title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/76/EÜ, 13. juuli 2009 , põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite juhtide poolt tajutava müra taseme kohta (kodifitseeritud versioon) (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               1.8.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 201/18

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/76/EÜ,
   13. juuli 2009,
   põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite juhtide poolt tajutava müra taseme kohta
   (kodifitseeritud versioon)
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 29. märtsi 1977. aasta direktiivi 77/311/EMÜ (põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite juhtide poolt tajutava müra taset käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

               (2)

               Direktiiv 77/311/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist, mis kuuluvad nõukogu 4. märtsi 1974. aasta direktiiviga 74/150/EMÜ (põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta), asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/37/EÜ (põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta), (5) ette nähtud EÜ tüübikinnituse süsteemi ja millega sätestatakse põllu- või metsamajanduslike traktorite disaini ja ehituse tehnilised näitajad juhtide poolt tajutava müra taseme osas. Need tehnilised näitajad on seotud liikmesriikide õigusaktide lähendamisega direktiivile 2003/37/EÜ, millega sätestatakse EÜ tüübikinnituse menetlus, mida tuleb kohaldada igat tüüpi traktoritele. Sellest tulenevalt kohaldatakse käesoleva direktiivi suhtes direktiivi 2003/37/EÜ sätteid, mis kehtivad põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ning nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike puhul.

               (3)

               Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada liikmesriikide kohustusi, mis on seotud IV lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   1.   Käesoleva direktiivi tähenduses on (põllu- või metsamajanduslik) „traktor” mis tahes rataste või roomikutega varustatud mootorsõiduk, millel on vähemalt kaks telge ja mille tähtsaim omadus on veojõud ning mis on spetsiaalselt kavandatud teatavate põllu- või metsamajanduses kasutatavate tööriistade, masinate või haagiste tõmbamiseks, lükkamiseks, vedamiseks või käitamiseks. See võib olla ette nähtud ka koorma või reisijate veoks.
   2.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse üksnes selliste esimeses lõikes määratletud traktorite suhtes, mis on varustatud õhkrehvidega ning mille maksimaalne valmistajakiirus on 6–40 km/h.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriik ei tohi keelduda traktoritüübile EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest juhi poolt tajutava müra tasemega seotud põhjustel, kui müratase jääb järgmistesse piiridesse:

               —

               90 dB (A) vastavalt I lisale
               või

               —

               86 dB (A) vastavalt II lisale.

         2.   Käesoleva direktiivi nõuetele mittevastavate sõidukite puhul käesoleva direktiivi sisust tulenevatel põhjustel liikmesriigid

               —

               ei anna EÜ tüübikinnitust;

               —

               võivad keelduda riigisisese tüübikinnituse andmisest.

         3.   Käesoleva direktiivi nõuetele mittevastavate uute sõidukite puhul käesoleva direktiivi sisust tulenevatel põhjustel liikmesriigid

               —

               käsitavad vastavalt direktiivile 2003/37/EÜ uute sõidukitega kaasasolevaid vastavussertifikaate kehtetuna selle direktiivi artikli 7 lõike 1 kohaldamisel;

               —

               võivad keelduda uute sõidukite registreerimisest, keelata nende müügi või kasutuselevõtmise.

         4.   Liikmesriik ei tohi keelduda traktorite registreerimisest ega keelata nende müüki, kasutuselevõtmist või kasutamist juhi poolt tajutava müra tasemega seotud põhjustel, kui müratase jääb järgmistesse piiridesse:

               —

               90 dB(A) vastavalt I lisale
               või

               —

               86 dB(A) vastavalt II lisale.

         Artikkel 3
   Käesoleva direktiivi tähenduses on „kabiin” mis tahes konstruktsioon, mis on valmistatud läbipaistvatest või mitteläbipaistvatest jäikadest komponentidest, mis ümbritseb juhti täielikult ja isoleerib ta väliskeskkonnast ning mida saab töötamise ajal püsivalt suletuna hoida.
   Artikkel 4
   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, mis tagavad, et traktorite müügiesitlusel ega reklaamis ei viidataks traktori juhi poolt tajutava müra tasemega seoses sellistele traktori omadustele, mida neil tegelikult ei ole.
   Artikkel 5
   Muudatused, mis on vajalikud I, II ja III lisas esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu vastavalt direktiivi 2003/37/EÜ artikli 20 lõikes 3 osutatud menetlusele.
   Artikkel 6
   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste õigusnormide teksti.
   Artikkel 7
   Direktiiv 77/311/EMÜ, mida on muudetud IV lisa A osas loetletud õigusaktidega, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud IV lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile tõlgendatakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid loetakse vastavalt V lisas esitatud vastavustabelile.
   Artikkel 8
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010.
   Artikkel 9
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 13. juuli 2009

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         H.-G. PÖTTERING

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         E. ERLANDSSON

      (1)  ELT C 120, 16.5.2008, lk 15.

      (2)  Euroopa Parlamendi 19. veebruari 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 25. juuni 2009. aasta otsus.

      (3)  EÜT L 105, 28.4.1977, lk 1.

      (4)  Vt IV lisa A osa.

      (5)  ELT L 171, 9.7.2003, lk 1.

      I LISA

         MÕÕTEAPARATUUR, -TINGIMUSED JA -MEETOD

      1.   MÕÕTÜHIK JA MÕÕTEAPARATUUR
      1.1.   Mõõtühik
      Mürataset LA mõõdetakse A-kaalutud detsibellides, mida väljendatakse dB(A).
      1.2.   Mõõteaparatuur
      Juhi poolt tajutava müra taset mõõdetakse müramõõturi abil, nagu on kirjeldatud Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni väljaande nr 179/1965 esimeses trükis.
      Muutuvate näitude korral peab arvesse võtma maksimumväärtuste keskmist.
      2.   MÕÕTETINGIMUSED
      Mõõtmised sooritatakse järgmistel tingimustel:

                  2.1.

                  traktor peab olema koormamata, st ilma lisaseadmeteta, kuid traktoris peab olema jahutusvedelik, määrdeõli, täis kütusepaak ja juht. Juht ei tohi kanda ülemäära paksu rõivastust, salli ega peakatet. Traktoril ei tohi olla ühtegi eset, mis võiks moonutada mürataset;

                  2.2.

                  rehvides peab olema sõiduki tootja poolt ettenähtud rõhk; mootor, jõuülekanne ja veoteljed peavad olema normaalsel töötemperatuuril ning radiaatoriribisid, kui need on paigaldatud, peab mõõtmise käigus lahti hoidma;

                  2.3.

                  mootoriga käivitatavad või isekäivituvad lisaseadmed, näiteks klaasipuhastid, sooja õhu ventilaator või jõuvõtuvõll ei tohi mõõtmise ajal töötada, kui need võivad mürataset mõjutada; osad, mis tavaliselt töötavad mootoriga samal ajal, nagu näiteks mootori jahutusventilaator, peavad mõõtmise ajal töötama;

                  2.4.

                  katsetuspiirkond peab olema avatud ja piisavalt vaikne koht; näiteks 50 meetri raadiusega lahtine ala, millel on vähemalt 20 meetri raadiusega enam-vähem tasane keskosa või kõva rajaga tasapinnaline osa, millel on võimalikult vähe konarusi ja võimalikult tasane pind. Rada peab olema nii puhas ja kuiv kui võimalik (nt ilma kruusa, puulehtede, lumeta jms). Kaldpinnad ja ebatasasused on lubatud üksnes siis, kui nende põhjustatud mürataseme muutused jäävad mõõteaparatuuri veatolerantsi piiridesse;

                  2.5.

                  raja pind ei tohi põhjustada ülemäärast rehvimüra;

                  2.6.

                  ilm peab olema hea ja kuiv, vähese tuulega või tuuletu.
                  Tuulest või teistest müraallikatest tingitud juhi poolt tajutava ümbritseva müra tase peab olema vähemalt 10 dB(A) alla traktori mürataseme;

                  2.7.

                  kui mõõtmiseks kasutatakse sõidukit, peab seda igasuguste häirete vältimiseks pukseerima või juhtima traktorist piisaval kaugusel. Mõõtmise ajal ei tohi ükski mõõtmist häiriv ese või heli peegeldav pind paikneda lähemal kui 20 m kummalgi pool katserada ega traktori esi- või tagaosale lähemal kui 20 m. Nimetatud tingimust võib lugeda täidetuks, kui kirjeldatud tingimustel põhjustatud mürataseme muutused jäävad veatolerantside piiridesse; kui see ei ole nii, tuleb mõõtmine häirete kestuse ajaks katkestada;

                  2.8.

                  kõik ettenähtud seeria mõõtmised peab läbi viima samal rajal.

            3.   MÕÕTEMEETOD

                  3.1.

                  Mikrofon peab paiknema 250 mm istme kesktasapinnast selle külje suunas, kus müratase on kõrgem.
                  Mikrofoni diafragma peab olema suunatud ettepoole ja mikrofoni keskosa peab olema III lisas kirjeldatud istme võrdluspunktist 790 mm kõrgusel ja 150 mm eespool. Vältida tuleb mikrofoni ülemäärast vibreerimist.

                  3.2.

                  Maksimaalse mürataseme väärtus dB(A) tuleb kindlaks määrata järgmiselt:

                              3.2.1.

                              seeriaviisiliselt valmistatud kinnise kabiinikonstruktsiooniga traktorite kõik avad (nt uksed, aknad) peavad esmase mõõteseeria käigus olema suletud;

                                          3.2.1.1.

                                          teise mõõteseeria käigus tuleb avad lahti jätta eeldusel, et need ei tekita lahtijäetuna liiklusohtlikku olukorda, aga lahtikäivad tuuleklaasid peavad jääma suletuks;

                              3.2.2.

                              müra tuleb mõõta, kasutades aeglast müramõõturi reaktsiooni koormusel, mis vastab maksimaalsele mürale käigul, mis annab edasiliikumise kiirusele 7,5 km/h lähima kiiruse.
                              Pöörlemissageduse regulaatori juhthoob peab olema täielikult avatud. Alustades ilma koormuseta, peab rakendatavat koormust suurendama, kuni määratakse maksimaalne müratase. Iga kord pärast koormuse suurendamist tuleb enne mõõtmist anda aega mürataseme stabiliseerumiseks;

                              3.2.3.

                              müra tuleb mõõta, kasutades aeglast müramõõturi reaktsiooni koormusel, mis vastab maksimaalsele mürale mis tahes käigul, mis erineb punktis 3.2.2 nimetatud käigust ja millel registreeritud müratase on vähemalt 1 dB(A) üle punktis 3.2.2 nimetatud käigul registreeritud taseme.
                              Pöörlemissageduse regulaatori juhthoob peab olema täielikult avatud. Alustades ilma koormuseta, peab rakendatavat koormust suurendama, kuni leitakse maksimaalne müratase. Iga kord pärast koormuse suurendamist tuleb enne mõõtmist anda aega mürataseme stabiliseerumiseks;

                              3.2.4.

                              müra tuleb mõõta koormamata traktori maksimaalsel valmistajakiirusel.

                  3.3.

                  Katseprotokoll peab sisaldama mürataseme mõõtmisi, mis on läbi viidud järgmistel tingimustel:

                              3.3.1.

                              käigul, mis annab 7,5 km/h lähima kiiruse;

                              3.3.2.

                              mis tahes käigul, kui on täidetud punktis 3.2.3 kirjeldatud tingimused;

                              3.3.3.

                              maksimaalsel valmistajakiirusel.

            4.   HINNANGUKRITEERIUMID
      Punktides 3.2.1, 3.2.2, 3.2.3 ja 3.2.4 kirjeldatud mõõtetulemused ei tohi ületada artiklis 2 sätestatud piire.

      II LISA

         MÕÕTEAPARATUUR, -TINGIMUSED JA -MEETOD

      1.   MÕÕTÜHIK JA MÕÕTEAPARATUUR
      1.1.   Mõõtühik
      Mürataset LA mõõdetakse A-kaalutud detsibellides, mida väljendatakse dB(A).
      1.2.   Mõõteaparatuur
      Juhi poolt tajutava müra taset mõõdetakse müramõõturi abil, nagu on kirjeldatud Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni väljaande 179/1965 esimeses trükis.
      Muutuvate näitude korral peab arvesse võtma maksimumväärtuste keskmist.
      2.   MÕÕTMISTINGIMUSED
      Mõõtmised sooritatakse järgmistel tingimustel:

                  2.1.

                  traktor peab olema koormamata, st ilma lisaseadmeteta, kuid traktoris peab olema jahutusvedelik, määrdeõli, täis kütusepaak ja juht. Juht ei tohi kanda ülemäära paksu rõivastust, salli ega peakatet. Traktoril ei tohi olla ühtegi eset, mis võiks moonutada mürataset;

                  2.2.

                  rehvides peab olema sõiduki tootja poolt ettenähtud rõhk, mootor, jõuülekanne ja veoteljed peavad olema normaalsel töötemperatuuril ning kui mootoril on jahutusvõred, peavad need mõõtmise käigus täiesti lahti jääma;

                  2.3.

                  mootoriga käivitatavad või isekäivituvad lisaseadmed, näiteks klaasipuhastid, sooja õhu ventilaator, jõuvõtuvõll vmt, ei tohi mõõtmise ajal töötada, kui need võivad mürataset mõjutada; osad, mis tavaliselt töötavad mootoriga samal ajal, nagu näiteks mootori jahutusventilaator, peavad mõõtmise ajal töötama;

                  2.4.

                  katsetuspiirkond peab olema avatud ja piisavalt vaikne koht: näiteks 50 meetri raadiusega lahtine ala, millel on vähemalt 20 meetri raadiusega enam-vähem tasane keskosa või kõva rajaga tasapinnaline osa, millel on võimalikult vähe konarusi ja võimalikult tasane pind. Rada peab olema nii puhas ja kuiv kui võimalik (nt ilma kruusa, puulehtede, lumeta jms). Kaldpinnad ja ebatasasused on lubatud üksnes siis, kui nende põhjustatud mürataseme muutused jäävad mõõteaparatuuri veatolerantsi piiridesse;

                  2.5.

                  raja pind ei tohi põhjustada ülemäärast rehvimüra;

                  2.6.

                  ilm peab olema hea ja kuiv, vähese tuulega või tuuletu.
                  Tuulest või teistest müraallikatest tingitud juhi poolt tajutava ümbritseva müra tase peab olema vähemalt 10 dB(A) alla traktori mürataseme;

                  2.7.

                  kui mõõtmiseks kasutatakse sõidukit, peab seda igasuguste häirete vältimiseks pukseerima või juhtima traktorist piisaval kaugusel. Mõõtmise ajal ei tohi ükski mõõtmist häiriv ese või heli peegeldav pind paikneda lähemal kui 20 meetrit kummalgi pool katserada ega traktori esi- või tagaosale lähemal kui 20 meetrit. Nimetatud tingimust võib lugeda täidetuks, kui kirjeldatud tingimustel põhjustatud mürataseme muutused jäävad veatolerantside piiridesse; kui see ei ole nii, tuleb mõõtmine häirete kestuse ajaks katkestada;

                  2.8.

                  kõik ettenähtud seeria mõõtmised tuleb läbi viia samal rajal.

            3.   MÕÕTEMEETOD

                  3.1.

                  Mikrofon peab paiknema 250 mm istme kesktasapinnast selle külje suunas, kus müratase on kõrgem.
                  Mikrofoni diafragma peab olema suunatud ettepoole ja mikrofoni keskosa peab olema III lisas kirjeldatud istme võrdluspunktist 790 mm kõrgusel ja 150 mm eespool. Vältida tuleb mikrofoni ülemäärast vibreerimist.

                  3.2.

                  Müratase tuleb kindlaks määrata järgmiselt:

                              3.2.1.

                              traktor peab liikuma mööda rajalõiku ühel ja samal katsekiirusel vähemalt kolm korda 10 sekundi vältel;

                              3.2.2.

                              seeriaviisiliselt valmistatud kinnise kabiinikonstruktsiooniga traktorite kõik avad (nt uksed, aknad) peavad esmase mõõteseeria käigus olema suletud;

                                          3.2.2.1.

                                          teise mõõteseeria käigus tuleb avad lahti jätta eeldusel, et need ei tekita lahtijäetuna liiklusohtlikku olukorda, aga lahtikäivad tuuleklaasid peavad jääma suletuks;

                              3.2.3.

                              müra tuleb mõõta maksimaalse pöörete arvu juures, kasutades aeglast müramõõturi reaktsiooni, st käigul, mis annab kiirusele 7,5 km/h lähima kiiruse nimi-pöörlemissagedusel. Mõõtmiste teostamise ajal peab traktor olema koormamata.

            4.   HINNANGUKRITEERIUMID
      Punktides 3.2.2 ja 3.2.3 kirjeldatud mõõtetulemused ei tohi ületada artiklis 2 sätestatud piire.

      III LISA

         ISTME VÕRDLUSPUNKTI MÄÄRAMINE

      1.   MÕISTE

                  1.1.

                  Istme võrdluspunkt (S) on punkt istme keskmisel pikitasapinnal, kus alumise seljatoe tangentsiaaltasapind ja horisontaaltasapind lõikuvad. Nimetatud horisontaaltasapind lõikab istmepadja plaadi alumist pinda 150 mm istme võrdluspunktist eespool.

            2.   ISTME VÕRDLUSPUNKTI MÄÄRAMINE

                  2.1.

                  Istme võrdluspunkt määratakse kindlaks, kasutades käesoleva lisa liite joonistel 1 ja 2 kujutatud seadet, mis võimaldab simuleerida inimese tekitatavat koormust.

                  2.2.

                  Iste tuleb seada lubatud vertikaalse reguleerimisvahemiku keskele, kusjuures nimetatud reguleerimine ei sõltu horisontaalsest reguleerimisest. I ja II lisa lõikes 3 nimetatud mikrofoni asukoha kindlaksmääramiseks peab iste olema horisontaalse reguleerimisvahemiku keskpunktis või sellele nii lähedal kui võimalik.

            3.   SEADME KIRJELDUS

                  3.1.

                  Punktis 2.1 nimetatud seade peab koosnema istmepadja plaadist ja kahest seljatoe plaadist.

                  3.2.

                  Alumine seljatoe plaat peab olema ühendatud istmikuluu- (A) ja nimmepiirkonnas (B), kusjuures liigendi (B) kõrgus on reguleeritav (vt joonis 2).

            4.   SEADME PAIGALDAMINE
      Seade paigaldatakse järgmiselt:

                  4.1.

                  seade asetatakse istmele;

                  4.2.

                  seejärel koormatakse seade liigendist (A) 50 mm eespool asetsevas punktis jõuga 550 N ning surutakse kergelt kaks seljatoe plaati tangentsiaalselt vastu seljatuge;

                  4.3.

                  kui seljatoe alumise piirkonna konkreetset puutujat ei ole võimalik kindlaks määrata, peab vertikaalasendis alumise seljatoe plaadi suruma kergelt vastu seljatuge;

                  4.4.

                  juhi kaalu järgi reguleeritava vedrustusega istmete korral peab vedrustuse seadistama nii, et iste asetseks kahest piirasendist võrdsel kaugusel.

         Liide

      IV LISA
      A   OSA

         Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatustega

      (märgitud artiklis 7)

                  Nõukogu direktiiv 77/311/EMÜ
                  (EÜT L 105, 28.4.1977, lk 1)

                  Nõukogu direktiiv 82/890/EMÜ
                  (EÜT L 378, 31.12.1982, lk 45)

                  Ainult artikli 1 lõike 1 viide direktiivile 77/311/EMÜ

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/54/EÜ
                  (EÜT L 277, 10.10.1997, lk 24)

                  Ainult artikli 1 esimese lõigu esimese taande viide direktiivile 77/311/EMÜ

                  Komisjoni otsus 96/627/EÜ
                  (EÜT L 282, 1.11.1996, lk 72)

                  Komisjoni otsus 2000/63/EÜ
                  (EÜT L 22, 27.1.2000, lk 66)

                  Komisjoni direktiiv 2006/26/EÜ
                  (ELT L 65, 7.3.2006, lk 22)

                  Ainult artikkel 2 ja II lisa

            B   OSA

         Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevad

      (märgitud artiklis 7)

                  Õigusakt

                  Ülevõtmise tähtpäev

                  Kohaldamise tähtpäev

                  77/311/EMÜ

                  1. oktoober 1978

                  —

                  82/890/EMÜ

                  22. juuni 1984

                  —

                  97/54/EÜ

                  22. september 1998

                  23. september 1998

                  96/627/EÜ

                  29. september 1999

                  —

                  2000/63/EÜ

                  30. september 2001

                  —

                  2006/26/EÜ

                  31. detsember 2006 (1)

                  —

         (1)  Vastavalt direktiivi 2006/26/EÜ artiklile 5:

         „1.   Alates 1. jaanuarist 2007 ei tohi liikmesriigid käesoleva direktiiviga muudetud direktiivide 74/151/EMÜ, 78/933/EMÜ, 77/311/EMÜ ja 89/173/EMÜ nõuetele vastavate sõidukite puhul asjaomase direktiivi sisuga seotud põhjustel

                     a)

                     keelduda EÜ või riigisisese tüübikinnituse andmisest või

                     b)

                     keelata sellise sõiduki registreerimist, müüki või kasutuselevõtmist.

               2.   Alates 1. juulist 2007 käesoleva direktiiviga muudetud direktiivide 74/151/EMÜ, 78/933/EMÜ, 77/311/EMÜ ja 89/173/EMÜ nõuetele mittevastavate sõidukite puhul ja asjaomase direktiivi sisuga seotud põhjustel liikmesriigid

                     a)

                     ei anna enam EÜ tüübikinnitust;

                     b)

                     võivad keelduda riigisisese tüübikinnituse andmisest.

               3.   Alates 1. juulist 2009 käesoleva direktiiviga muudetud direktiivide 74/151/EMÜ, 78/933/EMÜ, 77/311/EMÜ ja 89/173/EMÜ nõuetele mittevastavate sõidukite puhul asjaomase direktiivi sisuga seotud põhjustel liikmesriigid

                     a)

                     käsitavad uute sõidukitega kaasasolevaid vastavalt direktiivi 2003/37/EÜ sätetele koostatud vastavustunnistusi kehtetuna selle direktiivi artikli 7 lõike 1 kohaldamisel;

                     b)

                     võivad keelata uute sõidukite registreerimise, müügi või kasutuselevõtmise.”

      V LISA

         Vastavustabel

                  Direktiiv 77/311/EMÜ

                  Direktiiv 2006/26/EÜ

                  Käesolev direktiiv

                  Artikkel 1

                  Artikkel 1

                  Artikli 2 lõike 1 esimene lõik

                  Artikli 2 lõiked 1 ja 4

                  Artikli 2 lõike 1 teine lõik

                  —

                  Artikli 2 lõige 2

                  —

                  Artikli 5 lõige 2

                  Artikli 2 lõige 2

                  Artikli 5 lõige 3

                  Artikli 2 lõige 3

                  Artiklid 3, 4 ja 5

                  Artiklid 3, 4 ja 5

                  Artikli 6 lõige 1

                  —

                  Artikli 6 lõige 2

                  Artikkel 6

                  —

                  Artikkel 7

                  —

                  Artikkel 8

                  Artikkel 7

                  Artikkel 9

                  I lisa

                  I lisa

                  II lisa

                  II lisa

                  III lisa

                  III lisa

                  —

                  IV lisa

                  —

                  V lisa


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/68/EÜ, 13. juuli 2009 , põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite valgustus- ja valgussignaalseadmete osa tüübikinnituse kohta (kodifitseeritud versioon) (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               5.8.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 203/52

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/68/EÜ,
   13. juuli 2009,
   põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite valgustus- ja valgussignaalseadmete osa tüübikinnituse kohta
   (kodifitseeritud versioon)
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 17. mai 1979. aasta direktiivi 79/532/EMÜ põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite valgustus- ja valgussignaalseadmete osa tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

               (2)

               Direktiiv 79/532/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist, mis kuuluvad nõukogu 4. märtsi 1974. aasta direktiiviga 74/150/EMÜ põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/37/EÜ (põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta) (5), ette nähtud EÜ tüübikinnituse süsteemi ja millega sätestatakse disaini ja ehituse tehnilised näitajad põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite valgustus- ja valgussignaalseadmete osas. Kõnealused tehnilised näitajad on seotud liikmesriikide õigusaktide lähendamisega direktiivile 2003/37/EÜ, millega sätestatakse EÜ tüübikinnituse menetlus, mida tuleb kohaldada igat tüüpi traktoritele. Sellest tulenevalt kohaldatakse käesoleva direktiivi suhtes direktiivi 2003/37/EÜ sätteid põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate kohta, koos sätetega nende sõidukite süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kohta.

               (3)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiivis 2009/61/EÜ (põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamise kohta) (6) sätestati põllu- või metsamajanduslikele ratastraktoritele valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamise ühised nõuded. Kõnealustel valgustus- ja valgussignaalseadmetel on samad omadused kui mootorsõidukitele paigaldatud valgustus- ja valgussignaalseadmetel. Seepärast võib traktoritel kasutada seadmeid, mis on saanud mootorsõidukite ja nende haagiste EÜ tüübikinnitust reguleerivate direktiivide kohaselt osa EÜ tüübikinnitusmärgi.

               (4)

               Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   1.   Käesoleva direktiivi tähenduses on (põllu- või metsamajanduslik) „traktor” mis tahes rataste või roomikutega varustatud mootorsõiduk, millel on vähemalt kaks telge ja mille tähtsaim omadus on veojõud ning mis on spetsiaalselt kavandatud teatavate põllu- või metsamajanduses kasutatavate tööriistade, masinate või haagiste tõmbamiseks, lükkamiseks, vedamiseks või käitamiseks. See võib olla ette nähtud ka koorma või reisijate veoks.
   2.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse üksnes selliste esimeses lõikes määratletud traktorite suhtes, mis on varustatud õhkrehvidega ja mille maksimaalne valmistajakiirus on 6–40 km/h.
   Artikkel 2
   Ükski liikmesriik ei tohi keelduda traktorile osa EÜ tüübikinnituse ega siseriikliku tüübikinnituse andmisest järgmiste laternate või helkuritega seotud põhjustel, kui need kannavad I lisas nimetatud osa EÜ tüübikinnitusmärki ja on paigaldatud nõukogu direktiivis 2009/61/EÜ sätestatud nõuete kohaselt:

               a)

               esilaternad, mida kasutatakse kaug- ja/või lähitulelaternatena, või nende hõõglambid;

               b)

               küljeääretulelaternad;

               c)

               eesmised ääretulelaternad;

               d)

               tagumised ääretulelaternad;

               e)

               piduritulelaternad;

               f)

               suunatulelaternad;

               g)

               helkurid;

               h)

               numbritulelaternad,

               i)

               eesmised udutulelaternad ja nende hõõglambid;

               j)

               tagumised udutulelaternad;

               k)

               tagurdustulelaternad;

               l)

               seisutulelaternad.

         Artikkel 3
   Ükski liikmesriik ei tohi keelduda traktori registreerimisest ega keelata selle müüki, kasutuselevõtmist ega kasutamist järgmiste laternate või helkuritega seotud põhjustel, kui need kannavad I lisas sätestatud osa EÜ tüübikinnitusmärki ja on paigaldatud direktiivis 2009/61/EÜ sätestatud nõuete kohaselt:

               a)

               esilaternad, mida kasutatakse kaug- ja/või lähitulelaternatena, või nende hõõglambid;

               b)

               küljeääretulelaternad;

               c)

               eesmised ääretulelaternad;

               d)

               tagumised ääretulelaternad;

               e)

               piduritulelaternad;

               f)

               suunatulelaternad;

               g)

               helkurid;

               h)

               numbritulelaternad;

               i)

               eesmised udutulelaternad ja nende hõõglambid;

               j)

               tagumised udutulelaternad;

               k)

               tagurdustulelaternad;

               l)

               seisutulelaternad.

         Artikkel 4
   Muudatused, mis on vajalikud I lisas esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu vastavalt direktiivi 2003/37/EÜ artikli 20 lõikes 3 osutatud menetlusele.
   Artikkel 5
   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.
   Artikkel 6
   Direktiiv 79/532/EMÜ, mida on muudetud II lisa A osas loetletud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid loetakse vastavalt III lisas esitatud vastavustabelile.
   Artikkel 7
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010.
   Artikkel 8
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 13. juuli 2009

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         H.-G. PÖTTERING

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         E. ERLANDSSON

      (1)  ELT C 162, 25.6.2008, lk 40.

      (2)  Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 22. juuni 2009. aasta otsus.

      (3)  EÜT L 145, 13.6.1979, lk 16.

      (4)  Vt II lisa A osa.

      (5)  ELT L 171, 9.7.2003, lk 1.

      (6)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 19.

      I LISA

                  1.

                  Esilaternad, mida kasutatakse kaug- ja/või lähitulelaternatena, ja nende hõõglambid

                              Osa EÜ tüübikinnitusmärk on sätestatud nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivis 76/761/EMÜ mootorsõidukite esilaternaid, mida kasutatakse kaug- ja/või lähitulelaternatena, ja mootorsõidukite ja nende haagiste kinnitatud laternaseadmestikes kasutatavaid valgusallikaid (hõõglambid ja muud) käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (1).

                              Direktiivi 76/761/EMÜ sätteid kohaldatakse ka põllu- või metsamajanduslike traktorite spetsiaalsete, nii kaug- kui ka lähitulena kasutamiseks kavandatud ja väiksema kui 160 mm diameetriga D esilaternate osa tüübikinnituse suhtes järgmiste muudatustega.

                                          a)

                                          Direktiivi 76/761/EMÜ II–VI, VIII ja IX lisa punktis 2.1 kindlaks määratud minimaalseid valgustuse väärtusi vähendatakse vastavalt järgmisele valemile:
                                          ((D – 45)/(160 – 45))2

                                          arvestades järgmisi absoluutseid alammäärasid:

                                                      —

                                                      3 luksi punktis 75 R või punktis 75 L;

                                                      —

                                                      5 luksi punktis 50 R või punktis 50 L;

                                                      —

                                                      1,5 luksi IV vööndis.

                                             Märkus: kui peegeldi nähtav pind ei ole ringikujuline, võetakse diameetriks peegeldi nähtava kasuliku pinnaga võrdse pindalaga ringi diameeter.

                                          b)

                                          Esilaternale kantakse direktiivi 76/761/EMÜ I lisa punktis 5.2.3.5 sätestatud tähise CR asemel M-täht, mida ümbritseb ümberpööratud kolmnurk.

                  2.

                  Küljeääretulelaternad, eesmised ääretulelaternad, tagumised ääretulelaternad ja piduritulelaternad
                  Osa EÜ tüübikinnitusmärk on sätestatud nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivis 76/758/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste ülemisi ääretulelaternaid, eesmisi ääretulelaternaid, tagumisi ääretulelaternaid, piduritulelaternaid, päevatulelaternaid ja küljeääretulelaternaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (2).

                  3.

                  Suunatulelaternad
                  Osa EÜ tüübikinnitusmärk on sätestatud nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivis 76/759/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste suunatulelaternaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3).

                  4.

                  Helkurid
                  Osa EÜ tüübikinnitusmärk on sätestatud nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivis 76/757/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste helkureid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (4).

                  5.

                  Numbritulelaternad
                  Osa EÜ tüübikinnitusmärk on sätestatud nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivis 76/760/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tagumisi numbritulelaternaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (5).

                  6.

                  Eesmised udutulelaternad
                  Osa EÜ tüübikinnitusmärk on sätestatud nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivis 76/762/EMÜ mootorsõidukite eesmisi udutulelaternaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (6).

                  7.

                  Tagumised udutulelaternad
                  Osa EÜ tüübikinnitusmärk on sätestatud nõukogu 28. juuni 1977. aasta direktiivis 77/538/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tagumisi udutulelaternaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (7).

                  8.

                  Tagurdustulelaternad
                  Osa EÜ tüübikinnitusmärk on sätestatud nõukogu 28. juuni 1977. aasta direktiivis 77/539/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustulelaternaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (8).

                  9.

                  Seisutulelaternad
                  Osa EMÜ tüübikinnitusmärk on sätestatud nõukogu 28. juuni 1977. aasta direktiivis 77/540/EMÜ mootorsõidukite seisutulelaternaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (9).

         (1)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 96.

         (2)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 54.

         (3)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 71.

         (4)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 32.

         (5)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 85.

         (6)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 122.

         (7)  EÜT L 220, 29.8.1977, lk 60.

         (8)  EÜT L 220, 29.8.1977, lk 72.

         (9)  EÜT L 220, 29.8.1977, lk 83.

      II LISA
      A   OSA

         Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatustega

      (osutatud artiklis 6)

                  Nõukogu direktiiv 79/532/EMÜ
                  (EÜT L 145, 13.6.1979, lk 16)

                  Nõukogu direktiiv 82/890/EMÜ
                  (EÜT L 378, 31.12.1982, lk 45)

                  Ainult artikli 1 lõike 1 see osa, mis viitab direktiivile 79/532/EMÜ

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/54/EÜ
                  (EÜT L 277, 10.10.1997, lk 24)

                  Ainult artikli 1 esimese taande see osa, mis viitab direktiivile 79/532/EMÜ

            B   OSA

         Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevad

      (märgitud artiklis 6)

                  Direktiiv

                  Ülevõtmise tähtpäev

                  Kohaldamise tähtpäev

                  79/532/EMÜ

                  21. november 1980

                  —

                  82/890/EMÜ

                  21. juuni 1984

                  —

                  97/54/EÜ

                  22. september 1998

                  23. september 1998

      III LISA

         VASTAVUSTABEL

                  Direktiiv 79/532/EMÜ

                  Käesolev direktiiv

                  Artikkel 1

                  Artikkel 1

                  Artikli 2 sissejuhatav lause ja lõppsõna

                  Artikli 2 sissejuhatav lause

                  Artikli 2 taanded

                  Artikli 2 punktid a–l

                  Artikli 3 sissejuhatav lause ja lõppsõna

                  Artikli 3 sissejuhatav lause

                  Artikli 3 taanded

                  Artikli 3 punktid a–l

                  Artikkel 4

                  Artikkel 4

                  Artikli 5 lõige 1

                  —

                  Artikli 5 lõige 2

                  Artikkel 5

                  —

                  Artikkel 6

                  —

                  Artikkel 7

                  Artikkel 6

                  Artikkel 8

                  Lisa

                  I lisa

                  —

                  II lisa

                  —

                  III lisa


title: Kahekümne kuues komisjoni direktiiv 2002/34/EÜ, 15. aprill 2002, millega kohandatakse tehnika arenguga liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamist käsitleva nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ lisasid II, III ja VIIEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32002L0034

Euroopa Liidu Teataja L 102 , 18/04/2002 Lk 0019 - 0031

		Kahekümne kuues komisjoni direktiiv 2002/34/EÜ,15. aprill 2002,millega kohandatakse tehnika arenguga liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamist käsitleva nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ lisasid II, III ja VII(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamist käsitlevat nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/768/EMÜ [1] (viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2000/41/EÜ, [2] eriti selle artikli 8 lõiget 2,pärast nõupidamist kosmeetikatoodete ja tarbijatele mõeldud toiduks mittekasutatavate toodete teaduskomiteega (SCCNFP)ning arvestades järgmist:(1) II lisa kirjes 293 on kosmeetikatoodetes keelustatud ainete hulka kuuluvatena märgitud ka radioaktiivsed ained. Kirje 293 joonealuses märkuses 1 lubatakse siiski selles sätestatud tingimustel looduslikku päritolu radioaktiivsete ainete ning keskkonnast pärinevast tehissaastest põhjustatud radioaktiivsete ainete esinemist, viidates 2. veebruari 1959. aasta direktiivile, milles sätestatakse põhilised ohutusnormid töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest. [3] Need direktiivid tunnistati kehtetuks nõukogu direktiivi 96/29/Euratom [4] artikli 6 lõikega 5, milles on sätestatud, et liikmesriigid ei tohi lubada radioaktiivsete ainete lisamist kosmeetikatoodetesse ega ka selliste kaupade eksporti. Direktiivis 96/29/Euroatom sätestatakse ka selle direktiivi kohaldamisel kasutatav radioaktiivsete ainete määratlus. Seega tuleks II lisa kirjet 293 vastavalt muuta.(2) SCCNFP on IFRA (Rahvusvahelise Lõhnaainete Assotsiatsiooni) tegevusjuhise kohaselt loetlenud 36 ainet, mis ei tohi kuuluda kosmeetikatoodetes kasutatavate aroomikompositsioonide koostisesse. Nende 36 lõhnaingrediendi hulgast on seitse juba kantud II lisasse ja üks (6-metüülkumariin) viitenumbri 46 all III lisa 1. ossa, mis juba piirab selle kasutamist suuhügieenivahendina. Sellest tulenevalt tuleks 28 ülejäänud lõhnaingredienti kanda II lisa nimekirja. Nende ainete ohutust on hinnanud ü ksnes SCCNFP nende kasutamise puhul lõhnaingredientidena. Seetõttu on vaja reguleerida nende ainete kasutamist sel otstarbel. SCCNFP jätkab nende ainete ohutuse edasist hindamist ka muude kasutusotstarvete puhul.(3) SCCNFP soovitab metüüleugenooli kosmeetikaingrediendina meelega mitte kasutada. Seega tuleks metüüleugenool kanda II lisasse. Kuna looduslikku päritolu metüüleugenooli esineb siiski kosmeetikatoodete koostisainetena kasutatavates eeterlikes õlides, on SCCNFP kehtestanud selle aine olemasolule kosmeetikatoodetes sisalduse eripiirmäärad.(4) Liitiumhüdroksiidi ja kaltsiumhüdroksiidi kosmeetikatoodetes kasutamise kohta olemasoleva teabe ja nende ohutuse hindamise tulemuste alusel soovitab SCCNFP nende ainete kasutamist piirata. Sellest tulenevalt tuleks III lisa 1. osa kandeid 15b ja 15c vastavalt muuta.(5) Toksikoloogilise hindamise alusel soovitab SCCNFP piirata jäägina esineva akrüülamiidi sisalduse piirmäära valmistootes. Seega tuleks polüakrüülamiid kanda III lisa 1. ossa.(6) SCCNFP on teinud 61 juuksevärvi toksikoloogilised hindamised ning andnud soovitused nende kasutusala, sisalduse piirmäära ja erihoiatuste kohta. Üks nendest juuksevärvidest on juba kantud viitenumbri 16 all III lisa 1. ossa, mida tuleks seega muuta. Mõne juuksevärvi ohutuse kohta on vaja siiski lisateavet, eriti selleks, et SCCNFP soovituste kohaselt uurida püsivate juuksevärvide korrapärase kasutamise võimalikku seost kusepõievähiga. Seega tuleks ülejäänud 60 juuksevärvi kanda III lisa 2. ossa. III lisa 1. osa kanne 8 hõlmab juuksevärvidena kasutatavate fenüleendiamiini derivaatide rühma. Dubleerivate kannete vältimiseks tuleks b veeru teksti muuta, jättes sellest välja mujal III lisas loetletud derivaadid.(7) SCCNFP soovituste kohaselt võib muskusksüleeni ohutult kasutada kosmeetikatoodetes, välja arvatud suuhooldusvahendid, kui teoreetiline ööpäeva jooksul imenduv doos ei ole suurem kui ligikaudu 10 μg/kg/ööpäev. Seega tuleks muskusksüleen, kuni selle aine ohtlikkuse hindamine registreeritud ainete ohtlikkuse hindamist ja kontrolli käsitleva nõukogu määruse (EMÜ) nr 793/93 [5] raames on lõpetatud, kanda III lisa 2. ossa.(8) SCCNFP soovituste kohaselt võib muskusketooni ohutult kasutada kosmeetikatoodetes, välja arvatud suuhooldusvahendid, kui teoreetiline ööpäeva jooksul imenduv doos ei ole suurem kui ligikaudu 14 μg/kg/ööpäev. Seega tuleks muskusketoon, kuni selle aine ohtlikkuse hindamine määruse (EMÜ) nr 793/93 raames on lõpetatud, kanda III lisa 2. ossa.(9) SCCNFP on väljendanud arvamust, et teatavate piirangute korral võib UV-filtrina kasutatavat dimetikodietüülbensaalmalonaati ohutult kasutada kosmeetikatoodetes. Seega tuleks dimetikodietüülbensaalmalonaat kanda VII lisa 1. ossa.(10) SCCNFP on väljendanud arvamust, et teatavate piirangute korral võib titaandioksiidi ohutult kasutada UV-filtrina kosmeetikatoodetes. Seega tuleks titaandioksiid kanda VII lisa 1. ossa.(11) Käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas kosmeetikatoodete kaubanduse sektoris tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arenguga kohandamise komitee seisukohaga,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 76/768/EMÜ muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt:Artikkel 2Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid selle tagamiseks, et kosmeetikatooted, mis sisaldavad direktiivi 76/768/EMÜ II, III ja VII lisas loetletud aineid käesoleva direktiivi lisas sätestatu kohaselt ja mis pärast 15. aprilli 2004 lõpptarbijale tarnitakse, vastaksid käesoleva direktiivi sätetele.Artikkel 3Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 15. aprilliks 2003. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 4Käesolev direktiiv jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 15. aprill 2002Komisjoni nimelkomisjoni liigeErkki Liikanen[1] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169.[2] EÜT L 145, 20.6.2000, lk 25.[3] EÜT 11, 20.2.1959, lk 221/59.[4] EÜT L 159, 29.6.1996, lk 1.[5] EÜT L 84, 5.4.1993, lk 1.--------------------------------------------------LISADirektiivi nr 76/768/EMÜ II, III ja VII lisa muudetakse järgmiselt.1. II lisas:i) viide nr 293 ja vastav joonealune märkus 1 asendatakse järgmisega:"293. Direktiivis 96/29/Euratom [1]; (milles on sätestatud põhilised ohutusnormid töötajate ja muu elanikkonna tervise kaitsmiseks ioniseerivast kiirgusest tulenevate ohtude eest) määratletud radioaktiivsed ained."ii) lisatakse allpool esitatud viited nr 423-451:"423. Aedvaagi (Inula helenium) õli (CAS-nr 97676–35–2), lõhnaingrediendina.424. Bensüültsüaniid (CAS-nr 140–29–4), lõhnaingrediendina.425. Tsüklameenalkohol (CAS-nr 4756–19–8), lõhnaingrediendina.426. Dietüülmaleaat (CAS-nr 141–05–9), lõhnaingrediendina.427. Divesinikkumariin (CAS-nr 119–84–6), lõhnaingrediendina.428. 2,4-dihüdroksü-3-metüülbensaldehüüd (CAS-nr 6248–20–0), lõhnaingrediendina.429. 3,7-dimetüül-2-okteen-1-ool (6,7-divesinikgeraniool) (CAS-nr 40607–48–5), lõhnaingrediendina.430. 4,6-dimetüül-8-tert — butüülkumariin (CAS-nr 17874–34–9), lõhnaingrediendina.431. Dimetüültsitrakonaat (CAS-nr 617–54–9), lõhnaingrediendina.432. 7,11-dimetüül-4, 6,10-dodekatrieen-3-oon (CAS-nr 26651–96–7), lõhnaingrediendina.433. 6,10-dimetüül-3, 5,9-undekatrieen-2-oon (CAS-nr 141–10–6), lõhnaingrediendina.434. Difenüülamiin (CAS-nr 122–39–4), lõhnaingrediendina.435. Etüülakrülaat (CAS-nr 140–88–5), lõhnaingrediendina.436. Viigipuu (Ficus carica) lehed, absoluteeritud valmistis (CAS-nr 68916–52–9), lõhnaingrediendina.437. trans- 2-heptanaal (CAS-nr 18829–55–5), lõhnaingrediendina.438. trans- 2-heksanaaldietüülatsetaal (CAS-nr 67746–30–9), lõhnaingrediendina.439. trans- 2-heksanaaldimetüülatsetaal (CAS-nr 18318–83–7), lõhnaingrediendina.440. Vesinikabietüülalkohol (CAS-nr 13393–93–6), lõhnaingrediendina.441. 6-isopropüül-2-dekavesiniknaftalenool (CAS-nr 34131–99–2), lõhnaingrediendina.442. 7-metoksükumariin (CAS-nr 531–59–9), lõhnaingrediendina.443. 4-(4-metoksüfenüül)- 3-buteen-2-oon (CAS-nr 943–88–4), lõhnaingrediendina.444. 1-(4-metoksüfenüül)- 1-penteen-3-oon (CAS-nr 104–27–8), lõhnaingrediendina.445. Metüül-trans- 2-butenaat (CAS-nr 623–43–8), lõhnaingrediendina.446. 7-metüülkumariin (CAS-nr 2445–83–2), lõhnaingrediendina.447. 5-metüül-2, 3-heksaandioon (CAS-nr 13706–86–0), lõhnaingrediendina.448. 2-pentülideentsükloheksanoon (CAS-nr 25677–40–1), lõhnaingrediendina.449. 3,6,10-trimetüül-3, 5,9-undekatrieen-2-oon (CAS-nr 1117–41–5), lõhnaingrediendina.450. Raudürdi (Lippia citriodora Kunth.) õli (CAS-nr 8024–12–2), lõhnaingrediendina.451. Metüüleugenool (CAS-nr 93–15–2), v.a harilikul määral naturaalsetes essentsides kasutatav aine, tingimusel, et sisaldus ei ületa:a) 0,01 % kvaliteetaroomide puhul;b) 0,004 % tualettvee puhul;c) 0,002 % lõhnakreemide puhul;d) 0,001 % mahapestavate kosmeetikatoodete puhul;e) 0,0002 % muude kosmeetikatoodete puhul, mida ei pesta maha, ja suuhügieenivahendite puhul."2. III lisa 1. osas:i) viite nr 8 b veerg asendatakse järgmisega:"m — ja p — fenüleendiamiinid, nende N — asendusderivaadid ja nende soolad; o — fenüleendiamiinide N — asendusderivaadid, [2] v.a mujal käesolevas lisas loetletud derivaadid"ii) viited nr 15b ja 15c asendatakse järgmistega:"Viitenumber | Aine | Piirangud | Sildile trükitavad kasutustingimused ja hoiatused |Rakendus- ja/või kasutusala | Sisalduse piirmäär valmis kosmeetikatootes | Muud piirangud ja nõuded |a | b | c | d | e | f |15b | Liitiumhüdroksiid | a)Juuksehooldusvahend | a) | | a) |1. Üldkasutatav | 1. 2 % massiprotsenti | | 1.Sisaldab leelistVäldi silma sattumistVõib põhjustada pimedaksjäämistHoia lastele kättesaamatus kohas |2. Erialaseks kasutamiseks | 2. 4,5 massiprotsenti | | 2.Kasutamiseks üksnes erialase ettevalmistusega inimeste pooltVäldi silma sattumistVõib põhjustada pimedaksjäämist |b)pH regulaator — depileersalongidele | | b) pH ei tohi olla üle 12,7 | b)Sisaldab leelistHoia lastele kättesaamatus kohasVäldi silma sattumist |c)Muuks kasutuseks — pH regulaatorina (ainult mahapestavate kosmeetikatoodete puhul) | | c) pH ei tohi olla üle 11 | |15c | Kaltsiumhüdroksiid | Juuksehooldusvahend, mis sisaldab kahte komponenti: kaltsiumhüdroksiidi ja guanidiini soola | a)7 massiprotsenti kaltsiumhüdroksiidi | | a)Sisaldab leelistVäldi silma sattumistHoia lastele kättesaamatus kohasVõib põhjustada pimedaksjäämist |b)pH regulaator — depileersalongidele | | b) pH ei tohi olla üle 12,7 | b)Sisaldab leelistHoia lastele kättesaamatus kohasVäldi silma sattumist |c)Muuks kasutuseks (nt pH regulaator või töötlemise abiaine) | | c) pH ei tohi olla üle 11 | |a) Juuksehooldusvahend| a) | | a) |1. Sisaldab leelistVäldi silma sattumistVõib põhjustada pimedaksjäämistHoia lastele kättesaamatus kohas|2. Kasutamiseks üksnes erialase ettevalmistusega inimeste pooltVäldi silma sattumistVõib põhjustada pimedaksjäämist|b) pH regulaator — depileersalongideleb) Sisaldab leelistHoia lastele kättesaamatus kohasVäldi silma sattumist|c) Muuks kasutuseks — pH regulaatorina (ainult mahapestavate kosmeetikatoodete puhul)| | c) pH ei tohi olla üle 11 |a) 7 massiprotsenti kaltsiumhüdroksiidia) Sisaldab leelistVäldi silma sattumistHoia lastele kättesaamatus kohasVõib põhjustada pimedaksjäämist|b) pH regulaator — depileersalongideleb) Sisaldab leelistHoia lastele kättesaamatus kohasVäldi silma sattumist|c) Muuks kasutuseks (nt pH regulaator või töötlemise abiaine)| | c) pH ei tohi olla üle 11" |iii) viide nr16 asendatakse järgmisega:"Viitenumber | Aine | Piirangud | Sildile trükitavad kasutustingimused ja hoiatused |Rakendus- ja/või kasutusala | Sisalduse piirmäär valmis kosmeetikatootes | Muud piirangud ja nõuded |a | b | c | d | e | f |16 | 1-naftool (CAS-nr 90–15–3) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 % | Võib põhjustada allergiat |16 | 1-naftool (CAS-nr 90–15–3) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 % | Võib põhjustada allergiat" |iv) lisatakse järgmises tabelis esitatud viide nr 66:"Viitenumber | Aine | Piirangud | Sildile trükitavad kasutustingimused ja hoiatused |Rakendus- ja/või kasutusala | Sisalduse piirmäär valmis kosmeetikatootes | Muud piirangud ja nõuded |a | b | c | d | e | f |66 | Polüakrüülamiidid | a)Mittemahapestav kehahooldusvahend | | a)Jäägina esineva akrüülamiidi sisalduse piirmäär on 0,1 mg/kg | |b)Muud kosmeetikatooted | | b)Jäägina esineva akrüülamiidi sisalduse piirmäär on 0,5 mg/kg | |a) Mittemahapestav kehahooldusvahenda) Jäägina esineva akrüülamiidi sisalduse piirmäär on 0,1 mg/kg|b) Muud kosmeetikatootedb) Jäägina esineva akrüülamiidi sisalduse piirmäär on 0,5 mg/kg"|3. III lisa 2. osas:lisatakse järgmises tabelis esitatud viited nr1-62:"Viitenumber | Aine | Piirangud | Sildile trükitavad kasutustingimused ja hoiatused | Lubatud kasutada kuni: |Rakendus- ja/või kasutusala | Sisalduse piirmäär valmis kosmeetikatootes | Muud piirangud ja nõuded |a | b | c | d | e | f | g |1 | Aluseline sinine 7 (CAS-nr 2390–60–5) | Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 0,2 % | | Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |2 | 2-amino-3-nitrofenool (CAS-nr 603–85–0) ja selle soolad | a)Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | a) 3,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,5 % | a) b) Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |b)Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | b) 3,0 % |3 | 4-amino-3-nitrofenool (CAS-nr 610–81–1) ja selle soolad | a)Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | a) 3,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,5 % | a) b) Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |b)Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | b) 3,0 % |4 | 2,7-naftaleendiool (CAS-nr 582–17–2) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 1,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 0,5 %. | | 30.9.2004 |5 | m — aminofenool (CAS-nr 591–27–5) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 % | Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |6 | 2,6-divesinik-3, 4-dimetüülpüridiin (CAS-nr 84540–47–6) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 %. | Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |7 | 4-hüdroksüpropüülamino-3-nitrofenool (CAS-nr 92952–81–3) ja selle soolad | a)Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | a) 5,2 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 2,6 % | a) b) Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |b)Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | b) 2,6 % |8 | 6-nitro-2, 5-püridiindiamiin (CAS-nr 69825–83–8) ja selle soolad | Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 3,0 % | | Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |9 | HC-sinine nr 11 (CAS-nr 23920–15–2) ja selle soolad | a)Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | a) 3,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,5 % | a) b) Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |b)Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | b) 2,0 % |10 | Hüdroksüetüül-2-nitro-p — toluidiin (CAS-nr 100418–33–5) ja selle soolad | a)Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | a) 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 % | a) b) Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |b)Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | b) 1,0 % |11 | 2-hüdroksüetüülpikramiinhape (CAS-nr 99610–72–7) ja selle soolad | a)Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | a) 3,0 | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,5 % | a) b) Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |b)Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | b) 2,0 % |12 | p — metüülaminofenool (CAS-nr 150–75–4) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 3,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,5 % | Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |13 | 2,4-diamino-5-metüülfenoksüetanool (CAS-nr 141614–05–3) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 3,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,5 % | Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |14 | HC-violett nr 2 (CAS-nr 104226–19–9) ja selle soolad | Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 2,0 % | | | 30.9.2004 |15 | Hüdroksüetüül-2, 6-dinitro-p — anisidiin (CAS-nr 122252–11–3) ja selle soolad | Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 3,0 % | | Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |16 | HC-sinine nr 12 (CAS-nr 104516–93–0) ja selle soolad | a)Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | a) 1,5 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 0,75 % | a) b) Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |b)Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | b) 1,5 % |17 | 2,4-diamino-5-metüülfenetool(CAS-nr 141614–04–2) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 % | Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |18 | 1,3-bis(2,4-diaminofenoksü)propaan (CAS-nr 81892–72–0) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 % | Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |19 | 3-amino-2, 4-diklorofenool (CAS-nr 61693–42–3) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 % | Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |20 | Fenüülmetüülpürasoloon (CAS-nr 89–25–8) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 0,5 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 0,25 % | | 30.9.2004 |21 | 2-metüül-5-hüdroksüetüülaminofenool (CAS-nr 55302–96–0) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 % | Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |22 | Hüdroksübensomorfoliin (CAS-nr 26021–57–8) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 % | Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |23 | 1,7-naftaleendiool (CAS-nr 575–38–2) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 1,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 0,5 % | Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |24 | HC-kollane nr 10 (CAS-nr 109023–83–8) ja selle soolad | Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 0,2 % | | | 30.9.2004 |25 | 2,6-dimetoksü-3, 5-püridiindiamiin (CAS-nr 85679–78–3) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 0,5 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 0,25 % | Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |26 | HC-oranž nr 2 (CAS-nr 85765–48–6) ja selle soolad | Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 1,0 % | | | 30.9.2004 |27 | HC-violett nr 1 (CAS-nr 82576–75–8) ja selle soolad | a)Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | a) 0,5 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 0,25 % | | 30.9.2004 |b)Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | b) 0,5 % | |28 | 3-metüülamino-4-nitro-fenoksüetanool (CAS-nr 59820–63–2) ja selle soolad | Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 1,0 % | | | 30.9.2004 |29 | 2-hüdroksüetüülamino-5-nitroanisool (CAS-nr 66095–81–6) ja selle soolad | Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 1,0 % | | | 30.9.2004 |30 | 2-kloro-5-nitro-N — hüdroksüetüül-p — fenüleendiamiin (CAS-nr 50610–28–1) ja selle soolad | a)Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | a) 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 % | | 30.9.2004 |b)Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | b) 1,0 % | |31 | HC-punane nr 13 (CAS-nr 29705–39–3) ja selle soolad | a)Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | a) 2,5 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,25 % | | 30.9.2004 |b)Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | b) 2,5 % | |32 | 1,5-naftaleendiool (CAS-nr 83–56–7) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 1,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 0,5 % | | 30.9.2004 |33 | Hüdroksüpropüül-bis(N — hüdroksüetüül-p — fenüleendiamiin) (CAS-nr 128729–30–6) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 3,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,5 % | Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |34 | o-aminofenool (CAS-nr 95–55–6) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 % | | 30.9.2004 |35 | 4-amino-2-hüdroksütolueen (CAS-nr 2835–95–2) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 3,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,5 % | | 30.9.2004 |36 | 2,4-diaminofenoksüetanool (CAS-nr 70643–19–5) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 4,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 2,0 % | | 30.9.2004 |37 | 2-metüülresortsinool (CAS-nr 608–25–3) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 % | | 30.9.2004 |38 | 4-amino-m — kresool (CAS-nr 2835–99–6) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 3,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,5 % | | 30.9.2004 |39 | 2-amino-4-hüdroksüetüülaminoanisool (CAS-nr 83763–47–7) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 3,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,5 % | | 30.9.2004 |40 | 3,4-diaminobensoehape (CAS-nr 619–05–6) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 % | | 30.9.2004 |41 | 6-amino-o — kresool (CAS-nr 17672–22–9) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 3,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,5 % | | 30.9.2004 |42 | 2-aminometüül-p — aminofenool(CAS-nr 79352–72–0) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 3,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,5 % | | 30.9.2004 |43 | Hüdroksüetüülaminometüül-p — aminofenool (CAS-nr 110952–46–0) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 3,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,5 % | | 30.9.2004 |44 | Hüdroksüetüül-3, 4-metüleendioksüaniliin (CAS-nr 81329–90–0) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 3,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,5 % | | 30.9.2004 |45 | Happeline must 52 (CAS-nr 16279–54–2) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 % | | 30.9.2004 |46 | 2-nitro-p — fenüleendiamiin (CAS-nr 5307–14–2) ja selle soolad | a)Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | a) 0,3 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 0,15 % | | 30.9.2004 |b)Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | b) 0,3 % | |47 | HC-sinine nr 2 (CAS-nr 33229–34–4) ja selle soolad | Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 2,8 % | | | 30.9.2004 |48 | 3-nitro-p — hüdroksüetüülaminofenool (CAS-nr 65235–31–6) ja selle soolad | a)Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | a) 6,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 3,0 % | | 30.9.2004 |b)Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | b) 6,0 % | |49 | 4-nitrofenüülaminoetüüluurea (CAS-nr 27080–42–8) ja selle soolad | a)Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | a) 0,5 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 0,25 % | | 30.9.2004 |b)Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | b) 0,5 % | |50 | HC-punane nr 10 + HC-punane nr 11 (CAS-nr 95576–89–9 + 95576–92–4) ja nende soolad | a)Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | a) 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 % | | 30.9.2004 |b)Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | b) 1,0 % | |51 | Kollane nr 6 (CAS-nr 104333–00–8) ja selle soolad | a)Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | a) 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 % | | 30.9.2004 |b)Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | b) 1,0 % | |52 | HC-kollane nr 12 (CAS-nr 59320–13–7) ja selle soolad | a)Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | a) 1,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 0,5 % | | 30.9.2004 |b)Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | b) 0,5 % | |53 | HC-sinine nr 10 (CAS-nr 173994–75–7) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 % | | 30.9.2004 |54 | HC-sinine nr 9 (CAS-nr 114087–47–1) ja selle soolad | a)Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | a) 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 % | | 30.9.2004 |b)Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | b) 1,0 % | |55 | 2-kloro-6-etüülamino-4-nitrofenool (CAS-nr 131657–78–8) ja selle soolad | a)Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | a) 3,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,5 % | | 30.9.2004 |b)Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | b) 3,0 % | |56 | 2-amino-6-kloro-4-nitrofenool (CAS-nr 6358–09–4) ja selle soolad | a)Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | a) 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 % | | 30.9.2004 |b)Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | b) 2,0 % | |57 | Aluseline sinine 26 (CAS-nr 2580–56–5) (CI 44045) ja selle soolad | a)Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | a) 0,5 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 0,25 % | | 30.9.2004 |b)Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | b) 0,5 % | |58 | Happeline punane 33 (CAS-nr 3567–66–6) (CI 17200) ja selle soolad | Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 2,0 % | | | 30.9.2004 |59 | Ponceau SX (CAS-nr 4548–53–2) (CI 14700) ja selle soolad | Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 2,0 % | | | 30.9.2004 |60 | Aluseline violett 14 (CAS-nr 632–99–5) (CI 42510) ja selle soolad | a)Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | a) 0,3 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 0,15 % | | 30.9.2004 |b)Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | b) 0,3 % | |61 | Muskusksüleen (CAS-nr 81–15–2) | Kõik kosmeetikatooted, v.a suuhooldusvahendid | a)1,0 % kvaliteetaroomides | | | 28.2.2003 |(b)0,4 % tualettvees | | |c)0,03 % muudes kosmeetikatoodetes | | |62 | Muskusketoon (CAS-nr 81–14–1) | Kõik kosmeetikatooted, v.a suuhooldusvahendid | a)1,4 % kvaliteetaroomides | | | 28.2.2003 |(b)0,56 % tualettvees | | |c)0,042 % muudes kosmeetikatoodetes | | |1 | Aluseline sinine 7 (CAS-nr 2390–60–5) | Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 0,2 % | | Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |a) Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| a) 3,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,5 % | a) b) Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |b) Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| b) 3,0 % |a) Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| a) 3,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,5 % | a) b) Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |b) Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| b) 3,0 % |4 | 2,7-naftaleendiool (CAS-nr 582–17–2) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 1,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 0,5 %. | | 30.9.2004 |5 | m — aminofenool (CAS-nr 591–27–5) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 % | Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |6 | 2,6-divesinik-3, 4-dimetüülpüridiin (CAS-nr 84540–47–6) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 %. | Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |a) Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| a) 5,2 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 2,6 % | a) b) Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |b) Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| b) 2,6 % |8 | 6-nitro-2, 5-püridiindiamiin (CAS-nr 69825–83–8) ja selle soolad | Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 3,0 % | | Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |a) Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| a) 3,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,5 % | a) b) Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |b) Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| b) 2,0 % |a) Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| a) 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 % | a) b) Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |b) Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| b) 1,0 % |a) Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| a) 3,0 | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,5 % | a) b) Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |b) Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| b) 2,0 % |12 | p — metüülaminofenool (CAS-nr 150–75–4) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 3,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,5 % | Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |13 | 2,4-diamino-5-metüülfenoksüetanool (CAS-nr 141614–05–3) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 3,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,5 % | Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |14 | HC-violett nr 2 (CAS-nr 104226–19–9) ja selle soolad | Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 2,0 % | | | 30.9.2004 |15 | Hüdroksüetüül-2, 6-dinitro-p — anisidiin (CAS-nr 122252–11–3) ja selle soolad | Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 3,0 % | | Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |a) Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| a) 1,5 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 0,75 % | a) b) Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |b) Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| b) 1,5 % |17 | 2,4-diamino-5-metüülfenetool(CAS-nr 141614–04–2) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 % | Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |18 | 1,3-bis(2,4-diaminofenoksü)propaan (CAS-nr 81892–72–0) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 % | Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |19 | 3-amino-2, 4-diklorofenool (CAS-nr 61693–42–3) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 % | Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |20 | Fenüülmetüülpürasoloon (CAS-nr 89–25–8) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 0,5 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 0,25 % | | 30.9.2004 |21 | 2-metüül-5-hüdroksüetüülaminofenool (CAS-nr 55302–96–0) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 % | Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |22 | Hüdroksübensomorfoliin (CAS-nr 26021–57–8) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 % | Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |23 | 1,7-naftaleendiool (CAS-nr 575–38–2) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 1,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 0,5 % | Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |24 | HC-kollane nr 10 (CAS-nr 109023–83–8) ja selle soolad | Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 0,2 % | | | 30.9.2004 |25 | 2,6-dimetoksü-3, 5-püridiindiamiin (CAS-nr 85679–78–3) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 0,5 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 0,25 % | Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |26 | HC-oranž nr 2 (CAS-nr 85765–48–6) ja selle soolad | Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 1,0 % | | | 30.9.2004 |a) Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| a) 0,5 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 0,25 % | | 30.9.2004 |b) Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| b) 0,5 % |28 | 3-metüülamino-4-nitro-fenoksüetanool (CAS-nr 59820–63–2) ja selle soolad | Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 1,0 % | | | 30.9.2004 |29 | 2-hüdroksüetüülamino-5-nitroanisool (CAS-nr 66095–81–6) ja selle soolad | Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 1,0 % | | | 30.9.2004 |a) Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| a) 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 % | | 30.9.2004 |b) Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| b) 1,0 % |a) Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| a) 2,5 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,25 % | | 30.9.2004 |b) Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| b) 2,5 % |32 | 1,5-naftaleendiool (CAS-nr 83–56–7) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 1,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 0,5 % | | 30.9.2004 |33 | Hüdroksüpropüül-bis(N — hüdroksüetüül-p — fenüleendiamiin) (CAS-nr 128729–30–6) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 3,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,5 % | Võib põhjustada allergiat | 30.9.2004 |34 | o-aminofenool (CAS-nr 95–55–6) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 % | | 30.9.2004 |35 | 4-amino-2-hüdroksütolueen (CAS-nr 2835–95–2) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 3,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,5 % | | 30.9.2004 |36 | 2,4-diaminofenoksüetanool (CAS-nr 70643–19–5) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 4,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 2,0 % | | 30.9.2004 |37 | 2-metüülresortsinool (CAS-nr 608–25–3) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 % | | 30.9.2004 |38 | 4-amino-m — kresool (CAS-nr 2835–99–6) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 3,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,5 % | | 30.9.2004 |39 | 2-amino-4-hüdroksüetüülaminoanisool (CAS-nr 83763–47–7) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 3,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,5 % | | 30.9.2004 |40 | 3,4-diaminobensoehape (CAS-nr 619–05–6) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 % | | 30.9.2004 |41 | 6-amino-o — kresool (CAS-nr 17672–22–9) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 3,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,5 % | | 30.9.2004 |42 | 2-aminometüül-p — aminofenool(CAS-nr 79352–72–0) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 3,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,5 % | | 30.9.2004 |43 | Hüdroksüetüülaminometüül-p — aminofenool (CAS-nr 110952–46–0) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 3,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,5 % | | 30.9.2004 |44 | Hüdroksüetüül-3, 4-metüleendioksüaniliin (CAS-nr 81329–90–0) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 3,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,5 % | | 30.9.2004 |45 | Happeline must 52 (CAS-nr 16279–54–2) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 % | | 30.9.2004 |a) Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| a) 0,3 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 0,15 % | | 30.9.2004 |b) Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| b) 0,3 % |47 | HC-sinine nr 2 (CAS-nr 33229–34–4) ja selle soolad | Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 2,8 % | | | 30.9.2004 |a) Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| a) 6,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 3,0 % | | 30.9.2004 |b) Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| b) 6,0 % |a) Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| a) 0,5 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 0,25 % | | 30.9.2004 |b) Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| b) 0,5 % |a) Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| a) 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 % | | 30.9.2004 |b) Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| b) 1,0 % |a) Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| a) 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 % | | 30.9.2004 |b) Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| b) 1,0 % |a) Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| a) 1,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 0,5 % | | 30.9.2004 |b) Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| b) 0,5 % |53 | HC-sinine nr 10 (CAS-nr 173994–75–7) ja selle soolad | Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 % | | 30.9.2004 |a) Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| a) 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 % | | 30.9.2004 |b) Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| b) 1,0 % |a) Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| a) 3,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,5 % | | 30.9.2004 |b) Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| b) 3,0 % |a) Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| a) 2,0 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 1,0 % | | 30.9.2004 |b) Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| b) 2,0 % |a) Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| a) 0,5 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 0,25 % | | 30.9.2004 |b) Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| b) 0,5 % |58 | Happeline punane 33 (CAS-nr 3567–66–6) (CI 17200) ja selle soolad | Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 2,0 % | | | 30.9.2004 |59 | Ponceau SX (CAS-nr 4548–53–2) (CI 14700) ja selle soolad | Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks | 2,0 % | | | 30.9.2004 |a) Oksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| a) 0,3 % | Sisalduse piirmäär kasutamisel segus vesinikperoksiidiga on 0,15 % | | 30.9.2004 |b) Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks| b) 0,3 % |a) 1,0 % kvaliteetaroomides| | | 28.2.2003 |(b) 0,4 % tualettvees|c) 0,03 % muudes kosmeetikatoodetes|a) 1,4 % kvaliteetaroomides| | | 28.2.2003 |(b) 0,56 % tualettvees|c) 0,042 % muudes kosmeetikatoodetes"|4. VIIlisa 1. osas:Lisatakse järgmises tabelis esitatud viited nr 26 ja 27:"Viite–number | Aine | Sisalduse piirmäär | Muud piirangud ja nõuded | Sildile trükitavad kasutustingimused ja hoiatused |26 | Dimetikodietüülbensaalmalonaat (CAS-nr 207574–74–1) | 10 % | | |27 | Titaandioksiid | 25 % | | |26 | Dimetikodietüülbensaalmalonaat (CAS-nr 207574–74–1) | 10 % |27 | Titaandioksiid | 25 %" |[1] EÜT L 159, 29.6.1996, lk 1.[2] Neid aineid võib kasutada kas eraldi või seguna tingimusel, et iga aine puhul lubatud sisalduse piirmäärade suhtes väljendatud suhteliste sisalduste summa kosmeetikatootes ei ole suurem kui 1.--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/58/EÜ, 13. juuli 2009 , põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite haakeseadiste ja tagasikäigu kohta (kodifitseeritud versioon) (EMPs kohaldatav tekst )

text:
               30.7.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 198/4

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/58/EÜ,
   13. juuli 2009,
   põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite haakeseadiste ja tagasikäigu kohta
   (kodifitseeritud versioon)
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 17. mai 1979. aasta direktiivi 79/533/EMÜ põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite haakeseadiseid ja tagasikäiku käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

               (2)

               Direktiiv 79/533/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist, mis kuuluvad nõukogu 4. märtsi 1974. aasta direktiivis 74/150/EMÜ ((põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta), asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/37/EÜ (põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta) (5)) ette nähtud EÜ tüübikinnituse süsteemi ja millega sätestatakse disaini ja ehituse tehnilised näitajad põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite haakeseadise ja tagasikäigu osas. Kõnealused tehnilised näitajad on seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamisega, et võimaldada direktiivis 2003/37/EÜ ette nähtud EÜ tüübikinnituse menetlust kohaldada igat tüüpi traktorite suhtes. Sellest tulenevalt kohaldatakse käesoleva direktiivi suhtes direktiivi 2003/37/EÜ sätteid, mis on seotud põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate ning nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestikega.

               (3)

               Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud III lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   1.   Käesoleva direktiivi tähenduses on (põllu- või metsamajanduslik) „traktor” mis tahes rataste või roomikutega varustatud mootorsõiduk, millel on vähemalt kaks telge ja mille tähtsaim omadus on veojõud ning mis on spetsiaalselt kavandatud teatavate põllu- või metsamajanduses kasutatavate tööriistade, masinate või haagiste tõmbamiseks, lükkamiseks, vedamiseks või käitamiseks. See võib olla ette nähtud ka koorma või reisijate veoks.
   2.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse üksnes selliste lõikes 1 määratletud traktorite suhtes, mis on varustatud õhkrehvidega ja mille maksimaalne valmistajakiirus on 6–40 km/h.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriik ei tohi keelduda traktoritüübile EÜ tüübikinnituse andmisest, direktiivi 2003/37/EÜ artikli 2 punktis u sätestatud dokumendi väljastamisest ega siseriikliku tüübikinnituse andmisest haakeseadiste või tagasikäiguga seotud põhjustel, kui need vastavad I ja II lisas sätestatud nõuetele.
   2.   Liikmesriigid ei tohi väljastada direktiivi 2003/37/EÜ artikli 2 punktis u sätestatud dokumenti traktoritüübile, mis ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele.
   Liikmesriigid võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest traktoritüübile, mis ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele.
   Artikkel 3
   Liikmesriik ei tohi keelduda traktorite registreerimisest, keelata nende müüki, esialgset kasutuselevõtmist või kasutamist haakeseadiste või tagasikäiguga seotud põhjustel, kui need vastavad I ja II lisas sätestatud nõuetele.
   Artikkel 4
   Muudatused, mis on vajalikud I ja II lisas esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu vastavalt direktiivi 2003/37/EÜ artikli 20 lõikes 3 osutatud menetlusele.
   Artikkel 5
   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 6
   Direktiiv 79/533/EMÜ, mida on muudetud III lisa A osas loetletud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud III lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile tõlgendatakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid loetakse vastavalt IV lisas esitatud vastavustabelile.
   Artikkel 7
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010.
   Artikkel 8
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 13. juuli 2009

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         H.-G. PÖTTERING

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         E. ERLANDSSON

      (1)  ELT C 10, 15.1.2008, lk 21.

      (2)  Euroopa Parlamendi 11. detsembri 2007. aasta arvamus (ELT C 323 E, 18.12.2008, lk 57) ja nõukogu 22. juuni 2009. aasta otsus.

      (3)  EÜT L 145, 13.6.1979, lk 20.

      (4)  Vt III lisa A osa.

      (5)  ELT L 171, 9.7.2003, lk 1.

      I LISA

         HAAKESEADIS

      1.   Arv

      Kõik traktorid peavad olema varustatud spetsiaalse seadisega, mille külge saab ühendada pukseerimisvahendi, nt tiisli või pukseerimisköie.
      2.   Asukoht

      Seadis peab olema paigaldatud traktori esiossa, mis peab olema varustatud veopoldiga.
      3.   Konstruktsioon

      Seade peab olema lõhisega haaratsi kujuline. Ava lukusti keskkohas peab olema 60 mm + 0,5/– 1,5 mm ja haaratsi sügavus mõõdetuna lukusti keskkohast peab olema 62 mm ± 0,5 mm.
      Veopoldi läbimõõt peab olema 30 + 1,5 mm ja see peab olema varustatud seadisega, mis takistab veopoldil kasutamise ajal paigast liikumast. See lukusti ei tohi olla eemaldatav.
      Tolerantsi + 1,5 mm, millele on viidatud ülal, ei tohi käsitada kui tootmistolerantsi, vaid kui lubatud kõrvalekallet erineva konstruktsiooniga poltide nimimõõtmetes.

      II LISA

         TAGASIKÄIK

      Kõikidel traktoritel peab olema tagasikäik, mida saab kasutada juhtimiskohalt lahkumata.

      III LISA

         A   osa

         Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatustega

      (märgitud artiklis 6)

                  Nõukogu direktiiv 79/533/EMÜ
                  (EÜT L 145, 13.6.1979, lk 20)

                  Nõukogu direktiiv 82/890/EMÜ
                  (EÜT L 378, 31.12.1982, lk 45)

                  Ainult artikli 1 lõike 1 see osa, mis viitab direktiivile 79/533/EMÜ

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/54/EÜ
                  (EÜT L 277, 10.10.1997, lk 24)

                  Ainult artikli 1 esimese taande see osa, mis viitab direktiivile 79/533/EMÜ

                  Komisjoni direktiiv 1999/58/EÜ
                  (EÜT L 148, 15.6.1999, lk 37)

         B   osa

         Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevad

      (märgitud artiklis 6)

                  Direktiiv

                  Ülevõtmise tähtpäev

                  Kohaldamise tähtpäev

                  79/533/EMÜ

                  21. november 1980

                  —

                  82/890/EMÜ

                  21. juuni 1984

                  —

                  97/54/EÜ

                  22. september 1998

                  23. september 1998

                  1999/58/EÜ

                  30. juuni 2000 (1)

                  —

         (1)  Vastavalt direktiivi 1999/58/EÜ artiklile 2:

         „1.   Alates 1. juulist 2000 ei tohi liikmesriigid:

                     —

                     keelduda traktoritüübile EÜ tüübikinnituse andmisest, direktiivi 74/150/EMÜ artikli 10 lõike 1 kolmandas taandes nimetatud dokumendi väljastamisest ega siseriikliku tüübikinnituse andmisest, ega

                     —

                     keelata traktorite kasutuselevõtmist,

               kui kõnealused traktorid vastavad käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 79/533/EMÜ nõuetele.
         2.   Alates 1. jaanuarist 2001 liikmesriigid:

                     —

                     ei tohi enam välja anda direktiivi 74/150/EMÜ artikli 10 lõike 1 kolmandas taandes nimetatud dokumenti traktoritüübile, mis ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 79/533/EMÜ nõuetele,

                     —

                     võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest traktoritüübile, mis ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 79/533/EMÜ nõuetele.”

      IV LISA

         VASTAVUSTABEL

                  Direktiiv 79/533/EMÜ

                  Direktiiv 1999/58/EÜ

                  Käesolev direktiiv

                  Artikkel 1

                  Artikkel 1

                  Artikkel 2

                  Artikkel 2

                  Artikkel 3

                  Artikkel 3

                  Artikkel 4

                  Artikkel 4

                  Artikli 5 lõige1

                  —

                  Artikli 5 lõige 2

                  Artikkel 5

                  —

                  Artiklid 6 ja 7

                  Artikkel 6

                  Artikkel 8

                  I lisa

                  I lisa

                  II lisa

                  II lisa

                  —

                  III lisa

                  —

                  IV lisa