopa telekommunikatsioonistandardit (ETS) Euroopa digitaalse juhtmeta telekommunikatsioonisüsteemi (DECT) jaoks;Euroopa telekommunikatsioonistandardi väljatöötamisel tuleb arvesse võtta kasutajate turvalisust ja üleeuroopalise koostalitlusvõime vajadust ning see peab võimaldama neil kasutajatel, kellele pakutakse DECT tehnoloogial põhinevat teenust ühes liikmesriigis, pääseda kõnealusele teenusele vajaduse korral juurde ka kõigis teistes liikmesriikides;DECTi rakendamine Euroopas annab suurepärase võimaluse luua tõeliselt üleeuroopaline digitaalne juhtmeta telefonisüsteem;ETSI hinnangu kohaselt vajab DECT suure tihedusega aladel 20 MHz;Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverents (CEPT) on soovitanud DECTi jaoks Euroopas ühtset sagedusriba 1880-1900 MHz, tunnistades, et olenevalt DECT-süsteemi arengust võib vaja minna lisasagedusspektrit;1992. aasta ülemaailmseks raadiosideadministratsioonide konverentsiks (WARC) valmistumisel tuleks seda arvesse võtta;pärast DECTi sagedusriba kindlaksmääramise kuupäeva võivad olemasolevad teenused kõnealusel sagedusribal jätkuda, kui nad ei häiri DECT-süsteeme, mida võib luua vastavalt kaubanduslikele nõudmistele;nõukogu 3. juuni 1991. aasta soovituse 91/288/EMÜ (DECTi kooskõlastatud kasutuselevõtmise kohta ühenduses)7 rakendamine tagab DECTi rakendamise hiljemalt 31. detsembriks 1992;nõukogu 29. aprilli 1991. aasta direktiiv 91/263/EMÜ (telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise ja nende seadmete vastavuse vastastikuse tunnustamise kohta)8 võimaldab kiiresti luua DECTi ühised vastavusspetsifikaadid;DECTi loomine sõltub paiksete tugijaamade ja liikuvate jaamade vaheliseks signaalide edastamiseks ja vastuvõtmiseks vajaliku sagedusriba eraldamisest ja kättesaadavusest;eri liikmesriikide erinevate sagedusnõudmiste tõttu tuleb siiski olla paindlik; tuleb tagada, et selline paindlikkus ei aeglustaks DECTi tehnoloogia rakendamist ühenduses vastavalt kaubanduslikele nõudmistele;eespool nimetatud sagedusriba järkjärguline täies ulatuses kättesaadavus on hädavajalik DECTi kasutuselevõtmiseks kogu Euroopas,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab Euroopa digitaalne juhtmeta telekommunikatsioonisüsteem (DECT) soovituses 91/288/EMÜ nimetatud Euroopa telekommunikatsioonistandardile (ETS) vastavat digitaalset juhtmeta telekommunikatsioonisüsteemi tehnoloogiat ja sellist tehnoloogiat vahetult kasutavaid üldkasutatavaid ja ka eratelekommunikatsioonisüsteeme.Artikkel 2Vastavalt Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsi (CEPT) soovitusele T/R 22-02 reserveerivad liikmesriigid sagedusriba 1880-1900 MHz Euroopa digitaalsele juhtmeta telekommunikatsioonisüsteemile (DECT) 1. jaanuariks 1992.Vastavalt CEPTi soovitusele eelistatakse DECTi samal sagedusalal teistele teenustele ja seda kaitstakse määratud sagedusalal.Artikkel 31. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid 31. detsembriks 1991. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 4Komisjon esitab nõukogule aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta hiljemalt 1995. aasta lõpuks.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 3. juuni 1991Nõukogu nimeleesistujaA. BODRY1 EÜT C 187, 27.7.1990, lk 5.2 EÜT C 19, 28.1.1991, lk 97 ja EÜT C 106, 22.4.1991, lk 78.3 EÜT C 332, 31.12.1990, lk 172.4 EÜT L 298, 16.11.1984, lk 49.5 EÜT C 257, 4.10.1988, lk 1.6 EÜT L 139, 23.5.1989, lk 19.7 EÜT L 144, 8.6.1991, lk 47.8 EÜT L 128, 23.5.1991, lk 1.


title: Commission Directive 72/169/EEC of 14 April 1972 on determining the characteristics and minimum conditions for inspecting vine varieties

text:
Avis juridique important

|

31972L0169

Official Journal L 103 , 02/05/1972 P. 0025 - 0029 Finnish special edition: Chapter 3 Volume 4 P. 0124  Danish special edition: Series I Chapter 1972(II) P. 0366  Swedish special edition: Chapter 3 Volume 4 P. 0124  English special edition: Series I Chapter 1972(II) P. 0383  Greek special edition: Chapter 03 Volume 7 P. 0218  Spanish special edition: Chapter 03 Volume 5 P. 0219  Portuguese special edition Chapter 03 Volume 5 P. 0219

KOMISJONI DIREKTIIV,14. aprill 1972,milles määratakse kindlaks viinamarjasortide tunnused ja kontrolli miinimumtingimused(72/169/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 9. aprilli 1968. aasta direktiivi viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali turustamise kohta,1 muudetud 22. märtsi 1971. aasta direktiiviga,2 eriti selle artikli 5d lõiget 2,ning arvestades, et:liikmesriigid peavad vastavalt eespool nimetatud direktiivi sätetele koostama kataloogi taimesortide kohta, mida tunnustatakse nende territooriumil sertifitseerimiseks ja standardse paljundusmaterjali kontrollimiseks;sorte tunnustatakse vastavalt ühenduse tingimustele, mille täitmine tuleb tagada ametliku kontrollimise ja eelkõige põldtunnustamise abil;kontrollida tuleb piisaval arvul tunnuseid, et võimaldada sortide kirjeldamist;kontrollitavad miinimumtunnused tuleks kindlaks määrata ühenduse tasandil;lisaks sellele tuleb sätestada kontrollimise miinimumtingimused;kõnealuste tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste sätestamisel tuleks silmas pidada teaduslike ja tehniliste teadmiste praegust taset;käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Liikmesriigid sätestavad, et viinamarjasortide tunnustamiseks kontrollitakse ametlikult vähemalt I lisas loetletud tunnuseid.Liikmesriigid tagavad, et kontrollimiste käigus täidetakse II lisas loetletud miinimumtingimusi.Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. juulil 1972. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 14. aprill 1972Komisjoni nimelpresidentS. L. MANSHOLT1 EÜT L 93, 17.4.1968, lk 15.2 EÜT L 71, 25.3.1971, lk 16.I LISAA OSAERISTATAVUSE, STABIILSUSE JA ÜHTLIKKUSE KONTROLLIMISEL VAADELDAVAD MORFOLOOGILISED TUNNUSED1. Lehepunga moodustumine 10-20 cm pikkusel kasvaval oksal:1.1. kuju1.2. värvus (punga puhkemisel antotsüaniinide vaatlemiseks)1.3. karvasus2. Rohtne võrse õitsemise ajal:2.1. ristlõige (kuju ja kontuur)2.2. karvasus3. Puitunud võrse:3.1. pind3.2. sõlmevahe4. Köitraagude jaotumine5. Noored lehed 10-30 cm pikkuse kasvava oksa ülaosas (võsutipust loetuna kolm esimest lehte, mis on selgesti avanenud):5.1. värvus5.2. karvasus6. Täielikult välja arenenud lehed (paiknevad 8. ja 11. sõlme vahel):6.1. ülesvõte6.2. joonis või lehejäljend ja mõõtkava6.3. üldkuju6.4. lehe hõlmade arv6.5. leherootsupoolne väljalõige6.6. ülemise ja alumise külgväljalõike sügavus6.7. alumise pinna karvasus6.8. pind6.9. leheserva hambulisus7. Õis:nähtav sugu8. Koristusküps viinamarjakobar (veiniviinamarja- ja lauaviinamarjasortide puhul):8.1. ülesvõte (koos mõõtkavaga)8.2. kuju8.3. suurus8.4. viljavars (pikkus)8.5. keskmine mass grammides8.6. kobarate pudenemine8.7. kobara kompaktsus9. Koristusküpsed marjad (veiniviinamarja- ja lauaviinamarjasortide puhul):9.1. ülesvõte (koos mõõtkavaga)9.2. kuju9.3. kuju ja keskmine mass9.4. värvus9.5. kest (lauaviinamarjasortide puhul)9.6. seemnete arv (lauaviinamarjasortide puhul)9.7. viljaliha9.8. mahl9.9. lõhn ja maitse10. Seemned (veiniviinamarja- ja lauaviinamarjasortide puhul): ülesvõte mõlemalt poolt ja profiil (koos mõõtkavaga).B OSAERISTATAVUSE, STABIILSUSE JA ÜHTLIKKUSE KONTROLLIMISEL VAADELDAVAD FÜSIOLOOGILISED TUNNUSED1. VEGETATIIVSED NÄHTUSED:1.1. Fenoloogiliste kuupäevade kindlaksmääramine:Fenoloogilised kuupäevad määratakse kindlaks võrdluses ühe või mitme järgmise võrdlussordiga.1.1.1. Saksamaa puhul:1.1.1.1. heledad viinamarjasordid - Weißer Riesling, Weißer Gutedel, Müller-Thurgau1.1.1.2. tumedad viinamarjasordid - Blauer Spätburgunder1.1.2. Prantsusmaa puhul:1.1.2.1. heledad viinamarjasordid - Riesling, Chasselas blanc, Müller-Thurgau, Sauvignon, Ugni blanc1.1.2.2. tumedad viinamarjasordid - Pinot noir, Gamay, Merlot, Cabernet, Sauvignon, Carignan, Grenache noir1.1.2.3. lauaviinamarjasordid - Cardinal rouge, Chasselas blanc, Alphonse Lavallée, Servant blanc1.1.3. Itaalia puhul:1.1.3.1. heledad viinamarjasordid - Trebbiano toscano, Pinot bianco, Chasselas dorato1.1.3.2. tumedad viinamarjasordid - Barbera, Merlot, Sangiovese1.1.3.3. lauaviinamarjasordid - Regina, Chasselas dorato, Cardinal1.1.4. Luksemburgi puhul:heledad viinamarjasordid - Riesling, Müller-Thurgau.1.2. Pungade puhkemise kuupäev:Kuupäev, mil pooled tavapäraselt lõigatud viinapuude pungadest on puhkenud nii, et nende seesmise poole karvasust on võimalik võrrelda võrdlussordi karvasusega.1.3. Täisõitsengu kuupäev:Kuupäev, mil teatava arvu taimede pooled õied on avanenud võrrelduna võrdlussordiga.1.4. Koristusküpsus (veiniviinamarja- ja lauaviinamarjasortide puhul):Lisaks küpsemisajale tuleb märkida viinamarjavirde tihedus või eeldatav alkoholisisaldus, happelisus ja viinamarjasaak kilogrammides hektari kohta, võrrelduna ühe või mitme võrdlussordiga, mille puhul on saadud sama suur saak.2. KASVATAMISOMADUSED:2.1. Elujõulisus2.2. Kasvatusviis (esimese õiepunga paiknemine, eelistatud lõikamisviis)2.3. Tootmine:2.3.1. korrapärasus2.3.2. saagis2.3.3. anomaaliad2.4. Vastupidavus või tundlikkus:2.4.1. ebasoodsates oludes2.4.2. taimekahjurite suhtes2.4.3. viinamarjade kalduvus lõhkeda2.5. Kohanemine vegetatiivse paljundamise ajal:2.5.1. pookimine2.5.2. paljundamine pistikute abil.3. KASUTAMINE:3.1. veiniviinamarjad3.2. lauaviinamarjad3.3. pookealused3.4. tööstuses.II LISAKONTROLLIMISE MIINIMUMTINGIMUSED1. Ökoloogiline teave:1.1. koht1.2. geograafilised tingimused1.2.1. pikkuskraad1.2.2. laiuskraad1.2.3. kõrgus merepinnast1.2.4. ekspositsioon ja kallak1.3. ilmastikutingimused1.4. mullatüüp2. Tehniline menetlus:2.1. Veiniviinamarjade ja lauaviinamarjade puhul:2.1.1. 24 viinapuud võimaluse korral mitmest erinevast pookealusest2.1.2. vähemalt kolm tootmisaastat2.1.3. vähemalt kaks erinevate ökoloogiliste tingimustega kohta2.1.4. pookokste võtmist tuleb kontrollida vähemalt kolme pookealussordiga.2.2. Pookealussortide puhul:2.2.1. viis viinapuud, millel on vähemalt kaks kasvatusviisi2.2.2. viis aastat pärast istutamist2.2.3. kolm erinevate ökoloogiliste tingimustega kohta2.2.4. pookokste võtmist tuleb kontrollida vähemalt kolme pookoksasordiga.


title: Komisjoni direktiiv (EL) 2015/1787, 6. oktoober 2015, millega muudetakse nõukogu direktiivi 98/83/EÜ (olmevee kvaliteedi kohta) II ja III lisa

text:
               7.10.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 260/6

         KOMISJONI DIREKTIIV (EL) 2015/1787,
   6. oktoober 2015,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 98/83/EÜ (olmevee kvaliteedi kohta) II ja III lisa
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 3. novembri 1998. aasta direktiivi 98/83/EÜ olmevee kvaliteedi kohta, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiivi 98/83/EÜ II ja III lisas on kehtestatud igasuguse olmevee seireks ettenähtud programmide suhtes kohaldatavad miinimumnõuded ja erinevate parameetrite analüüsimise meetodi täpne kirjeldus.

               (2)

               II ja III lisas esitatud spetsifikatsioone tuleks ajakohastada, et võtta arvesse teaduse ja tehnika arengut ning tagada kooskõla ELi õigusaktidega.

               (3)

               Direktiivi 98/83/EÜ II lisa kohaselt on üldseire ja kontrollseire teataval määral paindlikud ning teatavatel tingimustel lubatakse proove võtta harvem. Pidades silmas teaduse arengut on vaja täpsustada parameetrite sobiva sagedusega seire eritingimusi ja seiremeetodeid.

               (4)

               Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) on alates 2004. aastast välja töötanud veeohutuskavadel põhinevat lähenemisviisi, mille aluseks on joogivee kvaliteeti käsitlevates suunistes (2) esitatud riskihindamise ja riskijuhtimise põhimõtted. Need suunised koos standardiga EN 15975-2, milles käsitletakse joogiveega varustamise kindlust, on rahvusvaheliselt tunnustatud põhimõtted, millel joogivee tootmine, varustus, seire ja parameetrite analüüs põhineb. Seepärast tuleks direktiivi 98/83/EÜ II lisa viia kooskõlla nende põhimõtete viimaste muudatustega.

               (5)

               Inimeste tervisele avalduva riski maandamiseks tuleks seireprogrammidega tagada, et meetmed võetakse kogu veetarneahelas, ning võtta arvesse teavet joogivee võtmiseks kasutatavate veekogude kohta. Seireprogrammidega seotud üldised kohustused peaksid hõlmama veeseiret alates veevõtust kuni veevarustuseni. Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ (3) artiklile 6 peavad liikmesriigid tagama kaitsealade registri koostamise. Selliste kaitsealade hulka kuuluvad kõik veekogud, mida vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 7 lõikele 1 kasutatakse joogivee võtmiseks või mida kavatsetakse sel eesmärgil kasutada. Direktiivi artikli 7 lõike 1 teise lõigu ja artikli 8 kohaste veekogude seire tulemusi tuleks kasutada selleks, et teha kindlaks riskid, mis võivad avalduda joogiveele enne ja pärast direktiiviga 98/83/EÜ nõutud töötlemist.

               (6)

               Kogemus on näidanud, et paljude (eelkõige füüsikalis-keemiliste) parameetrite kontsentratsioonid on sageli sellised, mis ei ületa lubatud piirnorme. Kui selliste parameetrite seiret ja sellekohast aruandlust teha praktilise vajaduseta, toob see kaasa märkimisväärseid kulusid, eriti juhul, kui mõõdetavaid parameetreid on palju. Kui seire sagedus oleks sellistel juhtudel vabalt valitav, võib see anda võimalusi kulusid kokku hoida, kahjustamata samal ajal inimeste tervist või vähendamata muud kasu. Paindlik seire vähendab ka selliste andmete kogumist, mis annavad vähe või ei anna üldse teavet joogivee kvaliteedi kohta.

               (7)

               Seepärast peaks liikmesriikidel olema lubatud teha erandeid kehtestatud seireprogrammidest, tingimusel et tehakse usaldusväärsed riskianalüüsid, mis võivad põhineda joogivee kvaliteeti käsitlevatel WHO suunistel, ning nad peaksid võtma arvesse direktiivi 2000/60/EÜ artikli 8 kohast seiret.

               (8)

               Direktiivi 98/83/EÜ II lisa tabel B2, milles käsitletakse pudelitesse või mahutitesse villitud vett, mis on ette nähtud müügiks, on aegunud, kuna nende toodete suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 178/2002 (4). Kõnealuste toodete suhtes kohaldatakse ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 852/2004 (5) sätestatud ohuanalüüsi ja kriitiliste kontrollpunktide süsteemi (HACCP) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 882/2004 (6) sätestatud ametlike kontrollide põhimõtteid. Kõnealuste määruste vastuvõtmise tulemusel ei kohaldata direktiivi 98/83/EÜ II lisa de facto enam pudelitesse või mahutitesse villitud vee suhtes, mis on ette nähtud müügiks.

               (9)

               Nõukogu direktiiviga 2013/51/Euratom (7) kehtestati radioaktiivsete ainete seire erikord. Seega tuleks radioaktiivsete ainete seire programmid kehtestada üksnes nimetatud direktiivi alusel.

               (10)

               Laborid, kes kohaldavad direktiivi 98/83/EÜ III lisas ette nähtud parameetrite analüüsi spetsifikatsioone, peaksid töötama vastavalt rahvusvaheliselt heaks kiidetud korrale või kriteeriumipõhistele tulemuslikkuse nõuetele ja kasutama analüüsimeetodeid, mis on võimalikult suurel määral valideeritud.

               (11)

               Komisjoni direktiivi 2009/90/EÜ (8) kohaselt tuleb analüüsimeetodite valideerimiseks kasutada standardit EN ISO/IEC 17025 või muud samaväärset rahvusvaheliselt tunnustatud standardit. EN ISO/IEC 17025 on samuti üks standarditest, mida kasutatakse liikmesriikide pädevate asutuste määratud laborite akrediteerimiseks vastavalt määrusele (EÜ) nr 882/2004. Seepärast on vaja sätestada, et direktiivi 98/83/EÜ kohaldamisel kasutatakse analüüsimeetodite valideerimiseks kõnealust standardit või muud samaväärset rahvusvaheliselt tunnustatud standardit. Direktiivi 98/83/EÜ III lisa kohandamiseks direktiiviga 2009/90/EÜ tuleks täpsusnäitajatena kehtestada määramispiir ja mõõtemääramatus. Liikmesriikidel tuleks aga piiratud aja jooksul võimaldada jätkata tõesuse, täpsuse ja avastamispiiri kasutamist täpsusnäitajatena vastavalt direktiivi 98/83/EÜ III lisale, andes seeläbi laboritele piisavalt aega tehnika arenguga kohanemiseks.

               (12)

               Mikrobioloogiliste näitajate analüüsimiseks on kehtestatud mitu ISO standardit. Seega on standarditega EN ISO 9308-1 ja EN ISO 9308-2 (E. coli ja kolibakterite loendamiseks) ja standardiga EN ISO 14189 (Clostridium perfringens'i analüüsimiseks) ette nähtud kõik analüüsiks vajalikud spetsifikatsioonid. Neid uusi standardeid ja tehnilisi arengusuundi tuleks kajastada direktiivi 98/83/EÜ III lisas.

               (13)

               Et hinnata alternatiivsete meetodite samaväärsust direktiivi 98/83/EÜ III lisas esitatud meetodiga, peaks liikmesriikidel olema lubatud kasutada standardit EN ISO 17994, mis on komisjoni otsusega 2009/64/EÜ (9) juba määratud mikrobioloogiliste meetodite võrdväärsuse hindamise standardina Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/7/EÜ (10) kontekstis. Teise võimalusena tuleks neil lubada kasutada standardit EN ISO 16140 või muid samalaadseid rahvusvaheliselt tunnustatud norme, millele on osutatud komisjoni määruse (EÜ) nr 2073/2005 (11) artikli 5 lõikes 5, et teha kindlaks nende meetodite samaväärsus, mille põhimõtted (v.a mikrobioloogiliste kultuuride kasvatamine) ei kuulu EN ISO 17994 kohaldamisalasse.

               (14)

               Direktiivi 98/83/EÜ II ja III lisa tuleks seega vastavalt muuta.

               (15)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 98/83/EÜ artikli 12 lõike 1 alusel loodud joogiveealase komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 98/83/EÜ muudetakse järgmiselt.

               1)

               II lisa asendatakse käesoleva direktiivi I lisas esitatud tekstiga.

               2)

               III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi II lisale.

         Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 27. oktoobriks 2017. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste õigus- ja haldusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 6. oktoober 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  EÜT L 330, 5.12.1998, lk 32.

      (2)  http://www.who.int/water_sanitation_health/publications/2011/dwq_guidelines/en/index.html.

      (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/60/EÜ, 23. oktoober 2000, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

      (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 178/2002, 28. jaanuar 2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).

      (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 852/2004, 29. aprill 2004, toiduainete hügieeni kohta (ELT L 139, 30.4.2004, lk 1).

      (6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 882/2004, 29. aprill 2004, ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks (ELT L 165, 30.4.2004, lk 1).

      (7)  Nõukogu direktiiv 2013/51/Euratom, 22. oktoober 2013, millega määratakse kindlaks nõuded elanikkonna tervise kaitsmiseks olmevees sisalduvate radioaktiivsete ainete eest (ELT L 296, 7.11.2013, lk 12).

      (8)  Komisjoni direktiiv 2009/90/EÜ, 31. juuli 2009, millega sätestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/60/EÜ vee seisundi keemilise analüüsi ja seire tehnilised näitajad (ELT L 201, 1.8.2009, lk 36).

      (9)  Komisjoni otsus 2009/64/EÜ, 21. jaanuar 2009, millega määratletakse standard ISO 17994:2004(E) kui standard mikrobioloogiliste meetodite võrdväärsuse kohta vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/7/EÜ (ELT L 23, 27.1.2009, lk 32).

      (10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/7/EÜ, 15. veebruar 2006, mis käsitleb suplusvee kvaliteedi juhtimist (ELT L 64, 4.3.2006, lk 37).

      (11)  Komisjoni määrus (EÜ) nr 2073/2005, 15. november 2005, toiduainete mikrobioloogiliste kriteeriumide kohta (ELT L 338, 22.12.2005, lk 1).

      I LISA

            „II LISA

               JÄRELEVALVE [TERMIN ON MUUTUNUD. UUS TERMIN „SEIRE”]

            A OSA

               Üldeesmärgid ja olmevee seireprogrammid

                        1.

                        Olmevee seireprogrammide abil tuleb teha järgmist:

                                    a)

                                    tagada, et inimtervisele avalduvate riskide juhtimiseks kehtivad meetmed toimivad tõhusalt kogu veevarustusahelas, alates valgalast kuni veevõtu, vee puhastamise ja säilitamise kaudu jaotuseni, ning et nõuetele vastavuse kohas oleks vesi tervislik ja puhas;

                                    b)

                                    anda teavet olmevee kvaliteedi kohta, et tõendada artiklites 4 ja 5 sätestatud kohustuste ning I lisas esitatud parameetrite väärtuste järgimist;

                                    c)

                                    määrata kindlaks kõige sobivamad vahendid inimtervisele avalduva riski vähendamiseks.

                        2.

                        Pädevad asutused koostavad artikli 7 lõike 2 kohaselt seireprogrammid, milles võetakse arvesse käesoleva lisa B osas esitatud parameetreid ja sagedusi ning mis hõlmavad järgmist:

                                    a)

                                    veeproovide pisteline kogumine ja laboris analüüsimine või

                                    b)

                                    pideva seireprotsessi käigus tehtud mõõtmised.

                              Lisaks võivad seireprogrammid hõlmata järgmist:

                                    a)

                                    seadmete funktsionaalsust ja korrasolekut käsitlevate kannete kontroll ja/või

                                    b)

                                    valgala, veevõtu-, töötlemis-, säilitamis- ja jaotustaristu kontroll.

                        3.

                        Seireprogrammid võivad põhineda C osa kohasele riskianalüüsile.

                        4.

                        Liikmesriigid tagavad, et seireprogrammid vaadatakse pidevalt läbi ja need ajakohastatakse või taaskinnitatakse vähemalt iga viie aasta tagant.

                  B OSA

               Parameetrid ja sagedused

            1.   Üldine raamistik

            Seireprogrammis peab arvesse võtma artiklis 5 osutatud parameetreid, sealhulgas neid, mis on olulised selleks, et hinnata elamusisese jaotusvõrgu mõju veekvaliteedile nõuetele vastavuse kohas artikli 6 lõike 1 kohaselt. Sobivate seireparameetrite valimisel tuleb iga veevarustussüsteemi puhul arvesse võtta kohalikke tingimusi.
            Liikmesriigid tagavad punktis 2 loetletud parameetrite seire asjakohase proovivõtusagedusega vastavalt punktile 3.
            2.   Parameetrite loetelu

               A rühma parameetrid

            Järgmiste parameetrite (A rühm) üle tehakse seiret punkti 3 tabelis 1 esitatud seiresagedusega:

                        a)

                           Escherichia coli (E. coli), kolibakterid, koloonia loendamine 22 °C juures, värvus, hägusus, maitse, lõhn, pH, juhtivus;

                        b)

                        muud seireprogrammi kohaselt asjaomased parameetrid, mis on kehtestatud vastavalt artikli 5 lõikele 3, ja vajaduse korral C osa kohase riskianalüüsi abil.

                  Eritingimustel lisatakse A rühma järgmised parameetrid:

                        a)

                        ammoonium ja nitrit, kui kasutatakse kloorimist;

                        b)

                        alumiinium ja raud, kui neid kasutatakse veepuhastuskemikaalidena.

               B rühma parameetrid

            Selleks et määrata kindlaks vastavus kõigile käesolevas direktiivis sätestatud parameetritele, tehakse kõigi muude kui A rühma kuuluvate ja artikli 5 kohaselt kehtestatud parameetrite üle seiret vähemalt tabeli 1 punktis 3 esitatud sagedusega.
            3.   Proovivõtusagedus

               Tabel 1

               Nõuetele vastavuse seireks vajalik proovivõtu ja analüüside miinimumsagedus

                        Veevarustustsoonis ühe päeva jooksul jaotatava või toodetava vee ruumala
                        (vt märkused 1 ja 2)
                        m3

                        A rühma parameeter
                        proovide arv aastas
                        (vt märkus 3)

                        B rühma parameeter
                        proovide arv aastas

                        ≤ 100

                        > 0
                        (vt märkus 4)

                        > 0
                        (vt märkus 4)

                        > 100

                        ≤ 1 000

                        4

                        1

                        > 1 000

                        ≤ 10 000

                        4
                        + 3
                        iga täiendava 1 000 m3/pv ja ülejäänud osa kohta kogumahust

                        1
                        + 1
                        iga täiendava 4 500 m3/pv ja ülejäänud osa kohta kogumahust

                        > 10 000

                        ≤ 100 000

                        3
                        + 1
                        iga täiendava 10 000 m3/pv ja ülejäänud osa kohta kogumahust

                        > 100 000

                        12
                        + 1
                        iga täiendava 25 000 m3/pv ja ülejäänud osa kohta kogumahust

                           Märkus 1:

                        veevarustustsoon on geograafiliselt määratletud piirkond, kus olmevesi võetakse ühest või mitmest allikast ning kus vee kvaliteedi võib lugeda umbes ühetaoliseks.

                           Märkus 2:

                        mahud arvutatakse kalendriaasta keskmistena. Miinimumsageduse kindlaksmääramiseks võib vee hulga asemel kasutada veevarustustsooni elanike arvu, eeldades inimese ööpäevaseks veetarbimiseks 200 l.

                           Märkus 3:

                        osutatud sagedus arvutatakse järgmiselt: nt 4 300 m3/pv = 16 proovi (neli esimese 1 000 m3/pv kohta + 12 proovi ülejäänud 3 300 m3/pv kohta).

                           Märkus 4:

                        liikmesriigid, kes on otsustanud jätta käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja artikli 3 lõike 2 punkti b kohase isikliku veevarustuse, kohaldavad kõnealuseid sagedusi üksnes veevarustustsoonidele, mille ööpäevas jaotatava vee kogus on 10–100 m3.

                  C OSA

               Riskihindamine

                        1.

                        Liikmesriigid võivad näha ette võimaluse teha erandeid B osas esitatud parameetritest ja proovivõtusagedusest, eeldusel et tehakse käesoleva osa kohane riskianalüüs.

                        2.

                        Punktis 1 osutatud riskianalüüs peab põhinema riskianalüüsi üldpõhimõtetel, mis on sätestatud selliste rahvusvaheliste standarditega seoses nagu EN 15975-2 „Security of drinking water supply. Guidelines for risk and crisis management”.

                        3.

                        Riskihindamisel tuleb selliste artikli 7 lõike 1 kohaselt kindlaks tehtud veekogude puhul, mis annavad ööpäevas keskmiselt rohkem kui 100 m3 vett, võtta arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/60/EÜ (1) artikli 7 lõike 1 ja artikli 8 kohaselt kehtestatud seireprogrammide tulemusi kõnealuse direktiivi V lisa kohaselt.

                        4.

                        Riskihindamise tulemuste põhjal täiendatakse B osa punktis 2 esitatud parameetrite loetelu ja/või suurendatakse B osa punktis 3 esitatud proovivõtusagedust, kui on täidetud üks järgmistest tingimustest:

                                    a)

                                    käesolevas lisas loetletud parameetrid või sagedused ei ole piisavad artikli 7 lõike 1 kohaste kohustuste täitmiseks;

                                    b)

                                    artikli 7 lõike 6 kohaldamisel on vajalik täiendav seire;

                                    c)

                                    on vaja tagada A osa punkti 1 alapunktis a esitatud nõuete täitmine.

                        5.

                        Riskihindamise tulemuste põhjal võidakse lühendada B osa punktis 2 esitatud parameetrite loetelu ja/või vähendada B osa punktis 3 esitatud proovivõtusagedust, kui on täidetud järgmised tingimused:

                                    a)

                                       E. coli proovide võtmise sagedus ei tohi mingil juhul olla väiksem kui B osa punktis 3 esitatud sagedus;

                                    b)

                                    kõigi muude parameetrite puhul:

                                                i)

                                                määratakse proovivõtukoht ja -sagedus vastavalt parameetri päritolule, samuti selle kontsentratsiooni muutumine ja pikaajalised suundumused, võttes arvesse artiklit 6;

                                                ii)

                                                B osa punkti 3 kohase proovivõtu miinimumsageduse vähendamiseks peavad kogu veevarustustsooni esindavatest proovivõtukohtadest vähemalt kolme aasta jooksul korrapäraste ajavahemike järel kogutud proovide tulemused olema alla 60 % parameetri väärtusest;

                                                iii)

                                                parameetri väljajätmiseks B osa punkti 2 kohasest seirega hõlmatud parameetrite loetelust peavad kogu veevarustustsooni esindavatest proovivõtukohtadest vähemalt kolme aasta jooksul korrapäraste ajavahemike järel kogutud proovide tulemused olema alla 30 % parameetri väärtusest;

                                                iv)

                                                B osa punkti 2 kohasest seirega hõlmatud parameetrite loetelust konkreetse parameetri väljajätmine põhineb riskihindamise tulemustel, milles on arvesse võetud olmeveeallikate seire tulemusi ja mis kinnitavad, et inimeste tervis on kaitstud olmevee mis tahes saastatusest tuleneva kahjulik mõju eest, nagu on nõutud artiklis 1;

                                                v)

                                                proovivõtusagedust võib vähendada või parameetri seirega hõlmatud parameetrite loetelust välja jätta vastavalt punktidele ii ja iii üksnes juhul, kui riskihindamine kinnitab, et ei ole ühtegi tegurit, mille puhul oleks põhjust eeldada, et see võib põhjustada olmevee kvaliteedi halvenemise.

                        6.

                        Liikmesriigid tagavad, et:

                                    a)

                                    riskihindamise tulemused kinnitatakse asjaomases pädevas asutuses ja

                                    b)

                                    teave riskihindamise läbiviimise kohta koos selle tulemuste kokkuvõttega on kättesaadav.

                  D OSA

               Proovivõtumeetodid ja -kohad

                        1.

                        Proovivõtukohad määratakse nii, et need vastaksid artikli 6 lõikes 1 määratletud vastavuskohtadele. Jaotusvõrgu puhul võib liikmesriik võtta teatavate parameetrite jaoks proove veevarustustsoonis või veepuhastusjaamas, kui on võimalik tõendada, et asjaomase parameetri mõõdetav väärtus ei muutu ebasoodsas suunas. Proovide arv peab võimalikult suures ulatuses jagunema aja ja koha lõikes võrdselt.

                        2.

                        Proovivõtt vastavuskohas peab vastama järgmistele nõuetele:

                                    a)

                                    teatavate keemiliste parameetrite (eelkõige vask, plii ja nikkel) vastavusproovid võetakse tarbija kraanist, kusjuures vett ei lasta enne joosta. Võetakse juhuslik proov päevasel ajal mahus 1 liiter. Teise võimalusena võivad liikmesriigid võtta proove kindla aja seisnud veest, mis kajastab paremini olukorda nende riigis, tingimusel et selle tulemusel ei vähene veevarustustsoonis nõuetele mittevastavuse juhtumite arv võrreldes päevasel ajal võetava juhusliku prooviga;

                                    b)

                                    vastavuskoha mikrobioloogiliste parameetrite vastavusproovid võetakse ja neid käideldakse vastavalt standardis EN ISO 19458 osutatud proovivõtueesmärgile B.

                        3.

                        Proovivõtt jaotusvõrgus (v.a proovivõtt tarbija kraanidest) peab vastama standardile ISO 5667-5. Mikrobioloogiliste parameetrite puhul peab jaotusvõrgus proovide võtmine ja käitlemine vastama standardis EN ISO 19458 osutatud proovivõtueesmärgile A.

         (1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/60/EÜ, 23. oktoober 2000, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).”

      II LISA
      Direktiivi 98/83/EÜ III lisa muudetakse järgmiselt.

                  1)

                  Sissejuhatav lõik asendatakse järgmisega:
                  „Liikmesriigid tagavad, et seireks ja käesoleva direktiivi nõuetele vastavuse tõendamiseks kasutatavad analüüsimeetodid on valideeritud ja dokumenteeritud kooskõlas EN ISO/IEC 17025 või muu samaväärse rahvusvaheliselt tunnustatud standardiga. Liikmesriigid tagavad, et laborid ja nende alltöövõtjad kohaldavad kvaliteedijuhtimise süsteemi tavasid kooskõlas EN ISO/IEC 17025 või muu samaväärse rahvusvaheliselt tunnustatud standardiga.
                  Kui B osas esitatud tulemuslikkuse kriteeriumidele vastav analüütiline meetod puudub, peavad liikmesriigid tagama, et seire tegemisel kasutatakse parimat võimalikku tehnikat, millega ei kaasne ülemäära kulusid.”

                  2)

                  Punkti 1 muudetakse järgmiselt.

                              a)

                              Punkti 1 pealkiri asendatakse järgmisega:
                              „A OSA

                                 Mikrobioloogilised parameetrid, mille jaoks nähakse ette analüüsimeetodid”.

                              b)

                              Kolmas kuni üheksas lõik, sealhulgas märkus 1, asendatakse järgmisega:
                              „Meetodid mikrobioloogiliste parameetrite analüüsimiseks on järgmised:

                                          a)

                                             Escherichia coli (E. coli) ja kolibakterid (EN ISO 9308-1 või EN ISO 9308-2)

                                          b)

                                             Enterokokid (ISO 7899-2)

                                          c)

                                             Pseudomonas aeruginosa (EN ISO 16266)

                                          d)

                                          kasvada võivate mikroorganismide loetlemine – kolooniate loendamine 22 °C juures (EN ISO 6222)

                                          e)

                                          kasvada võivate mikroorganismide loetlemine – kolooniate loendamine 36 °C juures (EN ISO 6222)

                                          f)

                                             Clostridium perfringens (k.a eosed) (EN ISO 14189)”.

                  3)

                  Punkti 2 muudetakse järgmiselt.

                              a)

                              Punkti 2 pealkiri asendatakse järgmisega:
                              „B OSA

                                 Keemilised parameetrid ja indikaatorparameetrid, mille jaoks nähakse ette tulemuslikkuse kriteeriumid”

                              b)

                              Punkt 2.1 asendatakse järgmisega:
                              „1.   Keemilised parameetrid ja indikaatorparameetrid

                              Tabelis 1 esitatud parameetrite puhul tähendavad ettenähtud täpsusnäitajad, et kasutatav analüüsimeetod peab vähemalt võimaldama mõõta parameetri väärtusele vastavaid kontsentratsioone ning selle määramispiir vastavalt komisjoni direktiivi 2009/90/EÜ (1) artikli 2 punktile 2 peab olema 30 % või vähem asjaomasest parameetri väärtusest ning mõõtemääramatus vastama tabelis 1 esitatule. Tulemus tuleb esitada vähemalt sama tüvenumbrite arvuga nagu I lisa B ja C osa kohased parameetri väärtused.
                              Teise võimalusena võivad liikmesriigid lubada kuni 31. detsembrini 2019 kasutada esimeses lõigus osutatud määramispiiri ja tabelis 1 osutatud mõõtemääramatuse asemel tabeli 2 kohast tõesust, täpsust ja avastamispiiri.
                              Tabeli 1 kohast mõõtemääramatust ei tohi kasutada kui I lisas sätestatud parameetri väärtuste lisahälvet.

                                 Tabel 1

                                 Täpsuse miinimumnäitaja „mõõtemääramatus”

                                          Parameetrid

                                          Mõõtemääramatus
                                          (vt märkus 1)
                                          Parameetri väärtuse % (v.a pH puhul)

                                          Märkused

                                          Alumiinium

                                          25

                                          Ammoonium

                                          40

                                          Antimon

                                          40

                                          Arseen

                                          30

                                          Benso(a)püreen

                                          50

                                          Vt märkus 5

                                          Benseen

                                          40

                                          Boor

                                          25

                                          Bromaat

                                          40

                                          Kaadmium

                                          25

                                          Kloriid

                                          15

                                          Kroom

                                          30

                                          Juhtivus

                                          20

                                          Vask

                                          25

                                          Tsüaniid

                                          30

                                          Vt märkus 6

                                          1,2-dikloroetaan

                                          40

                                          Fluoriid

                                          20

                                          Vesinikuioonide kontsentratsioon pH (pH ühikutes)

                                          0,2

                                          Vt märkus 7

                                          Raud

                                          30

                                          Plii

                                          25

                                          Mangaan

                                          30

                                          Elavhõbe

                                          30

                                          Nikkel

                                          25

                                          Nitraat

                                          15

                                          Nitrit

                                          20

                                          Oksüdeeruvus

                                          50

                                          Vt märkus 8

                                          Pestitsiidid

                                          30

                                          Vt märkus 9

                                          Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud

                                          50

                                          Vt märkus 10

                                          Seleen

                                          40

                                          Naatrium

                                          15

                                          Sulfaat

                                          15

                                          Tetrakloroeteen

                                          30

                                          Vt märkus 11

                                          Trikloroeteen

                                          40

                                          Vt märkus 11

                                          Trihalometaanid – kokku

                                          40

                                          Vt märkus 10

                                          Orgaanilise süsiniku kogusisaldus

                                          30

                                          Vt märkus 12

                                          Hägusus

                                          30

                                          Vt märkus 13

                                          Akrüülamiidi-, epikloorhüdriini- ja vinüülkloriidisisaldust reguleeritakse vastavalt toote spetsifikatsioonile.

                                 Tabel 2

                                 Täpsuse miinimumnäitajad „tõesus”, „täpsus” ja „avastamispiir” – lubatud kasutada kuni 31. detsembrini 2019

                                          Parameetrid

                                          Tõesus
                                          (vt märkus 2)
                                          Parameetri väärtuse % (v.a pH puhul)

                                          Täpsus
                                          (vt märkus 3)
                                          Parameetri väärtuse % (v.a pH puhul)

                                          Avastamispiir
                                          (vt märkus 4)
                                          Parameetri väärtuse % (v.a pH puhul)

                                          Märkused

                                          Alumiinium

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Ammoonium

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Antimon

                                          25

                                          25

                                          25

                                          Arseen

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Benso(a)püreen

                                          25

                                          25

                                          25

                                          Benseen

                                          25

                                          25

                                          25

                                          Boor

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Bromaat

                                          25

                                          25

                                          25

                                          Kaadmium

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Kloriid

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Kroom

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Juhtivus

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Vask

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Tsüaniid

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Vt märkus 6

                                          1,2-dikloroetaan

                                          25

                                          25

                                          10

                                          Fluoriid

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Vesinikuioonide kontsentratsioon pH (pH ühikutes)

                                          0,2

                                          0,2

                                          Vt märkus 7

                                          Raud

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Plii

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Mangaan

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Elavhõbe

                                          20

                                          10

                                          20

                                          Nikkel

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Nitraat

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Nitrit

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Oksüdeeruvus

                                          25

                                          25

                                          10

                                          Vt märkus 8

                                          Pestitsiidid

                                          25

                                          25

                                          25

                                          Vt märkus 9

                                          Polütsüklilised aromaatsed süsivesinikud

                                          25

                                          25

                                          25

                                          Vt märkus 10

                                          Seleen

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Naatrium

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Sulfaat

                                          10

                                          10

                                          10

                                          Tetrakloroeteen

                                          25

                                          25

                                          10

                                          Vt märkus 11

                                          Trikloroeteen

                                          25

                                          25

                                          10

                                          Vt märkus 11

                                          Trihalometaanid – kokku

                                          25

                                          25

                                          10

                                          Vt märkus 10

                                          Hägusus

                                          25

                                          25

                                          25

                                          Akrüülamiidi-, epikloorhüdriini- ja vinüülkloriidisisaldust reguleeritakse vastavalt toote spetsifikatsioonile.

                                 (1)  Komisjoni direktiiv 2009/90/EÜ, 31. juuli 2009, millega sätestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/60/EÜ vee seisundi keemilise analüüsi ja seire tehnilised näitajad (ELT L 201, 1.8.2009, lk 36).”"

                              c)

                              Punkt 2.2 asendatakse järgmisega:
                              „2.   Tabelite 1 ja 2 märkused

                                             Märkus 1

                                          Mõõtemääramatus on mittenegatiivne parameeter, mis iseloomustab kasutatud teabe põhjal mõõtesuurusele omistatud väärtuste hajuvust. Mõõtemääramatuse täpsusnäitaja (k = 2) on tabelis märgitud protsent parameetri väärtusest või sellest suurem protsent. Kui ei ole ette nähtud teisiti, hinnatakse mõõtemääramatust parameetri väärtuse tasemel.

                                             Märkus 2

                                          Tõesus on süstemaatilise vea suurus, st erinevus suure hulga korratud mõõtmiste keskmise tulemuse ja tegeliku väärtuse vahel. Täiendavad üksikasjad on esitatud standardis ISO 5725.

                                             Märkus 3

                                          Täpsus on juhusliku vea suurus ning seda väljendatakse üldjuhul tulemuste keskmise standardhälbena (partii piires ja partiide vahel). Aktsepteeritav täpsus on kahekordne suhteline standardhälve. Seda mõistet on täiendavalt selgitatud standardis ISO 5725.

                                             Märkus 4

                                          Avastamispiir on kas:

                                                      —

                                                      parameetrit väikeses koguses sisaldava loodusliku proovi partii kolmekordne standardhälve, või

                                                      —

                                                      võrdlusproovi partii viiekordne suhteline standardhälve.

                                             Märkus 5

                                          Kui mõõtemääramatuse väärtust ei ole võimalik järgida, tuleks valida parim võimalik tehnika (kuni 60 %).

                                             Märkus 6

                                          Meetod peab võimaldama tuvastada mis tahes vormis tsüaniidi üldkogust.

                                             Märkus 7

                                          Tõesuse, täpsuse ja mõõtemääramatuse väärtused esitatakse pH ühikutes.

                                             Märkus 8

                                          Võrdlusmeetod: EN ISO 8467

                                             Märkus 9

                                          Üksikute pestitsiidide täpsusnäitajad on indikatiivsed. Mitme pestitsiidi puhul on võimalik saavutada mõõtemääramatus 30 %, paljude pestitsiidide puhul võib lubada suuremat mõõtemääramatust (kuni 80 %).

                                             Märkus 10

                                          Täpsusnäitajad kehtivad üksikute ainete kohta ning on määratud tasemel 25 % I lisa B osa kohasest parameetri väärtusest.

                                             Märkus 11

                                          Täpsusnäitajad kehtivad üksikute ainete kohta ning on määratud tasemel 50 % I lisa B osa kohasest parameetri väärtusest.

                                             Märkus 12

                                          Mõõtemääramatust tuleks hinnata orgaanilise süsiniku üldsisalduse 3 mg/l juures. Tuleb kasutada Euroopa Standardikomitee suuniseid orgaanilise ja lahustunud süsiniku üldsisalduse määramise kohta (CEN 1484).

                                             Märkus 13

                                          Mõõtemääramatust tuleks hinnata 1,0 NTU (nefelomeetriline hägususühik) puhul vastavalt standardile EN ISO 7027.”

                  4)

                  Punkt 3 jäetakse välja.


title: Komisjoni direktiiv 2004/69/EÜ, 27. aprill 2004, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ mitmepoolsete arengupankade määratluse osasEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32004L0069

Euroopa Liidu Teataja L 125 , 28/04/2004 Lk 0044 - 0044

		Komisjoni direktiiv 2004/69/EÜ,27. aprill 2004,millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ mitmepoolsete arengupankade määratluse osas(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 2000/12/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta, [1] eriti selle artikli 60 lõike 1 viiendat taanet,ning arvestades järgmist:(1) Direktiivi 2000/12/EÜ artikli 1 lõikes 19 määratletakse rahvusvahelised arengupangad nende loetlemise teel.(2) 2000. aasta novembri kirjas taotles Investeeringute Vastastikuse Garanteerimise Agentuur (Multilateral Investment Guarantee Agency – MIGA) enda lülitamist direktiivi 2000/12/EÜ artikli 1 lõike 19 loetellu.(3) MIGA on Maailmapanga kontserni liige. MIGA annab erasektori investoritele tagatisi mitteäriliste riskide vastu, eelkõige vastavalt selgelt määratletud kriteeriumidele kahjuriskide vastu, mis tekivad valuuta mittekonverteeritavuse ja ülekannete, sundvõõrandamise, sõja ja tsiviilrahutuste tõttu ja lepingu rikkumise tõttu valitsusasutuse poolt. MIGA eesmärk on edendada oma arenevate liikmesriikide majandusarengut era- ja eriti väike- või keskmise suurusega ettevõtete asutamise, laiendamise ja moderniseerimise soodustamise kaudu, niimoodi täiendades teiste Maailmapanga kontserni liikmete tegevusi.(4) MIGA riskiprofiil on samaväärne teiste direktiivi 2000/12/EÜ artikli 1 lõikes 19 loetletud mitmepoolsete arengupankadega ja seepärast on ta kõlblik artikli 1 lõikesse 19 lisamiseks ja seega kohaldatakse talle selle tulemusena direktiivi 2000/12/EÜ artiklis 43 sätestatud soodustingimustel riski kaalumist.(5) Käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2000/12/EÜ artikli 60 lõikes 2 sätestatud korra kohaselt komisjoni abistama kohustatud komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 2000/12/EÜ artikli 1 lõige 19 asendatakse järgmisega:"19. mitmepoolsed arengupangad – Rahvusvaheline Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, Rahvusvaheline Finantskorporatsioon, Ameerika Arengupank, Aasia Arengupank, Aafrika Arengupank, Euroopa Nõukogu Ümberasumisfond, Põhjamaade Investeerimispank, Kariibi Arengupank, Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank, Euroopa Investeerimisfond, Ameerika Investeerimiskorporatsioon ja Investeeringute Vastastikuse Garanteerimise Agentuur;".Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. juuniks 2004. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 27. aprill 2004Komisjoni nimelkomisjoni liigeFrederik Bolkestein[1] EÜT L 126, 26.5.2000, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2002/87/EÜ (EÜT L 35, 11.2.2002, lk 1).--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 94/74/EÜ, 22. detsember 1994, millega muudetakse aktsiisistatava kauba üldist korraldust ja selle kauba valdamist, liikumist ning järelevalvet käsitlevat direktiivi 92/12/EMÜ, mineraalõlidele kehtestatud aktsiisimaksude struktuuri ühtlustamist käsitlevat direktiivi 92/81/EMÜ ning mineraalõlide aktsiisimäärade ühtlustamist käsitlevat direktiivi 92/82/EMÜ

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31994L0074

Euroopa Liidu Teataja L 365 , 31/12/1994 Lk 0046 - 0051 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 9 Köide 3 Lk 0003  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 9 Köide 3 Lk 0003

		Nõukogu direktiiv 94/74/EÜ,22. detsember 1994,millega muudetakse aktsiisistatava kauba üldist korraldust ja selle kauba valdamist, liikumist ning järelevalvet käsitlevat direktiivi 92/12/EMÜ, mineraalõlidele kehtestatud aktsiisimaksude struktuuri ühtlustamist käsitlevat direktiivi 92/81/EMÜ ning mineraalõlide aktsiisimäärade ühtlustamist käsitlevat direktiivi 92/82/EMÜEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 99,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:ekspordiga seotud tolliprotseduurid on vaja tollimaksu peatamise korra alt välja jätta, et pakkuda aktsiisiga seonduva liikumiskorra puhul kaitset riskide vastu, mis kaasnevad kauba liikumisega lähtekohast ühenduse tolliterritooriumilt väljumise kohta;juhul, kui aktsiisistatava kauba lähetamisel on nõutav deklaratsioon, millega nimetatud kaup pannakse sisetransiidiprotseduuri või TIR- või ATA-konventsiooni järgse protseduuri alla, on vaja ette näha, et nimetatud deklaratsioon on aktsiisi osas saatedokumendiks;kui aktsiisistatav kaup liikmesriigis tarbimiseks ringlusse lubatakse ning seda kavatsetakse nimetatud liikmesriiki vedada läbi teise liikmesriigi territooriumi, on vaja kasutada komisjoni määrusega (EMÜ) nr 3649/92 [4] ette nähtud lihtsustatud saatedokumenti;vaja on saatedokumenti märkida võimalikud ühendusesisese liikumise käigus tekkivad kaod, et tagada dokumendi nõuetekohane lõpetamine, ning sätestada nimetatud märke vorm ja sisu;on tarvis ette näha valikuline, olemasolevaid asendav tagatis, mida kauba vedaja või omanik saaks anda ühendusesisese liikumisega seotud riskide maandamiseks;vaja on ette näha ühendusesisese liikumise tagatisest loobumine meritsi või torujuhtme kaudu veetavate mineraalõlide puhul;tarvis on võimaldada haldus-saatedokumendi muudatusega ära näidata uus kaubasaaja või uus sihtkoht;tarvis on ette näha tingimused, millele mineraalõlide saatja peab vastama juhul, kui ta ei pea saatedokumendis täitma kaubasaaja lahtrit, kuna kaubasaaja ei ole lähetamise hetkeks veel teada;tarvis on ette näha võimalus võtta vastu täiendavaid meetmeid kohapealsete kontrollide osas, et tugevdada liikmesriikide halduskoostööd;on vaja lubada lähte- ja sihtliikmesriigi pädevate asutuste jaoks ette nähtud saatedokumendi eksemplarides sisalduvat teavet elektrooniliselt edastada;toimingu nõuetekohaseks ning kiireks lõpuleviimiseks on vaja ette näha, et tagastatav eksemplar saadetaks kaubasaatjale faksi teel;aktsiisistatava kauba puhul, mis liigub korrapäraselt kahes liikmesriigis asuvate maksuladude vahel, on vaja saatedokumendi lõpetamise protseduuri lihtsustada;vaja on sätestada, et maksumärgistuse või siseriiklike tähiste kasutamine ei tohi mõjutada sätteid, mille liikmesriikid on kehtestanud olemasolevate maksunormide nõuetekohaseks ellurakendamiseks ning pettuste, maksudest kõrvalehoidmise või kuritarvituste vältimiseks;vaja on ette näha tingimused, millele vastavalt võivad aktsiisivabastuse saada relvajõud ja muud organisatsioonid;siseturu nõuetekohaseks toimimiseks on vaja määratleda mineraalõlide kategooriasse liigitatavad tooted;vaja on määratleda tooted, mis kuuluvad mineraalõlide kategooriasse ning mille suhtes kohaldatakse aktsiisi tasumise kontrolli üldist korda;on vaja lubada tagasi maksta aktsiis, mis on tasutud saastatud või eksikombel segatud mineraalõlidest, mis saadetakse käitlemiseks tagasi maksulattu;vaja on anda ühenduse tasandil kohustuslik aktsiisivabastus keemilise reduktsiooni jaoks kõrgahjudesse pumbatavatele mineraalõlidele, et vältida liikmesriikide erinevast maksukorraldusest tulenevaid konkurentsimoonutusi;vaja on sätestada, et liikmesriigis tarbimiseks ringlusse lubatavad mineraalõlid, mis sisalduvad mootorsõidukite kütusepaakides ning on ette nähtud kasutamiseks nimetatud sõidukite kütusena, on teistes liikmesriikides aktsiisist vabastatud, et mitte tõkestada isikute ja kaupade vaba liikumist ning vältida topeltmaksustamist;seoses Euroopa ühenduste integreeritud tariifi viimases versioonis [5] tehtud muudatustega on vaja ajakohastada pliibensiini ja pliivaba bensiini CN-koode;lisaks sellele ei suuda liikmesriigid üksi käesoleva direktiiviga siseturu sujuva toimimise tagamiseks ette nähtud muudatusi aktsiisiprotseduurides rahuldavalt teha ning soovivad seepärast liikmesriikide aktsiisiseaduste ühtlustamist ühenduse tasandil;sellest tulenevalt on tarvis muuta direktiive 92/12/EMÜ, [6] 92/81/EMÜ [7] ja 92/82/EMÜ, [8]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 92/12/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:a) lõike 2 esimene taane asendatakse järgmisega:"— saabub kolmandatest riikidest või artikli 2 lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud territooriumitelt või Kanalisaartelt või on sinna teel ning selle suhtes rakendatakse üht määruse (EMÜ) nr 2913/92 [9] artikli 84 lõike 1 punktis a nimetatud peatamisprotseduuridest või see paigutatakse vabatsooni või vabalattu,";b) lõike 2 teine taane asendatakse järgmisega:"— lähetatakse ühest liikmesriigist teise läbi EFTA riikide või liikmesriigist EFTA riiki ühenduse sisetransiidiprotseduuri alusel või läbi ühe või mitme EFTAsse mittekuuluva kolmanda riigi TIR- või ATA-märkmiku alusel,";c) lõike 2 teises lõigus oleva lause esimene osa asendatakse järgmisega:"Juhul, kui kasutatakse ühtset haldusdokumenti:";d) lisatakse järgmine lõige:"3. Kõik täiendavad andmed tuleb märkida transiididokumendina kasutatavasse veo- või äridokumenti ning muudatused, mida on tarvis lõpetamismenetluse kohandamiseks juhul, kui aktsiisistatavat kaupa liigutatakse ühendusesisese lihtsustatud transiidiprotseduuri alusel, määratakse kindlaks vastavalt artiklile 24."2. Artiklile 7 lisatakse järgmised lõiked:"7. Kui aktsiisistatavat ning liikmesriigis juba tarbimiseks ringlusse lubatud kaupa on vaja vedada selles liikmesriigis asuvasse sihtkohta läbi teise liikmesriigi territooriumi, toimub nimetatud vedu lõikes 4 nimetatud saatedokumendi alusel ning mööda nõuetekohast marsruuti.8. Lõikes 7 osutatud juhtudel:a) teeb kaubasaatja enne kauba lähetamist deklaratsiooni lähtekoha maksuhaldurile, kes vastutab aktsiisi tasumise kontrollimise eest;b) tõendab kaubasaaja kauba kättesaamist vastavalt aktsiisi tasumise kontrollimise eest vastutava sihtkoha maksuhalduri kehtestatud eeskirjadele;c) nõustuvad kaubasaatja ja kaubasaaja mistahes kontrolliga, mis võimaldab asjassepuutuval maksuhalduril veenduda, et kaup on tõepoolest kätte saadud.9. Kui aktsiisistatavat kaupa liigutatakse lõikes 7 sätestatud tingimustel sageli ja korrapäraselt, võivad liikmesriigid kahepoolselt kokku leppida lihtsustatud protseduuri lubamises, kaldudes kõrvale lõigetest 7 ja 8."3. Artikli 13 punkt a asendatakse järgmisega:"a) andma, kui artikli 15 lõikest 3 ei tulene teisiti, tootmise, töötlemise ja valdamise kohta vajaduse korral ning liikumise kohta kohustuslikus korras tagatise, mille tingimused kehtestab selle liikmesriigi maksuhaldur, kus maksulaol on luba tegutseda;"4. Artiklisse 14 lisatakse järgmine lõige:"4. Lõikes 3 nimetatud puudujääk ja kaod, mida lõike 1 alusel aktsiisist ei vabastata, märgitakse pädevate asutuste poolt alati artikli 18 lõikes 1 osutatud saatedokumendi selle eksemplari tagaküljele, mis tagastatakse kaubasaatjale.Menetlus on järgmine:- kui aktsiisi peatamise korraga hõlmatud aktsiisistatava kauba ühendusesisesel veol tekivad kaod või puudujääk, teevad selle liikmesriigi pädevad asutused, kus kaod või puudujääk kindlaks tehti, vastava märkuse saatedokumendi tagastatavale eksemplarile,- kauba saabumisel sihtliikmesriiki teevad selle liikmesriigi pädevad asutused märke, kas nad annavad kindlakstehtud kadude osas osalise aktsiisivabastuse või mitte.Eespool nimetatud juhtudel märgivad nad lõike 3 alusel võetava aktsiisi arvutamise aluse. Sihtliikmesriigi pädevad asutused saadavad saatedokumendi tagastatava eksemplari koopia selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus kaod kindlaks tehti."5. Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:a) lõige 1 asendatakse järgmisega:"1. Ilma et see piiraks artikli 5 lõike 2, artikli 16, artikli 19 lõike 4 ja artikli 23 lõike 1a kohaldamist, peab aktsiisistatav aktsiisi peatamise korraga hõlmatud kaup liikuma maksuladude vahel.Esimest lõiku kohaldatakse aktsiisi nullmääraga maksustatava tarbimiseks ringlusse lubamata kauba ühendusesisese liikumise suhtes.";b) lõige 3 asendatakse järgmisega:"3. Ühendusesisese liikumisega kaasnevad riskid katab tagatis, mille on artikli 13 kohaselt andnud lähetuskoha volitatud laopidaja või vajaduse korral nii saatjale kui vedajale eraldi siduv solidaartagatis. Liikmesriikide pädevad asutused võivad lubada lähetuskoha volitatud laopidaja asemel tagatise anda vedajal või kauba omanikul. Vajaduse korral võivad liikmesriigid tagatist nõuda kaubasaajalt.Aktsiisistatavate mineraalõlide ühendusesisese mereveo või torujuhtmetranspordi korral võivad liikmesriigid lähtekoha volitatud laopidajad vabastada esimeses lõigus nimetatud tagatise andmise kohustusest.Liikmesriigid kehtestavad tagatistega seotud üksikasjalikud eeskirjad. Tagatis kehtib kogu ühenduses.";c) lõige 5 asendatakse järgmisega:"5. Lähtekoha volitatud laopidaja või tema agent võivad muuta saatedokumendi lahtrite 4, 7, 7a, 13, 14 ja/või 17 sisu, et märkida uus kaubasaaja, kes peab olema volitatud laopidaja või registreeritud ettevõtja, või uus sihtkoht. Lähtekoha pädevat asutust tuleb sellest viivitamata teavitada ning uus kaubasaaja või sihtkoht märkida viivitamata märkida saatedokumendi tagaküljele.";d) lisatakse järgmine lõige:"6. Mineraalõlide ühendusesisese mereveo või siseveeteeveo korral ei pea lähtekoha volitatud laopidaja juhul, kui kauba lähetamise ajal ei ole kaubasaaja kindlalt teada, saatedokumendi lahtreid 4, 7, 7a, 13 ja 17 täitma, tingimusel et:- lähteliikmesriigi pädevad asutused annavad kaubasaatjale eelnevalt loa nimetatud lahtrite täitmatajätmiseks,- nimetatud asutustele tehakse niipea kui need on teada või hiljemalt kauba sihtkohta jõudmisel teatavaks kaubasaaja nimi ja aadress, aktsiisimaksja registreerimisnumber ning sihtriik."6. Määrusesse lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 15b1. Artikli 19 lõikes 6 sätestatud kohapealsete kontrollidega seoses võivad liikmesriigi pädevad asutused taotleda teise liikmesriigi pädevatelt asutustelt teavet lisaks artiklis 15a märgitud andmetele. Taolise teabevahetuse suhtes kohaldatakse direktiivi 77/799/EMÜ [10] andmekaitsesätteid.2. Kui toimub lõike 1 kohane teabevahetus ning liikmesriigi siseriiklike õigusnormidega on ette nähtud teabevahetusega hõlmatud isikutega konsulteerimine, võivad nimetatud normid jääda kehtima.3. Lõikele 1 vastavate kohapealsete kontrollide läbiviimiseks vajalikke andmeid vahetatakse ühtse kontrollidokumendi abil. Dokumendi vorm ja sisu määratakse kindlaks artiklis 24 sätestatud korras."7. Artiklisse 18 lisatakse järgmine lõige:"6. Käesolevat artiklit kohaldatakse ka aktsiisistatava kauba suhtes, mis liigub aktsiisi peatamise korra alusel samas liikmesriigis asuvast ühest maksulaost teise läbi teise liikmesriigi territooriumi."8. Artiklit 19 muudetakse järgmiselt:a) lõike 1 teise lõigu järele lisatakse järgmine lõik:"Lähte- ja sihtliikmesriigi pädevad asutused võivad ette näha, et nende jaoks ette nähtud saatedokumendi eksemplarides sisalduvad andmed tuleb saata elektrooniliselt;"b) lõikesse 2 lisatakse esimese lõigu järele järgmised kaks lõiku:"Ilma et see piiraks eespool toodud sätete kohaldamist, võib lähteliikmesriik ette näha, et tagastatava eksemplari koopia saadetakse viivitamata kaubasaatjale faksi teel, et oleks võimalik tagatis kiiresti tagastada. See ei mõjuta esimesest lausest tulenevat kohustust tagastada originaal.Kui aktsiisistatav kaup liigub sageli ja korrapäraselt aktsiisi peatamise korra alusel kahe liikmesriigi vahel, võivad nende liikmesriikide pädevad asutused vastastikusel kokkuleppel lubada saatedokumendi menetlust hõlbustada lihtsustatud või elektrooniliste vahenditega väljastatava tõendi abil.";c) lõige 4 asendatakse järgmisega:"4. Aktsiisistatavat kaupa, mille liikmesriigis asuv volitatud laopidaja lähetab ekspordiks läbi ühe või mitme liikmesriigi, võib lubada liigutada artikli 4 punktis c nimetatud aktsiisi peatamise korra alusel. Nimetatud kord lõpetatakse ühenduse tolliterritooriumilt lahkumise koha tolliasutuse koostatud tõendiga, mis kinnitab, et kaup on tõepoolest ühendusest lahkunud. Nimetatud asutus peab kaubasaatjale tagasi saatma saatedokumendi kinnitatud eksemplari, mis on tema jaoks ette nähtud."9. Artikli 21 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:"Olenemata võimalikest sätetest, mida nad võivad ette näha käesoleva artikli nõuetekohaseks rakendamiseks ning pettuste, aktsiisist kõrvalehoidumise või kuritarvituste vältimiseks, tagavad liikmesriigid, et nimetatud märgid või märgistus ei tõkestaks aktsiisistatava kauba vaba liikumist."10. Artiklile 23 lisatakse järgmine lõige:"1a. Relvajõud ning lõikes 1 nimetatud organisatsioonid võivad teistest liikmesriikidest aktsiisi peatamise korraga hõlmatud kaupa vastu võtta artiklis 18 nimetatud saatedokumendi alusel, kui sellele dokumendile on lisatud vabastussertifikaat. Vabastussertifikaadi vorm ja sisu määratakse kindlaks käesoleva direktiivi artiklis 24 sätestatud korras."11. Artiklit 24 muudetakse järgmiselt:a) lõige 2 asendatakse järgmisega:"2. Artiklite 5, 7, 15b, 18, 19 ja 23 rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu lõigetes 3 ja 4 sätestatud korra kohaselt.";b) lõige 5 asendatakse järgmisega:"5. Lisaks lõikes 2 nimetatud meetmetele vaatab komitee eesistuja oma algatusel või liikmesriigi esindaja taotlusel läbi ühenduse aktsiisisätete kohaldamisega seotud küsimusi."Artikkel 2Direktiivi 92/81/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:a) lõige 1 asendatakse järgmisega:"1. Käesoleva direktiivi kohaldamisel käsitatakse mineraalõlina järgmisi tooteid:a) CN-koodi 2706 alla kuuluvad tooted;b) CN-koodide 270710, 270720, 270730, 270750, 27079100, 27079911 ja 27079919 alla kuuluvad tooted;c) CN-koodi 2709 alla kuuluvad tooted;d) CN-koodi 2710 alla kuuluvad tooted;e) CN-koodide 2711 alla kuuluvad tooted, sealhulgas keemiliselt puhas metaan ja propaan, kuid välja arvatud maagaas;f) CN-koodide 271210, 27122000, 27129031, 27129033, 27129039 ja 27129090 alla kuuluvad tooted;g) CN-koodi 2715 alla kuuluvad tooted;h) CN-koodi 2901 alla kuuluvad tooted;i) CN-koodide 29021100, 29021990, 290220, 290230, 29024100, 29024200, 29024300 ja 290244 alla kuuluvad tooted;j) CN-koodide 34031100 ja 340319 alla kuuluvad tooted;k) CN-koodi 3811 alla kuuluvad tooted;l) CN-koodi 3817 alla kuuluvad tooted";b) lõige 4 asendatakse järgmisega:"4. Käesolevas direktiivis sisalduvad viited koondnomenklatuuri koodidele on viited koondnomenklatuuri 1. oktoobril 1994 kehtinud versiooni koodidele."2. Lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 2a1. Direktiivi 92/2/EMÜ kontrolli- ja liikumissätted hõlmavad üksnes järgmisi mineraalõlisid:a) CN-koodide 270710, 270720, 270730 ja 270750 alla kuuluvad tooted;b) CN-koodide 27100011 ja 27100078 alla kuuluvad tooted. Seevastu CN-koodide 27100021, 27100025 ja 27100059 alla kuuluvate toodete osas kohaldatakse kontrolli- ja liikumissätteid kaubanduslikule mahtkaubana liikumisele;c) CN-koodide 2711 (v.a 27111100 ja 27112100) alla kuuluvad tooted;d) CN-koodi 290110 alla kuuluvad tooted;e) CN-koodide 290220, 290230, 29024100, 29024200, 29024300 ja 290244 alla kuuluvad tooted.2. Kui liikmesriik leiab, et lõikes 1 nimetamata mineraalõlisid kavatsetakse kasutada, pakutakse müügiks või kasutatakse kütteõlina või mootorikütusena või need põhjustavad muul viisil aktsiisist kõrvalehoidumist, aktsiisi vältimist või kuritarvitusi, teavitab ta sellest viivitamata komisjoni. Komisjon edastab teabe teistele liikmesriikidele ühe kuu jooksul selle saamisest arvates. Seejärel tehakse otsus kõnealuste toodete allutamisest direktiivi 92/12/EMÜ kontrolli- ja liikumissätetele direktiivi 92/12/EMÜ artikliga 24 ettenähtud korras.3. Liikmesriigid võivad kahepoolsete kokkulepete alusel osa või kõikide eespool nimetatud toodete osas direktiiviga 92/12/EMÜ ette nähtud kontrollimeetmete rakendamisest loobuda, kui tegemist ei ole direktiivi 92/82/EMÜ artikli 2 alla kuuluvate toodetega. Nimetatud kord ei mõjuta liikmesriiki, kes ei ole selliste kokkulepete osaline. Sellistest kahepoolsetest kokkulepetest tuleb viivitamata teatada komisjonile, kes teavitab teisi liikmesriike."3. Lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 7aLiikmesriigid võivad tagastada aktsiisi, mis on tasutud saastatud või eksikombel segatud ning käitlemiseks tagasi maksulattu saadetud mineraalõlidelt."4. Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:a) lõikele 1 lisatakse järgmine punkt:"d) keemilise reduktsiooni jaoks kõrgahjudesse pumbatavad mineraalõlid, mis on lisandiks põhikütusena kasutatavale koksile."b) lõike 2 esimene lause asendatakse järgmisega:"2. Muudest ühenduse sätetest olenemata võivad liikmesriigid anda täieliku või osalise aktsiisivabastuse või vähendada aktsiisi määra maksude õigsuse kontrollimise alla kuuluvate mineraalõlide või muude samaks otstarbeks ette nähtud toodete puhul."5. Lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 8a1. Liikmesriigis tarbimiseks ringlusse lubatud mineraalõlisid, mis sisalduvad mootorsõidukite standardsetes paakides ning on ette nähtud kasutamiseks nimetatud sõidukite kütusena, samuti erikonteinerites sisalduvaid mineraalõlisid, mis onettenähtud nende konteinerite tehniliste süsteemide käigushoidmiseks veo käigus, ei maksustata aktsiisiga üheski teises liikmesriigis.2. Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid.Standardsed paagid- tootja poolt igale kõnealuse sõidukiga sama liiki mootorsõidukile püsivalt paigaldatud paagid, mille püsiv paigaldus võimaldab kasutada kütust vahetult nii edasiliikumiseks kui ka vajaduse korral jahutussüsteemi või muu süsteemi kasutamiseks veo ajal.Standardse paagina käsitatakse ka mootorsõidukile paigaldatud gaasipaaki, mis on ette nähtud gaasi vahetuks kasutamiseks kütusena, ja paaki, mis on paigaldatud sõiduki varustusse kuuluva muu süsteemi jaoks,- tootja poolt iga kõnealuse konteineriga sama liiki konteineriga püsivalt ühendatud paak, mille püsiv paigaldus võimaldab kasutada kütust vahetult jahutussüsteemi või erikonteineri varustusse kuuluva muu süsteemi tööks veo ajal.Erikonteiner — mis tahes konteiner, millesse on paigaldatud jahutus-, hapnikuga varustamise, soojusisolatsiooni- või muu süsteemi eriaparatuur."Artikkel 3"Artikkel 21. Käesolevas direktiivis tähendab mineraalõli järgmisi tooteid:- CN-koodide 27100026, 27100034 ja 27100036 alla kuuluv pliibensiin;- CN-koodide 27100027, 27100029 ja 27100032 alla kuuluv pliivaba bensiin;- CN-koodi 27100069 alla kuuluv gaasiõli;- CN-koodide 27100074 kuni 27100078 alla kuuluv raske kütteõli;- CN-koodide 27111211 kuni 2711111900 alla kuuluv veeldatud naftagaas;- CN-koodi 27112900 alla kuuluv metaan;- CN-koodide 27100051 ja 27100055 alla kuuluv petrool.2. Lõike 1 viiteid koondnomenklatuuri koodidele käsitatakse viidetena 1. oktoobril 1994 kehtinud koondnomenklatuurile."Artikkel 41. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. juulil 1995. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. detsember 1994Nõukogu nimeleesistujaH. Seehofer[1] EÜT C 215, 5.8.1994, lk 19.[2] Arvamus on esitatud 16. detsembril 1994 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[3] Arvamus on esitatud 20. oktoobril 1994 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[4] EÜT L 369, 18.12.1992, lk 17.[5] EÜT C 143A, 24.5.1993, lk 560.[6] EÜT L 76, 23.3.1992, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 92/108/EMÜ (EÜT L 390, 31.12.1992, lk 124).[7] EÜT L 316, 31.10.1992, lk 12. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 92/108/EMÜ (EÜT L 390, 31.12.1992, lk 124).[8] EÜT L 316, 31.10.1992, lk 19.[9] EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1.[10] EÜT L 336, 27.12.1977, lk 15.--------------------------------------------------