title: Nõukogu direktiiv 93/30/EMÜ, 14. juuni 1993, kahe- ja kolmerattaliste mootorsõidukite helisignaalseadmete kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31993L0030

Euroopa Liidu Teataja L 188 , 29/07/1993 Lk 0011 - 0018 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 7 Köide 4 Lk 0217  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 7 Köide 4 Lk 0217

		Nõukogu direktiiv 93/30/EMÜ,14. juuni 1993,kahe- ja kolmerattaliste mootorsõidukite helisignaalseadmete kohtaEUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a,võttes arvesse nõukogu 30. juuni 1992. aasta direktiivi 92/61/EMÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse kohta, [1]võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [2]koostöös Euroopa Parlamendiga, [3]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [4]ning arvestades, et:siseturg hõlmab sisepiirideta ala, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine; selleks tuleb võtta vajalikud meetmed;igas liikmesriigis peavad kahe- või kolmerattalised mootorsõidukid oma helisignaalseadmete osas vastama teatavatele tehnilistele karakteristikutele, mille suhtes kehtivad liikmesriigiti erinevad kohustuslikud sätted; kõnealuste erinevuste tõttu takistavad need sätted ühendusesisest kaubandust;neid siseturu toimimise takistusi on võimalik kõrvaldada, kui liikmesriigid võtavad oma siseriiklike eeskirjade asemel vastu ühtsed nõuded;kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite helisignaalseadmete osas on vaja koostada ühtlustatud nõuded, et iga kõnealuse sõidukitüübi suhtes oleks võimalik kohaldada direktiiviga 92/61/EMÜ kehtestatud tüübikinnitusmenetlust ja osa tüübikinnitusmenetlust;võttes arvesse kõnealuses sektoris soovitatud toimingute ulatust ja mõju, on käesoleva direktiiviga reguleeritavad meetmed vajalikud ja tegelikult vältimatud, et saavutada eesmärki, mis seisneb sõiduki ühenduse tüübikinnituse kehtestamises; liikmesriigid ei suuda üksi seda eesmärki nõuetekohaselt saavutada;hõlbustamaks juurdepääsu kolmandate riikide turgudele, võib osutuda vajalikuks võrdsustada käesoleva direktiivi nõuded Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjas nr 28 esitatud nõuetega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõigi direktiivi 92/61/EMÜ artiklis 1 määratletud sõidukitüüpide helisignaalseadmete suhtes.Artikkel 2Osa tüübikinnituse andmise menetlus kahe- või kolmerattalise mootorsõiduki tüübi helisignaalseadmetele, helisignaalseadme kui osa tüübikinnitus ning kõnealuste sõidukite vaba liikumist ning helisignaalseadmete takistamatut turuleviimist reguleerivad tingimused on sätestatud direktiivi 92/61/EMÜ II ja III peatükis.Artikkel 3Vastavalt direktiivi 92/61/EMÜ artikli 11 sätetele tunnistatakse käesoleva direktiiviga kehtestatud nõudmised võrdväärseks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjas nr 28 (E/ECE/TRANS/505 - Rev. 1/Add. 27) esitatud nõuetega.Osa tüübikinnitusi andvad liikmesriikide ametiasutused aktsepteerivad eespool nimetatud eeskirja nr 28 nõuete alusel antud kinnitusi, samuti osa tüübikinnitusmärke käesoleva direktiivi nõuete alusel antud vastavate kinnituste asemel.Artikkel 4Käesolevat direktiivi võib muuta direktiivi 70/156/EMÜ [5] artiklis 13 sätestatud korras, et:- võtta arvesse artiklis 3 nimetatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja muudatusi,- kohandada lisa vastavalt tehnika arengule.Artikkel 51. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud sätted hiljemalt 14. detsembril 1994. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse sätetesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Alates esimeses lõigus märgitud kuupäevast ei tohi liikmesriigid takistada selle direktiivi nõuetele vastavate sõidukite esmakordset kasutuselevõttu helisignaalseadmetega seotud põhjustel.Esimeses lõigus nimetatud sätteid kohaldatakse alates 14. juunist 1995.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 14. juuni 1993Nõukogu nimeleesistujaJ. TRØJBORG[1] EÜT L 225, 10.8.1992, lk 72.[2] EÜT C 293, 9.11.1992, lk 15.[3] EÜT C 337, 21.12.1992, lk 103 ja EÜT C 150, 31.5.1993.[4] EÜT C 73, 15.3.1993, lk 22.[5] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 92/53/EMÜ (EÜT L 225, 10.8.1992, lk 1).--------------------------------------------------I LISAHELISIGNAALSEADMETE SUHTES KEHTIVAD OSA TÜÜBIKINNITUSE NÕUDED1. MÕISTEDKäesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:1.1. helisignaalseade - seade, mis tekitab helisignaali, et hoiatada sõiduki kohalolust või manöövrist ohtlikus liiklusolukorras;1.1.1. helisignaalseadmeks loetakse ka seadet, mis koosneb mitmest heliavast, mida toidab üks energiaallikas;1.1.2. helisignaalseadet, mis koosneb mitmest osast, mis kõik tekitavad helisignaali ning ühe juhtimisseadisega käivitamisel toimivad üheaegselt, loetakse üheks helisignaalseadmeks;1.2. helisignaalseadme tüüp - helisignaalseadmed, mis oluliselt ei erine eeskätt järgmiste näitajate poolest:1.2.1. kaubamärk või kaubanimi;1.2.2. tööpõhimõte;1.2.3. toiteallika tüüp (alalisvool, vahelduvvool, suruõhk);1.2.4. korpuse väliskuju;1.2.5. membraani(de) kuju ja mõõtmed;1.2.6. heliava(de) kuju või tüüp;1.2.7. heli nimisagedused;1.2.8. nimipinge;1.2.9. signaalseadmete puhul, mille toide tuleb otse välisest suruõhuallikast: nimitöörõhk.2. NÕUDED2.1. Helisignaalseadmed peavad tekitama pideva ja ühetaolise heli ning nende heli kiirgusspekter ei tohi töötamise ajal märgatavalt muutuda. Vahelduvvooluga toidetava signaalseadme suhtes kehtib see nõue ainult generaatori püsikiirusel, kui kiirus jääb punktis 3.3.2 ettenähtud vahemikku.2.2. Signaalseadmete helikarakteristikud (helienergia spektraaljaotus, helirõhutase) ja mehaanilised karakteristikud peavad olema sellised, mis võimaldavad seadmetel läbida punktides 3 ja 4 nimetatud katsed kindlaksmääratud järjekorras.3. HELITASEME MÕÕTMISED3.1. Helisignaalseadmete katsetamisel tuleb eelistada kajavaba keskkonda. Teise võimalusena sobib seadmete katsetamiseks poolkajavaba kamber või avatud ruum. Sellisel juhul tuleb tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, et vältida mõõtepiirkonnas tekkivaid peegeldumisi maapinnalt, näiteks üles seada arvukalt heli neelavaid ekraane. Tuleb kontrollida, et sfääriline moonutus vähemalt 5meetrise raadiusega hemisfääris kuni maksimaalse mõõdetava sageduseni ei oleks üle 1 dB, seda peamiselt mõõtmise suunas ning seadme ja mikrofoni kõrgusel. Ümbritseva müra tase peab olema vähemalt 10 dB madalam kui mõõdetav helirõhutase.Katsetatav seade ja mikrofon peavad olema ühel kõrgusel. Kõrgus peab olema vahemikus 1,15-1,25 m. Mikrofoni maksimaalse tundlikkuse suund peab ühtima suunaga, milles signaalseadme helitase on kõige kõrgem.Mikrofon peab olema asetatud nii, et selle membraan on 2 ± 0,01 m kaugusel seadme heli väljumistasapinnast. Sama kaugus peab olema ka mitme väljundiga seadme mikrofonile kõige lähemal asuva väljumistasapinna ja mikrofoni vahel.3.2. Helirõhutaseme mõõtmisel tuleb kasutada 1. klassi täppismüramõõturit, mis vastab standardile IEC 651:1979.Kõik mõõtmised tehakse ajakarakteristikul "Fast". Helirõhutaseme mõõtmisel kogu sagedusvahemikus tuleb kasutada A-sageduskorrektsiooni.Heli kiirgusspektri alas tuleb helisignaalile rakendada "Fourier" teisendust. Teise võimalusena võib kasutada 1/3 oktaavfiltreid, mis vastavad standardile IEC 225:1966.Sellisel juhul on helirõhk oktaavribas kesksagedusega 2500 Hz määratud 1/3 oktaavriba helirõhkude ruutkeskmiste väärtuste summaga sagedustel 2 000, 2 500 ja 3 150 Hz. Kõigil juhtudel tuleb standardmeetodiks lugeda ainult "Fourier" standardmeetodit.3.3. Helisignaalseadme toide peab vastavalt vajadusele olema järgmise pingega:3.3.1. alalisvoolul töötavate helisignaalseadmete puhul testimispinge 6,5, 13 või 26 volti, mõõdetuna vooluallika väljundpoolelt, mis vastab nimipinge väärtustele vastavalt 6, 12 ja 24 volti;3.3.2. alalisvoolul töötavate helisignaalseadmete puhul saadakse vool tavaliselt asjaomase seadme tüübi puhul kasutatava elektrigeneraatori abil. Kõnealust tüüpi signaalseadme akustilised parameetrid tuleb registreerida vahelduvvoolugeneraatori kiirustel, mis moodustavad vastavalt 50, 75 ja 100 % vahelduvvoolugeneraatori valmistanud ettevõtte määratud maksimaalsest kiirusest pideval töötamisel. Katsetamise ajal ei tohi vahelduvvoolugeneraatorit muul viisil elektriliselt koormata. Punktis 4 kirjeldatud vastupidavuskatse tehakse seadme valmistanud ettevõtte määratud kiirusel eespool nimetatud kiiruste vahemikus.3.4. Kui vahelduvvoolul töötava helisignaalseadme katsetamisel kasutatakse alaldatud voolu, siis ei tohi seadme töötamise ajal klemmiotstel pinge kõikumine tippväärtuste vahel olla üle 0,1 voldi.3.5. Alalisvoolul töötavate helisignaalseadmete juhtmete takistus, kaasa arvatud klemmide ja kontaktide takistus, peab olema võimalikult lähedane järgmistele väärtustele:- 6voldise nimipinge korral 0,05 oomi,- 12voldise nimipinge korral 0,10 oomi,- 24voldise nimipinge korral 0,20 oomi.3.6. Helisignaalseade peab olema jäigalt paigaldatud tootja ettenähtud tugiosale või tugiosadele, mille mass peab olema vähemalt 10 korda katsetatava seadme massist suurem, kuid mitte väiksem kui 30 kg. Peale selle peab tugiosa olema paigaldatud nii, et tugiosa seinte peegeldused ning vibratsioon ei mõjutaks märgatavalt mõõtmistulemusi.3.7. Eespool nimetatud tingimustel ei tohi A-korrigeeritud helitase ületada järgmisi väärtusi:a) peamiselt mopeedidele, mootorratastele ja kolmerattalistele mootorratastele mootori võimsusega kuni 7 kW ette nähtud helisignaalseadmete puhul 115 dB(A);b) peamiselt mootorratastele ja kolmerattalistele mootorratastele mootori võimsusega üle 7 kW ette nähtud helisignaalseadmete puhul 118 dB(A).3.7.1. Peale selle peab helirõhu tase 1 800-3 550 Hz sagedusriba piires olema kõrgem kui mis tahes sageduskomponendil sagedusega üle 3 550 Hz, kuid igal juhul vähemalt:a) peamiselt mopeedidele ette nähtud helisignaalseadmete puhul 90 dB(A);b) peamiselt mootorratastele ja kolmerattalistele mootorratastele mootori võimsusega kuni 7 kW ette nähtud helisignaalseadmete puhul 95 dB(A);c) peamiselt mootorratastele ja kolmerattalistele mootorratastele mootori võimsusega üle 7 kW ette nähtud helisignaalseadmete puhul 105 dB(A).3.7.2. Punkti 3.7.1 alapunktis c kirjeldatud karakteristikutele vastavaid helisignaalseadmeid võib kasutada punkti 3.7.1 alapunktides a ja b kirjeldatud sõidukitel ning punkti 3.7.1 alapunktis b kirjeldatud karakteristikutega helisignaalseadmeid võib kasutada mopeedidel.3.8. Eespool kindlaksmääratud karakteristikud peavad olema ka helisignaalseadmel, millele tehakse punktis 4 ettenähtud vastupidavuskatse. Pinge kõikumine peab alalisvoolul töötavate helisignaalseadmete puhul olema vahemikus 115-95 % nimiväärtusest ning vahelduvvoolul töötavate helisignaalseadmete puhul vahemikus 50-100 % vahelduvvoolugeneraatori tootja määratud maksimaalsest kiirusest pideval töötamisel.3.9. Ajaline viivitus aktiveerimishetke ja hetke vahel, mil heli jõuab punktis 3.7 nõutud minimaalse väärtuseni, ei tohi olla pikem kui 0,2 sekundit, mõõdetuna ümbritseva õhu temperatuuril 20 ± 5 oC. See nõue kehtib eeskätt pneumaatiliste ja elektropneumaatiliste signaalseadmete suhtes.3.10. Tootja poolt toiteallikale kehtestatud nõuete järgimisel peavad pneumaatilised ja elektropneumaatilised signaalseadmed tagama samad akustilised parameetrid, mis on nõutavad elektriliste helisignaalseadmete puhul.3.11. Multitoonseadme iga üksikosa peab saavutama eespoolnimetatud miinimumväärtused, kusjuures heli võib tekitada iga osa eraldi. Üldine maksimaalne helitaseme väärtus saavutatakse kõigi koostisosade üheaegsel töötamisel.4. VASTUPIDAVUSKATSE4.1. Helisignaalseadet tuleb käitada nimipingega ja punktides 3.3-3.5 nimetatud juhtmete takistusega toiteseadme abil:- peamiselt mopeedidele, mootorratastele ja kolmerattalistele mootorratastele mootori võimsusega kuni 7 kW ette nähtud signaalseadmete puhul 10 000 korda,- peamiselt mootorratastele ja kolmerattalistele mootorratastele mootori võimsusega üle 7 kW ette nähtud signaalseadmete puhul 50 000 korda,vahekorras üks sekund töötamist ja neli sekundit vaheaega. Katse ajal jahutatakse helisignaalseadet õhuvooluga, mille kiirus on umbes 10 m/s.4.2. Kui katse tehakse isoleeritud kambris, peab kõnealune kamber olema piisavalt suur, et tagada signaalseadmest vastupidavuskatse ajal eralduva soojuse normaalne hajumine.4.3. Ümbritseva õhu temperatuur katsekambris peab olema vahemikus + 15 °C kuni + 30 °C.4.4. Kui pool käitamiste ettenähtud arvust on tehtud ning helitaseme karakteristikud on katse eelsete karakteristikutega võrreldes muutunud, siis võib signaalseadet reguleerida. Kui ettenähtud arv käitamisi on tehtud, peab helisignaalseade edukalt sooritama punktis 3 kirjeldatud katse, vajaduse korral pärast uut reguleerimist.4.5. Elektropneumaatilisi helisignaalseadmeid võib õlitada seadmeid valmistava ettevõtte soovitatud õliga iga 10 000 käitamise järel.5. OSA TÜÜBIKINNITUSMÄRK5.1. Kõik osa tüübikinnituse saanud tüübile vastavad helisignaalseadmed peavad kandma nõukogu direktiivi 92/61/EMÜ V lisa nõuetele vastavat osa tüübikinnitusmärki.--------------------------------------------------II LISAKAHE- VÕI KOLMERATTALISTE MOOTORSÕIDUKITE HELISIGNAALSEADMETE PAIGALDUSNÕUDED1. MÕISTEDKäesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:1.1. sõidukitüüp — sõidukid, mis oluliselt ei erine järgmiste näitajate poolest:1.1.1. sõidukile paigaldatud helisignaalseadmete arv ja tüüp (tüübid);1.1.2. signaalseadme adapterid sõidukil;1.1.3. signaalseadme paigaldamiskoht sõidukil;1.1.4. helisignaalseadme (helisignaalseadmete) paigalduskonstruktsiooniosade jäikus;1.1.5. sõidukikere esiosa kuju ja materjal, mis võib mõjutada signaalseadme(te) tekitatava heli taset ning heli moonutada.2. NÕUDED2.1. Kõigile sõidukitele peab olema paigaldatud helisignaalseade, mis on osa tüübikinnituse saanud käesoleva direktiivi kohaselt või vastavalt nõukogu direktiivile 70/388/EMÜ mootorsõidukite helisignaalseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta; [1] mopeedidele mootori võimsusega kuni 0,5 kW, mille suurim valmistajakiirus on kuni 25 km/h, võib siiski paigaldada nii tüübikinnitusega helisignaalseadme kui ka tüübikinnituseta mehaanilise signaalseadme. Viimasel juhul peab tootja kinnitama, et asjaomane mehaaniline seade vastab kõnealuseid väikese võimsusega mopeede turustavas liikmesriigis kehtivatele nõuetele.2.2. Testimispinge peab vastama I lisa punktis 3.3 ettenähtud testimispingele.2.3. Helirõhutaset tuleb mõõta I lisa punktis 3.2 ettenähtud tingimustes.2.4. Sõidukile paigaldatud seadme(te) tekitatavat A-korrigeeritud helirõhu taset tuleb mõõta 7 m sõidukist eespool, kusjuures sõiduk peab asuma lagedal väljal, kus maapind on võimalikult tasane; alalisvoolul töötavate helisignaalseadmete puhul peab sõiduki mootor olema välja lülitatud.2.5. Mõõtevahendi mikrofon peab asetsema umbes sõiduki keskpikitasapinnal.2.6. Ümbritseva müra ja tuulemüra rõhu tase peab olema vähemalt 10 dB(A) mõõdetavast helitasemest väiksem.2.7. Maksimaalne helirõhutase peab olema kõrgusevahemikus 0,5-1,5 m maapinnast.2.8. Mõõdetuna punktides 2.2-2.7 kindlaks määratud tingimustes, peab katsetatava helisignaalseadme maksimaalne helitaseme väärtus (punkt 2.7) olema:a) mopeedide puhul vähemalt 75 dB(A), kuid mitte üle 112 dB(A);b) mootorrataste ja kolmerattalistele mootorrataste puhul mootori võimsusega kuni 7 kW vähemalt 80 dB(A), kuid mitte üle 112 dB(A);c) mootorrataste ja kolmerattalistele mootorrataste puhul mootori võimsusega üle 7 kW vähemalt 93 dB(A), kuid mitte üle 112 dB(A).[1] EÜT L 176, 10.8.1970, lk 12.Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 87/354/EMÜ (EÜT L 192, 11.7.1987, lk 43).--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2007/14/EÜ, 8. märts 2007 , milles sätestatakse direktiivi 2004/109/EÜ (läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad

text:
               9.3.2007

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 69/27

         KOMISJONI DIREKTIIV 2007/14/EÜ,
   8. märts 2007,
   milles sätestatakse direktiivi 2004/109/EÜ (läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/109/EÜ läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele, ning millega muudetakse direktiivi 2001/34/EÜ, (1) eelkõige artikli 2 lõike 3 punkti a, artikli 5 lõike 6 esimest lõiku, artikli 5 lõike 6 punkti c, artikli 9 lõiget 7, artikli 12 lõike 8 punkte b–e, artikli 13 lõiget 2, artikli 14 lõiget 2, artikli 21 lõike 4 punkti a, artikli 23 lõike 4 alapunkti ii ja artikli 23 lõiget 7,
   olles konsulteerinud Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komiteega (CESR), (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiiviga 2004/109/EÜ on kehtestatud üldnõuded läbipaistvuse nõuete ühtlustamiseks hääleõiguste ja finantsinstrumentide omamise suhtes, mis annavad nende omanikule õiguse omandada olemasolevaid hääleõigusega aktsiaid. Sellega püütakse tagada investori usalduse võitmine ja säilitamine teabe täpse, ammendava ja õigeaegse avaldamise teel väärtpaberite emitentide kohta. Samal põhjusel püütakse seoses nõudega teavitada emitente muutustest oluliste osalustega äriühingutes tagamaks, et emitendid saaksid hoida avalikkust muutustega kursis.

               (2)

               Läbipaistvuse nõudeid käsitlevate rakenduseeskirjade eesmärk on tagada ka investorite kõrgetasemeline kaitse, suurendada turu tõhusust ja tagada eeskirjade ühtne kohaldamine.

               (3)

               Seoses menetluskorraga, mille kohaselt investoreid tuleb teavitada emitendi päritoluliikmesriigi valikust, on asjakohane avalikustada see valik sama menetluse kohaselt, mis on sätestatud korraldatud teabe kohta vastavalt direktiivile 2004/109/EÜ.

               (4)

               Kui poolaasta lühendatud raamatupidamisaruanne ei ole koostatud rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaselt, peaks selle minimaalne nõutav sisu võimaldama vältida emitendi varadest, kohustustest, finantsseisundist ja kasumist või kahjumist eksitava ülevaate andmist. Poolaastaaruannete sisu peaks tagama korrapärase teabevoo kaudu emitendi tegevuse tulemuste kohta investoritele piisava läbipaistvuse ning see teave tuleks esitada nii, et seda oleks kerge võrrelda eelmises aastaaruandes esitatud teabega.

               (5)

               Aktsiate emitendid, kes koostavad konsolideeritud aruandeid rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite (IAS) ja rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) kohaselt, peaksid kohaldama aasta- ja poolaastaaruannete koostamisel seotud osapooltega tehingute sama määratlust, mis on ette nähtud direktiiviga 2004/109/EÜ. Aktsiate emitendid, kes ei koosta konsolideeritud aruandeid ega ole kohustatud kohaldama rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid ja rahvusvahelisi finantsaruandlusstandardeid, peaksid kohaldama direktiivi 2004/109/EÜ kohaselt koostatud poolaastaaruannetes seotud osapooltega tehingute määratlust, mis on sätestatud nõukogu 25. juuli 1978. aasta direktiivis 78/660/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ning milles käsitletakse teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid. (3)

               (6)

               Selleks et kasutada direktiiviga 2004/109/EÜ ette nähtud vabastust olulisest osalusest teatamise kohustusest eranditult kliiringu ja arveldamise eesmärgil soetatud aktsiate puhul, peaks lühikese maksetsükli maksimumkestus olema võimalikult lühike.

               (7)

               Selleks et asjaomane pädev asutus saaks teostada järelevalvet turutegijate poolt olulistest osalustest teatamise suhtes tehtavate erandite üle, peaks kõnealust erandit kasutada sooviv turutegija teatama oma tegutsemisest või kavandatavast tegutsemisest turutegijana, samuti sellest, milliste aktsiate või finantsinstrumentide suhtes ta seda teeb.

               (8)

               Turutegijana läbipaistvalt tegutsemine on eriti oluline. Seetõttu peaks turutegija asjaomase pädeva asutuse nõudmise korral olema võimeline identifitseerima tegevuse, mis oli seotud kõnealuse emitendiga ning eriti aktsiad või finantsinstrumendid, mida hoitakse turutegevuse eesmärgil.

               (9)

               Kauplemispäevade kalendri suhtes on tegevuse lihtsustamiseks kohane arvutada ajalised piirangud emitendi liikmesriigi kauplemispäevadest lähtudes. Kuid läbipaistvuse parandamiseks tuleks kohustada iga pädevat asutust teatama investoritele ja turuosalistele kauplemispäevade kalendri, mida kohaldatakse mitmesuguste selle territooriumil asuvate või toimivate reguleeritud turgude suhtes.

               (10)

               Seoses asjaoludega, mille puhul tuleb olulisest osalusest teavitada, on kohane määrata kindlaks kõnealuse individuaalse või kollektiivse kohustuse tekkimise aeg ning see, kuidas volitatud isikud peavad seda kohustust täitma.

               (11)

               On mõistlik eeldada, et füüsilistel või juriidilistel isikutel on oluliste osaluste omandamisel või võõrandamisel suur vastutus. Kõnealused füüsilised või juriidilised isikud saavad järelikult sellistest omandamistest või võõrandamistest või võimalusest kasutada hääleõigusi väga kiiresti teadlikuks ning seepärast on kohane pärast tehingut määrata väga lühike aeg, mille jooksul nad pidid sellest teadlikuks saama.

               (12)

               Oluliste osaluste summeerimise kohustusest vabanemise võimalus peaks olema ainult emaettevõtjatel, kes saavad tõendada, et nende tütarettevõtjatest fondivalitsejad või investeerimisettevõtjad vastavad piisavalt sõltumatuse tingimustele. Täieliku läbipaistvuse tagamiseks tuleks eelnevalt saata asjaomasele pädevale asutusele sellekohane teade. Selles suhtes on oluline teates märkida nõukogu 20. detsembri 1985. aasta direktiivis 85/611/EMÜ (avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigusnormide kooskõlastamise kohta) (4) sätestatud tingimuste kohaselt fondivalitsejate tegevuse üle järelevalvet teostav pädev asutus, olenemata sellest, kas fondivalitsejatele on või ei ole antud selle direktiivi kohaselt tegevusluba, viimasel juhul tingimusel, et järelevalve nende üle toimub riiklike õigusaktide kohaselt.

               (13)

               Direktiivi 2004/109/EÜ kohaldamisel tuleb seoses olulistest osalustest teatamisega võtta arvesse finantsinstrumente, kui need instrumendid annavad nende omanikule tingimusteta õiguse omandada alusaktsiaid või otsustada, kas nad soovivad omandada tähtpäeva saabudes alusaktsiad või raha. Seega ei tuleks finantsinstrumentide hulka lugeda instrumente, mis annavad nende omanikule õiguse saada aktsiaid sõltuvalt alusaktsia hinna jõudmisest teatavaks ajaks teatava tasemeni. Samuti ei tuleks nende hulka lugeda instrumente, mis võimaldavad instrumendi emitendil või kolmandal isikul anda instrumendi omanikule tähtpäeva saabudes aktsiad või raha.

               (14)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2004/39/EÜ (5) I lisa C jao finantsvahendeid, mida ei ole nimetatud komisjoni käesoleva direktiivi artikli 11 lõikes 1, ei kvalifitseeru finantsvahenditena direktiivi 2004/109/EÜ artikli 13 lõike 1 tähenduses.

               (15)

               Direktiiviga 2004/109/EÜ on kehtestatud kõrged nõuded korraldatud teabe levitamisele. Kõnealuse direktiivi kohaldamisel ei piisa ainuüksi teabe kättesaadavusest, mis tähendab, et investorid peavad seda aktiivselt otsima. Seega peaks levitamine hõlmama teabe aktiivset levitamist emitentidelt meediasse, et see jõuaks investoriteni.

               (16)

               Korraldatud teabe levitamisele on vaja kehtestada minimaalsed kvaliteedistandardid, mis tagaksid investoritele võrdse ligipääsu korraldatud teabele, isegi kui nad asuvad muus kui emitendi liikmesriigis. Emitendid peavad tagama nende miinimumstandardite täitmise kas korraldatud teabe levitamise teel või nende nimel teabe levitamise usaldamise teel kolmandale isikule. Viimasel juhul peaks kolmas isik olema võimeline levitama seda piisavates tingimustes ning tal peavad olema piisavad mehhanismid, mis tagaksid korraldatud teabe pärinemise asjaomaselt emitendilt ning et ei oleks olulist andmelaostuse ohtu ega avaldamata siseteabele loata ligipääsu ohtu. Kui kolmas isik, näiteks meediakanal, pädev asutus, börs või ametlikult kindlaksmääratud säilitussüsteemi eest vastutav asutus osutab ka muid teenuseid või täidab muid funktsioone, tuleb kõnealused teenused või funktsioonid hoida korraldatud teabe levitamisega seotud funktsioonidest selgelt lahus. Meediakanalitele teabe esitamisel peavad emitendid või kolmandad isikud seadma prioriteediks elektrooniliste vahendite ja majandussektori standardvormide kasutamise, et hõlbustada ja kiirendada teabe töötlemist.

               (17)

               Peale selle tuleb korraldatud teavet levitada miinimumstandardite kohaselt vähemalt selliselt, et avalikkusele oleks tagatud võimalikult laialdane ligipääs ning et teave jõuaks võimaluse korral emitendi päritoluliikmesriigis ja väljaspool seda avalikkuseni ühel ajal. See ei piira liikmesriikide õigust nõuda emitentidelt korraldatud teabe osalist või täielikku avaldamist ajalehtedes ega emitentide võimalust teha korraldatud teave kättesaadavaks oma veebilehel või muudel investoritele kättesaadavatel veebilehtedel.

               (18)

               Kui kolmandate riikide üldised avaldamiseeskirjad võimaldavad kasutajatel hinnata arusaadavalt ja üldjoontes samaväärselt emitentide finantsseisundit, mis võimaldab neil teha samasuguseid otsuseid, kui neile oleks esitatud direktiivi 2004/109/EÜ nõuetele vastav teave, peaks need saama kuulutada samaväärseks, isegi kui nõuded ei ole identsed. Samaväärsus peaks siiski piirduma olulise teabe sisuga ega tohiks lubada erandeid direktiiviga 2004/109/EÜ kehtestatud tähtaegadest.

               (19)

               Selleks et määrata kindlaks, kas kolmandast riigist pärit emitent vastab direktiivi 2004/109/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud nõuetega samaväärsetele nõuetele, on oluline tagada kooskõla komisjoni 29. aprilli 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 809/2004, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/71/EÜ, mis puudutab prospektides sisalduvat informatsiooni nagu ka selliste prospektide formaati, andmete esitamist viidetena ja selliste prospektide avaldamist ning reklaamide levitamist, (6) eriti punktid, milles käsitletakse prospekti lülitatavat esialgset finantsteavet.

               (20)

               Sõltumatusenõuete samaväärsuse suhtes peaks kolmandas riigis registreeritud fondivalitseja või investeerimisettevõtja emaettevõtja saama kasutada direktiivi 2004/109/EÜ artikli 12 lõikes 4 või 5 sätestatud vabastust, olenemata sellest, kas kolmanda riigi seadustega nõutakse tegevusloa väljastamist kontrollile alluvale fondivalitsejale või investeerimisettevõtjale valitsemise või väärtpaberihaldusega seotud tegevusteks, kui peetakse kinni teatavatest sõltumatuse tingimustest.

               (21)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Sisu
   Käesoleva direktiiviga kehtestatakse direktiivi 2004/109/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti i alapunkti ii, artikli 5 lõike 3 teise lõigu, artikli 5 lõike 4 teise lause, artikli 9 lõigete 1, 2 ja 4, artikli 10, artikli 12 lõigete 1, 2, 4, 5 ja 6, artikli 12 lõike 2 punkti a, artikli 13 lõike 1, artikli 21 lõike 1 ning artikli 23 lõigete 1 ja 6 üksikasjalikud rakenduseeskirjad.
   Artikkel 2
   Päritoluliikmesriigi valimise menetluskord

      (Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti i alapunkt ii)

   Kui emitent valib päritoluliikmesriigi, avaldatakse see valik sama korra kohaselt kui korraldatud teave.
   Artikkel 3
   Poolaasta konsolideerimata raamatupidamisaruande minimaalne nõutav sisu

      (Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 5 lõike 3 teine lõik)

   1.   Kui poolaasta lühendatud raamatupidamisaruanne ei ole koostatud kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, mis on vastu võetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1606/2002 (7) artikliga 6 ette nähtud menetluse kohaselt, peab selle sisu vastama käesoleva artikli lõigetele 2 ja 3.
   2.   Lühendatud bilansis ja lühendatud kasumiaruandes näidatakse emitendi viimase aasta raamatupidamisaruande kõiki rubriike ja vahesummasid. Lisatakse ka täiendavaid kirjendeid, kui nende väljajätmisel võiks poolaasta raamatupidamisaruanne anda emitendi varadest, kohustustest, finantsseisundist ning kasumist või kahjumist eksitava ülevaate.
   Peale selle lisatakse järgmised võrdlusandmed:

               a)

               jooksva majandusaasta esimese kuue kuu bilanss ja vahetult eelneva majandusaasta võrdlev bilanss;

               b)

               kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist jooksva majandusaasta esimese kuue kuu kasumiaruanne võrdlusandmetega eelmise majandusaasta võrreldava ajavahemiku kohta.

         3.   Selgitavad lisad peavad sisaldama järgmist:

               a)

               piisavalt teavet poolaasta lühendatud raamatupidamisaruande võrreldavuse tagamiseks aasta raamatupidamisaruandega;

               b)

               piisavalt teavet ja selgitusi, et tagada asjaomase poolaasta nende oluliste rahaliste muutuste või mis tahes arengute arusaadavus, mida on kajastatud bilansis ja kasumiaruandes.

         Artikkel 4
   Suuremad tehingud seotud osapooltega

      (Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 5 lõike 4 teine lause)

   1.   Tegevuse vahearuannetes esitavad aktsiate emitendid vähemalt järgmised seotud osapooltega toimunud suuremad tehingud:

               a)

               jooksva majandusaasta esimese kuue kuu jooksul toimunud tehingud seotud osapooltega, mis on oluliselt mõjutanud ettevõtte finantsseisundit või tegevuse tulemusi kõnealusel ajavahemikul;

               b)

               mis tahes muutused viimases aastaaruandes kirjeldatud tehingutes seotud osapooltega, mis võisid oluliselt mõjutada ettevõtte finantsseisundit või jooksva majandusaasta kuue esimese kuu tegevuse tulemusi.

         2.   Kui aktsiate emitent ei ole kohustatud koostama konsolideeritud aruannet, peab ta avaldama vähemalt direktiivi 78/660/EMÜ artikli 43 lõike 1 lõigus 7b osutatud tehingud seotud osapooltega.
   Artikkel 5
   Tavalise lühikese maksetsükli maksimaalne pikkus

      (Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 9 lõige 4)

   Tavalise lühikese maksetsükli maksimaalne pikkus on kolm tehingule järgnevat kauplemispäeva.
   Artikkel 6
   Pädevate asutuste kontrollimehhanismid turutegijate suhtes

      (Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 9 lõige 5)

   1.   Turutegija, kes soovib kasutada direktiivi 2004/109/EÜ artikli 9 lõikega 5 ette nähtud vabastust, teatab hiljemalt direktiivi 2004/109/EÜ artikli 12 lõikes 2 sätestatud tähtaja jooksul emitendi päritoluliikmesriigi pädevale asutusele, et ta tegutseb või kavatseb tegutseda teatava emitendi suhtes turutegijana.
   Kui turutegija lakkab tegutsemast turutegijana asjaomase emitendi suhtes, teavitab ta sellest pädevat asutust.
   2.   Ilma et see piiraks direktiivi 2004/109/EÜ artikli 24 kohaldamist, mille puhul pädev asutus nõuab, et turutegija, kes soovib kasutada kõnealuse direktiivi artikli 9 lõikes 5 sätestatud erandit, määrab kindlaks turutegijana tegutsemiseks omatavad aktsiad või finantsinstrumendid ning et turutegija võib need kindlaks määrata mis tahes kontrollitaval viisil. Ainult juhul kui turutegija ei ole võimeline kindlaks määrama asjaomaseid aktsiaid või finantsinstrumente, võidakse talt nõuda nende hoidmist eraldi arvel kõnealuse kindlaksmääramise eesmärgil.
   3.   Ilma et see piiraks direktiivi 2004/109/EÜ artikli 24 lõike 4 punkti a kohaldamist, kui riiklike õigusaktide alusel on nõutav turul tegutsemise kokkulepe turutegija ja väärtpaberibörsi ja/või emitendi vahel, esitab turutegija asjaomase pädeva asutuse nõudmisel talle kõnealuse kokkuleppe.
   Artikkel 7
   Kauplemispäevade kalender

      (Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 12 lõiked 2 ja 6 ning artikli 14 lõige 1)

   1.   Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 12 lõigete 2 ja 6 ning artikli 14 lõike 1 kohaldamisel kasutatakse emitendi päritoluliikmesriigi kauplemispäevade kalendrit.
   2.   Iga pädev asutus avaldab oma veebilehel oma jurisdikstsiooni alla kuuluval territooriumil asuvate või toimivate erinevate reguleeritud turgude kauplemispäevade kalendri.
   Artikkel 8
   Läbipaistvusdirektiivi artiklis 10 osutatud aktsionärid ning füüsilised või juriidilised isikud, kes on kohustatud teatama olulistest osalustest

      (Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 12 lõige 2)

   1.   Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 12 lõike 2 kohaldamisel on teatamine, mis on vajalik direktiivi 2004/109/EÜ artiklis 10 osutatud tehingute tüübi puhul hääleõiguse osakaalu jõudmisel kohaldatava piirmäärani või selle ületamisel või sellest allapoole langemisel, iga kõnealuse direktiivi artiklis 10 osutatud aktsionäri, füüsilise või juriidilise isiku individuaalne kohustus.
   Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 10 punktis a osutatud juhtudel on teatamiskohustus kokkuleppe kõikide osaliste ühine kohustus.
   2.   Kui aktsionär väljastab direktiivi 2004/109/EÜ artikli 10 punktis h osutatud juhtudel volituse üheks aktsionäride koosolekuks, võib teate esitada ühekordse teatena volituse väljastamise ajal, märkides teates selgelt, milliseks kujuneb hääleõigustega seotud olukord, kui volitatu ei saa enam hääleõigust kasutada iseenda äranägemisel.
   Kui volitatu saab direktiivi 2004/109/EÜ artikli 10 punktis h osutatud juhtudel ühe või mitu volitust üheks aktsionäride koosolekuks, võib teate esitada ühekordse teatena volituste saamise ajal, märkides teates selgelt, milliseks kujuneb hääleõigustega seotud olukord, kui volitatu ei saa enam hääleõigusi kasutada iseenda äranägemisel.
   3.   Kui teatamiskohustus on rohkem kui ühel füüsilisel või juriidilisel isikul, võib esitada ühise teate.
   Ühise ühekordse teate kasutamine ei tarvitse siiski vabastada ükskõik keda asjaomastest füüsilistest või juriidilistest isikutest nende teatega seotud kohustustest.
   Artikkel 9
   Asjaolud, mille korral teatav isik oleks pidanud omandamisest või võõrandamisest või hääleõiguste kasutamise võimalusest teada saama

      (Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 12 lõige 2)

   Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 12 lõike 2 punkti a kohaldamisel loetakse, et selle direktiivi artiklis 10 osutatud aktsionär või füüsiline või juriidiline isik sai omandamisest, võõrandamisest või hääleõiguste kasutamise võimalusest teada hiljemalt kaks kauplemispäeva pärast tehingu tegemist.
   Artikkel 10
   Sõltumatuse tingimused, millele peavad vastama individuaalse portfelli haldamisega tegelevad fondivalitsejad ja investeerimisettevõtjad

      (Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 12 lõike 4 esimene lõik ning artikli 12 lõike 5 esimene lõik)

   1.   Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 12 lõike 4 esimeses lõigus ja lõikes 5 sätestatud osaluste summeerimisest vabastatakse fondivalitseja või investeerimisettevõtja emaettevõtja, kes vastab järgmistele tingimustele:

               a)

               tal ei ole lubatud sekkuda otseste või kaudsete juhiste andmise teel ega muul viisil selle fondivalitseja või investeerimisettevõtja hääleõiguste kasutamisse;

               b)

               fondivalitsejal või investeerimisettevõtjal peab olema võimalik kasutada vabalt ja emaettevõtjast sõltumatult tema hallatavate varadega seotud hääleõigusi.

         2.   Kui emaettevõtja soovib vabastust kasutada, peab ta viivitamata esitama nende emitentide päritoluliikmesriigi pädevale asutusele, kelle osalustega seotud hääleõigusi fondivalitseja või investeerimisettevõtja haldab, järgmise teabe:

               a)

               fondivalitsejate ja investeerimisettevõtjate nimed, märkides nende üle järelevalvet teostavad pädevad asutused või selle, et ükski pädev asutus ei teosta järelevalvet, kuid osutamata asjaomastele emitentidele;

               b)

               õiend iga nimetatud fondivalitseja või investeerimisettevõtja emaettevõtja vastavuse kohta lõikes 1 kehtestatud tingimustele.

         Emaettevõtja uuendab jooksvalt punktis a osutatud nimekirja.
   3.   Kui emaettevõtja kavatseb kasutada vabastusi ainult direktiivi 2004/109/EÜ artiklis 13 osutatud finantsinstrumentide suhtes, teatab ta emitendi päritoluliikmesriigi pädevale asutusele ainult lõike 2 punktis a osutatud nimekirja.
   4.   Ilma et see piiraks direktiivi 2004/109/EÜ artikli 24 kohaldamist, on fondivalitseja või investeerimisettevõtja emaettevõtja võimeline emitendi päritoluliikmesriigi pädevale asutusele taotluse korral tõendama järgmist:

               a)

               emaettevõtja ja fondivalitseja või investeerimisettevõtja organisatsiooniline struktuur on sellised, et hääleõigust teostatakse emaettevõtjast sõltumatult;

               b)

               isikud, kes otsustavad hääleõiguse teostamise üle, tegutsevad sõltumatult;

               c)

               kui emaettevõtja on fondivalitseja või investeerimisettevõtja klient või fondivalitseja või investeerimisettevõtte osanik, esineb selge kliendisuhe emaettevõtja ja fondivalitseja või investeerimisettevõtja vahel.

         Punktis a sätestatud nõuet kohaldatakse miinimumnõudena, mille kohaselt peavad emaettevõtja ja fondivalitseja või investeerimisettevõtja kehtestama kirjalikult mõistliku strateegia ja menetluse, kuidas hääleõiguse teostamise puhul ennetada emaettevõtja ja fondivalitseja või investeerimisettevõtja vahel teabe andmist.
   5.   Lõike 1 punkti a kohaldamisel tähendavad “otsesed juhtnöörid” emaettevõtja või emaettevõtja kontrollile alluva teise ettevõtja poolt antavaid juhtnööre konkreetsetel juhtudel hääleõiguste kasutamiseks fondivalitseja või investeerimisettevõtja poolt.
   “Kaudsed juhtnöörid” tähendavad emaettevõtja või emaettevõtja kontrollile alluva teise ettevõtja poolt antavaid üldisi või konkreetseid mis tahes vormis juhtnööre, mis piiravad fondivalitseja või investeerimisettevõtja valikuvabadust hääleõiguste kasutamisel, et teenida emaettevõtja või emaettevõtja kontrollile alluva teise ettevõtja teatavaid ärihuve.
   Artikkel 11
   Finantsinstrumentide tüübid, mis annavad õiguse omandada üksnes omaniku algatusel hääleõigusega aktsiaid

      (Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 13 lõige 1)

   1.   Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 13 lõike 1 kohaldamisel loetakse finantsinstrumentideks direktiivi 2004/39/EÜ I lisa C jaos osutatud vabalt võõrandatavad väärtpabereid ning optsioone, futuure, vahetuslepinguid, tähtpäevakursi lepinguid ja muid tuletislepinguid, mis annavad õiguse omandada üksnes omaniku algatusel ja ametliku kokkuleppe alusel juba emiteeritud ja hääleõigusega sellise emitendi aktsiaid, kelle aktsiatega on lubatud kaubelda reguleeritud turul.
   Instrumendi omanikul peab olema tähtpäeva saabudes kas tingimusteta õigus omandada alusaktsiaid või õigus valida, kas omandada kõnealuseid aktsiaid või mitte.
   Ametlik kokkulepe on kokkulepe, mis on kohaldatava õiguse kohaselt siduv.
   2.   Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 13 lõike 1 kohaldamisel summeerib omanik kõik sama aluseks oleva emitendiga seotud finantsinstrumendid lõike 1 tähenduses ja teatab neist.
   3.   Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 13 lõike 1 kohaselt nõutav teade peab sisaldama järgmist teavet:

               a)

               tekkiv hääleõiguste olukord;

               b)

               kontrollitavate ettevõtjate ahel, kelle kaudu faktiliselt hoitakse finantsinstrumente (vajaduse korral);

               c)

               piirmäära saavutamise või ületamise kuupäev;

               d)

               kui instrumendi kasutamiseks on määratud kindel ajavahemik, aktsiate omandamise või omandamise võimaluse tekkimise aeg või ajavahemik (vajaduse korral);

               e)

               instrumendi tähtaeg või aegumiskuupäev;

               f)

               omaniku andmed;

               g)

               aluseks oleva emitendi nimi.

         Punkti a kohaldamisel arvutatakse hääleõiguste protsent hääleõiguste koguarvust ja kapitali suurusest, mis on vastavalt direktiivi 2004/109/EÜ artiklile 15 viimati avaldatud.
   4.   Teatamistähtaeg on sama, mis on sätestatud direktiivi 2004/109/EÜ artikli 12 lõikes 2 ja sellega seotud rakendussätetes.
   5.   Teade saadetakse alusaktsia emitendile ja kõnealuse emitendi päritoluliikmesriigi pädevale asutusele.
   Kui finantsinstrument on seotud mitme alusaktsiaga, teatatakse eraldi igale alusaktsiate emitendile.
   Artikkel 12
   Miinimumstandardid

      (Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 21 lõige 1)

   1.   Korraldatud teavet levitatakse direktiivi 2004/109/EÜ artikli 21 lõike 1 kohaldamisel vastavalt lõigetega 2–5 kehtestatud miinimumstandarditele.
   2.   Korraldatud teavet levitatakse viisil, mis tagab selle levitamise võimalikult laiale üldsusele ja võimalikult üheaegselt päritoluliikmeriigis või direktiivi 2004/109/EÜ artikli 21 lõikes 3 osutatud liikmesriigis ja teistes liikmesriikides.
   3.   Korraldatud teave esitatakse meediakanalitele toimetamata täistekstina.
   Direktiivi 2004/109/EÜ artiklites 4, 5 ja 6 osutatud aruannete ja teadaannete puhul loetakse kõnealune nõue täidetuks, kui korraldatud teabega seotud teade esitatakse meediakanalitele, märkides, millisel veebilehel lisaks kõnealuse direktiivi artiklis 21 osutatud ametlikult kindlaksmääratud tsentraalsele säilitussüsteemile on asjakohased dokumendid kättesaadavad.
   4.   Korraldatud teave esitatakse meediakanalitele viisil, millega tagatakse teate turvalisus, vähendatakse andmelaostuse ja loata ligipääsu ohtu ning pakutakse kindlustunnet korraldatud teabe allika suhtes.
   Kättesaamise turvalisuse tagamiseks kõrvaldatakse korraldatud teabe edastamisel tekkinud võimalikud tõrked ja häired võimalikult kiiresti.
   Emitent või isik, kes on taotlenud luba reguleeritud turul kauplemiseks ilma emitendi nõusolekuta, ei vastuta süsteemivigade ega puuduste eest meediakanalis, millele korraldatud teave on edastatud.
   5.   Korraldatud teave edastatakse meediakanalitele viisil, mis selgelt näitab, et tegemist on korraldatud teabega, selgelt on nimetatud selle väljastaja, korraldatud teabe teema ning kellaaeg ja kuupäev, mil emitent või isik, kes on taotlenud luba reguleeritud turul kauplemiseks ilma emitendi nõusolekuta, teabe edastas.
   Emitent või isik, kes on taotlenud luba reguleeritud turul kauplemiseks ilma emitendi nõusolekuta, peab olema võimeline teatama pädevale asutusele viimase soovi korral seoses korraldatud teabe avalikustamisega järgmised andmed:

               a)

               teabe meediakanalile edastanud isiku nimi;

               b)

               turvalisuse valideerimise andmed;

               c)

               teabe meediakanalile edastamise kellaaeg ja kuupäev;

               d)

               millise teabevahendi kaudu teave edastati;

               e)

               väljastaja korraldatud teabele seatud mis tahes embargo andmed (vajaduse korral).

         Artikkel 13
   Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 4 lõike 2 punktiga b samaväärsed nõuded

      (Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõige 1)

   Kolmas riik loetakse olevat kehtestanud direktiivi 2004/109/EÜ artikli 4 lõike 2 punkti b nõuetega samaväärsed nõuded, kui aasta tegevusaruanne peab kõnealuse riigi seaduste kohaselt sisaldama vähemalt järgmist teavet:

               a)

               õiglane ülevaade emitendi majandustegevuse arengust ja tulemustest ning finantsseisundist koos sellega seotud peamiste riskide ja kahtluste kirjeldustega, et ülevaates oleks majandustegevuse mastaape ja keerukust arvesse võttes tasakaalustatult ja igakülgselt analüüsitud emitendi majandustegevuse arengut ja tulemusi ning finantsseisundit;

               b)

               võimalikud olulised sündmused pärast majandusaasta lõppu;

               c)

               emitendi tõenäolised tulevased arengusuunad.

         Punktis a osutatud analüüs peab sisaldama konkreetse majandustegevusega seotud peamisi rahandusalaseid ja vajaduse korral ka rahandusega mitteseotud näitajaid, niivõrd kui see on vajalik emitendi arengu, tegevuse tulemuste ja finantsseisundi mõistmiseks.
   Artikkel 14
   Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 5 lõikes 4 sätestatud nõuetega samaväärsed nõuded

      (Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõige 1)

   Kolmas riik loetakse olevat kehtestanud direktiivi 2004/109/EÜ artikli 5 lõikes 4 sätestatud nõuetega samaväärsed nõuded, kui lisaks tegevuse vahearuandele on kõnealuse riigi seaduste kohaselt nõutav esitada lühendatud raamatupidamisaruanne ning tegevuse vahearuanne peab sisaldama vähemalt järgmist teavet:

               a)

               ülevaade kõnealusest ajavahemikust;

               b)

               emitendi tõenäoline arengusuund majandusaasta ülejäänud kuue kuu jooksul;

               c)

               aktsiate emitentide puhul suuremad tehingud seotud osapooltega, kui neid ei ole juba jooksvalt avalikustatud.

         Artikkel 15
   Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 4 lõikes 2 ning artikli 5 lõike 2 punktis c sätestatud nõuetega samaväärsed nõuded

      (Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõige 1)

   Kolmas riik loetakse olevat kehtestanud direktiivi 2004/109/EÜ artikli 4 lõike 2 punktis c ja artikli 5 lõike 2 punktis c kehtestatud nõuetega samaväärsed nõuded, kui emitendi teatav isik või teatavad isikud vastutavad kõnealuse riigi seaduste kohaselt aasta ja poolaasta finantsteabe, eriti järgmise teabe eest:

               a)

               raamatupidamisaruande vastavus kohaldatava aruandlussüsteemiga või raamatupidamisstandardite kogumiga;

               b)

               tegevusaruandes sisalduva juhtkonnapoolse ülevaate õiglus.

         Artikkel 16
   Direktiivi 2004/109/EÜ artiklis 6 sätestatud nõuetega samaväärsed nõuded

      (Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõige 1)

   Kolmas riik loetakse olevat kehtestanud direktiivi 2004/109/EÜ artiklis 6 sätestatud nõuetega samaväärsed nõuded, kui emitent peab kõnealuse riigi seaduste kohaselt avaldama kvartali raamatupidamisaruande.
   Artikkel 17
   Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud nõuetega samaväärsed nõuded

      (Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõige 1)

   Kolmas riik loetakse olevat kehtestanud direktiivi 2004/109/EÜ artikli 4 lõike 3 esimeses lõigus sätestatud nõuetega samaväärsed nõuded, kui kõnealuse riigi seaduste kohaselt ei nõuta üksikaruannete esitamist emaettevõtja poolt, kuid emitent, kelle registreeritud asukoht on kõnealuses kolmandas riigis, peab konsolideeritud aruannetes esitama vähemalt järgmise teabe:

               a)

               aktsiate emitentide kohta dividendide arvutamine ja dividendide maksmise võime;

               b)

               kõikide emitentide kohta nõuded miinimumkapitalile ja omakapitalile ning andmed likviidsuse kohta (vajaduse korral).

         Samaväärsuse huvides peab emitent olema ka võimeline esitama päritoluliikmesriigi pädevale asutusele täiendavad auditeeritud andmed, mis sisaldavad emitendi kui eraldi ettevõtja üksikaruannete kohta teavet, mis käsitleb punktides a ja b osutatud teabe elemente. Kõnealused avalikustatavad finantsandmed võib koostada kolmanda riigi raamatupidamisstandardite kohaselt.
   Artikkel 18
   Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 4 lõike 3 teises lõigus sätestatud nõuetega samaväärsed nõuded

      (Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõige 1)

   Kolmas riik loetakse olevat kehtestanud üksikaruannetele direktiivi 2004/109/EÜ artikli 4 lõike 3 teises lõigus sätestatud nõuetega samaväärsed nõuded, kui emitent, kelle registreeritud asukoht on kõnealuses kolmandas riigis, ei ole selle kolmanda riigi seaduste kohaselt kohustatud esitama konsolideeritud aruannet, kuid peab oma üksikaruanded koostama ühenduses kohaldatavate ja määruse (EÜ) nr 1606/2002 artikli 3 kohaselt tunnustatud rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite või nendega samaväärsete kolmanda riigi raamatupidamisstandardite kohaselt.
   Kui kõnealune finantsteave ei ole nende standarditega kooskõlas, tuleb see esitada samaväärsuse huvides korrigeeritud raamatupidamisaruandena.
   Peale selle peavad üksikaruanded olema kontrollitud sõltumatu audiitori poolt.
   Artikkel 19
   Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 12 lõikes 6 sätestatud nõuetega samaväärsed nõuded

      (Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõige 1)

   Kolmas riik loetakse olevat kehtestanud direktiivi 2004/109/EÜ artikli 12 lõikes 6 sätestatud nõuetega samaväärsed nõuded, kui ajavahemik, mille jooksul emitenti, kelle registreeritud asukoht on kõnealuses kolmandas riigis, on nõutav selle riigi seaduste kohaselt teavitada suurematest osalustest ja mille jooksul ta peab need suuremad osalused avalikustama, ei ole pikem kui seitse kauplemispäeva.
   Emitendi teavitamiseks kehtestatud tähtaeg ja edasine emitendipoolne avalikustamise tähtaeg võivad erineda direktiivi 2004/109/EÜ artikli 12 lõigetega 2 ja 6 kehtestatud tähtaegadest.
   Artikkel 20
   Direktiivi 2004/109/EÜ artiklis 14 sätestatud nõuetega samaväärsed nõuded

      (Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõige 1)

   Kolmas riik loetakse olevat kehtestanud direktiivi 2004/109/EÜ artiklis 14 sätestatud nõuetega samaväärsed nõuded, kui emitent, kelle registreeritud asukoht on kõnealuses kolmandas riigis, peab selle riigi seaduste kohaselt täitma järgmised tingimused:

               a)

               kui emitendil on lubatud omada mitte üle 5 % oma hääleõigusega aktsiatest, peab ta kõnealuse piirmäärani jõudmisel või selle ületamisel sellest teatama;

               b)

               kui emitendil on lubatud mitte rohkem kui 5–10 % oma hääleõigusega aktsiatest, peab ta 5 % või maksimummäärani jõudmisel või selle ületamisel sellest teatama;

               c)

               kui emitendil on lubatud omada üle 10 % oma hääleõigusega aktsiatest, peab ta 5 % või 10 % piirmäärani jõudmisel või selle ületamisel sellest teatama.

         Samaväärsuse huvides ei ole rohkem kui 10 % piirmäära ületamisel teatamine nõutav.
   Artikkel 21
   Direktiivi 2004/109/EÜ artiklis 15 sätestatud nõuetega samaväärsed nõuded

      (Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõige 1)

   Kolmas riik loetakse olevat kehtestanud direktiivi 2004/109/EÜ artiklis 15 sätestatud nõuetega samaväärsed nõuded, kui emitent, kelle registreeritud asukoht on kõnealuses kolmandas riigis, peab riigi seaduste kohaselt avalikustama hääleõiguste koguarvu ja kapitali suuruse 30 kalendripäeva jooksul pärast selle koguarvu suurenemist või vähenemist.
   Artikkel 22
   Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 17 lõike 2 punktis a ja artikli 18 lõike 2 punktis a sätestatud nõuetega samaväärsed nõuded

      (Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõige 1)

   Kolmas riik loetakse olevat kehtestanud direktiivi 2004/109/EÜ artikli 17 lõike 2 punktis a ja artikli 18 lõike 2 punktis a sätestatud nõuetega samaväärsed nõuded teabele koosolekute sisu kohta, kui emitent, kelle registreeritud asukoht on kõnealuses kolmandas riigis, peab selle riigi seaduste kohaselt esitama teabe vähemalt koosolekute toimumiskoha, aja ja päevakorra kohta.
   Artikkel 23
   Fondivalitsejate ja investeerimisettevõtjate emaettevõtjate sõltumatuse kohta sätestatud tingimuste samaväärsus

      (Direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõige 6)

   1.   Kolmas riik loetakse olevat kehtestanud direktiivi 2004/109/EÜ artikli 12 lõigetes 4 ja 5 sõltumatuse kohta sätestatud nõuetega samaväärsed nõuded, kui direktiivi 2004/109/EÜ artikli 23 lõikes 6 osutatud fondivalitseja või investeerimisettevõtja peab kõnealuse riigi seaduste kohaselt täitma järgmised tingimused:

               a)

               fondivalitsejal või investeerimisettevõtjal peab olema võimalik kõigil juhtudel kasutada vabalt ja emaettevõtjast sõltumatult tema hallatavate varadega seotud hääleõigusi;

               b)

               fondivalitseja või investeerimisettevõtja peab huvide vastuolu korral jätma arvestamata emaettevõtja või teise emaettevõtja kontrollile alluva ettevõtja huvid.

         2.   Emaettevõtja täidab käesoleva direktiivi artikli 10 lõike 2 punktis a ja lõikes 3 sätestatud teatamisnõudeid.
   Peale selle esitab ta õiendi emaettevõtja vastavuse kohta käesoleva artikli lõiguga 1 kehtestatud tingimustele iga nimetatud fondivalitseja või investeerimisettevõtja suhtes.
   3.   Ilma et see piiraks direktiivi 2004/109/EÜ artikli 24 kohaldamist, peab taotluse korral emaettevõtja olema võimeline tõendama emitendi päritoluliikmesriigi pädevale asutusele, et käesoleva direktiivi artikli 10 lõikes 4 sätestatud nõuded on täidetud.
   Artikkel 24
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 12 kuu jooksul pärast vastuvõtmise kuupäeva. Nad edastavad komisjonile viivitamata kõnealuste normide teksti ning nende normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli.
   Kui liikmesriigid võtavad vastu kõnealused normid, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametlikul avaldamisel nende juurde viite käesolevale direktiivile. Liikmesriigid reguleerivad viitamise viisi.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud riiklike peamiste õigusnormide teksti.
   Artikkel 25
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 26
   Käesolev direktiiv on suunatud liikmesriikidele.

      Brüssel, 8. märts 2007

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Charlie McCREEVY

      (1)  ELT L 390, 31.12.2004, lk 38.

      (2)  CESR on loodud komisjoni 6. juuni 2001. aasta otsusega 2001/527/EÜ (EÜT L 191, 13.7.2001, lk 43).

      (3)  EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/46/EÜ (ELT L 224, 16.8.2006, lk 1).

      (4)  EÜT L 375, 31.12.1985, lk 3. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2005/1/EÜ (ELT L 79, 24.3.2005, lk 9).

      (5)  ELT L 145, 30.4.2004, lk 1. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2006/31/EÜ (ELT L 114, 27.4.2006, lk 60).

      (6)  ELT L 149, 30.4.2004, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1787/2006 (ELT L 337, 5.12.2006, lk 17).

      (7)  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.


title: Nõukogu direktiiv, 8. märts 1977, millega muudetakse direktiivi 70/157/EMÜ mootorsõidukite lubatud mürataseme ja heitgaasisüsteemi kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31977L0212

Euroopa Liidu Teataja L 066 , 12/03/1977 Lk 0033 - 0034 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 2 Lk 0061  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 6 Lk 0020  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 2 Lk 0061  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 7 Lk 0023  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 7 Lk 0023

		Nõukogu direktiiv,8. märts 1977,millega muudetakse direktiivi 70/157/EMÜ mootorsõidukite lubatud mürataseme ja heitgaasisüsteemi kohta(77/212/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/157/EMÜ (mootorsõidukite lubatud mürataset ja heitgaasisüsteemi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [3] muudetud direktiiviga 73/350/EMÜ [4]) lisas sätestatakse mürataseme piirmäärad teel liiklemiseks ettenähtud, kerega või kereta, vähemaltneljarattalistele mootorsõidukitele, mille valmistajakiirus ületab 25 km/h, välja arvatud rööbastel liikuvad sõidukid, põllumajandus- või metsatraktorid ja -masinad ning muud töösõidukid;elanikkonna kaitsmiseks müra eest on vaja võtta sobilikke meetmeid mootorsõidukite mürataseme vähendamiseks; tänu tehnika arengule mootorsõidukite ehitamise vallas on kõnealune vähendamine võimalikuks saanud;direktiivi 70/157/EMÜ lisa tuleks vastavalt sellele muuta, vähendades iga selles nimetatud sõidukikategooria suhtes sätestatud, A-korrigeeritud detsibellides (dB(A)) väljendatud lubatud mürataseme väärtusi,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 70/157/EMÜ lisa jaotise I.1 tabel asendatakse järgmise tabeliga:Sõidukikategooria | Väärtus, väljendatuna A-korrigeeritud detsibellides (dB(A)) |I.1.1.Sõidukid, mis on ette nähtud reisijateveoks ning millel on koos juhiistmega kuni üheksa istekohta | 80 |I.1.2.Sõidukid, mis on ette nähtud reisijateveoks, millel on koos juhiistmega üle üheksa istekoha ja mille lubatud täismass on alla 3,5 tonni | 81 |I.1.3.Sõidukid, mis on ette nähtud kaubaveoks ning mille lubatud täismass on alla 3,5 tonni | 81 |I.1.4.Sõidukid, mis on ette nähtud reisijateveoks, millel on koos juhiistmega üle üheksa istekoha ja mille lubatud täismass on üle 3,5 tonni | 82 |I.1.5.Sõidukid, mis on ette nähtud kaubaveoks ning mille lubatud täismass on üle 3,5 tonni | 86 |I.1.6.Sõidukid, mis on ette nähtud reisijateveoks, millel on koos juhiistmega üle üheksa istekoha ja mille mootori võimsus on vähemalt 200 hj DIN | 85 |I.1.7.Sõidukid, mis on ette nähtud kauba- või materjaliveoks, mille mootori võimsus on vähemalt 200 hj DIN ja mille lubatud täismass on üle 12 tonni | 88 |Artikkel 21. Alates 1. aprillist 1977 ei tohi liikmesriigid lubatud mürataseme või heitgaasisüsteemiga seotud põhjustel:- keelduda mis tahes mootorsõiduki tüübile EMÜ tüübikinnituse andmisest ega viimati ühinemisaktiga muudetud nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) [5] artikli 10 lõike 1 kolmandas taandes nimetatud dokumendi väljastamisest ega siseriikliku tüübikinnituse andmisest ega- keelata sõidukite kasutuselevõtmist,kui kõnealuse sõidukitüübi või kõnealuste sõidukite müratase ja heitgaasisüsteem vastavad käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 70/157/EMÜ nõuetele.2. Alates 1. aprillist 1980:- ei anna liikmesriigid enam välja direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 kolmandas taandes nimetatud dokumenti sõidukitüübile, mille müratase ja heitgaasisüsteem ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 70/157/EMÜ nõuetele,- võivad liikmesriigid keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõidukitüübile, mille müratase ja heitgaasisüsteem ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 70/157/EMÜ nõuetele.Artikli 1 tabelis nimetatud kategooriasse I.1.6 kuuluvate sõidukite puhul asendatakse kuupäev "1. aprill 1980" siiski kuupäevaga "1. aprill 1982".3. Liikmesriigid võivad alates 1. oktoobrist 1982 keelata selliste sõidukite esmakordse kasutuselevõtmise, mille müratase ja heitgaasisüsteem ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 70/157/EMÜ nõuetele.Artikkel 3Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid 1. aprilliks 1977 ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 8. märts 1977Nõukogu nimeleesistujaD. Owen[1] EÜT C 5, 8.1.1975, lk 54.[2] EÜT C 62, 15.3.1975, lk 33.[3] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 16.[4] EÜT L 321, 22.11.1973, lk 33.[5] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.--------------------------------------------------