title: Nõukogu direktiiv, 24. juuli 1990, millega muudetakse direktiivi 84/647/EMÜ ilma juhita renditud sõidukite kasutamise kohta kaupade autoveol

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31990L0398

Euroopa Liidu Teataja L 202 , 31/07/1990 Lk 0046 - 0046 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 7 Köide 3 Lk 0205  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 7 Köide 3 Lk 0205

		Nõukogu direktiiv,24. juuli 1990,millega muudetakse direktiivi 84/647/EMÜ ilma juhita renditud sõidukite kasutamise kohta kaupade autoveol(90/398/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 75,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:direktiivi 84/647/EMÜ [4] artikkel 8 nõuab, et nõukogu vaataks uuesti läbi nimetatud direktiivi artikli 3 lõike 2 ja artikli 4 lõike 2, mis sisaldavad piiravaid klausleid;piiravate klauslite tulemuseks on direktiivi ebavõrdne kohaldamine ühenduses; kõnealuste klauslite vähemalt osaline kaotamine tagaks parema finantsjuhtimise ning vähendaks omal kulul või rendi või tasu eest tegutsevate vedajate kulusid;seepärast tuleks eespool nimetatud direktiivi muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 84/647/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega:"2. Liikmesriigid võivad lõike 1 sätetest välja jätta omal kulul üle 6tonnise registrimassiga sõidukitega teostatavad veod."2. Artikli 4 lõige 2 jäetakse välja.Artikkel 2Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud meetmed hiljemalt 31. detsembriks 1990 ja teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 24. juuli 1990Nõukogu nimeleesistujaC. Mannino[1] EÜT C 296, 24.11.1989, lk 7 ja EÜT C 150, 19.6.1990, lk 4.[2] EÜT C 96, 17.4.1990, lk 352.[3] EÜT C 124, 21.5.1990, lk 20.[4] EÜT L 335, 22.12.1984, lk 72.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2012/36/EL, 19. november 2012 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta  EMPs kohaldatav tekst

text:
               20.11.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 321/54

         KOMISJONI DIREKTIIV 2012/36/EL,
   19. november 2012,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta, (1) eriti selle artiklit 8,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiivi 2006/126/EÜ I lisas sätestatud koode ja alamkoode on vaja ajakohastada, et võtta arvesse direktiiviga 2006/126/EÜ kasutusele võetud uusi sõidukikategooriaid, mille tehnilised näitajad erinevad nõukogu 29. juuli 1991. aasta direktiivi 91/439/EMÜ (juhilubade kohta) (2) kohastest kehtivatest tehnilistest näitajatest. Sellega seoses tuleks säilitada juhtimisõigus, mis on saadud enne 19. jaanuari 2013, s.o enne direktiivi 2006/126/EÜ kohaldamist.

               (2)

               C1-kategooria sõiduki juhiloa eksaminõudeid tuleks kohandada selle kategooria alla kuuluvate sõidukite eri näitajatega. Erinevalt C-kategooria sõidukitest, mis on ette nähtud kaubaveoks, hõlmab C1-kategooria mitmesuguseid sõidukeid, nagu vabaajasõidukid, sõidukid isiklikuks kasutamiseks, hädaabi- ja tuletõrjeautod ning kutsetöös kasutatavad tarbesõidukid, mille puhul sõiduki juhtimine ei ole juhi põhitöö. Selliste sõidukite juhid ei peaks sõidueksamil tõendama oma teadmisi eeskirjadest ja varustusest, mis on ette nähtud üksnes juhtidele, kelle suhtes kohaldatakse autoveosektori õigusakte, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 561/2006 (mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist) (3) ning nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määrust (EMÜ) nr 3821/85 (autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta) (4). Kehtivate eeskirjade selline kohandamine vähendaks ohtu, et juhid sõidavad ülekoormatud B-kategooria sõidukitega, vältimaks C- või C1-kategooria sõidukite koolituse läbimist ja vastava eksami tegemist. Seeläbi suureneks ka liiklusohutus. Samuti vähendaks see selliste VKEde ja mikroettevõtjate haldus- ja finantskoormust, kes kasutavad kõnealuseid tarbesõidukeid oma äritegevuses.

               (3)

               Vaja on läbi vaadata nõuded seoses A1-, A2- ja A-kategooria eksamisõidukitega (mootorrattad), mida kasutatakse oskuste ja käitumise eksamil, võttes arvesse tehnika arengut, eelkõige elektrimootorrataste arengut ja laialdast kasutamist. Lisaks tuleks kohandada eksamisõidukite tehnilisi kirjeldusi, millega tagatakse, et taotleja teeb eksami selle kategooria sõidukiga, mille kohta juhiluba väljastatakse.

               (4)

               Eksamisõidukite miinimumnõudeid ning oskuste ja käitumise eksami nõudeid tuleks C- ja D-kategooria sõidukite puhul muuta, et võtta arvesse tehnika arengut, eelkõige pidades silmas mitmesuguste poolautomaatsete või hübriidsete käiguvahetussüsteemidega varustatud modernsemate, ohutumate ja vähem saastavate sõidukite väljatöötamist ja laialdasemat kasutamist transpordisektoris. Tuleks kontrollida juhtide oskust kasutada sõidukite käiguvahetussüsteeme ohutult, kokkuhoidlikult ja keskkonnasäästlikult. Automaatkäiguvahetusega sõidukite juhtimisega seotud kehtivate piirangute lihtsustamine vähendaks ka autoveoga tegelevate VKEde ja mikroettevõtjate haldus- ja finantskoormust.

               (5)

               Kuna direktiivi 2006/126/EÜ kohaldatakse täielikult alates 19. jaanuarist 2013, jõustub käesolev direktiiv järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

               (6)

               Seepärast tuleks direktiivi 2006/126/EÜ vastavalt muuta.

               (7)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas juhilubade komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2006/126/EÜ I ja II lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2013. Nad edastavad nimetatud normide teksti viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 19. november 2012

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 403, 30.12.2006, lk 18.

      (2)  EÜT L 237, 24.8.1991, lk 1.

      (3)  ELT L 102, 11.4.2006, lk 1.

      (4)  EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8.

      LISA

                  I.

                  Direktiivi 2006/126/EÜ I lisa punktis 3, milles käsitletakse juhiloa tagakülge, muudetakse punkti a alapunkti 12 järgmiselt.

                              1)

                              Lisatakse kood 46:

                                          „46.

                                          Üksnes traikid”.

                              2)

                              Kood 72 jäetakse välja.

                              3)

                              Kood 73 asendatakse järgmisega:

                                          „73.

                                          Üksnes B-kategooria mootoriga neliratastele (B1)”.

                              4)

                              Koodid 74–77 jäetakse välja.

                              5)

                              Kood 79 asendatakse järgmisega:

                                          „79.

                                          […] Üksnes sõidukitele, mis käesoleva direktiivi artikli 13 kohaldamisel vastavad sulgudes toodud näitajatele.

                                                      79.01.

                                                      Üksnes kaherattalised sõidukid (külghaagisega või ilma)

                                                      79.02.

                                                      Üksnes AM-kategooria kolmerattalised või kerged neljarattalised sõidukid

                                                      79.03.

                                                      Üksnes traikid

                                                      79.04.

                                                      Üksnes traikid koos haagisega, mille lubatud täismass ei ületa 750 kg

                                                      79.05.

                                                      A1-kategooria mootorrattad, mille võimsuse ja massi suhe ei ületa 0,1 kW/kg

                                                      79.06.

                                                      BE-kategooria sõidukid, kui haagise lubatud täismass ületab 3 500 kg”.

                              6)

                              Lisatakse koodid 80 ja 81:

                                          „80.

                                          Üksnes A-kategooria traikide juhiloa omanikud, kes on alla 24-aastased

                                          81.

                                          Üksnes A-kategooria kaherattalise mootorsõiduki juhiloa omanikud, kes on alla 21-aastased”.

                              7)

                              Lisatakse kood 90:

                                          „90.

                                          Koodid, mida kasutatakse koos sõiduki muudatusi tähistavate koodidega”.

                              8)

                              Kood 96 asendatakse järgmisega:

                                          „96.

                                          B-kategooria sõidukid koos haagisega, mille lubatud täismass ületab 750 kg, kui sellise autorongi lubatud täismass kokku ületab 3 500 kg, kuid ei ületa 4 250 kg”.

                              9)

                              Lisatakse kood 97:

                                          „97.

                                          Ei ole õigust juhtida nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 3821/85 (autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta) (1) reguleerimisalasse kuuluvat C1-kategooria sõidukit

                  II.

                  Direktiivi 2006/126/EÜ II lisa muudetakse järgmiselt.

                              1)

                              Punkt 4.1.1 asendatakse järgmisega:

                                          „4.1.1.

                                          Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 561/2006 (teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamise kohta) (2) kindlaks määratud eeskirjad sõidu- ja puhkeaja kohta; määrusega (EMÜ) nr 3821/85 (autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta) kindlaks määratud sõidumeeriku kasutamine

                              2)

                              Lisatakse punkt 4.1a:

                                          „4.1a.

                                          Liikmesriigid võivad vabastada määruse (EMÜ) nr 3821/85 reguleerimisalasse mittekuuluva C1- või C1E-kategooria sõiduki juhiloa taotlejad punktides 4.1.1–4.1.3 loetletud teadmiste kontrollist.”

                              3)

                              Punkt 5.1 asendatakse järgmisega:
                              „5.1.   Sõiduki käigukast
                              5.1.1.   Käsikäigukastiga sõiduki juhtimiseks sooritatakse oskuste ja käitumise eksam käsikäigukastiga sõidukil.
                              „Käsikäigukastiga sõiduk” – sõiduk, millel on siduripedaal (või A-, A2- ja A1-kategooriate korral käsikäigukast), mida juht kasutab sõiduki käivitamiseks või seiskamiseks ning käikude vahetamiseks.
                              5.1.2.   Punktis 5.1.1 kehtestatud kriteeriumidele mittevastavaid sõidukeid käsitatakse automaatkäigukastiga sõidukina.
                              Kui juhiloa taotleja teeb oskuste ja käitumise eksami automaatkäigukastiga sõidukil, märgitakse see ära igal sellise eksami põhjal välja antud juhiloal, ilma et see piiraks punkti 5.1.3 kohaldamist. Sellise märkega lubasid võib kasutada üksnes automaatkäigukastiga sõiduki juhtimiseks.
                              5.1.3.   Erisätted C-, CE-, D- ja DE-kategooria sõidukite kohta
                              Liikmesriigid võivad otsustada, et punktis 5.1.2 osutatud automaatkäigukastiga sõidukite piirangut ei kanta C-, CE-, D- või DE-kategooria sõiduki juhiloale, kui taotleja omab juba käsikäigukastiga sõiduki juhiluba B-, BE-, C-, CE-, C1-, C1E-, D-, D1- või D1E-kategooria puhul ning on sooritanud punktis 8.4 kirjeldatud oskuste ja käitumise eksami.”

                              4)

                              Punkti 5.2 muudetakse järgmiselt.

                                          a)

                                          Esimene lõik asendatakse järgmisega:

                                                      „5.2.

                                                      Oskuste ja käitumise eksamil kasutatavad sõidukid vastavad allpool esitatud miinimumnõuetele. Liikmesriigid võivad ette näha rangemad nõuded või lisada muid nõudeid. Liikmesriigid võivad oskuste ja käitumise eksamil kasutatavate A1-, A2- ja A-kategooria sõidukite suhtes kohaldada nõutavast miinimumtöömahust 5 cm3 võrra madalamat töömahtu.”

                                          b)

                                          A1-, A2- ja A-kategooriat käsitlev tekst asendatakse järgmisega:
                                          „A1-kategooria
                                          A1-kategooria ilma külghaagiseta mootorratas, võimsusega kuni 11 kW, mille võimsuse ja massi suhe ei ületa 0,1 kW/kg ning mille suurim kiirus on vähemalt 90 km/h.
                                          Sisepõlemismootoriga käitatava mootorratta mootori suurim töömaht on vähemalt 120 cm3.
                                          Elektrimootoriga käitatava mootorratta võimsuse ja massi suhe on vähemalt 0,08 kW/kg.
                                          A2-kategooria
                                          Ilma külghaagiseta mootorratas, võimsusega vähemalt 20 kW, kuid mitte üle 35 kW, ning võimsuse ja massi suhe ei ületa 0,2 kW/kg.
                                          Sisepõlemismootoriga käitatava mootorratta mootori suurim töömaht on vähemalt 400 cm3.
                                          Elektrimootoriga käitatava mootorratta võimsuse ja massi suhe on vähemalt 0,15 kW/kg.
                                          A-kategooria
                                          Ilma külghaagiseta mootorratas, tühimassiga üle 180 kg ja võimsusega vähemalt 50 kW. Liikmesriik võib lubada nõutavast miinimummassist 5 kg võrra väiksemat massi.
                                          Sisepõlemismootoriga käitatava mootorratta mootori suurim töömaht on vähemalt 600 cm3.
                                          Elektrimootoriga käitatava mootorratta võimsuse ja massi suhe on vähemalt 0,25 kW/kg;”.

                                          c)

                                          C- ja CE-kategooriat käsitlev tekst asendatakse järgmisega:
                                          „C-kategooria
                                          C-kategooria sõiduk, mille lubatud täismass on vähemalt 12 000 kg, pikkus vähemalt 8 m, laius vähemalt 2,40 m ning suurim kiirus vähemalt 80 km/h; sõidukil peavad olema mitteblokeeruvad pidurid ja käiguvahetussüsteem, mis võimaldab juhil käike käsitsi valida, ning määruses (EMÜ) nr 3821/85 kindlaks määratud sõidumeerik; veoseruum on kinnine kastitaoline konstruktsioon, mis on juhikabiiniga vähemalt ühelaiune ja -kõrgune; sõiduki tegelik kogumass peab olema vähemalt 10 000 kg;
                                          CE-kategooria
                                          Kas poolhaagisautorong või C-kategooria eksamisõiduk koos vähemalt 7,5 m pikkuse haagisega; nii poolhaagisautorongi kui ka sõidukite kombinatsiooni lubatud täismass on vähemalt 20 000 kg, pikkus vähemalt 14 m, laius vähemalt 2,40 m ning suurim kiirus vähemalt 80 km/h, sõidukil on mitteblokeeruvad pidurid ja käiguvahetussüsteem, mille puhul juht saab käike käsitsi valida, ning määruses (EMÜ) nr 3821/85 kindlaks määratud sõidumeerik; veoseruum on kinnine kastitaoline konstruktsioon, mis on juhikabiiniga vähemalt ühelaiune ja -kõrgune; nii poolhaagisautorongi kui ka sõiduki ja haagise tegelik kogumass peab olema vähemalt 15 000 kg;”.

                              5)

                              Punkt 8.1.4 asendatakse järgmisega:

                                          „8.1.4.

                                          Võimendiga piduri- ja roolisüsteemi kontroll; velgede, rattamutrite, poritiibade, tuuleklaasi, akende ja klaasipuhastite, vedelike (nt mootoriõli, jahutusvedeliku, pesuvedeliku) kontroll; lülituspuldi, sealhulgas määruses (EMÜ) nr 3821/85 kindlaks määratud sõidumeeriku kontroll ja kasutamine. Viimast nõuet ei kohaldata käesoleva määruses reguleerimisalasse mittekuuluvate C1- või C1E-kategooria sõiduki juhiloa taotlejate suhtes;”.

                              6)

                              Lisatakse punkt 8.4:
                              „8.4.   Ohutu ja energiasäästlik sõidustiil

                                          8.4.1.

                                          Sõidustiil, mis on ohutu ning tagab, et kiirendamisel, aeglustamisel, tõusul või langusel ning vajaduse korral käsikäiguvahetuse abil vähenevad kütusetarbimine ja heide.”

                              7)

                              Punkt 9.3.2 asendatakse järgmisega:

                                          „9.3.2.

                                          Kokkuhoidlik, ohutu ja energiasäästlik sõidustiil, võttes arvese pöördeid minutis, käikude vahetamist, pidurdamist ja kiirendamist (üksnes B-, BE-, C-, CE-, C1-, C1E-, D-, DE-, D1-, D1E-kategooria puhul);”.

         (1)  EÜT L 370, 31.12.1985, lk 8.”

         (2)  ELT L 102, 11.4.2006, lk 1.”


title: Nõukogu Direktiiv, 20. detsember 1985, avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31985L0611

Euroopa Liidu Teataja L 375 , 31/12/1985 Lk 0003 - 0018 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 6 Köide 2 Lk 0116  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 06 Köide 3 Lk 0038  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 6 Köide 2 Lk 0116  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 06 Köide 3 Lk 0038

		Nõukogu direktiiv,20. detsember 1985,avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta(85/611/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 57 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:liikmesriikide avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevad seadused on riigiti märgatavalt erinevad, eriti selliste fondide suhtes kehtestatud kohustuste ja järelevalve osas. Need erinevused kahjustavad fondide konkurentsitingimusi ega taga osakuomanikele võrdväärset kaitset;avatud investeerimisfonde (UCITS) reguleerivad siseriiklikud seadused tuleb kooskõlastada, eesmärgiga lähendada selliste fondide konkurentsitingimusi ühenduse tasandil, kusjuures samal ajal tuleb tagada osakuomanikele tõhusam ja ühtsem kaitse; selline kooskõlastamine võimaldab ühes liikmesriigis paikneval avatud investeerimisfondil (UCITS) oma osakuid teistes liikmesriikides hõlpsamini turustada;nende eesmärkide saavutamine hõlbustab avatud investeerimisfondide (UCITS) osakute vaba ringlemise piirangute kõrvaldamist ühenduses ning selline kooskõlastamine aitab luua Euroopa kapitaliturgu;neid eesmärke silmas pidades on soovitav kehtestada ühised põhireeglid reguleerimaks liikmesriikides asuvatele avatud investeerimisfondidele (UCITS) tegevusloa andmist, nende järelevalvet, struktuuri ja äritegevust ning infot, mida need fondid peavad avaldama;selliste ühiste reeglite kehtestamine on liikmesriikides paiknevaile avatud investeerimisfondidele (UCITS) piisav tagatis, mis võimaldab neil, kapitali liikumist reguleerivate sätete alusel, oma osakuid turustada teistes liikmesriikides, ilma et need teised liikmesriigid saaksid osakuid turustavaile fondidele või nende osakutele kohaldada mis tahes muid sätteid kui neid, mis neis riikides, kus osakuid turustatakse, kuuluvad käesoleva direktiiviga reguleeritavasse valdkonda; kui ühes liikmesriigis asuv avatud investeerimisfond (UCITS) turustab oma osakuid mõnes teises liikmesriigis, peab ta sellest hoolimata tegema kõik vajaliku kindlustamaks, et selles liikmesriigis, kus osakuid turustatakse, saavad osakuomanikud oma finantsõigusi hõlpsasti kasutada ning on varustatud vajaliku infoga;liikmesriikide seaduste kooskõlastamine peaks algul piirduma mitte kinniste, vaid avatud tüüpi investeerimisfondidega (UCITS), mis pakuvad oma osakuid avalikuks müügiks ühenduses ja mille ainus eesmärk on investeerimine vabalt kaubeldavatesse väärtpabereisse (mis olemuselt on väärtpaberibörsil ametlikult noteeritud või samasugusel reguleeritud turul kauplemiseks lubatud vabalt kaubeldavad väärtpaberid); käesolevas direktiivis hõlmamata avatud investeerimisfondide (UCITS) tegevuse reguleerimine tekitab mitmesuguseid probleeme, mida tuleb lahendada muude sätete abil, ning seetõttu jääb selliseid fonde puudutav kooskõlastamine hilisemale etapile; kuni sellise kooskõlastamiseni võib iga liikmesriik muu hulgas ette näha avatud investeerimisfondide (UCITS) liigid, mis oma investeerimis- ja laenupoliitika tõttu jäävad käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja, ning sätestada niisugused erireeglid, mille alusel selliste avatud investeerimisfondide (UCITS) äritegevust selle riigi territooriumil korraldatakse;selliste osakute vaba turustamine, mis on välja lastud avatud investeerimisfondide (UCITS) poolt, kellel on lubatud investeerida 100 % oma varast ühe ja sama emitendi (riigi, kohalike ametivõimude jne) välja lastud vabalt kaubeldavatesse väärtpaberitesse, ei tarvitse otse või kaudselt avaldada segavat mõju kapitalituru toimimisele või liikmesriikide finantseerimisele ega tarvitse luua seda laadi majandusolukordi, mille kujunemist asutamislepingu artikli 68 lõikega 3 püütakse takistada;tuleb silmas pidada eriolukorda Kreeka Vabariigi ja Portugali Vabariigi finantsturgudel ja võimaldada neile riikidele lisaaega käesoleva direktiivi rakendamiseks,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I JAGUÜldsätted ja reguleerimisalaArtikkel 11. Liikmesriigid kohaldavad käesolevat direktiivi avatud investeerimisfondide (UCITS) suhtes, mis paiknevad nende territooriumil.2. Avatud investeerimisfondid (UCITS) on käesolevas direktiivis ja vastavalt artiklile 2 fondid:- mille ainus eesmärk on avalikkuselt kaasatud kapitali ühine investeerimine vabalt kaubeldavatesse väärtpaberitesse ning mis toimivad riski hajutamise põhimõttel,ja- mille osakud ostetakse või võetakse osakuomanike nõudmisel tagasi otse või kaudselt nende fondide varast. Meetmeid, mida avatud investeerimisfond (UCITS) rakendab kindlustamaks, et tema osakute börsimaksumus ei erineks oluliselt nende puhasmaksumusest, vaadeldakse võrdväärsena sellise tagasiostmise või tagasivõtmisega.3. Sellise fondi võib asutada vastavalt seadusele kas lepinguõiguse (fondivalitseja juhitavad lepingulised fondid) või investeerimisfondide õiguse (avatud investeerimisfondid) või põhikirja (investeerimisühingud) alusel.Käesolevas direktiivis tähendatud "lepingulised fondid" hõlmavad ka avatud investeerimisfonde.4. Käesolev direktiiv ei kehti investeerimisühingute kohta, mille vara on tütarühingute vahendusel investeeritud põhiliselt muul viisil kui vabalt kaubeldavatesse väärtpaberitesse.5. Liikmesriigid keelavad avatud investeerimisfondidel (UCITS), mille kohta kehtib käesolev direktiiv, muuta end avatud investeerimisfondideks, mille suhtes käesolev direktiiv ei kehti.6. Kui kapitali liikumist reguleerivates sätetes ning artiklites 44, 45 ja artikli 52 lõikes 2 ei ole sätestatud teisiti, ei või liikmesriigid teises liikmesriigis paiknevate avatud investeerimisfondide (UCITS) või nende väljalastud osakute suhtes kohaldada muid kui ainult käesoleva direktiivi sätteid juhul, kui need avatud investeerimisfondid (UCITS) turustavad oma osakuid selle liikmesriigi territooriumil.7. Piiramata lõike 6 kohaldamist, võib liikmesriik kehtestada oma territooriumil paiknevate avatud investeerimisfondide (UCITS) suhtes käesoleva direktiivi artiklis 4 ja järgmistes artiklites sätestatud nõuetest rangemad nõuded või lisanõuded, tingimusel et need on üldkohaldatavad ega ole vastuolus käesoleva direktiivi sätetega.Artikkel 21. Käesolevat direktiivi ei kohaldata järgmiste avatud investeerimisfondide (UCITS) suhtes:- kinnised investeerimisfondid (UCITS),- avatud investeerimisfondid (UCITS), mis suurendavad kapitali ühenduse piires või selle mis tahes osas, sealjuures oma osakuid avalikuks müügiks pakkumata,- avatud investeerimisfondid (UCITS), mille osakuid võib fonditingimuste või investeerimisühingu põhikirja alusel avalikult müüa ainult mitteliikmesriikides,- seda liiki avatud investeerimisfondid (UCITS), mis on ette nähtud liikmesriikide eeskirjadega, kus nad asuvad, millele nende investeerimis- ja laenupoliitikat silmas pidades ei sobi V jaos ning artiklis 36 sätestatud eeskirjad.2. Viis aastat pärast käesoleva direktiivi rakendamist esitab komisjon nõukogule aruande lõike 1, eriti selle neljanda taande rakendamise kohta. Vajaduse korral paneb ta ette sobivaid meetmeid reguleerimisala laiendamiseks.Artikkel 3Käesolevas direktiivis peetakse avatud investeerimisfondi (UCITS) paiknevaks selles liikmesriigis, kus asub investeerimisühingu või lepingulise fondi fondivalitseja registrisse kantud asukoht. Liikmesriigid peavad nõudma, et peakontor asuks samas liikmesriigis, kus registrisse kantud asukoht.II JAGUAvatud investeerimisfondile (UCITS) tegevusloa väljastamineArtikkel 41. Avatud investeerimisfond (UCITS) võib tegutseda ainult selle liikmesriigi, kus ta paikneb, pädevatelt ametiasutustelt (edaspidi "pädevad ametiasutused") saadud tegevusloa alusel.Selline tegevusluba kehtib kõigis liikmesriikides.2. Lepingulisele fondile väljastatakse tegevusluba ainult juhul, kui pädevad ametiasutused on kinnitanud fondivalitseja, fonditingimused ja depoopanga valiku. Investeerimisühingule väljastatakse tegevusluba ainult juhul, kui pädevad ametiasutused on kinnitanud nii tema põhikirja kui ka depoopanga valiku.3. Pädevad ametiasutused võivad avatud investeerimisfondile (UCITS) tegevusloa väljastamisest keelduda juhul, kui fondivalitseja, investeerimisühingu või depoopanga juhatajad pole piisavalt hea mainega või kui neil puuduvad oma kohustuste täitmiseks ivajalikud kogemused. Sel eesmärgil tuleb fondivalitsejate, investeerimisühingute ja depoopankade juhatajate ning kõigi neid ametiülesannetes asendavate isikute nimed viivitamata edastada pädevatele ametiasutustele."Juhatajad" on isikud, kes seaduse või põhikirja alusel esindavad fondivalitsejat, investeerimisühingut või depoopanka või kes tegelikult juhivad fondivalitseja, investeerimisühingu või depoopanga tegevust.4. Ilma pädevate ametiasutuste heakskiiduta ei tohi asendada fondivalitsejat ega depoopanka, muuta fonditingimusi ega investeerimisühingu põhikirja.III JAGULepinguliste fondide struktuuriga seotud kohustusedArtikkel 5Fondivalitseja käsutuses peab olema piisavalt rahalisi vahendeid võimaldamaks tal arendada tõhusat äritegevust ja täita oma kohustusi.Artikkel 6Fondivalitseja ei tohi tegelda muuga kui avatud investeerimisfondide ja investeerimisühingute juhtimisega.Artikkel 71. Lepingulise fondi vara tuleb anda depoopanka hoiule.2. Depoopanga artiklis 9 tähendatud vastutust ei mõjuta asjaolu, et depoopank on kogu talle hoiule antud vara või osa sellest varast andnud kolmanda isiku valdusse.3. Peale selle tuleb depoopangal:a) tagada, et lepingulise fondi nimel või fondivalitseja poolt sooritatud osakute müük, väljalaskmine, tagasiostmine, tagasivõtmine ja tühistamine toimuks kooskõlas seaduse ja fonditingimustega;b) tagada, et osakute maksumuse väljaarvestamine toimuks kooskõlas seaduse ja fonditingimustega;c) täita fondivalitseja korraldusi, kui need pole vastuolus seaduse ja fonditingimustega;d) tagada, et lepingulise fondi varaga seotud tehingute korral kantakse investeerimisfondile teenustasu üle tavapärase ajavahemiku jooksul;e) tagada, et lepingulise fondi sissetulekut kasutatakse kooskõlas seaduse ja fonditingimustega.Artikkel 81. Depoopanga registrisse kantud asukoht peab olema selles liikmesriigis, kus on fondivalitseja registrisse kantud asukoht, või juhul kui depoopanga registrisse kantud asukoht on teises liikmesriigis, peab ta ise asutatama sellesse liikmesriiki, kus on fondivalitseja registrisse kantud asukoht.2. Depoopank peab olema avalikule kontrollile alluv asutus. Ta peab pakkuma ka piisavaid rahalisi ja kutsetagatisi, et olla võimeline depoopangana tõhusalt tegutsema ja täitma sellest tulenevaid kohustusi.3. Liikmesriigid määravad kindlaks, millistel lõikes 2 tähendatud liiki asutustel on õigus tegutseda depoopangana.Artikkel 9Depoopank kannab kooskõlas selle riigi seadustega, kus paikneb fondivalitseja registrisse kantud asukoht, vastutust fondivalitseja ning osakuomanike ees igasuguse neile tekkinud kahjumi eest, mille põhjuseks on depoopanga õigustamatu toimetulematus oma kohustustega või nende väär täitmine. Vastutust osakuomanike ees võib nõuda kas otse või kaudselt fondivalitseja kaudu, sõltuvalt depoopanga, fondivalitseja ja osakuomanike suhete õiguslikust iseloomust.Artikkel 101. Üks ja sama äriühing ei saa tegutseda niihästi fondivalitsejana kui ka depoopangana.2. Fondivalitsejal ning depoopangal tuleb oma ülesandeid täites tegutseda sõltumatult ja üksnes osakuomanike huvides.Artikkel 11Seadus ja fonditingimused sätestavad fondivalitseja ja depoopanga asendamise tingimused ning eeskirjad, mis tagavad osakuomanike kaitse sellise asendamise puhul.IV JAGUInvesteerimisühingute ja nende depoopankade struktuuriga seotud kohustusedArtikkel 12Liikmesriigid määravad õigusliku vormi, mille investeerimisühing peab võtma. Investeerimisühingul peab olema piisavalt sissemakstud kapitali võimaldamaks tal arendada tõhusat äritegevust ja täita oma kohustusi.Artikkel 13Investeerimisühingud ei või arendada muud, kui artikli 1 lõikes 2 tähendatud tegevust.Artikkel 141. Investeerimisühingu vara tuleb anda depoopanka hoiule.2. Depoopanga artiklis 16 tähendatud vastutust ei mõjuta asjaolu, et depoopank on kogu talle hoiule antud vara või osa sellest varast andnud kolmanda isiku valdusse.3. Peale selle tuleb depoopangal:a) tagada, et äriühingu poolt või tema nimel sooritatud osakute müük, väljalaskmine, tagasiostmine, tagasivõtmine ja tühistamine toimub kooskõlas seaduse ja äriühingu põhikirjaga;b) tagada, et äriühingu varaga seotud tehingute puhul kantakse talle teenustasu üle tavapärase ajavahemiku jooksul;c) tagada, et äriühingu sissetulekut kasutatakse kooskõlas seaduse ja äriühingu põhikirjaga.4. Liikmesriik võib otsustada, et käesoleva direktiivi tähenduses ei nõuta depoopanka investeerimisühingutelt, kes paiknevad tema territooriumil ja turustavad oma osakuid üksnes ühe või mitme väärtpaberibörsi kaudu, kus nende osakud on ametlikult noteeritud.Artikleid 34, 37 ja 38 ei kohaldata selliste äriühingute suhtes. Kuid selliste äriühingute vara hindamise eeskiri peab olema seaduse või äriühingu põhikirjaga kindlaks määratud.5. Liikmesriik võib otsustada, et tema territooriumil paiknevailt investeerimisühinguilt, mis turustavad vähemalt 80 % oma osakutest ühe või mitme neile põhikirjaga määratud väärtpaberibörsi kaudu, ei nõuta depoopanka käesoleva direktiivi tähenduses tingimusel, et nende osakud on ametlikuks noteerimiseks vastu võetud nende liikmesriikide väärtpaberibörsidel, kelle territooriumil osakuid turustatakse, ning kõik tehingud, mis selline äriühing võib börsiväliselt sooritada, tehakse üksnes börsikursi alusel. Äriühingu põhikiri peab täpsustama väärtpaberibörsi riigis, kus osakuid turustatakse ja kus kehtivad kursid määravad selle äriühingu börsiväliste tehingute kursid selles riigis.Liikmesriik kasutab eelmises lõigus sätestatud võimalust ära ainult juhul, kui ta arvestab, et osakuomanike kaitse on võrdväärne avatud investeerimisfondide (UCITS) osakuomanike kaitsega, kellel on depoopank käesoleva direktiivi tähenduses.Eelkõige peavad sellised äriühingud ja artiklis 4 tähendatud äriühingud:a) põhikirjas kindlaks määrama oma osakute puhasmaksumuse arvutamise meetodid, juhul kui see ei ole seadusega sätestatud;b) sekkuma turul, et takistada oma osakute börsikursi hälbimist üle 5 % nende osakute puhasmaksumusest;c) kindlaks määrama oma osakute puhasmaksumuse, selle vähemalt kaks korda nädalas pädevatele ametiasutustele teatavaks tegema ja kaks korda kuus trükis avaldama.Sõltumatu audiitor peab kinnitama vähemalt kaks korda kuus, et osakute maksumuse arvutamine toimub kooskõlas seaduse ja äriühingu põhikirjaga. Audiitor peab sellistel juhtudel kindlaks tegema, et äriühingu vara investeeritakse seaduse ja äriühingu põhikirjaga sätestatud korras.6. Liikmesriigid informeerivad komisjoni sellest, millised äriühingud kasutavad lõigetes 4 ja 5 sätestatud vabastusi.Komisjon annab kontaktkomiteele aru lõigete 4 ja 5 kohaldamisest viie aasta jooksul alates käesoleva direktiivi rakendamisest. Kontaktkomitee arvamuse põhjal teeb komisjon vajaduse korral ettepanekuid asjakohaste meetmete võtmiseks.Artikkel 151. Depoopanga registrisse kantud asukoht peab olema samas liikmesriigis, kus on investeerimisühingu registrisse kantud asukoht, või juhul kui depoopanga registrisse kantud asukoht on teises liikmesriigis, peab depoopank ise asutatama sellesse liikmesriiki, kus on investeerimisühingu registrisse kantud asukoht.2. Depoopank peab olema avalikule kontrollile alluv asutus. Ta peab pakkuma ka piisavaid finants- ja kutsetagatisi, et olla võimeline depoopangana tõhusalt tegutsema ja täitma sellest tulenevaid kohustusi.3. Liikmesriigid määravad kindlaks, millistel lõikes 2 tähendatud liiki asutustel on õigus tegutseda depoopangana.Artikkel 16Depoopank kannab kooskõlas selle riigi seadustega, kus paikneb investeerimisühingu registrisse kantud asukoht, vastutust investeerimisühingu ning osakuomanike ees igasuguse neile tekkinud kahjumi eest, mille põhjuseks on depoopanga õigustamatu toimetulematus oma kohustustega või nende väär täitmine.Artikkel 171. Üks ja sama äriühing ei saa tegutseda niihästi investeerimisühinguna kui ka depoopangana.2. Oma ülesandeid täites tegutseb depoopank üksnes osakuomanike huvides.Artikkel 18Seadus ja investeerimisühingu põhikiri sätestavad depoopanga asendamise tingimused ja eeskirjad, mis tagavad osakuomanike kaitse sellise asendamise puhul.V JAGUAvatud investeerimisfondide (UCITS) investeerimispoliitikaga seotud kohustusedArtikkel 191. Lepinguline fond või investeerimisühing võib investeerida üksnes:a) liikmesriigi väärtpaberibörsil ametlikult noteeritud vabalt kaubeldavatesse väärtpaberitesse ja/võib) vabalt kaubeldavatesse väärtpaberitesse, millega kaubeldakse liikmesriigi teisel reguleeritud turul, mis tegutseb korrapäraselt ning on tunnustatud ja üldsusele avatud, ja/võic) vabalt kaubeldavatesse väärtpaberitesse, mis on mitteliikmesriigi väärtpaberibörsil ametlikult noteeritud või millega kaubeldakse mitteliikmesriigi teisel reguleeritud turul, mis tegutseb korrapäraselt ning on tunnustatud ja üldsusele avatud, tingimusel et väärtpaberibörsi või turu valik on pädevate ametiasutuste poolt heaks kiidetud või seaduse, fonditingimuste või investeerimisühingu põhikirjaga sätestatud;d) hiljuti välja lastud vabalt kaubeldavatesse väärtpaberitesse, eeldusel et:- väljalaske tingimused sisaldavad kohustust taotleda ametlikku noteerimist väärtpaberibörsil või muul reguleeritud turul, mis tegutseb korrapäraselt ning on tunnustatud ja üldsusele avatud, tingimusel et selle väärtpaberibörsi või turu valik on pädevate ametiasutuste poolt heaks kiidetud või seaduse, fonditingimuste või investeerimisühingu põhikirjaga sätestatud,- selline luba on tagatud aasta jooksul pärast väljalaset.2. Siiski:a) avatud investeerimisfond (UCITS) võib mitte üle 10 % oma varast investeerida muudesse, lõikes 1 tähendamata vabalt kaubeldavatesse väärtpaberitesse;b) liikmesriik võib sätestada, et avatud investeerimisfond (UCITS) võib investeerida mitte üle 10 % oma varast võlakohustustesse, mida käesoleva direktiivi tähenduses käsitletakse nende tunnuste poolest vabalt kaubeldavate väärtpaberitega võrdväärseina ja mis muu hulgas on siirdatavad, likviidsed ning mille maksumus on igal ajal või vähemalt artiklis 34 ette nähtud ajavahemike järel täpselt määratav;c) investeerimisühing võib omandada kinnis- ja vallasvara, mis on oluliselt tähtis tema otseses äritegevuses;d) avatud investeerimisfond (UCITS) ei tohi omandada väärismetalle ega nende sertifikaate.3. Lõike 2 punktides a ja b tähendatud investeeringute koguväärtus ei tohi mitte mingil juhul moodustada üle 10 % avatud investeerimisfondi (UCITS) varast.4. Lepingulised fondid ja investeerimisühingud võivad omada lisakäibekapitali.Artikkel 201. Liikmesriigid saadavad komisjonile:a) hiljemalt käesoleva direktiivi rakendamise kuupäevaks nimekirjad võlakohustustest, mida nad kooskõlas artikli 19 lõike 2 punktiga b kavatsevad käsitleda vabalt kaubeldavate väärtpaberitega võrdväärsena, nimetades nende võlakohustuste tunnused ja niiviisi toimimise põhjenduse;b) üksikasjalikud andmed kõigi muutuste kohta, mis nad kavatsevad teha punktis a tähendatud võlakohustuste nimekirjades või muudes dokumentides, mida nad kavatsevad vabalt kaubeldavate väärtpaberitega võrdväärsena käsitleda, koos niiviisi toimimise põhjendusega.2. Komisjon edastab selle info viivitamata teistele liikmesriikidele koos kõigi märkustega, mida ta peab asjakohaseks. Kontaktkomitee võib sellise info üle arvamusi vahetada vastavalt artikli 53 lõikes 4 sätestatud protseduurile.Artikkel 211. Liikmesriigid võivad, nende poolt seatud tingimustel ja piires, lubada avatud investeerimisfondidel (UCITS) kasutada vabalt kaubeldavatesse väärtpaberitesse puutuvaid meetodeid ja vahendeid, tingimusel et selliseid meetodeid ja vahendeid kasutatakse väärtpaberiportfelli tõhusaks haldamiseks.2. Liikmesriigid võivad samuti lubada avatud investeerimisfondidel (UCITS) kasutada meetodeid ja vahendeid, mis on kavandatud kaitseks kursiriski eest nende vara ja kohustuste haldamise raames.Artikkel 221. Avatud investeerimisfond (UCITS) ei või ühe ja sama väljalaskja vabalt kaubeldavatesse väärtpaberitesse investeerida rohkem kui 5 % oma varast.2. Liikmesriigid võivad lõikes 1 sätestatud piiri tõsta kõige enam 10 %ni. Kõigi eri väljalaskjate vabalt kaubeldavate väärtpaberite, millesse avatud investeerimisfond (UCITS) on investeerinud üle 5 % oma varast, kogumaksumus ei tohi sel juhul ületada 40 % tema vara maksumusest.3. Liikmesriigid võivad tõsta lõikes 1 sätestatud piiri kõige enam 35 %ni juhul, kui vabalt kaubeldavad väärtpaberid on välja lasknud või garanteerinud liikmesriik, tema kohalikud ametivõimud, mitteliikmesriik või avalik-õiguslikud rahvusvahelised organid, mille liikmete hulka kuulub üks või mitu liikmesriiki.Artikkel 231. Kõrvale kaldudes artiklist 22 ja ilma et see mõjutaks asutamislepingu artikli 68 lõike 3 kohaldamist, võivad liikmesriigid lubada avatud investeerimisfondidel (UCITS), kooskõlas riski hajutamise põhimõttega, kuni 100 % oma varast investeerida mitmesugustesse vabalt kaubeldavatesse väärtpaberitesse, mille väljalaskja või garanteerija on liikmesriik, tema kohalikud ametivõimud, mitteliikmesriik või avalik-õiguslikud rahvusvahelised organid, mille liikmete hulka kuulub üks või mitu liikmesriiki.Pädevad ametiasutused lubavad sellist kõrvalekallet ainult juhul, kui nad arvestavad, et avatud investeerimisfondide (UCITS) osakuomanike kaitse on võrdväärne osakuomanike kaitsega nendes avatud investeerimisfondides (UCITS), mis peavad kinni artiklis 22 sätestatud piiridest.Selline avatud investeerimisfond (UCITS) peab omama vähemalt kuue eri väljalaske vabalt kaubeldavaid väärtpabereid, kuid ühe ja sama väljalaske vabalt kaubeldavad väärtpaberid ei tohi moodustada üle 30 % tema vara kogumaksumusest.2. Lõikes 1 tähendatud avatud investeerimisfondid (UCITS) peavad fonditingimustes või investeerimisühingu põhikirjas selgelt ära märkima riigid, kohalikud ametivõimud või avalik-õiguslikud rahvusvahelised organid, kelle väljalastud või garanteeritud väärtpaberitesse nad kavatsevad investeerida üle 35 % oma varast; sellised fonditingimused või investeerimisühingu põhikiri peavad olema pädevate ametiasutuste poolt kinnitatud.3. Lisaks peab iga lõikes 1 tähendatud avatud investeerimisfond (UCITS) oma emissiooniprospektis ja kõigis reklaamiväljaannetes avaldama selgesti eristatava teate, selleks et sellisele kinnitusele tähelepanu juhtida, ning ära märkima riigid, kohalikud ametivõimud või avalik-õiguslikud rahvusvahelised organid, kelle väärtpaberitesse ta kavatseb investeerida või on investeerinud üle 35 % oma varast.Artikkel 241. Avatud investeerimisfond (UCITS) ei või muude vabalt kaubeldavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud avatud tüüpi ettevõtjate osakuid omandada juhul, kui need ettevõtjad ei ole avatud investeerimisfondid (UCITS) artikli 1 lõike 2 esimese ja teise lõigu tähenduses.2. Avatud investeerimisfondid (UCITS) ei või rohkem kui 5 % oma varast investeerida selliste avatud investeerimisfondide (UCITS) osakutesse.3. Investeering sellise lepingulise fondi osakutesse, mida juhib sama fondivalitseja või muu äriühing, millega fondivalitseja on seotud ühise juhtimise, järelevalve, otsese või kaudse olulise osaluse kaudu, on lubatav üksnes investeerimisfondi puhul, mis kooskõlas oma tingimustega on spetsialiseerunud investeerimisele teatud geograafilisse piirkonda või majandussektorisse, ning tingimusel, et pädevad ametiasutused kinnitavad sellise investeeringu. Investeering kinnitatakse ainult juhul, kui lepinguline fond on teatanud kavatsusest sellist võimalust kasutada ja kui selline võimalus on tema tingimustes selgesõnaliselt väljendatud.Fondivalitseja ei või lepingulise fondi osakutega seotud tehingute suhtes kehtestada teenustasu või tegevuskuluga seotud makseid juhul, kui osa lepingulise fondi varast on investeeritud teise lepingulise fondi osakutesse, mida juhib sama fondivalitseja või mõni muu äriühing, millega fondivalitseja on seotud ühise juhtimise, järelevalve, otsese või kaudse olulise osaluse kaudu.4. Lõiget 3 kohaldatakse ka juhtudel, mil investeerimisühing omandab teise investeerimisühingu osakuid, millega ta on seotud lõike 3 tähenduses.Lõiget 3 kohaldatakse ka juhul, kui investeerimisühing omandab temaga seotud lepingulise fondi osakuid, või juhul, kui lepinguline fond omandab temaga seotud investeerimisühingu osakuid.Artikkel 251. Investeerimisühing või fondivalitseja, kelle tegevus seondub kõigi tema juhitud ja käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate lepinguliste fondidega, ei või omandada hääleõigusega seotud aktsiaid, mis võimaldaksid tal avaldada märkimisväärset mõju väljalaskja juhtimisele.Edasise kooskõlastamiseni võtavad liikmesriigid arvesse teiste liikmesriikide õigusaktides sätestatud reeglid, mis määratlevad esimese lõigu sõnastatud põhimõtte.2. Peale selle ei või investeerimisühing või lepinguline fond omandada rohkem kui:- 10 % ühe ja sama väljalaskja hääleõiguseta aktsiaid,- 10 % ühe ja sama väljalaskja võlatagatisi,- 10 % ühe ja sama avatud investeerimisfondi (UCITS) osakuid artikli 1 lõike 2 esimese ja teise taande tähenduses.Teises ja kolmandas taandes sätestatud piire võib omandamise ajal mitte arvestada, kui võlatagatiste kogumaksumust või väljalastavate väärtpaberite puhasmaksumust ei saa sellel ajal välja arvutada.3. Liikmesriigid võivad loobuda kohaldamast lõikeid 1 ja 2:a) liikmesriigi või tema kohalike ametivõimude väljalastud või tagatud vabalt kaubeldavate väärtpaberite suhtes;b) mitteliikmesriigi väljalastud või tagatud vabalt kaubeldavate väärtpaberite suhtes;c) vabalt kaubeldavate väärtpaberite suhtes, mille väljalaskjaks on avalik-õiguslikud rahvusvahelised organid, mille liikmete hulka kuulub üks või mitu liikmesriiki;d) avatud investeerimisfondile (UCITS) kuuluva sellise äriühingu suhtes, mis on asutatud miteliikmesriigis ja mis investeerib oma vara põhiliselt väärtpabereisse, mille väljalaskjatel on registrisse kantud asukohad selles riigis, juhul kui selle riigi õigusaktide alusel on selline osalus avatud investeerimisfondi (UCITS) ainus võimalus selle riigi väljalaskjate väärtpabereisse investeerida. See erand kehtib siiski ainult juhul, kui mitteliikmesriigi äriühing oma investeerimispoliitikas järgib artiklites 22 ja 24 ning artikli 25 lõigetes 1 ja 2 sätestatud piire. Juhul kui ületatakse artiklites 22 ja 24 sätestatud piirid, kohaldatakse artiklit 26 mutatis mutandis;e) investeerimisühingule kuuluvate selliste tütarettevõtjate osakute suhtes, mille juhtimis-, nõustamis- või turundustegevus toimub üksnes investeerimisühingu nimel.Artikkel 261. Käesolevas jaos sätestatud piiranguid ei pea avatud investeerimisfondid (UCITS) järgima oma vara hulka kuuluvate vabalt kaubeldavate väärtpaberitega seotud märkimisõiguse rakendamise puhul.Riskihajutamise põhimõtte järgimist tagades võivad liikmesriigid lubada hiljuti tegevusloa saanud avatud investeerimisfondidel (UCITS) kuue kuu jooksul alates tegevusloa väljastamise kuupäevast kõrvale kalduda artiklitest 22 ja 23.2. Kui lõikes 1 tähendatud piirid ületatakse avatud investeerimisfondist (UCITS) olenemata põhjustel või märkimisõiguse rakendamise tulemusena, tuleb avatud investeerimisfondil (UCITS) esmatähtsa ülesandena likvideerida see olukord, igati osakuomanike huve arvestades.VI JAGUOsakuomanike informeerimisega seotud kohustusedA. Emissiooniprospekti ja perioodiliste aruannete avaldamineArtikkel 271. Investeerimisühing ja fondivalitseja — iga tema juhitava investeerimisfondi kohta — peavad trükis avaldama:- emissiooniprospekti,- aastaaruande iga majandusaasta kohta,- poolaastaaruande majandusaasta esimese kuue kuu kohta.2. Aasta- ja poolaastaaruanded tuleb avaldada järgmiste ajavahemike jooksul, arvates aruandeperioodi lõpust:- aastaaruande puhul neli kuud,- poolaastaaruande puhul kaks kuud.Artikkel 281. Emissiooniprospekt peab sisaldama infot, mis on investeerijaile vajalik läbikaalutud arvamuse kujundamiseks neile pakutava investeeringu suhtes. See peab sisaldama vähemalt käesolevale direktiivile lisatud loendi A infot, juhul kui see info juba ei sisaldu emissiooniprospektile kooskõlas artikli 29 lõikega 1 lisatud dokumentides.2. Aastaaruanne peab sisaldama bilanssi või bilansiaruannet, majandusaasta üksikasjalikku kasumiaruannet, majandusaasta tegevuse ülevaadet ja käesolevale direktiivile lisatud loendis B sisalduvat infot ning kogu muud olulist infot, mis võimaldab investeerijail kujundada läbikaalutud arvamust avatud investeerimisfondi (UCITS) tegevuse arengu ja tulemuste suhtes.3. Poolaastaaruanne peab sisaldama vähemalt käesolevale direktiivile lisatud loendi B peatükkides 1 kuni 4 sisalduvat infot; kui avatud investeerimisfond (UCITS) on maksnud või teeb ettepaneku maksta vahedividende, peavad arvandmetes kajastuma kõnealuse poolaasta tulemused pärast kõigi maksude tasumist ja makstud või maksta kavatsetavad vahedividendid.Artikkel 291. Fonditingimused või investeerimisühingu põhikiri moodustab emissiooniprospekti lahutamatu osa ja peab olema sellele lisatud.2. Lõikes 1 tähendatud dokumente ei ole vaja emissiooniprospektile lisada juhul, kui osakuomanikku informeeritakse sellest, et taotluse korral saadetakse talle need dokumendid, või talle teatatakse kohast, kus ta võib nende dokumentidega tutvuda igas liikmesriigis, mille turule talle kuuluvad osakud paigutatakse.Artikkel 30Emissiooniprospekti olulised andmed peavad olema ajakohastatud.Artikkel 31Aastaaruande arvandmed peavad olema auditeeritud ühe või enama isiku poolt, kes on seadusega volitatud aruandeid auditeerima kooskõlas 10. aprilli 1984. aasta direktiiviga 84/253/EMÜ raamatupidamisdokumentide põhikirjalise auditeerimise eest vastutavate isikute tunnustamise kohta, [4] mis põhineb Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g. Audiitori aruanne koos kõigi reservatsioonidega esitatakse täielikult aastaaruandes.Artikkel 32Avatud investeerimisfond (UCITS) peab saatma nii emissiooniprospekti koos kõigi selles tehtud muudatustega kui ka aastaaruanded ja poolaastaaruanded pädevatele ametiasutustele.Artikkel 331. Emissiooniprospekt, viimane aastaaruanne ja kõik järgnevad trükis avaldatud poolaastaaruanded tuleb märkijaile anda tasuta enne lepingu sõlmimist.2. Peale selle peavad aasta- ja poolaastaaruanded olema avalikkusele kättesaadavad emissiooniprospektis kindlaksmääratud kohtades.3. Osakuomanike taotlusel varustatakse neid tasuta aastaaruannetega ja poolaastaaruannetega.B. Muu info avaldamineArtikkel 34Avatud investeerimisfond (UCITS) peab iga kord, kui ta laseb välja, müüb, ostab või võtab tagasi oma osakuid, ning vähemalt kaks korda kuus avalikustama oma osakute väljalaske-, müügi-, tagasiostu- või tagasivõtukursi. Pädevad ametiasutused võivad lubada avatud investeerimisfondil (UCITS) vähendada avalikustamise sagedust ühele korrale kuus, tingimusel et selline kõrvalekalle ei kahjusta osakuomanike huve.Artikkel 35Kogu avatud investeerimisfondi (UCITS) osakuid ostma õhutav reklaam peab viitama emissiooniprospekti olemasolule ja andma teavet kohtadest, kus emissiooniprospekt on avalikkusele kättesaadav.VII JAGUAvatud investeerimisfondide (UCITS) üldised kohustusedArtikkel 361. Laenu võtta ei tohi:- investeerimisühing,- fondivalitseja ega lepingulise fondi nimel toimiv depoopank.Avatud investeerimisfond (UCITS) võib siiski omandada välisvaluutat kompensatsioonilaenu ("back-to-back"-laen) abil.2. Kõrvale kaldudes lõikest 1, võib liikmesriik lubada avatud investeerimisfondil (UCITS) võtta laenu:a) kuni 10 %:- oma varast, kui on tegemist investeerimisühinguga,- fondiväärtusest, kui on tegemist lepingulise fondiga,tingimusel et laen võetakse ajutiselt;b) kuni 10 % varast, kui on tegemist investeerimisühinguga, tingimusel et laenu võetakse võimaldamaks soetada otseses äritegevuses möödapääsmatult vajalikku kinnisvara; sellisel juhul ei tohi võetud laenu ja punktis a tähendatud laenu kogusumma mitte mingil juhul ületada 15 % laenuvõtja varast.Artikkel 371. Avatud investeerimisfond (UCITS) on osakuomaniku nõudmisel kohustatud oma osakud tagasi ostma või tagasi võtma.2. Kõrvale kaldudes lõikest 1:a) võib avatud investeerimisfond (UCITS) seaduses, fonditingimustes või investeerimisühingu põhikirjas sätestatud juhtudel ja korras ajutiselt peatada oma osakute tagasiostmise või tagasivõtmise. Peatamist võib ette näha ainult erijuhtudel, kui olukord seda nõuab ning osakuomanike huvides on peatamine õigustatud;b) liikmesriigid võivad osakuomanike või avalikkuse huvides anda pädevatele ametiasutustele loa nõuda osakute tagasiostmise või tagasivõtmise peatamist.3. Lõike 2 punktis a mainitud juhtudel on avatud investeerimisfond (UCITS) kohustatud oma otsusest viivitamata teatama pädevatele ametiasutustele ja kõigi nende liikmesriikide ametivõimudele, kus ta oma osakuid turustab.Artikkel 38Avatud investeerimisfondi (UCITS) vara hindamise ning tema osakute müügi- või väljalaskekursi ja tagasiostu- või tagasivõtukursi arvutamise reeglid tuleb sätestada seaduse, fonditingimuste või investeerimisühingu põhikirjaga.Artikkel 39Lepingulise fondi või investeerimisühingu tulude jaotamine või reinvesteerimine toimub kooskõlas seaduse ja fonditingimuste või investeerimisühingu põhikirjagaga.Artikkel 40Avatud investeerimisfondi (UCITS) osakut ei tohi välja lasta juhul, kui väljalaske puhasväärtuse ekvivalent pole tavapärase tähtaja jooksul avatud investeerimisfondi (UCITS) varasse laekunud. See säte ei välista tasuta osakute jaotamist.Artikkel 411. Ilma et see piiraks artiklite 19 ja 21 kohaldamist, ei tohi:- investeerimisühing ega- fondivalitseja või lepingulise fondi nimel tegutsev depoopankanda laene ega tegutseda kolmanda isiku tagajana.2. Lõige 1 ei takista neil ettevõtjatel omandada täielikult väljamaksmata vabalt kaubeldavaid väärtpabereid.Artikkel 42Vabalt kaubeldavate väärtpaberite katteta müügiga ei tohi tegelda:- investeerimisühing ega- fondivalitseja või lepingulise fondi nimel tegutsev depoopank.Artikkel 43Seaduse või fonditingimustega sätestatakse tasud ja kulud, mis fondivalitseja on volitatud lepingulisele fondile määrama, ja selliste tasude väljaarvutamise viis.Seaduse või investeerimisühingu põhikirjaga tuleb ette näha kulu liik, mis äriühing peab maksma.VIII JAGUErisätted, mida kohaldatakse avatud investeerimisfondide (UCITS) suhtes, kes ei turusta oma osakuid mitte selles liikmesriigis, kus nad paiknevad, vaid teistes liikmesriikidesArtikkel 441. Avatud investeerimisfond (UCITS), kes turustab oma osakuid mõnes teises liikmesriigis, peab järgima selles riigis kehtivaid õigus- ja haldusnorme, mis ei kuulu käesoleva direktiiviga reguleeritavasse valdkonda.2. Avatud investeerimisfondid (UCITS) võivad reklaamida oma osakuid liikmesriigis, kus neid turustatakse. Nad peavad järgima selles riigis reklaamitegevust reguleerivaid sätteid.3. Lõigete 1 ja 2 sätteid tuleb kohaldada diskrimineerimiseta.Artikkel 45Artiklis 44 tähendatud juhul tuleb avatud investeerimisfondil (UCITS) kooskõlas selles liikmesriigis kehtivate õigus- ja haldusnormidega, kus osakuid turustatakse, võtta muu hulgas vajalikke meetmeid kindlustamaks selles riigis kättesaadavad võimalused osakuomanikele maksete tegemiseks, osakute tagasiostmiseks või tagasivõtmiseks ning info saamiseks, mida avatud investeerimisfondid (UCITS) on kohustatud osakuomanikele andma.Artikkel 46Kui avatud investeerimisfond (UCITS) kavatseb osakuid turustada liikmesriigis, kus ta ei paikne, vaid mõnes teises liikmesriigis, peab ta kõigepealt informeerima pädevaid ametiasutusi ja selle teise liikmesriigi ametivõime. Ta peab samal ajal teise liikmesriigi ametivõimudele saatma:- pädevate ametiasutuste kinnituse selle kohta, et ta täidab käesoleva direktiiviga kehtestatud tingimusi,- oma fonditingimused või põhikirja,- emissiooniprospekti,- viimase aastaaruande ja mis tahes hilisema poolaasta-aruande, kui see on asjakohane,- selles teises liikmesriigis osakute turustamiseks sõlmitud kokkulepete üksikasjad.Avatud investeerimisfond (UCITS) võib alustada oma osakute turustamist selles teises liikmesriigis kaks kuud pärast sellist teatist juhul, kui asjassepuutuva liikmesriigi ametivõimud ei teata põhjendatud otsust, mis on tehtud enne eespoolnimetatud kahe kuu möödumist, et osakute turustamiseks sõlmitud kokkulepped on vastuolus artikli 44 lõike 1 ja artikli 45 sätetega.Artikkel 47Kui avatud investeerimisfond (UCITS) ei turusta oma osakuid selles liikmesriigis, kus ta paikneb, vaid mõnes teises liikmesriigis, siis peab ta vähemalt ühes selle teise liikmesriigi riigikeeles ja järgides selle liikmesriigi vastavaid menetlusi levitama dokumente ja infot, mis tuleb avaldada selles liikmesriigis, kus ta paikneb.Artikkel 48Avatud investeerimisfond (UCITS) võib ühenduses tegutsemiseks kasutada sedasama üldnimetust (näiteks investeerimisühing või lepinguline fond), mida ta kasutab liikmesriigis, kus ta asub. Võimaliku segaduse korral võib liikmesriik, kus avatud investeerimisfond (UCITS) oma osakuid turustab, selguse huvides nõuda nimega kaasnevaid, selgitavaid lisaandmeid.IX JAGUTegevuslubade ja järelevalve eest vastutavaid ametiasutusi puudutavad sättedArtikkel 491. Liikmesriigid määravad ametiasutused, kes peavad täitma käesoleva direktiiviga sätestatud kohustused. Nad informeerivad sellest komisjoni, näidates ära kohustuste jaotumise.2. Lõikes 1 tähendatud ametiasutused peavad olema riigiasutused või riigiasutuste poolt määratud organid.3. Selle riigi ametiasutused, kus avatud investeerimisfond (UCITS) asub, on pädevad järelevalvet korraldama avatud investeerimisfondi (UCITS) üle. VIII jaos sätestatu järgimist on pädevad kontrollima siiski selle riigi ametiasutused, kus avatud investeerimisfond (UCITS) kooskõlas artikliga 44 oma osakuid turustab.4. Asjassepuutuvatele ametiasutustele tuleb anda kõik ülesannete täitmiseks vajalikud volitused.Artikkel 501. Artiklis 49 tähendatud liikmesriikide ametiasutused teevad oma ülesannete täitmisel tihedat koostööd ja peavad ainuüksi sel eesmärgil edastama üksteisele kogu nõutava info.2. Liikmesriigid kannavad hoolt, et kõigi artiklis 49 tähendatud ametiasutuste teenistujate ja endiste teenistujate suhtes kehtib kohustus hoida ametisaladust. See tähendab, et teenistusülesannete täitmise käigus saadud konfidentsiaalset infot tohib avaldada isikutele või ametiasutustele ainult seadusega sätestatud korras.3. Lõige 2 ei välista siiski käesolevas direktiivis sätestatud infoedastamist artiklis 49 tähendatud eri liikmesriikide ametiasutuste vahel. Selliselt vahetatav info langeb infot saavate organite teenistujate või endiste teenistujate ametisaladuse hoidmise kohustuse alla.4. Välja arvatud kriminaalasju, võib infot saav artiklis 49 tähendatud liiki ametiasutus kasutada seda infot ainult oma teenistusülesannete täitmisel või haldusvaidluste või oma tegevusega seostuvate kohtumenetluste raames.Artikkel 511. Artiklis 49 tähendatud ametiasutused peavad põhjendama igat tegevusluba keelavat ja igat eitavat otsust, mis tehakse käesoleva direktiivi rakendamiseks üldisi meetmeid võttes ning põhjendusetaotlejatele edastama.2. Liikmesriigid kannavad hoolt, et kooskõlas käesoleva direktiiviga õigus- ja haldusnormide alusel tehtud avatud investeerimisfonde (UCITS) puudutavaid otsuseid on õigus kohtusse kaevata; sama kehtib juhul, kui avatud investeerimisfondi (UCITS) tegevusloa taotlusele, mis sisaldab kogu kehtivatele sätetega nõutavat infot, ei järgne otsust kuue kuu jooksul arvestades taotluse esitamisest.Artikkel 521. Ainult selle liikmesriigi asutustel, kus avatud investeerimisfond (UCITS) asub, on õigus tema suhtes meetmeid võtta, juhul kui ettevõte rikub õigus- ja haldusnorme või investeerimisfondi eeskirjas või investeerimisühingu põhikirjas sätestatud norme.2. Selle liikmesriigi asutused, kus avatud investeerimisfondi (UCITS) osasid turustatakse, võivad siiski tema suhtes meetmeid võtta, juhul kui ettevõte rikub VIII jao sätteid.3. Selle liikmesriigi asutused, kus avatud investeerimisfond (UCITS) paikneb, peavad avatud investeerimisfondi (UCITS) tegevusloast ilma jätvast otsusest või tema suhtes võetud muudest tõsistest meetmetest või igast tema suhtes rakendatavast tagasiostu või tagasivõtu peatamisest viivitamata teatama nende liikmesriikide asutustele, kus kõnealuse avatud investeerimisfondi (UCITS) osasid turustatakse.X JAGUKontaktkomiteeArtikkel 531. Komisjoni juurde moodustatakse kontaktkomitee (edaspidi "komitee"). Komitee ülesanded on:a) hõlbustada, ilma et see piiraks asutamislepingu artiklite 169 ja 170 kohaldamist, käesoleva direktiivi kooskõlastatud rakendamist korrapäraselt toimuvate konsultatsioonide abil kohaldamise käigus ilmnevais praktilistes probleemides, mille üle arvamuste vahetamist peetakse kasulikuks;b) hõlbustada konsultatsioone liikmesriikide vahel rangemate nõuete või lisanõuete üle, mida nad võivad kooskõlas artikli 1 lõikega 7 vastu võtta, või tingimuste üle, mida nad võivad vastu võtta kooskõlas artiklitega 44 ja 45;c) vajaduse korral nõustada komisjoni käesolevasse direktiivi tehtavate lisanduste ja muudatuste asjus.2. Komitee ülesannete hulka ei kuulu artiklis 49 tähendatud asutuste üksikjuhtudel tehtud otsuste asjakohasuse hindamine.3. Komitee moodustatakse liikmesriikide poolt määratud isikutest ja komisjoni esindajatest. Esimees on komisjoni esindaja. Sekretariaaditeenuste eest hoolitseb komisjon.4. Komitee koosolekud kutsub kokku komitee esimees kas omal algatusel või liikmesriigi delegatsiooni taotlusel. Komitee koostab oma töökorra.XI JAGUÜleminekusätted, kõrvalekalded ja lõppsättedArtikkel 54Üksnes Taani avatud investeerimisfondide (UCITS) puhul käsitletakse Taanis väljalastud pantebreve'i artikli 19 lõike 1 punktis b tähendatud vabalt kaubeldavate väärtpaberite ekvivalendina.Artikkel 55Kõrvale kaldudes artikli 7 lõikest 1 ja artikli 14 lõikest 1 võivad pädevad asutused lubada nendel avatud investeerimisfondidel (UCITS), millel kooskõlas riigi siseõigusega oli käesoleva direktiivi vastuvõtmise kuupäeval kaks või enam depoopanka, säilitada olemasolev arv depoopanku juhul, kui need pädevad asutused saavad tagatise, et artikli 7 lõike 3 ja artikli 14 lõike 3 alusel ette nähtud ülesandeid tegelikult täidetakse.Artikkel 561. Kõrvale kaldudes artiklist 6 võivad liikmesriigid anda fondivalitsejatele loa välja lasta esitajasertifikaate, mis esindavad teiste äriühingute registreeritud väärtpabereid.2. Liikmesriigid võivad anda nendele fondivalitsejatele, kes käesoleva direktiivi vastuvõtmise kuupäeval arendavad artiklis 6 sätestatu kõrval ka muud tegevust, anda loa seda äritegevust jätkata viie aasta jooksul arvates kõnealusest kuupäevast.Artikkel 571. Liikmesriigid rakendavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud meetmed hiljemalt 1. oktoobril 1989. Nad informeerivad sellest viivitamata komisjoni.2. Liikmesriigid võivad käesoleva direktiivi rakendamise kuupäeval olemasolevatele avatud investeerimisfondidele (UCITS) anda uute siseriiklike õigusnormide täitmiseks aega kuni 12 kuud alates kõnealusest kuupäevast.3. Kreeka Vabariigil ja Portugali Vabariigil lubatakse käesoleva direktiivi rakendamine edasi lükata hiljemalt 1. aprillini 1992.Üks aasta enne seda kuupäeva esitab komisjon nõukogule aruande direktiivi rakendamise käigu ja kõigi raskuste kohta, millega Kreeka Vabariik või Portugali Vabariik võivad direktiivi rakendamise käigus kokku puutuda esimeses lõigus tähendatud kuupäevaks.Komisjon teeb vajaduse korral nõukogule ettepaneku pikendada direktiivi rakendamise tähtaega kõige rohkem nelja aasta võrra.Artikkel 58Liikmesriigid tagavad, et nad edastavad komisjonile nende poolt käesolevas direktiivis käsitletud valdkonnas vastu võetavate põhiliste õigus- ja haldusnormide tekstid.Artikkel 59Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 20. detsember 1985Nõukogu nimeleesistujaR. Krieps[1] EÜT C 171, 26.7.1976, lk 1.[2] EÜT C 57, 7.3.1977, lk 31.[3] EÜT C 75, 26.3.1977, lk 10.[4] EÜT L 126, 12.5.1984, lk 20.--------------------------------------------------LISALOEND A1.Info lepingulise fondi kohta | 1.Info fondivalitseja kohta | 1.Info investeerimisühingu kohta |1.1.Nimi | 1.1.Nimetus või ärinimi, õiguslik vorm, registrisse kantud asukoht ja peakontor, kui see erineb registrisse kantud asukohast. | 1.1.Nimetus või ärinimi, õiguslik vorm, registrisse kantud asukoht ja peakontor, kui see erineb registrisse kantud asukohast. |1.2.Lepingulise fondi asutamiskuupäev. Tegevuse tähtaeg, kui see on piiratud. | 1.2.Fondivalitseja asutamise kuupäev. Tegevuse tähtaeg, kui see on piiratud. | 1.2.Investeerimisühingu asutamise kuupäev. Tegevuse tähtaeg, kui see on piiratud. || 1.3.Kui fondivalitseja haldab teisi lepingulisi fonde, siis need teised lepingulised fondid. | |1.4.Koht, kust on võimalik saada fonditingimusi, kui seda pole lisatud, ning perioodilisi aruandeid. | | 1.4.Koht, kust võib saada investeerimisühingu põhikirja, kui seda pole lisatud, ning perioodilisi aruandeid. |1.5.Lühiandmed lepingulise fondi suhtes kohaldatava maksusüsteemi kohta, kui need puudutavad osakuomanikke. Andmed selle kohta, kas tehakse mahaarvatisi avatud investeerimisfondi poolt osakuomanikele makstavalt tulult ja kapitali kasvutulult. | | 1.5.Lühiandmed investeerimisühingu suhtes kohaldatava maksusüsteemi kohta, kui need puudutavad osakuomanikke. Andmed selle kohta, kas tehakse mahaarvatisi investeerimisühingu poolt osakuomanikele makstavalt tulult ja kapitali kasvutulult. |1.6.Raamatupidamisarvestuse kuupäev ja tulu jaotamise sagedus. | | 1.6.Raamatupidamisarvestuse kuupäev ja tulu jaotamise sagedus. |1.7.Artiklis 31 tähendatud raamatupidamisandmete auditeerimise eest vastutavate isikute nimed. | | 1.7.Artiklis 31 tähendatud raamatupidamisandmete auditeerimise eest vastutavate isikute nimed. || 1.8.Fondivalitseja haldus-, juhtimis- ja järelevalveorganite liikmete nimed ja ametid. Andmed nende põhitegevuse kohta väljaspool fondivalitsejat, kui see on tähtis fondivalitseja seisukohalt. | 1.8.Investeerimisühingu haldus-, juhtimis- ja järelevalveorganite liikmete nimed ja ametid. Andmed nende põhitegevuse kohta väljaspool investeerimisühingut, kui see on tähtis investeerimisühingu seisukohast. || 1.9.Märgitud kapitali suurus, sissemakstud kapitali nimetamisega. | 1.9.Kapital |1.10.Andmed osakute liikide ja põhitunnuste kohta, eelkõige:õiguse liik (asja-, võlanõude- või muu õigus), mida osak esindab,originaalväärtpaberid või sertifikaadid omandiõigust tõendavate dokumentidena; kanne registris või raamatupidamiskontos,osakute tunnused: nimelised või esitajaosakud. Mis tahes esineda võivad väärtpaberite klassid,osakuomanike hääleõiguste kirjeldus, kui need on olemas,asjaolud, mille puhul võib otsustamisele tulla lepingulise fondi likvideerimine ja likvideerimise kord, eelkõige seoses osakuomanike õigustega. | | 1.10.Andmed osakute liikide ja põhitunnuste kohta, eelkõige:originaalväärtpaberid või sertifikaadid omandiõigust tõendavate dokumentidena; kanne registris või raamatupidamiskontos,osakute tunnused: nimelised või esitajaosakud. Mis tahes esineda võivad väärtpaberite klassid,osakuomanike hääleõiguste kirjeldus,asjaolud, mille puhul võib otsustamisele tulla investeerimisühingu likvideerimine ja likvideerimise kord, eelkõige seoses osakuomanike õigustega. |1.11.Võimaluse korral väärtpaberibörsid või turud, kus osakuid noteeritakse või nendega kaubeldakse. | | 1.11.Võimaluse korral väärtpaberibörsid või turud, kus osakuid noteeritakse või nendega kaubeldakse. |1.12.Osakute väljalaskmise ning müümise kord ja tingimused. | | 1.12.Osakute väljalaskmise ning müümise kord ja tingimused. |1.13.Osakute tagasiostmise ja tagasivõtmise kord ja tingimused ning asjaolud, mille puhul tagasiostmine ja tagasivõtmine võidakse peatada. | | 1.13.Osakute tagasiostmise ja tagasivõtmise kord ja tingimused ning asjaolud, mille puhul tagasiostmine ja tagasivõtmine võidakse peatada. |1.14.Kasumi kindlakstegemise ja kasutamise reeglite kirjeldus. | | 1.14.Kasumi kindlakstegemise ja kasutamise reeglite kirjeldus. |1.15.Lepingulise fondi investeerimiseesmärgid, kaasa arvatud selle finantseesmärgid (näiteks kapitali kasv või tulu), investeerimispoliitika (näiteks spetsialiseerumine geograafilisele alale või majandussektorile), selle investeerimispoliitika mis tahes piirangud ning mis tahes metoodika, vahendid või krediidivõime, mida lepingulise fondi juhtimises võib kasutada. | | 1.15.Investeerimisühingu investeerimiseesmärgid, kaasa arvatud selle finantseesmärgid (näiteks kapitali kasv või tulu), investeerimispoliitika (näiteks spetsialiseerumine geograafilisele alale või majandussektorile), selle investeerimispoliitika mis tahes piirangud ning mis tahes metoodika, vahendid või krediidivõime, mida investeerimisühingu juhtimises võib kasutada. |1.16.Vara hindamise reeglid. | | 1.16.Vara hindamise reeglid. |1.17.Osakute müügi- või väljalaskehinna ning tagasiostu- või tagasivõtuhinna määramine, eelkõige:nende hindade arvutamise meetod ja sagedus,info osakute müümise või väljalaskmise ning tagasiostmise või tagasivõtmisega seotud kulude kohta,nende hindade avaldamise, viis, koht ja sagedus. | | 1.17.Osakute müügi- või väljalaskehinna ning tagasiostu- või tagasivõtuhinna määramine, eelkõige:nende hindade arvutamise meetod ja sagedus,info osakute müümise või väljalaskmise ning tagasiostmise või tagasivõtmisega seotud kulude kohta,nende hindade avaldamise, viis, koht ja sagedus. [1] |1.18.Info lepingulise fondi poolt fondivalitsejale, depoopangale või kolmandatele isikutele tasu maksmise ning kulude hüvitamise viisi, suuruse ja väljaarvutamise kohta. | | 1.18.Info investeerimisühingu poolt oma direktoritele ja haldus-, juht- ja järelevalveorganite liikmetele, depoopangale või kolmandatele isikutele makstava tasu maksmise ja kulude hüvitamise viisi, suuruse ja väljaarvutamise kohta. |2. Info depoopanga kohta:2.1. nimetus või ärinimi, õiguslik vorm, registrisse kantud asukoht ja peakontor, kui see erineb registrisse kantud asukohast;2.2. põhitegevus.3. Info konsultatsioonifirmade või väljaspool äriühingut olevate nõunike kohta investeeringute alal, kes nõustavad lepingu alusel, mille eest tasutakse vabalt kaubeldavatesse väärtpaberitesse avatud investeerimisfondide (UCITS) varast:3.1. konsultatsioonifirma nimetus või ärinimi või nõuniku nimi;3.2. fondivalitseja või investeerimisühinguga sõlmitud lepingu olulised tingimused, mis võivad olla osakuomanikele tähtsad, välja arvatud tasustamist puudutavad tingimused;3.3. muu oluline tegevus.4. Info osakuomanikele väljamaksete tegemise korra, osakute tagasiostmise või tagasivõtmise ja avatud investeerimisfondi (UCITS) puudutava info kättesaadavaks tegemise kohta. Sellist infot tuleb igal juhul anda liikmesriigis, kus avatud investeerimisfond (UCITS) paikneb. Juhul, kui osakuid turustatakse mõnes teises liikmesriigis, antakse seda liikmesriiki puudutavat infot lisaks seal avaldatavas emissiooniprospektis.LOEND BInfo, mis peab sisalduma perioodilistes aruannetesI. Bilanss- vabalt kaubeldavad väärtpaberid,- artikli 19 lõike 2 punktis b tähendatud liiki võlakohustused,- pangakonto saldod,- muu vara,- vara kogumaksumus,- kohustused,- vara puhasmaksumus.II. Ringluses olevate osakute arvIII. Vara puhasmaksumus osaku kohtaIV. Väärtpaberiportfell, järgmiselt liigitatuna:a) väärtpaberibörsil ametlikult noteeritud vabalt kaubeldavad väärtpaberid;b) vabalt kaubeldavad väärtpaberid, millega kaubeldakse mõnel teisel reguleeritud turul;c) artikli 19 lõike 1 punktis d tähendatud liiki hiljuti välja lastud vabalt kaubeldavad väärtpaberid;d) artikli 19 lõike 2 punktis a tähendatud muud liiki vabalt kaubeldavad väärtpaberid;e) kooskõlas artikli 19 lõike 2 punktiga b võrdväärsena käsitletavad võlakohustused;analüüsituna kõige sobivamate kriteeriumide alusel, silmas pidades avatud investeerimisfondide (UCITS) investeerimispoliitikat (näiteks majanduslike, geograafiliste ja valuutakriteeriumide alusel) kui netovara protsenti; iga eespoolnimetatud investeeringu puhul tuleks ära nimetada osak, mida ta esindab avatud investeerimisfondi (UCITS) vara kogumaksumuses.Andmed väärtpaberiportfelli struktuuri muutumiste kohta aruandeperioodil.V. Andmed avatud investeerimisfondi (UCITS) vara arengu kohta aruande perioodil, kaasa arvatud:- investeeringute tulu,- muu tulu,- juhtimiskulud,- depoopanga kulud,- muud kulud ja maksud,- puhastulu,- tulude jaotamine ning reinvesteeritud tulu,- kapitalikonto muutused,- investeeringute kallinemine või odavnemine,- mis tahes muud avatud investeerimisfondi (UCITS) vara ja kohustusi mõjutavad muutused.VI. Võrdlustabel kolme viimase majandusaasta kohta, kuhu iga majandusaasta lõpul lisatakse iga majandusaasta kohta:- kogu vara puhasmaksumus,- vara puhasmaksumus osaku kohta.VII. Andmed avatud investeerimisfondi (UCITS) aruandeperioodi kestel artikli 21 tähenduses sooritatud tehingutest tuleneva börsikohustuste summa kohta tehinguliikide järgi.[1] Käesoleva direktiivi artikli 14 lõikes 5 mõeldud investeerimisühingud näitavad ära ka:- osakute puhasmaksumuse arvutamise meetodi ja sageduse,- selle väärtuse avaldamise viisi, koha ja sageduse,- väärtpaberibörsi turustavas riigis, mille noteering määrab selles riigis börsiväliste tehingute hinna.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv, 7. juuni 1984, millega muudetakse lisasid direktiivis 77/96/EMÜ keeritsusside (Trichinella spiralis) kontrolli kohta värske kodusealiha impordil kolmandatest riikidest

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31984L0319

Euroopa Liidu Teataja L 167 , 27/06/1984 Lk 0034 - 0043 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 17 Lk 0185  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 31 Lk 0083  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 17 Lk 0185  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 03 Köide 31 Lk 0083

		Komisjoni direktiiv,7. juuni 1984,millega muudetakse lisasid direktiivis 77/96/EMÜ keeritsusside (Trichinella spiralis) kontrolli kohta värske kodusealiha impordil kolmandatest riikidest(84/319/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1976. aasta direktiivi 77/96/EMÜ keeritsusside (Trichinella spiralis) kontrolli kohta värske kodusealiha impordil kolmandatest riikidest, [1] viimati muudetud direktiiviga 83/91/EMÜ, [2] eriti selle artiklit 8,ning arvestades, et:hiljutised uuringud on võimaldanud välja arendada teatavad meetodid keeritsusside kindlakstegemiseks sealihas; nende meetodite usaldusväärsus tervisekaitse seisukohast on võrdväärne olemasolevate meetodite omaga; sellepärast tuleks direktiivi 77/96/EMÜ I lisasse teha asjakohased täiendused;keeritsussikontrolli hõlbustamiseks tuleks lubada kolmandatel riikidel ja liikmesriikidel valida ettenähtud uuringumeetodite vahel;tuleks teha teatavad tehnilised kohandused praegusel ajal kohaldatavatesse keeritsussikontrolli meetoditesse ning nende nõuete suhtes, millele keeritsusside kontrolliga tegelevad laborid peavad vastama;käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on alalise veterinaarkomitee arvamusega kooskõlas,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 77/96/EMÜ muudetakse vastavalt lisas sätestatule.Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. jaanuaril 1985. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 7. juuni 1984Komisjoni nimelkomisjoni liigePoul Dalsager[1] EÜT L 26, 31.1.1977, lk 67.[2] EÜT L 59, 5.3.1983, lk 34.--------------------------------------------------LISAA. Lisa muudetakse järgmiselt:1. II jaotise punktis a:- kümnes taane asendatakse järgmisega:"sobiva valgusallikaga varustatud stereomikroskoop (suurendus 15-40 ×),"- viimane taane asendatakse järgmisega:"tehisseedevedelik, mis on valmistatud järgmiselt:10 g pepsiini (80 ü/g FIP: Fédération internationale de pharmacie), 5 ml HCl (vähemalt 37 %), segu mahtu suurendatakse kraanivett lisades ühe liitrini."2. III jaotis asendatakse järgmisega:"III. KOONDPROOVIDE TEHISSEEDE MEETODa) Seadmed, vahendid ja reaktiivid- nuga ja pintsett proovide võtmiseks,- hakkmasin, mille perforatsioonide läbimõõt on 2-3 mm,- 3-liitrine Erlenmeyeri kolb kummist või puuvillast korgiga,- kooniline jaotuslehter mahutavusega 2000 ml,- tavaline statiiv, millel on ligikaudu 28 cm pikkune A-alus ja 80 cm pikkune vars,- ligikaudu 10-11 cm läbimõõduga rõngas, mida saab kinnitada statiivi külge,- lamedate mokkadega näpits (23 × 40 mm), mida saab topeltühendusega kinnitada statiivi külge,- messingist või roostevabast terasest võrguga sõel (võrgusilma suurus 177), mille välisläbimõõt on 11 cm,- lehter siseläbimõõduga vähemalt 12 cm,- 100 milliliitrised klaasist mõõtesilindrid,- sobiva valgusallikaga varustatud stereomikroskoop (suurendus 15-40 ×) või sobiva valgusallikaga varustatud trihhinelloskoop, millel on horisontaallaud kompressooriumi tarvis,- trihhinelloskoobi kasutamise korral vastsete loendamisanum, mida võib kirjeldada järgmiselt:vastsete loendamisanum valmistatakse 3 mm paksustest akrüülplaatidest järgmisel viisil:i) anuma põhja pindala on 180 × 40 mm, mis on märkimise teel ruutudeks jagatud,ii) külgede suurus on 230 × 20 mm,iii) otsa suurus on 40 × 20 mm. Põhi ja otsad tuleks paigutada külgede vahele, nii et moodustub anum, mille mõlemas otsas on väikesed sangad. Põhja ülemine pool tuleks tõsta 7-9 mm kõrgusele raami alumisest pinnast, mille moodustavad küljed ja otsad. Detailid tuleks kinnitada materjali jaoks sobiva liimiga,- stereomikroskoobi kasutamise korral Petri tassid, mille läbimõõt on 9 cm ja mille põhja alapinnale on terava instrumendi abil märgitud 10 × 10 mm suurused ruudukujulised kontrollpiirkonnad,- 10-liitrised konteinerid, mida kasutatakse positiivsete tulemuste korral seadmete ja vahendite desinvadeerimiseks näiteks formaliiniga töötlemise teel ning ülejäänud tehisseedevedeliku jaoks,- kontsentreeritud (37 %) soolhape,- pepsiin tugevusega 1 : 10000 NF (US National Formulary)ehk 1 : 12500 BP (British Pharmacopoea)ehk 2000 FIP (Fédération internationale de pharmacie),- alused, millest igaühele mahub 50 ligikaudu 2 grammist proovi,- kaal täpsusega 0,1 g.b) Proovide võtmine1. Tervikrümpade korral tuleb võtta vähemalt 2 grammine proov diafragmasäärest lihase ja kõõluse ühinemiskohast. Kui diafragmasääred ei ole säilinud, tuleb võtta sama suur proov vahelihase roide- või rinnakuosast või keele- või mälurlihastest või kõhulihastest.2. Lõigatud tükiliha korral tuleb võtta vähemalt 2 grammine väherasvane proov luukonnalihastest, võimaluse korral luude või kõõluste juurest.c) Meetod1. i) Koondproovide täiskogum (100 proovi korraga)Sigadelt võetud igast 100 üksikproovist võetakse ligikaudu 1-grammine proov. Koondproov lastakse ühe korra läbi hakkmasina.Peenestatud liha paigutatakse 3-liitrisse Erlenmeyeri kolbi, lisades 7 g pepsiini, ligikaudu 2 liitrit kraanivett, mis on soojendatud temperatuurile umbes 40-41 °C, ning 25 ml kontsentreeritud soolhapet. Segu loksutatakse, et pepsiin lahustuks.Lahuse pH-määr on umbes 1,5-2.- Seedeks inkubeeritakse Erlenmeyeri kolbi ligikaudu neli tundi temperatuuril 40-41 °C. Inkubeerimise ajal loksutatakse kolbi korrapäraselt, vähemalt kaks korda tunnis.- Seedunud lahus filtreeritakse läbi sõela koonilisse 2-liitrisse jaotuslehtrisse ja jäetakse statiivi peale vähemalt üheks tunniks seisma.- Lehtrist lastakse mõõtesilindrisse kokku ligikaudu 45 ml lahust ning see jagatakse kolme Petri tassi vahel, mille põhjale peaksid olema märgitud ruudud, igasse tassi 15 ml lahust.- Igat Petri tassi uuritakse stereomikroskoobiga hoolikalt keeritsussivastsete suhtes.- Kui kasutatakse vastsete loendamisanumaid, jagatakse kõnealused 45 ml kahe loendamisanuma vahel ja neid uuritakse trihhinelloskoobiga.Keeritsussivastsed esinevad settes äratuntavate organismidena ning sageli võib leige vee korral täheldada spiraalsete organismide kokku- ja lahtikeerduvat liikumist.- Tehisseedele allutatud materjali tuleb uurida niipea, kui see on valmis. Mitte mingil juhul ei tohi uurimist edasi lükata järgmisele päevale.Kui tehisseedele allutatud materjal ei ole selginud või seda ei uurita 30 minuti jooksul pärast selle valmistamist, siis tuleb seda selitada järgmiselt. Lõplik proov mahuga 45 ml valatakse mõõtesilindrisse ja sellel lastakse 10 minutit seista. Selle aja möödudes imetakse välja 30 ml settepealset vedelikku ning allesjäänud 15 milliliitrile lisatakse nii palju kraanivett, et kokku tuleks 45 ml. Uue, 10 minutilise settimisaja möödudes imetakse välja 30 ml settepealset vedelikku ning allesjäänud 15 ml valatakse uurimiseks Petri tassi või vastsete loendamisanumasse. Mõõtesilindrit tuleks loputada 10 ml kraaniveega ning see loputusvesi tuleks uurimiseks lisada Petri tassis või vastsete loendamisanumas olevale proovile.ii) Vähem kui 100 proovist koosnevad koondproovidTäiskogumis 100 proovi suurusse koondproovi võidakse lisada kuni 15 üksikproovi ning neid võidakse uurida koos nende proovidega. Kui uuritakse rohkem kui 15 ja vähem kui 100 proovi, peaks tehisseedevedeliku kogus olema proportsionaalselt väiksem.2. Kui koondproovi uurimine annab positiivse või kahtlase tulemuse, tuleks igalt sealt vastavalt punktile b võtta veel 20 grammine proov. Need 20 grammised proovid viielt sealt tuleks koondada ning neid tuleks uurida eespool kirjeldatud meetodil. Sel teel uuritakse läbi proovid 20 viiesealiselt rühmalt. Kui viie sea koondproovist leitakse keeritsusse, tuleks selle rühma igalt sealt võtta veel 20 grammine proov ja igat proovi tuleks eraldi uurida eespool kirjeldatud meetodil."3. Lisatakse IV, V ja VI jaotis, mille tekst on järgmine:"IV. MEHAANILISE ABIGA KOONDPROOVIDE TEHISSEEDE MEETOD/SETITUSMENETLUSa) Seadmed, vahendid ja reaktiivid- nuga või käärid proovide lõikamiseks,- märkimise teel 50 ruuduks jagatud alused, millest igaühele mahub ligikaudu 2 g liha,- Stomacheri aparaat (Stomacher Lab-blender 3500 mudel Thermo),- Stomacheri aparaadile sobivad plastikkotid,- koonilised 2-liitrised jaotuslehtrid, eelistatavalt sellised, mis on varustatud teflonist turvakorkidega,- rõngaste ja klambritega varustatud statiivid,- roostevabast terasest võrguga sõelad, mille võrgutihedus on 177 mikronit ja mille välisläbimõõt on 11 cm,- sõelade hoidmiseks lehtrid, mille siseläbimõõt on vähemalt 12 cm,- 100 milliliitrised klaasist mõõtesilindrid,- 25 milliliitrine dosaator,- 3-liitrised keeduklaasid,- lusikas või klaaspulk tehisseedevedeliku segamiseks mensuuris,- plastiksüstal ja imemistoru,- 6 g mõõtelusikas,- termomeeter täpsusega ± 0, 5 °C ja mõõtevahemikuga 1-100 °C,- vibraator, nt elektripardel, mille otsik on eemaldatud,- ajarelee, mis lülitub sisse ja välja üheminutiliste intervallidega,- sobiva valgusallikaga varustatud trihhinelloskoop horisontaallauaga või stereomikroskoop,- trihhinelloskoobi kasutamise korral vastsete loendamisanum, mis on valmistatud 3 mm paksustest akrüülplaatidest järgmiselt:i) anuma põhja pindala on 180 × 40 mm, mis on märkimise teel ruutudeks jagatud,ii) külgede suurus on 230 × 20 mm,iii) otsa suurus on 40 × 20 mm. Põhi ja otsad tuleks paigutada külgede vahele, nii et moodustub anum, mille mõlemas otsas on väikesed sangad. Põhja ülemine pool tuleks tõsta 7-9 mm kõrgusele raami alumisest pinnast, mille moodustavad küljed ja otsad. Detailid tuleks kinnitada materjali jaoks sobiva liimiga,- stereomikroskoobi kasutamise korral Petri tassid, mille läbimõõt on 9 cm ja mille põhja alapinnale on terava instrumendi abil märgitud 10 × 10 mm suurused ruudukujulised kontrollpiirkonnad,- soolhappe 17,5 % lahus,- pepsiin tugevusega 1 : 10000 NF (US National Formulary)ehk 1 : 12500 BP (British Pharmacopoea)ehk 2000 FIP (Fédération internationale de pharmacie),- 10-liitrised konteinerid, mida kasutatakse positiivsete tulemuste korral seadmete ja vahendite desinvadeerimiseks näiteks formaliiniga töötlemise teel ning ülejäänud tehisseedevedeliku jaoks,- kaal täpsusega 0,1 g.b) Proovide võtmine1. Tervikrümpade korral tuleb võtta vähemalt 2 grammine proov diafragmasäärest lihase ja kõõluse ühinemiskohast. Kui diafragmasääred ei ole säilinud, tuleb võtta sama suur proov vahelihase roide- või rinnakuosast või keele- või mälurlihastest või kõhulihastest.2. Lõigatud tükiliha korral tuleb võtta vähemalt 2 grammine väherasvane proov luukonnalihastest, võimaluse korral luude või kõõluste juurest.c) Meetod1. Tehisseedemenetlusi) Proovide täiskogum (100 proovi korraga)- Stomacher Lab-blender 3500 tuleks varustada kahekordse plastikkotiga ning valida temperatuur 40-41 °C.- Sisemisse plastikkotti valatakse 1,5 liitrit temperatuurini 32-35 °C soojendatud vett ning soojendatakse see temperatuurini 40-41 °C.- Seejärel lisatakse kotis olevale veele 25 ml soolhappe 17,5 % lahust.- Seejärel lisatakse 100 ligikaudu 1-grammist proovi (temperatuuriga 25-30 °C), mis on võetud igast üksikproovist vastavalt punktile b.- Lõpuks lisatakse 6 g pepsiini. Sellest lisamisjärjestusest tuleb rangelt kinni pidada, et vältida pepsiini lagunemist.- Seejärel töödeldakse plastikkoti sisu 25 minutit Stomacheri aparaadiga.- Seejärel eemaldatakse plastikkott Stomacheri aparaadist ning tehisseedevedelik kurnatakse läbi sõela 3-liitrisesse keeduklaasi.- Plastikkott loputatakse ligikaudu 100 ml veega, mida seejärel kasutatakse sõela loputamiseks ning mis lõpuks lisatakse keeduklaasis olevale filtraadile.Täiskogumis 100 proovi suurusse koondproovi võidakse lisada kuni 15 üksikproovi ning neid võidakse uurida koos nende proovidega.ii) Vähem kui 100 proovist koosnevad koondproovid- Stomacher Lab-blender 3500 tuleks varustada kahekordse plastikkotiga ning valida temperatuur 40-41 °C.- Tehisseedevedeliku valmistamiseks segatakse umbes poolteist liitrit vett 25 ml soolhappe 17,5 % lahusega. Lisatakse 6 g pepsiini ja kogu vedelik segatakse temperatuuril 40-41 °C. Sellest lisamisjärjestusest tuleb rangelt kinni pidada, et vältida pepsiini lagunemist.- Tehisseedevedelikust mõõdetakse välja maht, mis vastab 15 milliliitrile ühe grammi lihaproovi kohta (näiteks 30 proovi jaoks vajalik maht on 30 × 15 ml ehk 450 ml), ning valatakse see kahekordse plastikkoti sisemisse kotti koos ligikaudu 1-grammiste lihaproovidega (temperatuuriga 25-30 °C), mis on võetud igast üksikproovist vastavalt punktile b.- Välimisse kotti valatakse vett, mille temperatuur on ligikaudu 41 °C nii, et vedeliku maht kahes kotis kokku on poolteist liitrit.- Seejärel töödeldakse plastikkoti sisu 25 minutit Stomacheri aparaadiga.- Seejärel eemaldatakse plastikkott Stomacheri aparaadist ning tehisseedevedelik kurnatakse läbi sõela 3-liitrisesse keeduklaasi.- Plastikkott loputatakse ligikaudu 100 ml veega, mida seejärel kasutatakse sõela loputamiseks ning mis lõpuks lisatakse keeduklaasis olevale filtraadile.2. Vastsete eraldamine setitamise teel- Tehisseedevedelikule lisatakse jääd (300-400 g jäähelbeid, -laaste või purustatud jääd) nii, et vedeliku kogumaht suureneb umbes 2 liitrini. Seejärel segatakse tehisseedevedelikku, kuni jää on sulanud.Väiksemate koondproovide korral (vt alapunkti 1 alapunkt ii) peaks jääkogus olema vastavalt väiksem.- Jahutatud tehisseedevedelik valatakse 2-liitrisesse jaotuslehtrisse, mis on varustatud lisaklambri abil kinnitatud vibraatoriga.- Setitamiseks allutatakse jaotuslehter 30 minuti jooksul vaheaegadega vibratsioonile, st üheminutilisele vibratsioonile järgneb üheminutiline paus.- 30 minuti möödudes lastakse 60milliliitrine setteproov kiiresti 100 ml mahutavusega mõõtesilindrisse. (Pärast kasutamist loputatakse lehtrit puhastuslahusega.)- 60 ml proovil lastakse vähemalt 10 minutit seista, seejärel tuleks settepealne vedelik eemaldada imemise teel, jättes alles 15 ml suuruse proovi, mida uuritakse vastsete suhtes.- Imemiseks võib kasutada plastiktoruga varustatud ühekorrasüstalt.Toru pikkus peaks olema selline, et kui süstla pea toetub mõõtesilindri servale, jääb mõõtesilindrisse 15 ml.- Allesjäänud 15 ml valatakse vastsete loendamisanumasse või kahte Petri tassi ning seda uuritakse vastavalt trihhinelloskoobi või stereomikroskoobi abil.- Tehisseedele allutatud materjali tuleb uurida niipea, kui see on valmis. Mitte mingil juhul ei tohi uurimist edasi lükata järgmisele päevale.Kui tehisseedele allutatud materjal ei ole selginud või seda ei uurita 30 minuti jooksul pärast selle valmistamist, siis tuleb seda selitada järgmiselt. Lõplik proov mahuga 60 ml valatakse mõõtesilindrisse ja sellel lastakse 10 minutit seista. Selle aja möödudes imetakse välja 45 ml settepealset vedelikku ning allesjäänud 15 milliliitrile lisatakse nii palju kraanivett, et kokku tuleks 45 ml. Uue, 10 minutilise settimisaja möödudes imetakse välja 30 ml settepealset vedelikku ning allesjäänud 15 ml valatakse uurimiseks Petri tassi või vastsete loendamisanumasse. Mõõtesilindrit tuleks loputada 10 ml kraaniveega ning see loputusvesi tuleks uurimiseks lisada Petri tassis või vastsete loendamisanumas olevale proovile.3. Kui koondproovi uurimine annab positiivse või kahtlase tulemuse, tuleks igalt sealt vastavalt punktile b võtta veel 20 grammine proov. Need 20 grammised proovid viielt sealt tuleks koondada ning neid tuleks uurida eespool kirjeldatud meetodil. Sel teel uuritakse läbi proovid 20 viiesealiselt rühmalt. Kui viie sea koondproovist leitakse keeritsusse, tuleks selle rühma igalt sealt võtta veel 20 grammine proov ja igat proovi tuleks eraldi uurida eespool kirjeldatud meetodil.V. MEHAANILISE ABIGA KOONDPROOVIDE TEHISSEEDE MEETOD/FILTERERISTUSMENETLUSa) Seadmed, vahendid ja reaktiividSamad, mis on näidatud IV meetodi punktis a.Lisaks eespool viidatutele:- 1-liitrine Gelmani lehter koos filtrihoidjaga (mille läbimõõt on 45 mm),- filterkettad; filterketas koosneb järgmistest osadest:ümmargune roostevabast terasest võrk, mille võrguava suurus on 35 mikronit (ketta läbimõõt peaks olema 45 mm),kaks rõngast, mis on valmistatud 1 mm paksusest kummist (ning mille välisläbimõõt peaks olema 45 mm ja siseläbimõõt 38 mm),ümmargune võrk asetatakse kahe kummirõnga vahele ning kinnitatakse nende külge nende kahe materjali jaoks sobiva kahekomponendilise liimiga,- 3-liitrine Erlenmeyeri kolb, mis on varustatud kõrvaltoruga imemise tarbeks,- filterpump,- plastikkotid, mille mahutavus on vähemalt 80 ml,- vahendid plastikkottide sulgemiseks,- rennilaasensüüm tugevusega 1 : 150000 Soxhleti ühikut grammi kohta.b) Proovide võtmineVt IV meetodi punkt b.c) Meetod1. Tehisseedemenetlusi) Proovide täiskogum (100 proovi korraga)Vt IV meetodi punkti c alapunkti 1 alapunkt i.ii) Vähem kui 100 proovist koosnevad koondproovidVt IV meetodi punkti c alapunkti 1 alapunkt ii.2. Vastsete eraldamine filtreerimise teel- Tehisseedevedelikule lisatakse jääd (300-400 g jäähelbeid, -laaste või purustatud jääd) nii, et vedeliku kogumaht suureneb umbes 2 liitrini.Väiksemate koondproovide korral peaks jääkogus olema vastavalt väiksem.- Seejärel segatakse tehisseedevedelikku, kuni jää on sulanud. Siis jäetakse jahutatud tehisseedevedelik vähemalt kolmeks minutiks seisma, et vastsed saaksid keerduda.- Filtrihoidjaga ja filterkettaga varustatud Gelmani lehter kinnitatakse Erlenmeyeri kolbi külge, mis on ühendatud filterpumbaga.- Tehisseedevedelik valatakse Gelmani lehtrisse ja filtreeritakse. Filtreerimise lõpupoole võib tehisseedevedeliku läbi filtri voolamisele kaasa aidata filterpumbaga imedes. Imemine peaks lõppema enne filtri kuivamist, st kui lehtris on järel 2-5 ml vedelikku.- Kui kogu tehisseedevedelik on filtreeritud, eemaldatakse filterketas ja asetatakse see 80 ml mahutavusega plastikkotti, kuhu lisatakse 15-20 ml rennilaasilahust. Rennilaasilahuse valmistamiseks lisatakse 100 ml kraaniveele 2 g rennilaasi.- Plastikkott suletakse kahekordselt ning asetatakse Stomacheri aparaati sisemise ja välimise koti vahele.- Stomacheri aparaadil lastakse kolm minutit töötada, näiteks kui sellega töödeldakse proovide täiskogumit või mittetäielikku kogumit.- Kolme minuti möödudes eemaldatakse plastikkott koos filterketta ja rennilaasilahusega Stomacheri aparaadist ja avatakse kääridega. Sees olnud vedelik valatakse vastsete loendamisanumasse või Petri tassi. Kotti loputatakse 5-10 ml veega, mis seejärel lisatakse vastsete loendamisanumasse uurimiseks trihhinelloskoobi abil või Petri tassi uurimiseks stereomikroskoobi abil.- Tehisseedele allutatud materjali tuleb uurida niipea, kui see on valmis. Mitte mingil juhul ei tohi uurimist edasi lükata järgmisele päevale.MärkusKasutada tohib ainult täiesti puhtaid filterkettaid. Määrdunud kettaid ei tohiks kunagi lasta kuivada.Filterkettaid saab puhastada, jättes need ööseks rennilaasilahusesse. Enne kasutamist tuleks neid pesta värskes rennilaasilahuses, kasutades Stomacheri aparaati.3. Kui koondproovi uurimine annab positiivse või kahtlase tulemuse, tuleks igalt sealt vastavalt punktile b võtta veel 20 grammine proov. Need 20 grammised proovid viielt sealt tuleks koondada ning neid tuleks uurida eespool kirjeldatud meetodil. Sel teel uuritakse läbi proovid 20 viiesealiselt rühmalt. Kui viie sea koondproovist leitakse keeritsusse, tuleks selle rühma igalt sealt võtta veel 20 grammine proov ja igat proovi tuleks eraldi uurida eespool kirjeldatud meetodil.VI. KOONDPROOVIDE UURIMINE TEHISSEEDE MEETODIL MAGNETSEGISTI KASUTAMISEGAa) Seadmed, vahendid ja reaktiivid- nuga ja pintsetid proovide lõikamiseks,- alused, mis on jagatud 50 ruuduks, millest igaühele mahub ligikaudu 2 g liha,- Moulinette'i segur,- ligikaudu 5 cm pikkused magnetsegistid, mis on varustatud termostaadi abil juhitavate soojendusplaatidega ja millel on teflonkattega segamispulgad,- koonilised jaotuslehtrid mahutavusega 2 liitrit,- rõngaste ja klambritega varustatud statiivid,- roostevabast terasest võrguga sõelad, mille võrgutihedus on 177 mikronit ja mille välisläbimõõt on 11 cm,- sõelade hoidmiseks lehtrid, mille siseläbimõõt on vähemalt 12 cm,- 3-liitrine keeduklaas,- mõõtesilindrid mahutavusega ligikaudu 50 ml või tsentrifuugiklaasid,- sobiva valgusallikaga varustatud trihhinelloskoop horisontaallauaga või stereomikroskoop,- trihhinelloskoobi kasutamise korral vastsete loendamisanum, mis on valmistatud 3 mm paksustest akrüülplaatidest järgmiselt:i) anuma põhja pindala on 180 × 40 mm, mis on märkimise teel ruutudeks jagatud,ii) külgede suurus on 230 × 20 mm,iii) otsa suurus on 40 × 20 mm. Põhi ja otsad tuleks paigutada külgede vahele, nii et moodustub anum, mille mõlemas otsas on väikesed sangad. Põhja ülemine pool tuleks tõsta 7-9 mm kõrgusele raami alumisest pinnast, mille moodustavad küljed ja otsad. Detailid tuleks kinnitada materjali jaoks sobiva liimiga,- stereomikroskoobi kasutamise korral Petri tassid, mille läbimõõt on 9 cm ja mille põhja alapinnale on terava instrumendi abil märgitud 10 × 10 mm suurused ruudukujulised kontrollpiirkonnad,- alumiiniumfoolium,- soolhappe 25 % lahus,- pepsiin tugevusega 1 : 10000 NF (US National Formulary)ehk 1 : 12500 BP (British Pharmacopoea)ehk 2000 FIP (Fédération internationale de pharmacie),- kraanivesi, mis on soojendatud temperatuurile 46-48 °C,- 10-liitrised konteinerid, mida kasutatakse positiivsete tulemuste korral seadmete ja vahendite desinvadeerimiseks näiteks formaliiniga töötlemise teel ning ülejäänud tehisseedevedeliku jaoks,- kaal täpsusega 0,1 g.b) Proovide võtmine1. Tervikrümpade korral tuleb võtta vähemalt 2 grammine proov diafragmasäärest lihase ja kõõluse ühinemiskohast. Kui diafragmasääred ei ole säilinud, tuleb võtta sama suur proov vahelihase roide- või rinnakuosast või keele- või mälurlihastest või kõhulihastest.2. Lõigatud tükiliha korral tuleb võtta vähemalt 2 grammine väherasvane proov luukonnalihastest, võimaluse korral luude või kõõluste juurest.c) Meetod1. i) Proovide täiskogum (100 proovi korraga)- Igast üksikproovist vastavalt punktile b võetud 100 ligikaudu 1-grammist proovi purustatakse Moulinette'i seguriga. Segur käivitatakse kolmel kuni neljal korral, iga kord ligikaudu üheks sekundiks.- Purustatud liha paigutatakse 3-liitrisesse keeduklaasi ja piserdatakse 10 g pepsiiniga. Keeduklaasi valatakse 2 liitrit temperatuurini 46-48 °C soojendatud kraanivett koos 16 ml soolhappega.- Moulinette'i seguri hakketarvik kastetakse korduvalt keeduklaasis olevasse tehisseedevedelikku eemaldamaks liha, mis võib olla jäänud hakketarviku külge.- Segamispulk paigutatakse keeduklaasi ning keeduklaas kaetakse alumiiniumfooliumiga.- Keeduklaas asetatakse magnetsegisti eelsoojendatud plaadile ning alustatakse segamisprotsessi. Enne segamisprotsessi alustamist tuleks magnetsegistit reguleerida selliselt, et see säilitaks kogu töö käigus püsiva temperatuuri 44-46 °C. Segamisprotsessi ajal peaks tehisseedevedelik pöörlema piisavalt kiiresti, et tekiks sügav pööris ilma pritsimiseta.- Tehisseedevedelikku segatakse 30 minutit, mille möödudes lülitatakse segisti välja ning tehisseedevedelik valatakse läbi sõela setituslehtrisse.- Tehisseedevedelikul lastakse lehtris 30 minutit seista.- Pärast 30 minuti möödumist lastakse 40 ml suurune tehisseedevedeliku proov kiiresti mõõtesilindrisse või tsentrifuugiklaasi.- Sellel 40 ml suurusel proovil lastakse 10 minutit seista ning seejärel eemaldatakse imemise teel 30 ml settepealset vedelikku, nii et alles jääb 10 ml.- Allesjäänud 10 ml suurune setteproov valatakse vastsete loendamisanumasse või Petri tassi.- Seejärel loputatakse silindrit või tsentrifuugiklaasi umbes 10 ml kraaniveega, mis tuleb lisada proovile vastsete loendamisanumas või Petri tassis. Seejärel uuritakse proovi vastavalt trihhinelloskoobiga või stereomikroskoobiga.- Tehisseedele allutatud materjali tuleb uurida niipea, kui see on valmis. Mitte mingil juhul ei tohi uurimist edasi lükata järgmisele päevale.Kui tehisseedele allutatud materjali ei uurita 30 minuti jooksul pärast selle valmistamist, siis tuleb seda selitada järgmiselt. Lõplik proov mahuga umbes 40 ml valatakse mõõtesilindrisse ja sellel lastakse seista 10 minutit, mille möödudes eemaldatakse 30 ml settepealset vedelikku, nii et alles jääb 10 ml. Seda kogust suurendatakse 40 milliliitrini, lisades kraanivett. Uue, 10 minutilise settimisaja möödudes imetakse välja 30 ml settepealset vedelikku, nii et alles jääb 10 ml uurimiseks Petri tassis või vastsete loendamisanumas. Mõõtesilindrit tuleks loputada 10 ml kraaniveega ning see loputusvesi tuleks uurimiseks lisada Petri tassis või vastsete loendamisanumas olevale proovile.Kui uurimisel ilmneb, et sete ei ole selginud, tuleks proov valada mõõtesilindrisse ja suurendada selle kogust kraanivett lisades 40 milliliitrini ning seejärel järgida eespool kirjeldatud menetlust.ii) Vähem kui 100 proovist koosnevad koondproovidTäiskogumis 100 proovi suurusse koondproovi võidakse lisada kuni 15 1-grammist proovi ning neid võidakse uurida koos nende proovidega vastavalt punkti c alapunkti 1 alapunktile i. Rohkem kui 15 proovi tuleks uurida koondproovi täiskogumina. Kuni 50 proovist koosnevate koondproovide korral võidakse tehisseedevedeliku mahtu vähendada 1 liitrini.2. Kui koondproovi uurimine annab positiivse või kahtlase tulemuse, tuleks igalt sealt vastavalt punktile b võtta veel 20 grammine proov. Need 20 grammised proovid viielt sealt tuleks koondada ning neid tuleks uurida eespool kirjeldatud meetodil. Sel teel uuritakse läbi proovid 20 viiesealiselt rühmalt. Kui viie sea koondproovist leitakse keeritsusse, tuleks selle rühma igalt sealt võtta veel 20 grammine proov ja igat proovi tuleks eraldi uurida eespool kirjeldatud meetodil."B. II lisa I peatüki lõiget 1 muudetakse järgmiselt.1. Punkti b tekst asendatakse järgmisega:"b) piisavalt varustatud lukustatav uuringuruum, mida saab pimendada, kui uuringuid tehakse trihhinelloskoobi abil;".2. Punkt f jäetakse välja; punktid g, h, i, j, k, l, m ja n muudetakse vastavalt punktideks f, g, h, i, j, k, l ja m.3. Uue punkti g tekst asendatakse järgmisega:"g) uurimisvarustuse (nt proovianumate, kompressooriumide, nugade ja kääride) puhastamiseks ja desinfitseerimiseks pesuruum, kus on:- vee- ja kõdunemiskindel põrandakate, mida on hõlbus puhastada ja desinfitseerida,- siledad seinad, mis on vähemalt 2 m kõrguseni kaetud heleda pestava katte või värviga.Seda sätet ei ole vaja kohaldada I lisa II, III, IV, V või VI jaotises osutatud meetodite kasutamisel, tingimusel et laborid on varustatud suure kraanikausiga, millel on sobivad torud."--------------------------------------------------