title: Nõukogu direktiiv 2009/143/EÜ, 26. november 2009 , millega muudetakse direktiivi 2000/29/EÜ seoses laboratoorsete uuringutega seotud ülesannete delegeerimisega

text:
               4.12.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 318/23

      NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/143/EÜ,
   26. november 2009,
   millega muudetakse direktiivi 2000/29/EÜ seoses laboratoorsete uuringutega seotud ülesannete delegeerimisega
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivile 2000/29/EÜ (taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta) (2) võivad liikmesriigi vastutavad ametiasutused delegeerida kõnealuse direktiiviga neile määratud ülesanded, sealhulgas laboratoorsed uuringud, ainult sellisele juriidilisele isikule, kes ametlikult heakskiidetud põhikirja alusel täidab üksnes teatavaid ülesandeid avalikes huvides.

               (2)

               Laboratoorsed uuringud, mida tuleb teha direktiivi 2000/29/EÜ raames, on väga tehnilist laadi ja hõlmavad eri teadusvaldkondi. Kõnealuste uuringute jaoks on vaja palju erinevaid ja kulukaid tehnilisi vahendeid ning kõrgelt kvalifitseeritud laboritöötajaid, kes on suutelised kohanema diagnostikameetodite kiire arenguga. Uuringute arv, mida tuleb teha, on viimaste aastatega kasvanud. Seetõttu on muutunud üha raskemaks leida juriidilisi isikuid, kes vastavad kõikidele vajalikele nõuetele.

               (3)

               Sel põhjusel on asjakohane näha ette, et direktiivi 2000/29/EÜ alusel nõutavaid arvukaid ja erinevaid laboratoorseid uuringuid võib lisaks juriidilistele isikutele, kes täidavad üksnes teatavaid ülesandeid avalikes huvides, delegeerida juriidilistele isikutele, kes sellele nõudele ei vasta, nagu asjaomases liikmesriigis siseriiklike õigusaktide kohaselt tunnustatud õiguslikus vormis ülikoolidele, teadusorganisatsioonidele või eralaboratooriumidele, eeldusel et nad vastavad teatavatele tingimustele.

               (4)

               On asjakohane, et vastutavad ametiasutused kontrollivad, et juriidilised isikud, kellele laboratoorsete uuringute läbiviimine delegeeritakse, on võimelised tagama kvaliteedi. Kõnealused juriidilised isikud peaksid näiteks olema erapooletud, nende puhul ei tohiks tekkida huvide konflikti ning nad peaksid olema võimelised tagama usaldusväärsed tulemused ja konfidentsiaalse teabe kaitse.

               (5)

               Samal ajal on asjakohane lubada juriidilistel isikutel, kes täidavad delegeeritud ülesandeid kooskõlas direktiiviga 2000/29/EÜ, kasutada oma laboratooriume selliste uuringute jaoks, mis ei kuulu nende teatavate avalikes huvides täidetavate ülesannete hulka.

               (6)

               Asjakohase diagnostilise infrastruktuuri küsimus kuulub nende küsimuste hulka, mida käsitletakse taimetervisealaste õigusaktide käimasoleva hindamise käigus. Ilma et see mõjutaks kõnealuse õigusaktide läbivaatamise tulemusi, on siiski asjakohane lühiajalises perspektiivis muuta laboratoorsete uuringute delegeerimise suhtes kehtivaid nõudeid vastavalt praegustele vajadustele.

               (7)

               Direktiivi 2000/29/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti g teist lõiku tuleks seega vastavalt muuta.

               (8)

               Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (3) punktiga 34 innustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides oma vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning tegema need tabelid üldsusele kättesaadavaks,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2000/29/EÜ artikli 2 lõike 1 punkti g teine lõik asendatakse järgmisega:

      „Liikmesriigi vastutavad ametiasutused võivad vastavalt oma siseriiklikele õigusaktidele käesoleva direktiiviga neile määratud ning nende järelevalve all täidetavad ülesanded delegeerida avalik-õiguslikule või eraõiguslikule juriidilisele isikule, eeldusel et sellisel juriidilisel isikul ja selle liikmetel ei ole võetavate meetmete tulemuste suhtes mingit isiklikku huvi.
      Liikmesriikide asjakohased ametiasutused tagavad, et teises lõigus osutatud juriidiline isik täidab ametlikult heakskiidetud põhikirja alusel üksnes teatavaid ülesandeid avalikes huvides, välja arvatud laboratoorsed uuringud, mida kõnealune juriidiline isik võib läbi viia isegi siis, kui laboratoorsete uuringute läbiviimine ei kuulu tema teatavate avalikes huvides täidetavate ülesannete hulka.
      Olenemata kolmandast lõigust võivad liikmesriigi vastutavad ametiasutused delegeerida käesoleva direktiiviga neile määratud laboratoorsed uuringud juriidilisele isikule, kes ei vasta kõnealusele sättele.
      Laboratoorsed uuringud võib delegeerida ainult juhul, kui asjaomane vastutav ametiasutus tagab, et juriidiline isik, kellele ta laboratoorsed uuringud delegeerib, on võimeline tagama erapooletuse, kvaliteedi ja konfidentsiaalse teabe kaitse, ning et kõnealusele juriidilisele isikule delegeeritud ülesannete ja tema muu tegevuse vahel ei ole huvide konflikti.”

   Artikkel 2
   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 1. jaanuari 2011. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 26. november 2009

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         J. BJÖRKLUND

      (1)  20. oktoobri 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (2)  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1.

      (3)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.


title: Nõukogu direktiiv, 6. juuni 1972, mis käsitleb tööstustegevuse kooskõlastatud aastavaatlusi

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31972L0221

Euroopa Liidu Teataja L 133 , 10/06/1972 Lk 0057 - 0060 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 2 Lk 0099  Taanikeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1972(II) Lk 0503  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 2 Lk 0099  Ingliskeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1972(II) Lk 0523  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 1 Lk 0246  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 16 Köide 1 Lk 0026  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 16 Köide 1 Lk 0026

		Nõukogu direktiiv,6. juuni 1972,mis käsitleb tööstustegevuse kooskõlastatud aastavaatlusi(72/221/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGUvõttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 213,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades, et:asutamislepingust tulenevate ülesannete täitmiseks peavad komisjoni käsutuses olema ajakohastatud, riikide vahel võrreldavad statistilised andmed tööstuse ja käsitöönduse struktuuri, tähtsuse ja arengu kohta liikmesriikides;valmistades 1963. aastal ette tööstustegevuse vaatlust, pidas komisjon vajalikuks juhtida liikmesriikide valitsuste tähelepanu faktile, et tööstusmajanduse areng ühisturu tingimustes nõuab tööstusstatistika teatud minimaalsete andmete saamist; erinevates liikmesriikides kättesaadav teave ei vasta nõuetele või ei ole piisavalt võrreldav selleks, et kasutada seda komisjoni töös usaldusväärse alusena;Euroopa Majandusühenduses on vahepeal oluliselt edenenud integratsioon; uus majanduspoliitika ja sellega seotud suunised nõuavad asjakohasel statistikal põhinevaid algatusi ja otsuseid; tööstuselt ja käsitöönduselt kättesaadav statistika ei vasta veel majandusolukorra standarditele;need puudused raskendavad hetkel erinevates liikmesriikides kättesaadava statistika hulgast teabe saamist, mida võiks kasutada komisjoni töös usaldusväärse alusena, eriti keskmise tähtajaga majandus-, tööstus- ja konkurentsipoliitika osas;liikmesriikidelt tuleb saada võrreldavat teavet tööstustegevuse kohta ja sel põhjusel on vajalik läbi viia sisu, kaetuse, mõistete, meetodite ning tööstustegevuse ja statistilise ühiku suuruse jaotuse osas kooskõlastatud vaatlusi, et koostada ühtne andmekogumik, mille abil oleks võimalik analüüsida erinevate tööstusharude olukorda ja majanduslikku arengut ning nende kasvu soodustavaid või takistavaid tegureid; kõnealune statistika annab ka vajalikke andmeid tööstuse ja käsitöönduse panuse kohta rahvamajanduse kogutoodangusse ning muudeks töödeks statistilise ja majandussünteesi vallas,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Liikmesriigid peavad tehnilises koostöös komisjoniga astuma vajalikke samme statistiliste andmete kogumiseks eesmärgiga koostada ühtne statistika liikmesriikide tööstuse struktuuri ning tootmistegevuse kohta. Esimene andmete kogumine toimub hiljemalt 1974. aastal ning käsitleb eelnevat aastat.Artikkel 2Vaatlused hõlmavad kõiki tööstus- ja väikeettevõtteid, milles töötab 20 või enam isikut ja mille põhitegevus esineb ühes Euroopa ühenduste majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE) tööstust, kaasa arvatud energeetikat ja veemajandust, samuti ka ehitust käsitlevas jaotises (NACE 1–5).Vaatlustesse kaasatakse vähemalt kord viie aasta jooksul ka vähem kui 20 töötajaga ettevõtted. Komisjon määrab kokkuleppel liikmesriikidega aastad, mil vaatlusaluste ringi sel moel laiendatakse.Vähem kui kahekümne töötajaga ettevõtte puhul võib rakendada valikvaatlust.Artikkel 3Statistilisteks üksusteks on ettevõte, majandustegevuse üksus ning regionaalse statistika lisandumisel ka kohalik üksus. Statistilised üksused on defineeritud NACE I osaosas.Artikkel 4Vaatlused hõlmavad käesoleva direktiivi lisas loetletud muutujaid. Esimesel etapil, mis algab hiljemalt 1974. aastal, ei pea vaatlused sisaldama sulgudes toodud muutujate kohta käivaid andmeid. Alates 1976. aastat hõlmavast 1977. aasta vaatlusest peavad liikmesriigid koguma andmeid kõigi lisas loetletud muutujate kohta.Kahekümne kuni üheksakümne üheksa töötajaga ettevõtetelt kogutavad andmed sisaldavad ainult muutujaid, mis puudutavad töötajate arvu, käivet, makstud brutopalku, samuti tooraine, vahesaaduste ja tööstusteenuste ostu.Vähem kui kahekümne töötajaga ettevõtetes perioodiliste vaatluste läbiviimiseks peab komisjon enne 1975. aasta lõppu tegema ettepaneku kogutavate andmete kohta.Alates esimesest vaatlusest tuleb koguda kohalike üksuste (ettevõtete) järgi andmeid järgnevate muutujate osas:- töötajate koguarv, v.a kodustöötajad,- väljamakstud brutopalgad, k.a palgal olevatele kodustöötajatele makstud summa,- põhikapitali investeeringute kogusumma.Viimatinimetatud teave täiendab ettevõtetelt iga-aastaselt kogutavaid andmeid investeeringute kohta vastavalt nõukogu 30. juuli 1964. aasta direktiivile 64/475/EMÜ. [1]Artikkel 5Vaatluste tulemused, mis on esitatud ühiste tabelitena ja jaotatud tööstustegevuse alusel vastavalt kolmenumbrilistele NACE rubriikidele, edastatakse iga-aastaselt komisjonile, välja arvatud teave, mis kuulub siseriiklike õigusaktide põhjal statistiliste andmete salastatuse valdkonda.Liikmesriikide nõusolekul määrab komisjon erandid tööstustegevuse jaotuse puhul, tulemuste esitamist puudutavad üksikasjad, k.a jaotuse vastavalt statistilise üksuse suurusele ja tulemuste esitamise vormilise külje.Liikmesriikides, kus andmete kogumine ja töötlemine põhineb muul tegevusalade nomenklatuuril kui NACE, tuleb võtta vajalikke meetmeid, kindlustamaks, et nende nomenklatuuris väljendatud tulemusi on võimalik nõuetekohaselt ühenduse nomenklatuuri üle kanda.Artikkel 6Liikmesriigid peavad võtma kõiki asjakohaseid meetmeid, vähendamaks vaatluste läbiviimiseks ja töötlemiseks kuluvat aega, et tulemused oleksid komisjonile kättesaadavad niipea kui võimalik.Artikkel 7Liikmesriikides läbiviidavate kõnealuste vaatluste kulud kaetakse riigieelarvetest.Artikkel 8Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 6. juuni 1972Nõukogu nimeleesistujaG. Thorn[1] EÜT 131, 13.8.1964, lk 2193/64--------------------------------------------------LISAMuutujad, mida on kohaldatud andmete kogumiseks ettevõtete kaupa ja andmed vastavalt majandustegevuse üksusteleTähis | Muutujad | Küsimused |ettevõttele | majandustegevuse üksusele |1 | Tööga hõivatud isikute koguarv | x | — |1.1 | Ettevõttes töötavad omanikud ning pereliikmed | x | — |1.2 | Töötajate koguarv | x | x |1.21 | Füüsilise töö tegijad, k.a praktikandid | x | x |1.21.1 | neistnaisi | (x) | — |1.22 | Mittefüüsilise töö tegijad, k.a äri- ja tehnikaala praktikandid | x | x |1.22.1 | neistnaisi | (x) | — |2 | Füüsilise töö tegijate, k.a praktikantide poolt töötatud normaal- ja ületundide arv aastas | — | (x) |3 | Tööjõukulud kokku | x | (x) |3.1 | Makstud brutopalk, v.a kodustöötajatele makstud tasu | x | (x) |3.2 | Palgal olevatele kodustöötajatele makstud tasu | (x) | (x) |3.3 | Tööandja kohustuslikud ja vabatahtlikud sotsiaalkindlustusmaksud | x | (x) |3.31 | sellestvabatahtlikud sotsiaalkindlustusmaksed ja muud tööjõukulud | (x) | (x) |4 | Kogukäive | x | — |4.1 | Ettevõtte (või majandustegevuse üksuse) poolt valmistatud toodete müük ning tulu teistele osutatud tööstuslike teenuste eest (töö tarnitud materjalidest jne) | x | x |4.11 | sellesttulu, mis on saadud osutatud tööstuslike teenuste eest (töö tarnitud materjalidest jne) | (x) | (x) |4.2 | Teistelt ostetud kaupade edasimüük muutmata kujul | x | — |4.3 | Muu käive | x | — |5 | Ettevõttesisene vahetoodete ja tööstuslike teenuste liikumine: tooraine ja vahetoodete tarnete väärtus ning ettevõtte ühe majandustegevuse üksuse poolt teisele üksusele osutatud tööstuslike teenuste väärtus | — | (x) |6 | Ettevõttesisene põhikapitali liikumine: ettevõtte ühe majandustegevuse üksuse poolt valmistatud (või ehitatud) ja teisele üksusele tarnitud kapitalikaupade väärtus | — | (x) |7 | Üksuse poolt valmistatud ja valmistamisel olevate toodete varud | | |7.1 | —aasta alguses | x | (x) |7.2 | —aasta lõpus | x | (x) |7.3 | —erinevus, plussiga või miinusega | x | (x) |8 | Ostetud kauba varud | | |8.1 | —aasta alguses | x | — |8.2 | —aasta lõpus | x | — |8.3 | —erinevus, plussiga või miinusega | x | — |9 | Ettevõtte oma tööjõuga ja oma vajadusteks valmistatud või ehitatud kapitalikaupade ning ettevõtte enda poolt teostatud kapitaalremonditööde väärtus | x | — |10 | Majandustegevuse üksuse oma tööjõuga ja oma vajadusteks valmistatud või ehitatud kapitalikaupade ning üksuse enda poolt teostatud kapitaalremonditööde väärtus | — | (x) |11 | Põhikapitali hulka mittekuuluva tooraine ja abimaterjalide, vahetoodete, energia ja väiksemate tööriistade ostmine ning vastuvõtmine | | |11.1 | Ostud teistelt ettevõtetelt | x | x |11.2 | Teistelt ettevõtte majandustegevuse üksustelt saadud tooraine jne väärtus | — | (x) |12 | Tööstuslike teenuste maksumus, mida on osutanud | | |12.1 | —teised ettevõtted | x | x |12.2 | —teised ettevõtte majandustegevuse üksused | — | (x) |13 | Muutmata kujul edasimüügiks ostetud kaupade maksumus | x | — |14 | Tooraine ja abimaterjali, vahesaaduste ning energia varud | | |14.1 | —aasta alguses | x | (x) |14.2 | —aasta lõpus | x | (x) |14.3 | —erinevus, plussiga või miinusega | x | (x) |15 | Teiste poolt osutatud mittetööstuslike teenuste kogumaksumus | x | — |15.1 | Ühiskondlike hoonete ja kapitalikaupade eest makstud renditasu | x | (x) |15.11 | sellestkapitalikaupade eest makstud renditasu | (x) | x |15.2 | Makstud kindlustuspreemiad | x | — |15.3 | Pangale makstavad tasud | x | — |15.4 | Muude mittetööstuslike teenuste maksumus | x | — |16 | Kaudsed maksud kokku | x | — |16.1 | Lisandväärtusmaks ja muud käibe ning tarbimisega seotud maksud | x | (x) |16.11 | Lisandväärtusmaks ja muud käibega seotud maksud | (x) | (x) |16.12 | Tarbimismaksud | (x) | (x) |16.2 | Muud kaudsed maksud | x | — |17 | Tegevustoetused | x | (x) |--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 95/71/EÜ, 22. detsember 1995, millega muudetakse lisa direktiivile 91/493/EMÜ, milles sätestatakse kalatoodete tootmise ja turuleviimise tervishoiunõuded

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31995L0071

Euroopa Liidu Teataja L 332 , 30/12/1995 Lk 0040 - 0041

		Nõukogu direktiiv 95/71/EÜ,22. detsember 1995,millega muudetakse lisa direktiivile 91/493/EMÜ, milles sätestatakse kalatoodete tootmise ja turuleviimise tervishoiunõudedEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. juuli 1991. aasta direktiivi 91/493/EMÜ (milles sätestatakse kalatoodete tootmise ja turuleviimise tervishoiunõuded), [1] eriti selle artiklilt 13,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,ning arvestades, et:nõukogu 16. juuni 1992. aasta direktiiviga 92/48/EMÜ (millega nähakse vastavalt direktiivi 91/493/EMÜ [2] artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile i ette minimaalsed hügieeninormid kalatoodete suhtes, mis on püütud teatavate laevade pardale) nähakse ette, et külmutuslaevad kantakse pädeva asutuse poolt korrapäraselt ajakohastatavasse nimekirja;kalatooteid, mis on pärit direktiivis 92/48/EMÜ sätestatud hügieeninõuetele vastavate külmutuslaevade pardalt, tuleks lubada turustada maismaal asuvates ettevõtetes külmutatud kalatoodetega samadel identifitseerimistingimustel; direktiivi 91/493/EMÜ lisa tuleks seepärast vastavalt muuta;liikmesriikide teatatud teatavate kohaldamisprobleemide tõttu on vaja direktiivi 91/493/EMÜ teatavaid tehnilisi aspekte selgitada, et võimaldada nende sätete ühtset kohaldamist ühenduses, eriti seoses turustatavate kalatoodete identifitseerimisega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 91/493/EMÜ lisa muudetakse järgmiselt.1. I peatüki II jao punkt 5 asendatakse järgmisega:"5. Kalatooteid tuleb pardal töödelda käesoleva lisa IV peatüki II jao punktides 2 ja 3 ning IV ja V jaos sätestatud hügieenitingimustes."2. IV peatüki I jao punkti 3 teine lause asendatakse järgmisega:"Fileed ja viilud ei tohi jääda töölaudadele kauemaks, kui see on nende ettevalmistamiseks vajalik ning neid tuleb kaitsta saastumise eest sobiva pakendiga."3. IV peatüki IV jao punkt 1 asendatakse järgmisega:"Töötlemiseks kasutatavad värsked, külmutatud ja sulatatud tooted peavad vastama käesoleva peatüki I, II või III jao nõuetele."4. IV peatüki IV jao punkti 4 alapunkti d esimene lause asendatakse järgmisega:"d) toodangu hulgast tuleb proove võtta iga päev ette kindlaks määratud vahemike tagant, et tagada hermeetilise sulgemise või mis tahes muu sulgemisviisi tõhusus."5. IV peatüki V jao punkti 3 alapunktis c asendatakse sõna "hävitamiseks" sõnaga "surmamiseks".6. V peatüki II jao punkti 3 alapunkti A alapunkti b teise lõigu esimene lause asendatakse järgmisega:"Neid piirväärtusi kohaldatakse üksnes järgmistest perekondadest pärit kalaliikide suhtes: Scombridae,Clupeidae, Engraulidae ja Coryphaenidae."7. VII peatükk asendatakse järgmisega:"VII PEATÜKKIDENTIFITSEERIMINEInspektsiooni eesmärgil peab olema võimalik etikettide või saatedokumentide abil tuvastada kalatoodete kaubasaadetised väljastanud ettevõtte, ilma et see piiraks direktiivis 79/112/EMÜ sätestatud normide kohaldamist.Selleks peab pakendil või pakendamata toote korral saatedokumendil olema järgmine teave:- väljastajariik, mis võib olla kirjutatud välja või ühenduse liikmesriigi korral näidatud lühendina, kasutades suurtähti:B – DK – D – EL – E – F – IRL – I – L – NL – P – UK – AT – FI – SE,- ettevõtte või tehaslaeva identifitseerimine ametliku heakskiidunumbri abil või turustamise korral direktiivi 92/48/EMÜ II lisa punktiga 7 hõlmatavalt külmutuslaeva laevalt identifitseerimisnumbri abil või enampakkumis- või hulgimüügiturgude eraldi registreerimise korral, nagu on ette nähtud käesoleva direktiivi artikli 7 lõike 1 kolmanda lõiguga, enampakkumis- või hulgimüügituru registreerimisnumbri abil,- üks järgmistest lühenditest: CE – EC – EG – EK – EF – EY.Kõik tähed ja numbrid peavad olema täielikult loetavad ja koondatud pakendil ühte kohta, kus need on nähtavad väljastpoolt, ilma et mainitud pakendit peaks avama."Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid enne 1. juulit 1997. Liikmesriigid teatavad sellest komisjonile. Enne käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva valmistatud tooteid ei hõlmata siiski direktiivi 91/493/EMÜ, mida on muudetud käesoleva direktiiviga, VII peatüki sätetes.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. detsember 1995Nõukogu nimeleesistujaL. Atienza Serna[1] EÜT L 268, 24.9.1991, lk 15. Direktiivi on muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.[2] EÜT L 187, 7.7.1992, lk 41.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv, 22. detsember 1987, millega muudetakse direktiivi 87/94/EMÜ suure lämmastikusisaldusega ammooniumnitraat-lihtväetiste omaduste kontrolli menetlusi, piiranguid ja detonatsioonikindlust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Avis juridique important

|

31988L0126

Official Journal L 063 , 09/03/1988 P. 0012 - 0012 Finnish special edition: Chapter 13 Volume 17 P. 0035  Swedish special edition: Chapter 13 Volume 17 P. 0035

KOMISJONI DIREKTIIV,22. detsember 1987,millega muudetakse direktiivi 87/94/EMÜ suure lämmastikusisaldusega ammooniumnitraat-lihtväetiste omaduste kontrolli menetlusi, piiranguid ja detonatsioonikindlust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(88/126/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1980. aasta direktiivi 80/876/EMÜ suure lämmastikusisaldusega ammooniumnitraat-lihtväetisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta,1 eriti selle artiklit 8,võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1975. aasta direktiivi 76/116/EMÜ väetisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta,2 eelkõige selle artikli 9 lõiget 2,ning arvestades, et:pärast komisjoni poolt direktiivi 87/94/EMÜ3 vastuvõtmist ilmnes, et direktiivi pikkusest ja tehnilisest keerukusest - analüüsi- ja katsemeetodid pärinevad tehnoloogia eri valdkondadest - ning teksti mitmes keeles vastavusse viimise vajadusest tingituna on vaja teha selles direktiivis teatavaid keelelisi muudatusi ja tehnilisi parandusi4;need keelelised muudatused ja tehnilised parandused tingivad liikmesriikides kõnesoleva direktiivi järgimiseks vajalike meetmete võtmise tähtaja pikenemise, seetõttu on oluline see tähtaeg edasi lükata;käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas väetisekaubanduses tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 87/94/EMÜ muudetakse järgmiselt.Artikli 2 lõikes 1 asendatakse kuupäev "31. detsember 1987" kuupäevaga "30. november 1988".Artikkel 21. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud meetmed hiljemalt 30. novembriks 1988 ja teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. detsember 1987Komisjoni nimelasepresidentCOCKFIELD1 EÜT L 250, 23.9.1980, lk 7.2 EÜT L 24, 30.1.1976, lk 21.3 EÜT L 38, 7.2.1987, lk 1.4 EÜT L 63, 9.3.1988, lk 16.


title: Komisjoni direktiiv 1999/24/EÜ, 9. aprill 1999, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 93/32/EMÜ kaherattaliste mootorsõidukite sõitjakäepidemete kohtaEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31999L0024

Euroopa Liidu Teataja L 104 , 21/04/1999 Lk 0016 - 0018

		Komisjoni direktiiv 1999/24/EÜ,9. aprill 1999,millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 93/32/EMÜ kaherattaliste mootorsõidukite sõitjakäepidemete kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 30. juuni 1992. aasta direktiivi 92/61/EMÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse kohta, [1] muudetud Austria, Soome ja Rootsi ühinemisaktiga, eriti selle artiklit 16,võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/32/EMÜ kaherattaliste mootorsõidukite sõitjakäepidemete kohta, [2] eelkõige selle artiklit 3,ning arvestades, et:(1) direktiiv 93/32/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist EÜ tüübikinnitusmenetluse kohta, mis kehtestati direktiiviga 92/61/EMÜ; sellest tulenevalt kohaldatakse kõnealuse direktiivi suhtes direktiivi 92/61/EMÜ sätteid, mis kehtivad sõiduki süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul;(2) tehnoloogia areng võimaldab nüüd kohandada direktiivi 93/32/EMÜ tehnika arenguga; seepärast on vaja veel selgitada või täiendada asjaomase direktiivi teatavaid sätteid, et tagada tüübikinnitussüsteemi nõuetekohane toimimine;(3) selleks on vaja kohandada rihma kinnitamist käsitlevaid sätteid ja teatise B osaosas sisalduvaid viiteid;(4) käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas teaduse ja tehnika arenguga kohandamise komitee arvamusega, mis on asutatud nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ, [3] viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 98/91/EÜ, [4] artikli 13 alusel,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 93/32/EMÜ lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 21. Alates 1. jaanuarist 2000 ei tohi liikmesriigid sõitjakäepidemetega seotud põhjustel:- keelduda EÜ tüübikinnituse andmisest kaherattalise sõiduki või sõitjakäepideme tüübile,- keelata kaherattaliste sõidukite registreerimist, müüki, kasutuselevõtmist või sõitjakäepidemete müüki või kasutuselevõtmist,kui sõitjakäepidemed vastavad nõukogu direktiivi 93/32/EMÜ (muudetud käesoleva direktiiviga) nõuetele.2. Alates 1. juulist 2000 ei anna liikmesriigid EÜ tüübikinnitust ühelegi kaherattalise mootorsõiduki tüübile sõitjakäepidemete või sõitjakäepideme tüübiga seotud põhjustel, kui käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 93/32/EMÜ nõuded ei ole täidetud.Artikkel 31. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud sätted hiljemalt 31. detsembril 1999. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 1. jaanuarist 2000.Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse sätetesse või nende sätete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 4Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 9. aprill 1999Komisjoni nimelkomisjoni liigeMartin Bangemann[1] EÜT L 225, 10.8.1992, lk 72.[2] EÜT L 188, 29.7.1993, lk 28.[3] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[4] EÜT L 11, 16.1.1999, lk 25.--------------------------------------------------LISA1. Punkt 1.1 asendatakse järgmisega:"1.1. RihmRihm peab olema istmele või teistele raamiga ühendatud osadele kinnitatud nii, et see oleks sõitjale kergesti kättesaadav. Rihm ja selle kinnitusseade peavad olema projekteeritud nii, et need ei katke mõjutamisel vertikaalse staatilise tõmbejõuga 2000 N, mida rakendatakse rihma keskosale maksimaalse survega 2 MPa."2. 1. liites esitatud teatise B osa asendatakse järgmisega:"— B osa: — 1.4-1.4.2 (kaasa arvatud)."--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 2001/40/EÜ, 28. mai 2001, kolmandate riikide kodanike väljasaatmise otsuste vastastikuse tunnustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32001L0040

Euroopa Liidu Teataja L 149 , 02/06/2001 Lk 0034 - 0036

		Nõukogu direktiiv 2001/40/EÜ,28. mai 2001,kolmandate riikide kodanike väljasaatmise otsuste vastastikuse tunnustamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 63 lõiget 3,võttes arvesse Prantsuse Vabariigi algatust, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [2]ning arvestades järgmist:(1) Asutamislepingus sätestatakse, et nõukogu võtab vastu sisserändepoliitikaga seotud meetmed sissesõidu- ja elamistingimuste ning ebaseadusliku sisserände ja ebaseadusliku elamisega seotud valdkondades.(2) 15. ja 16. oktoobril 1999. aastal Tamperes kohtunud Euroopa Ülemkogu kinnitas soovi luua vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala. Selleks peaks Euroopa ühise varjupaiga- ja migratsioonipoliitika eesmärgiks olema nii kolmandate riikide kodanike õiglane kohtlemine kui ka migratsioonivoogude tõhusam juhtimine.(3) Väljasaatmisotsuste tõhusama täitmise ning liikmesriikide parema koostöö tagamiseks on vaja väljasaatmisotsuseid vastastikku tunnustada.(4) Otsused kolmandate riikide kodanike väljasaatmise kohta tuleb teha kooskõlas põhiõigustega, nagu need on tagatud 4. novembri 1950. aasta inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooniga, eelkõige selle artiklitega 3 ja 8, ning 28. juuli 1951. aasta Genfi pagulasseisundi konventsiooniga ning nagu need tulenevad liikmesriikide ühesugustest riigiõiguslikest põhimõtetest.(5) Subsidiaarsuspõhimõtte kohaselt ei ole liikmesriikidel võimalik piisaval määral saavutada kavandatava meetme eesmärki, milleks on liikmesriikide koostöö kolmandate riikide kodanike väljasaatmisel, ja seega on nimetatud eesmärk kavandatava meetme mõju silmas pidades paremini saavutatav ühenduse tasandil. Käesolev direktiiv ei lähe nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.(6) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt teatas Ühendkuningriik 18. oktoobri 2000. aasta kirjaga oma soovist osaleda käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ja kohaldamisel.(7) Taani on Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt teatanud, et ei osale käesoleva direktiivi vastuvõtmisel, ning seetõttu seda tema suhtes ei kohaldata. Võttes arvesse, et käesoleva direktiivi eesmärk on täiendada Schengeni acquis'd vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu IV jaotisele, otsustab Taani vastavalt protokolli artiklile 5 kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on käesoleva direktiivi vastu võtnud, kas ta võtab selle üle oma siseriiklikku õigusesse.(8) Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi suhtes on käesolev direktiiv osa Schengeni acquis' täiendamisest vastavalt 18. mail 1999 Euroopa Liidu Nõukogu ja kõnealuse kahe riigi vahel sõlmitud lepingule. Selle lepinguga ettenähtud menetluste tulemusena peaksid käesolevast direktiivist tulenevad õigused ja kohustused kehtima ka nimetatud kahe riigi suhtes ning nende kahe riigi ja Euroopa Ühenduse liikmesriikide vaheliste suhete puhul, kellele käesolev direktiiv on adresseeritud,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Ilma et see piiraks artiklist 23 tulenevaid kohustusi ning 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingu rakendamiseks 19. juunil 1990 Schengenis alla kirjutatud konventsiooni (edaspidi "Schengeni konventsioon") artikli 96 kohaldamist, on käesoleva direktiivi eesmärk võimaldada sellise väljasaatmisotsuse tunnustamist, mille ühe liikmesriigi (edaspidi "otsuse teinud liikmesriik") pädev asutus on teinud teise liikmesriigi (edaspidi "täidesaatev liikmesriik") territooriumil viibiva kolmanda riigi kodaniku suhtes.2. Lõike 1 kohaselt tehtud otsuseid rakendatakse vastavalt täidesaatvas liikmesriigis kohaldatavatele õigusaktidele.3. Käesolevat direktiivi ei kohaldata liidu kodanike pereliikmete suhtes, kes on kasutanud vaba liikumise õigust.Artikkel 2Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) kolmanda riigi kodanik — isik, kes ei ole ühegi liikmesriigi kodanik;b) väljasaatmisotsus — otsuse teinud liikmesriigi pädeva asutuse otsus, millega nähakse ette väljasaatmine;c) täitemeede — meede, mille täidesaatev liikmesriik võtab väljasaatmisotsuse rakendamiseks.Artikkel 31. Artiklis 1 nimetatud väljasaatmist kohaldatakse järgmistel juhtudel:a) kolmanda riigi kodaniku suhtes kehtib väljasaatmisotsus, mille aluseks on avaliku korra või riikliku julgeoleku ja turvalisuse tõsine ja tegelik ohustamine ning mis on tehtud järgmistel juhtudel:- kolmanda riigi kodanik on otsuse teinud liikmesriigis mõistetud süüdi õigusrikkumises, mille eest võib karistada vähemalt ühe aasta pikkuse vabadusekaotusega,- on piisavalt alust arvata, et kolmanda riigi kodanik on liikmesriigi territooriumil toime pannud raskeid kuritegusid, või on kindlaid tõendeid, et ta kavatseb seal nimetatud kuritegusid toime panna.Ilma et see piiraks Schengeni konventsiooni artikli 25 lõike 2 kohaldamist, konsulteerib täidesaatev liikmesriik juhul, kui kõnealusel isikul on täidesaatva liikmesriigi või mõne teise liikmesriigi poolt välja antud elamisluba, otsuse teinud liikmesriigi ning selle liikmesriigiga, kes andis välja elamisloa. Käesoleva punkti kohaselt tehtud väljasaatmisotsus võimaldab elamisloa kehtetuks tunnistada, kui see on loa välja andnud riigi siseriiklike õigusaktidega lubatud;b) kolmanda riigi kodaniku suhtes kehtib väljasaatmisotsus, mille aluseks on välismaalaste riiki sisenemist ja seal elamist käsitlevate siseriiklike eeskirjade mittetäitmine.Punktides a ja b viidatud kahel juhul ei tohi väljasaatmisotsus olla otsuse teinud liikmesriigi poolt tühistatud või peatatud.2. Liikmesriigid kohaldavad käesolevat direktiivi, arvestades nõuetekohaselt inimõigusi ja põhivabadusi.3. Käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira Euroopa ühenduste liikmesriiki jäetud varjupaigataotluste kontrollimise eest vastutava riigi määramist käsitleva konventsiooni ega liikmesriikidevaheliste tagasivõtulepingute kohaldamist.Artikkel 4Liikmesriigid tagavad asjaomasele kolmanda riigi kodanikule võimaluse artikli 1 lõikes 2 osutatud meede täidesaatva liikmesriigi õigusaktide kohaselt vaidlustada.Artikkel 5Isikuandmete kaitse ja andmete turvalisus peab olema tagatud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivile 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta [3].Ilma et see piiraks Schengeni konventsiooni artiklite 101 ja 102 kohaldamist, kasutatakse isikuandmefaile käesoleva direktiiviga seoses üksnes sellega ettenähtud eesmärkidel.Artikkel 6Otsuse teinud liikmesriigi ja täidesaatva liikmesriigi asutused teevad käesoleva direktiivi rakendamiseks mis tahes vajalikku laadi koostööd ning teostavad teabevahetust.Otsuse teinud liikmesriik esitab täidesaatvale liikmesriigile kõik otsuse jätkuvat täitmisele pööratavust tõendavad dokumendid kiireimal asjakohasel viisil, vajadusel kooskõlas SIRENE käsiraamatu asjakohaste sätetega.Täidesaatev liikmesriik uurib esmalt asjaomase isiku olukorda, kontrollimaks et asjakohased rahvusvahelised õigusaktid ja kohaldatavad siseriiklikud eeskirjad ei ole vastuolus väljasaatmisotsuse täitmisega.Pärast täitemeetme rakendamist teavitab täidesaatev liikmesriik otsuse teinud liikmesriiki.Artikkel 7Liikmesriigid hüvitavad vastastikku käesoleva direktiivi kohaldamisest tuleneva mis tahes rahalise tasakaalustamatuse, kui väljasaatmist ei ole võimalik teostada asjaomase kolmanda riigi kodaniku või kodanike kulul.Käesoleva artikli rakendamise võimaldamiseks võtab nõukogu komisjoni ettepanekul hiljemalt 2. detsembriks 2002 vastu asjakohased kriteeriumid ja tegutsemiskorra. Neid kriteeriume ja tegutsemiskorda kohaldatakse ka Schengeni konventsiooni artikli 24 rakendamisel.Artikkel 81. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 2. detsembril 2002. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 9Direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 10Käesolev direktiiv on Euroopa Ühenduse asutamislepingu kohaselt adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 28. mai 2001Nõukogu nimeleesistujaT. Bodström[1] EÜT C 243, 24.8.2000, lk 1.[2] Arvamus on esitatud 13. märtsil 2001 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[3] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2009/150/EÜ, 27. november 2009 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda toimeaine flokumafeen selle I lisasse (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               28.11.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 313/75

      KOMISJONI DIREKTIIV 2009/150/EÜ,
   27. november 2009,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda toimeaine flokumafeen selle I lisasse
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, (1) eriti selle artikli 16 lõike 2 teist lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 4. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1451/2007 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta) (2) on kehtestatud selliste toimeainete loetelu, mida on vaja hinnata nende kandmiseks direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse. Flokumafeen kuulub nimetatud loetelusse.

               (2)

               Määruse (EÜ) nr 1451/2007 kohaselt on flokumafeeni hinnatud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2 kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad direktiivi 98/8/EÜ V lisas määratletud tooteliiki 14: näriliste tõrjevahendid.

               (3)

               Referentliikmesriigiks määratud Madalmaad esitas 4. oktoobril 2007 komisjonile pädeva asutuse aruande ja soovituse vastavalt määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 14 lõigetele 4 ja 6.

               (4)

               Komisjon ja liikmesriigid on pädeva asutuse aruande läbi vaadanud. Määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 15 lõike 4 kohaselt lisati läbivaatuse tulemused alalises biotsiidide komitees 15. mail 2009. aastal hindamisaruandesse.

               (5)

               Uuringud näitavad, et flokumafeeni sisaldavate biotsiidide kasutamisel näriliste tõrjevahendina võib eeldada, et need ei kujuta ohtu inimesele, välja arvatud juhuslikud õnnetusjuhtumid lastega. Tehti kindlaks, et on olemas oht loomadele, kelle hävitamist ei taotleta. Samas peetakse flokumafeeni praegusel ajal väga oluliseks rahva tervise ja hügieeni tagamise vahendiks. Seega on asjakohane kanda flokumafeen I lisasse, et kõikides liikmesriikides oleks võimalik flokumafeeni sisaldavate biotsiidide näriliste tõrjevahendina turustamiseks lube välja anda, muuta või tühistada vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikele 3.

               (6)

               Hindamisaruande tulemuste põhjal on asjakohane nõuda, et turustuslubade väljaandmisel rakendataks näriliste tõrjevahendina kasutatavate flokumafeeni sisaldavate toodete suhtes riskide vähendamiseks võetavaid erimeetmeid. Nende meetmete eesmärk peaks olema vähendada ohtu, mis tuleneb inimeste ja sihtliiki mittekuuluvate loomade esmasest ja teisesest kokkupuutest, samuti kõnealuse aine pikaajalisest mõjust keskkonnale. Selleks tuleks kehtestada teatavad üldised nõuded, sh sisalduse piirmäär, keeld turustada toimeainet toodetes, mis ei ole kasutusvalmis, ning vastikust tekitavate lisandite kasutamine; ülejäänud tingimused tuleks määrata liikmesriikidel iga üksikjuhtumi puhul eraldi.

               (7)

               Arvestades kindlakstehtud ohtusid ja flokumafeeni omadusi, mille tõttu kõnealune aine võib olla püsiv, bioakumuleeruv ja mürgine või väga püsiv ja väga bioakumuleeruv, tuleks flokumafeen kanda I lisasse ainult viieks aastaks ja rakendada selle suhtes, enne kui I lisasse tehtud kannet uuendatakse, võrdlevat ohtude hindamist vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 10 lõike 5 punktile i.

               (8)

               Käesoleva direktiivi sätteid on oluline kohaldada samal ajal kõikides liikmesriikides, et tagada toimeainena flokumafeeni sisaldavate biotsiidide võrdne kohtlemine turul ja hõlbustada kogu biotsiidituru nõuetekohast toimimist.

               (9)

               Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda uute nõuete täitmiseks ning toimiku koostanud taotlejad saaksid kasutada kogu kümneaastast andmekaitseaega, mis direktiivi 98/8/EÜ artikli 12 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt algab toimeaine lisasse kandmise kuupäevast.

               (10)

               Lisasse kandmisele peaks järgnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid saaksid rakendada direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõiget 3, eelkõige välja anda, muuta või tühistada tooteliiki 14 kuuluvate flokumafeeni sisaldavate biotsiidide turustuslube, et tagada nende vastavus direktiivile 98/8/EÜ.

               (11)

               Direktiivi 98/8/EÜ tuleks seega vastavalt muuta.

               (12)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 98/8/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. septembriks 2010.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. oktoobrist 2011.
   Kõnealuste õigusnormide vastuvõtmisel lisavad liikmesriigid nendesse või normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 27. november 2009

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Stavros DIMAS

      (1)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

      (2)  ELT L 325, 11.12.2007, lk 3.

      LISA
      Direktiivi 98/8/EÜ I lisasse lisatakse kirje „nr 31”:

                     Nr

                     Tavanimetus

                     IUPACi nimetus
                     Identifitseerimisnumbrid

                     Toimeaine miinimumpuhtus turustatavas biotsiidis

                     Lisamise kuupäev

                     Artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg
                     (rohkem kui ühte toimeainet sisaldavad tooted, mille puhul artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg on viimases asjaomase toimeaine lisamise otsuses sätestatud tähtaeg)

                     Lisasse kuulumise lõppkuupäev

                     Toote liik

                     Erisätted (1)

                     „31

                     Flokumafeen

                     4-hüdroksü-3-[(1RS,3RS;1RS,3RS)-1,2,3,4-tetrahüdro-3-(4-(4-trifluorometüülbensüüloksü)fenüül)-1-naftüül]kumariin
                     EÜ nr: 421-960-0
                     CASi nr: 90035-08-8

                     955 g/kg

                     1. oktoober 2011

                     30. september 2013

                     30. september 2016

                     14

                     Arvestades tõsiasja, et oma omaduste tõttu võib kõnealune toimeaine olla püsiv, bioakumuleeruv ja mürgine või väga püsiv ja väga bioakumuleeruv, tuleks toimeaine suhtes rakendada, enne kui selle käesolevasse lisasse sissekandmist uuendatakse, võrdlevat ohtude hindamist vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 10 lõike 5 punkti i teisele lõigule.
                     Liikmesriigid tagavad, et turustuslube antakse järgmistel tingimustel:

                                 1)

                                 toimeaine valmistuseeskirja kohane sisaldus toodetes ei ületa 50 mg/kg ja lubatakse kasutada ainult kasutusvalmis tooteid;

                                 2)

                                 tooted sisaldavad vastikust tekitavat lisandit ja võimaluse korral värvainet;

                                 3)

                                 tooteid ei kasutata jälituspulbrina;

                                 4)

                                 kaalutakse ja rakendatakse kõiki asjakohaseid ja olemasolevaid ohu vähendamise meetmeid, et viia miinimumini inimeste, sihtliiki mittekuuluvate loomade ning looduse esmane ja teisene kokkupuude. Kõnealused meetmed hõlmavad muu hulgas kasutusõiguse andmist ainult väljaõppe saanud kutsetöötajatele, pakendi suuruse ülempiiri määramist ning kohustust kasutada raskesti avatavaid ja turvalisi peibutussöödakaste.”

         (1)  VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel vajalike hindamisaruannete sisu ja järeldused on kättesaadavad komisjoni veebilehel http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/51/EÜ, 25. september 2007 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses teatavate elavhõbedat sisaldavate mõõteseadmete turustamise piirangutega (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               3.10.2007

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 257/13

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2007/51/EÜ,
   25. september 2007,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses teatavate elavhõbedat sisaldavate mõõteseadmete turustamise piirangutega
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 28. jaanuari 2005. aasta teatises ühenduse elavhõbedaalase strateegia kohta, mis käsitles kõiki elavhõbeda kasutusalasid, järeldati, et oleks asjakohane kehtestada ühenduse tasemel teatavate elavhõbedasisaldusega mitteelektriliste või mitteelektrooniliste mõõte- ja kontrollseadmete (mis on peamine elavhõbedasisaldusega tooterühm, mis on seni ühenduse meetmetega reguleerimata) turustamise piirangud.

               (2)

               Elavhõbedat sisaldavate mõõteseadmete turustamise piiramine oleks elavhõbeda jäätmevoogudesse sattumise vältimise kaudu kasulik keskkonnale ja pikemas perspektiivis ka inimeste tervisele.

               (3)

               Võttes arvesse tehnilist ja majanduslikku otstarbekust näitab olemasolev tõendusmaterjal mõõte- ja kontrollseadmete kohta, et vahetud piirangud peaksid kehtima ainult elanikkonnale ettenähtud mõõteseadmete ning eelkõige kõigi meditsiiniliste termomeetrite suhtes.

               (4)

               Üle 50 aasta vanade elavhõbedat sisaldavate mõõteseadmete impordi puhul on tegemist antiikesemete või kultuuriväärtustega, mis on määratletud nõukogu 9. detsembri 1992. aasta määruses (EMÜ) nr 3911/92 kultuuriväärtuste ekspordi kohta. (3) Selline kaubandus on piiratud mahuga ning ei kujuta ilmselt ohtu inimeste tervisele ega keskkonnale ning seetõttu ei tuleks sellist kaubandust piirata.

               (5)

               Praegu toodavad elavhõbedabaromeetreid ainult üksikud väikesed spetsialiseerunud ettevõtted ning neid müüakse elanikkonnale peamiselt kui dekoratiivesemeid. Baromeetrite turuleviimise järkjärguliseks lõpetamiseks tuleks anda lisaaega, et tootjad saaksid kohandada oma tegevust vastavalt piirangutele ja minna üle elavhõbedat mittesisaldavate baromeetrite tootmisele.

               (6)

               Elavhõbeda keskkonda sattumise minimeerimise ja elavhõbedat sisaldavate ülejäänud mõõteseadmete kutsealase ja tööstusliku kasutamise, eriti sfügmomanomeetrite tervishoius kasutamise järkjärgulise lõpetamise eesmärgil peaks komisjon uurima usaldusväärsete ja ohutumate ning tehniliselt ja majanduslikult otstarbekate alternatiivide kättesaadavust. Tervishoius kasutatavate sfügmomanomeetrite puhul tuleks konsulteerida ekspertarstidega, et tagada teatavate terviseseisundite diagnoosimis- ja ravivajaduste piisav arvessevõtmine.

               (7)

               Käesoleva direktiiviga tuleks piirata ainult uute mõõteseadmete turustamist. Seetõttu ei tohiks kõnealuseid piiranguid kohaldada juba kasutuses olevate või pruugituna müüdud seadmete suhtes.

               (8)

               Erinevused mitmesugustes mõõte- ja kontrollseadmetes sisalduva elavhõbeda piiramist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide vahel võivad luua kaubandustõkkeid, kahjustada ühendusesisest konkurentsi ning mõjutada otseselt siseturu rajamist ja toimimist. Seetõttu on osutunud vajalikuks ühtlustada liikmesriikide mõõte- ja kontrollseadmete valdkonna õigusaktid, kehtestades ühtlustatud õigusnormid, mis käsitlevad kõnealuseid elavhõbedat sisaldavaid tooteid ning millega säilitatakse siseturg, tagades samal ajal inimeste tervise ja keskkonna kaitse kõrge taseme.

               (9)

               Nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/769/EMÜ (liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega) (4) tuleks vastavalt muuta.

               (10)

               Käesoleva direktiivi kohaldamine ei peaks piirama ühenduse õigusaktide kohaldamist, millega on kehtestatud töötajate turvalisuse miinimumnõuded, nagu nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (5) ning sellel põhinevad üksikdirektiivid, eriti nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiiv 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohu eest tööl. (6)

               (11)

               Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (7) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi tarbeks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning need tabelid avalikustama,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 76/769/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 3. oktoobriks 2008. Liikmesriigid teavitavad sellest viivitamata komisjoni.
   Nad kohaldavad kõnealuseid meetmeid alates 3. aprillist 2009.
   Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 25. september 2007

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         H.-G. PÖTTERING

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         M. LOBO ANTUNES

      (1)  ELT C 318, 23.12.2006, lk 115.

      (2)  Euroopa Parlamendi 14. novembri 2006. aasta arvamus (ELT C 314 E, 21.12.2006, lk 111), nõukogu 19. aprilli 2007. aasta ühine seisukoht (ELT C 109 E, 15.5.2007, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 10. juuli 2007. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (3)  EÜT L 395, 31.12.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

      (4)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 201. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/139/EÜ (ELT L 384, 29.12.2006, lk 94).

      (5)  EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/30/EÜ (ELT L 165, 27.6.2007, lk 21).

      (6)  EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2007/30/EÜ.

      (7)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

      LISA
      Direktiivi 76/769/EMÜ I lisasse lisatakse järgmine punkt:

                                 „19a

                                 Elavhõbe
                                 CASi nr 7439-97–6

                                 1.

                                 Ei tohi turustada:

                                             a)

                                             meditsiinilistes termomeetrites

                                             b)

                                             muudes elanikkonnale müügiks ettenähtud mõõteseadmetes (nt manomeetrid, baromeetrid, sfügmomanomeetrid, mittemeditsiinilised termomeetrid).

                                 2.

                                 Lõike 1 punktis b toodud piirangut ei kohaldata:

                                             a)

                                             mõõteseadmetele, mis on 3. oktoobril 2007 üle 50 aasta vanad, või

                                             b)

                                             baromeetritele (välja arvatud punktiga a hõlmatud baromeetrid) 3. oktoobrini 2009.

                                 3.

                                 Hiljemalt 3. oktoobril 2009 annab komisjon ülevaate tervishoius kasutamiseks ning kutsealaseks ja tööstuslikuks kasutamiseks ettenähtud, elavhõbedat sisaldavate sfügmomanomeetrite ja muude mõõteseadmete usaldusväärsetest ja ohutumatest ning tehniliselt ja majanduslikult otstarbekatest alternatiividest.
                                 Nimetatud ülevaate põhjal või niipea kui saab kättesaadavaks uus teave elavhõbedat sisaldavate sfügmomanomeetrite ja muude mõõteseadmete usaldusväärsete ja ohutumate alternatiivide kohta, esitab komisjon vajadusel õigusloomega seotud ettepaneku lõikes 1 toodud piirangute laiendamiseks tervishoius kasutatavatele ja kutsealaseks ja tööstuslikuks kasutuseks ettenähtud sfügmomanomeetritele ja muudele mõõteseadmetele, et järk-järgult lõpetada elavhõbeda kasutamine mõõteseadmetes, niipea kui see on tehniliselt ja majanduslikult otstarbekas.”


title: Nõukogu direktiiv, 29. juuni 1982, millega muudetakse direktiive 69/169/EMÜ ja 77/800/EMÜ rahvusvahelises turismis toimuva impordi suhtes kohaldatava käibemaksu ja aktsiisi osas

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31982L0443

Euroopa Liidu Teataja L 206 , 14/07/1982 Lk 0035 - 0036 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 9 Köide 1 Lk 0094  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 09 Köide 1 Lk 0132  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 9 Köide 1 Lk 0094  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 09 Köide 1 Lk 0132

		Nõukogu direktiiv,29. juuni 1982,millega muudetakse direktiive 69/169/EMÜ ja 77/800/EMÜ rahvusvahelises turismis toimuva impordi suhtes kohaldatava käibemaksu ja aktsiisi osas(82/443/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 99,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse assamblee arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:ühendusesisesed maksuvabastused soodustavad liikmesriikide majanduste läbipõimumist;nimetatud eesmärgi saavutamiseks ning liikmesriikide elanikkonna huvides tuleks suurendada rahvusvahelises turismis toimuva impordi suhtes kohaldatavat käibemaksu- ja aktsiisivabastust käsitlevate õigusnormidega kehtestatud sätete ühtlustamist käsitleva nõukogu 28. mai 1969. aasta direktiivi 69/169/EMÜ [4] (viimati muudetud direktiiviga 81/933/EMÜ) [5] artikliga 2 ette nähtud maksuvabastuste summat;alkoholisisalduse väljendamisel on vaja arvesse võtta nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiiv 76/766/EMÜ alkoholisisaldustabeleid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta ning muuta vastavalt direktiivi 69/169/EMÜ artikleid 4 ja 5 ning [6] Taani Kuningriigile rahvusvahelises turismis toimuva impordi suhtes kohaldatavat käibemaksu ja aktsiisi reguleerivatest normidest tehtud erandit käsitleva nõukogu 19. detsembri 1977. aasta direktiivi 77/800/EMÜ artiklit 1 [7];praegust majanduslikku olukorda silmas pidades tuleks Taani Kuningriigile sinna teistest ühenduse liikmesriikidest saabuvate reisijate suhtes kõnealuse maksuvabastuse määra suurendamiseks anda lisaaeg,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 69/169/EMÜ artikleid 1 ja 2 muudetakse järgmiselt.1. Artikli 1 lõikes 3 asendatakse summa "40 Euroopa arvestusühikut" fraasiga "lõikes 1 sätestatud summa".2. Artikli 2 lõikes 1 asendatakse summa "180 Euroopa arvestusühikut" summaga "210 eküüd".3. Artikli 2 lõikes 2 asendatakse summa "50 Euroopa arvestusühikut" summaga "60 eküüd".4. Artikli 2 lõikes 3 asendatakse summa "180 Euroopa arvestusühikut" fraasiga "lõikes 1 sätestatud summa".Artikkel 2Direktiivi 69/169/EMÜ artiklites 4 ja 5 ja direktiivi 77/800/EMÜ artiklis 1 asendatakse "22o" fraasiga "22 mahuprotsenti".Artikkel 31. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud meetmed 1. jaanuariks 1983.Taani Kuningriik aga jõustab artikli 1 lõike 2 täitmiseks vajalikud meetmed 1. jaanuariks 1984.2. Liikmesriigid teatavad komisjonile sätetest, mille nad käesoleva direktiivi kohaldamiseks vastu võtavad.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 29. juuni 1982Nõukogu nimeleesistujaP. de Keersmaeker[1] EÜT C 318, 19.12.1979, lk 5.[2] EÜT C 117, 12.5.1980, lk 83.[3] EÜT C 113, 7.5.1980, lk 34.[4] EÜT L 133, 4.6.1969, lk 6.[5] EÜT L 338, 25.11.1981, lk 24.[6] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 149.[7] EÜT L 336, 27.12.1977, lk 21.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2009/159/EL, 16. detsember 2009 , millega muudetakse kosmeetikatooteid käsitlevat nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ, kohandades tehnika arenguga direktiivi III lisa (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               18.12.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 336/29

      KOMISJONI DIREKTIIV 2009/159/EL,
   16. detsember 2009,
   millega muudetakse kosmeetikatooteid käsitlevat nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ, kohandades tehnika arenguga direktiivi III lisa
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu asutamislepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/768/EMÜ liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,
   olles konsulteerinud tarbijaohutuse komiteega
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Juuksevärvide ohutuse hindamise üldstrateegias lepiti liikmesriikide ja huvirühmadega kokku, et 31. detsember 2007 on sobiv tähtpäev esitada tarbijaohutuse komiteele teaduslikud andmed oksüdeerivate juuksevärvide kasutamisel peanahal tekkivate reaktsioonisaaduste ning nende ohutuse kohta tarbijatele.

               (2)

               Praegu on 31 juuksevärvi, mida lubatakse direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 2. osas ettenähtud piirangute ja tingimuste kohaselt kosmeetikatoodetes ajutiselt (kuni 31. detsembrini 2009) kasutada. Kosmeetikatööstus esitas oksüdeerivate juuksevärvide kasutamisel tekkivaid reaktsioonisaadusi käsitlevad nõutavad teaduslikud andmed tarbijaohutuse komiteele enne kokkulepitud kuupäeva, st enne 31. detsembrit 2007.

               (3)

               Tarbijaohutuse komitee hindas esitatud ohutust käsitlevaid andmeid. 2009. aasta jaanuaris jõudis tarbijaohutuse komitee järeldusele, et komiteel ei ole võimalik juuksevärvide kasutamisel tekkivate reaktsioonisaaduste tekitatud ohtu lõplikult hinnata, sest tööstusharu esitatud materjalid olid puudulikud. Kosmeetikatööstus esitas puuduvad andmed 2009. aasta septembris.

               (4)

               Seega on direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 2. osas loetletud ainete kohta esitatud täiendavate andmete riskihindamise teostamiseks ja selleks, et tarbijaohutuse komitee saaks esitada lõpliku arvamuse reaktsioonisaaduste ohutuse kohta, vaja kokku leppida ajavahemik, mis ületab esialgset tähtaega, st 31. detsembrit 2009.

               (5)

               Direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 2. osas loetletud 31 juuksevärvi kohta esitatakse lõplikud sätted nende tekitatud reaktsioonisaaduste riskihindamise alusel ning nende sätete lisamine liikmesriikide õigusesse ei toimu enne esialgset tähtpäeva. Seetõttu tuleks pikendada nende ajutist kasutamist kosmeetikatoodetes direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 2. osas sätestatud piirangute ja tingimuste kohaselt. Uus tähtpäev on 31. detsember 2010; seda peetakse piisavaks otsustamaks, kas nende ainete kasutamise võib lõplikult reguleerida.

               (6)

               Seepärast tuleks direktiivi 76/768/EMÜ vastavalt muuta.

               (7)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise kosmeetikatoodete komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 76/768/EMÜ muutmine
   Direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 2. osa veerus g viitenumbrite 3, 4, 5, 6, 10, 11, 12, 16, 19, 20, 21, 22, 25, 26, 27, 29, 31, 32, 33, 34, 35, 36, 37, 38, 39, 44, 48, 49, 50, 55 ja 56 juures asendatakse kuupäev „31.12.2009” kuupäevaga „31.12.2010”.
   Artikkel 2
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembril 2009. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
   Nad kohaldavad neid sätteid alates 1. jaanuarist 2010.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Adressaadid
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 16. detsember 2009

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169.


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/107/EÜ, 5. detsember 2003, millega muudetakse nõukogu direktiivi 96/16/EÜ piima ja piimatoodete statistiliste vaatluste kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32003L0107

Euroopa Liidu Teataja L 007 , 13/01/2004 Lk 0040 - 0040

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/107/EÜ,5. detsember 2003,millega muudetakse nõukogu direktiivi 96/16/EÜ piima ja piimatoodete statistiliste vaatluste kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele [1]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu direktiivi 96/16/EÜ [2] eesmärk on anda usaldusväärseid ja võrreldavaid andmeid piima tootmise ja kasutamise kohta ning usaldusväärset, korrapärast, lühiajalist teavet piima tarnimise kohta piima käitlevatesse või töötlevatesse ettevõtetesse ning piimatoodete valmistamise kohta liikmesriikides.(2) Piima valgusisalduse kasvava majandusliku tähtsuse tõttu muutub järjest vajalikumaks saada statistilist teavet peamiste piimatoodete valgusisalduse kohta.(3) Spetsialiseerumine põllumajanduses üldiselt suureneb, ja eeskätt piimasektoris toimub praegu piirkondlik spetsialiseerumine, mis tekitab tohutuid erinevusi ühe liikmesriigi piirkondade vahel, nõudes üksikasjalikku teavet piirkondlikul tasandil.(4) Tulemuste võrreldavuse tagamiseks tuleb metoodikaaruanded koostada vastavalt standardvormile,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Nõukogu direktiivi 96/16/EÜ muudetakse järgmiselt.1. Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:a) lõike 1 punktile b lisatakse järgmine:"iv) peamiste piimatoodete valgusisalduse kohta vastavalt andmete usaldusväärsuse tagamiseks kõige sobivamale mõõtmis- või hindamismeetodile;v) põllumajandusettevõtete toodetud lehmapiima koguse kohta piirkondlikul alusel (territoriaalüksus NUTS 2) vastavalt andmete usaldusväärsuse tagamiseks kõige sobivamale mõõtmis- või hindamismeetodile."b) jäetakse välja lõige 2;2. Artikli 5 lõike 2 viimane lause asendatakse järgmisega:"Liikmesriigid edastavad komisjonile igal aastal artikli 4 lõikes 1 nimetatud andmete töötlemisel kasutatud meetodite teabe standardküsimustiku vormis, mille komisjon koostab artiklis 7 sätestatud korras.";3. Artikli 6 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:a) punkti b teine taane jäetakse välja;c) punkt c asendatakse järgmisega:"c) kontrollpäevale järgneva aasta septembrikuus artikli 1 lõikes 2 ning artikli 4 lõike 1 punkti b alapunktis v ja punktis c osutatud tulemused."Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid 31. märtsiks 2004. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 5. detsember 2003Euroopa Parlamendi nimelpresidentP. CoxNõukogu nimeleesistujaP. Lunardi[1] Euroopa Parlamendi 2. septembri 2003. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 17. novembri 2003. aasta otsus.[2] EÜT L 78, 28.3.1996, lk 27.--------------------------------------------------


title: Direktiiv, mis käsitleb õigust oskustööle tuumaenergia valdkonnas

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31962L0302

Euroopa Liidu Teataja 057 , 09/07/1962 Lk 1650 - 1652 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 5 Köide 1 Lk 0024  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 5 Köide 1 Lk 0024  Taanikeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1959-1962 Lk 0217  Ingliskeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1959-1962 Lk 0245

		direktiiv,mis käsitleb õigust oskustööle tuumaenergia valdkonnasEUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 96,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiganing arvestades, et:Euroopa Aatomienergiaühenduse eesmärkide saavutamise oluline tingimus on tagada õigus oskustööle tuumaenergia valdkonnas;sellise töö tegemisel nõutakse eriteadmisi tuumaenergia valdkonnas; sellise töö tegemiseks vajalik eriväljaõpe on alles organiseerimisjärgus ja tuumavaldkonna eriteadmisi saadakse sageli ainult praktilise töö kaudu;eeskirjad, mida kohaldatakse õiguse suhtes oskustööle tuumaenergia valdkonnas, tuleks kooskõlastada nende eeskirjadega, mis reguleerivad töötajate liikumisvabadust Euroopa Majandusühenduses;Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artiklite 48 ja 49 kohaste sätetega nähakse ette vajalike lubade automaatne andmine töölistele, kellele teatavates töövaldkondades esitatakse nimeline tööpakkumine,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Liikmesriigid võtavad vastavalt käesolevale direktiivile kõik vajalikud meetmed kaotamaks kodakondsusel põhinevad kitsendused, mis mõjutavad mis tahes liikmesriigi kodanike õigust oskustööle tuumaenergia valdkonnas.Artikkel 2Käesolevas direktiivis tähendab oskustöö tuumaenergia valdkonnas tehtavat tööd, mis eeldab vastavaid eriteadmisi, mille omandamiseks nõutakse eriväljaõpet või praktilist tööd vähemalt viie kuu jooksul ja mis hõlmavad järgmist:a) tuumaalane uurimistöö asutamislepingu I lisas loetletud valdkondades;b) selliste seadeldiste ja seadmete järelevalve, hoole, remont või tehniline talitlus, mida kasutatakse:- maakide, lähtematerjalide või lõhustuvate erimaterjalide tootmisel, eraldamisel või muul käitlemisel või kiiritatud tuumkütuste ümbertöötamisel,- isotoopide eraldamisel,- tuumavaldkonnas vajaminevate erimaterjalide, nagu aeglustite ning spetsiaalselt tuumaenergia kasutamiseks kavandatud konstruktsiooni-, kesta- ja kiirgusvarjestusmaterjalide tootmisel,- tuumaenergia tootmisel,- tuumajäätmete ja radioaktiivsete lisandite kõrvaldamisel,- radioaktiivsete materjalide veol või hoiustamisel,- radioaktiivsete isotoopide tootmisel, valmistamisel või kasutamisel;c) punktides a ja b loetletud valdkondades kasutatavate seadeldiste ja seadmete või nende koostude kavandamine, projekteerimine või konstrueerimine;d) kiirguskaitse.Artikkel 3Käesoleva direktiivi lisas loetletud oskustöid tuleb igal juhul pidada vastavaks oskustöö määratlusele, mis on esitatud artiklis 2.Artikkel 4Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et artiklites 2 ja 3 nimetatud oskustööde tegemiseks nõutavad load antaks automaatselt. Selliste lubade andmise tingimused peavad igal juhul olema sama liberaalsed kui nimelise tööpakkumise suhtes kohaldatavad tingimused, mis on ette nähtud Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu artiklite 48 ja 49 kohaste sätetega.Artikkel 5Käesoleva direktiiviga hõlmamata valdkondade suhtes kohaldavad liikmesriigid Euroopa Majandusühenduse asutamislepingu kohaseid sätteid, mis on seotud töötajate liikumisvabadusega.Käesolev direktiiv ei kahjusta Euroopa Söe-ja Teraseühenduse asutamislepingu kohaseid sätteid, mis on seotud söekaevandamise või terasetootmise valdkonnas tunnustatud kvalifikatsiooni omavate töötajatega.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 5. märts 1962Nõukogu nimeleesistujaM. Couve de Murville--------------------------------------------------LISAOskustööde esimene loetelu käesoleva direktiivi artikli 2 tähendusesTuumainseneri või -tehniku teadmistega samaväärseid teadmisi eeldav töökohtTöö, mis eeldab teadmisi ühes järgmistest valdkondadest:- tuumavaldkonna töötingimused ja tuumaseadmete projekteerimine (tuumainsener ja -tehnik);- mehaanika eriküsimused tuumavaldkonnas ja abiseadmete projekteerimine (mehaanikainsener ja -tehnik);- kiirguse toime ainele ning tuumaseadmete kütuste, aeglustite ja konstruktsioonimaterjalidena kasutatavate erinevate ainete tuumatehnilised omadused; tuumamaterjalide valmistamine, kiiritatud kütuste ümbertöötamine, radioaktiivsete jäätmete kõrvaldamine või desaktiveerimine (keemiainsener ja -tehnik);- tuumaenergia valdkonnas kasutatavate keraamiliste ainete (uraani ja tooriumi oksiidid, uraankarbiid, jne) omadused (keraamikainsener ja -tehnik);- tuumareaktorite konstruktsioonimaterjalide ning tuumkütuste ja metalliliste tuumkütuste kestamaterjalid; selliste materjalide käitumine kiiritamisel ja reaktorites või ümbertöötamisrajatistes kasutatavate ainete juuresolekul (metallurgiainsener ja -tehnik);- tuumareaktorite kontroll, radioaktiivsuse mõõtmine (elektroonikainsener ja -tehnik);- tuumareaktorite neutronifüüsika ja sellest tulenevad nõuded (termodünaamikainsener ja -tehnik);- reaktori iseärasused ja kasutuse järelevalve ning suurema rikke korral vajalikud meetmed (valveinsener ja -tehnik);- reaktori ja eksperimentaaltuumaelektrijaama tehnilise ohutuse hindamine ja kontroll (ohutusinsener ja -tehnik).Maavarade otsijaTöö, mis seisneb kui tahes nõrga radioaktiivsuse tuvastamises eriinstrumentide (Geigeri-Mülleri loendajad jne) abil geoloogide näidatud kohtades ning saadud andmete tõlgendamises hilisemate teadusuuringute suunamiseks.Uraanikaevanduse proovipuurijaTöö, mis eeldab maapinna laadi kindlaksmääramiseks ja radioaktiivsete ainete olemasolu tuvastamiseks tehtavate proovipuurimistega seotud toimingute juhtimise ning hilisemate teadusuuringute suunamiseks ettevõetava saadud andmete tõlgendamise oskust.Uraanikaevanduse inspektorTöö, mis hõlmab uraanikaevanduse ühe, mitme või kõigi maa-aluste osakondade või toimingute juhtimist, järelevalvet ja/või kontrolli või tehnikauuringute või keeruliste mõõtmiste teostamist ning selliste kaevanduste erilisest laadist tulenevatest ohutusmeetmetest kinnipidamise järelevalvet.LaboritehnikTöö, mis hõlmab radioaktiivsete maakide uurimist ja koostöös analüüsijatega proovide keemilist ja füüsikalist analüüsi, et kindlaks määrata proovide kiirgustugevus, nende keemiline koostis ja muud omadused.Kütuseelementide ettevalmistajaTöö, mis seisneb kütuseelementide valmistamises sepistamise teel, nende kontrollimises ja katsetamises ning kütuste metallkestamaterjalide valmistamises ja heakskiitmises.Reaktori valveoperaatorTöö, mis hõlmab reaktori kasutamist ning eeldab reaktoridünaamika ja elektroonika valdkonna üldteadmisi, samuti oskust epüüre tõlgendada ning väiksemaid rikkeid kindlaks teha ja kõrvaldada.Reaktori vahetusülemTöö, mis hõlmab reaktori kasutamist, eeldab häid üldteadmisi ja põhjalikke teadmisi reaktori kõigi iseärasuste kohta ning võimet anda korraldusi ja võtta vastu otsuseid.Tuumkütuste peale- ja mahalaadimise ning jahutamise eest vastutav töötajaTöö, mis eeldab võimet juhiste kohaselt käsitseda tuumkütuste peale- ja mahalaadimis- ning jahutusseadmeid.Kuumlabori tehnikTöö, mis eeldab oskust tõlgendada epüüre, teostada vajalikku montaaži ja häälestust, teha üksinda katseid vastavalt üksikasjalikele juhistele ja väljendada kvantitatiivseid tulemusi, samuti teadmisi kiirgusohu kohta ning oskust kaugjuhtimisseadmeid kasutada.Tehniline joonestajaTöö, mis eeldab oskust valmistada kirjalike andmete põhjal lihtne disainilahendus ja illustreerida seda selle kindlaksmääratud objekti visualiseerimiseks kiiresti jooniste või skeemidega, samuti võimet kohaldada jõusolevaid kiirguskaitset käsitlevaid määrusi.Kiirendi kasutajaTöö, mis hõlmab elektrostaatilise kiirendi kõrgepingeseadme kasutamist ja käsitsemist, iooniallikate konstrueerimist, kasutamist ja käsitsemist, radioaktiivsuse tuvastamise ja mõõtmise seadme käsitsemist ja kasutamist jm.Kiirgusohutuse korraldajaTöö, mis hõlmab reaktoritega töötava või uraanikaevanduste personali ohutusjärelevalvet ja eeldab põhjalikke teadmisi kiirgusohu ja -kaitse kohta.DesaktiveerijaTöö, mis eeldab võimet võtta saaste korral vajaminevaid meetmeid ja desaktiveerida ning võtta vajaduse korral praktilisi meetmeid.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 97/46/EÜ, 25. juuli 1997, millega muudetakse direktiivi 95/44/EÜ nõukogu direktiivi 77/93/EMÜ I–V lisas loetletud kahjulike organismide, taimede, taimsete saaduste ja muude esemete teaduslikel eesmärkidel või katseteks ning sordivalikuks ühendusse sissetoomise ning selle piires transportimise tingimuste määramise kohta

text:
Avis juridique important

|

31997L0046

Official Journal L 204 , 31/07/1997 P. 0043 - 0046

KOMISJONI DIREKTIIV 97/46/EÜ,25. juuli 1997,millega muudetakse direktiivi 95/44/EÜ nõukogu direktiivi 77/93/EMÜ I-V lisas loetletud kahjulike organismide, taimede, taimsete saaduste ja muude esemete teaduslikel eesmärkidel või katseteks ning sordivalikuks ühendusse sissetoomise ning selle piires transportimise tingimuste määramise kohtaEUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1976. aasta direktiivi 77/93/EMÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta,1 viimati muudetud komisjoni direktiiviga 97/14/EÜ,2 eriti selle artikli 3 lõike 7 punkti e, artikli 4 lõiget 5, artikli 5 lõiget 5 ja artikli 12 lõiget 3c,ning arvestades, et:vastavalt direktiivi 77/93/EMÜ sätetele ei või nimetatud direktiivi I ja II lisas loetletud kahjulikke organisme, olgu siis üksikult või koos sama direktiivi II lisas loetletud taimede või taimsete saadustega, ühendusse sisse tuua ega levitada neid ühenduse piires või mõnedel selle kaitstud aladel;vastavalt direktiivile 77/93/EÜ ei või ühendusse või mõnedele selle kaitstud aladele sisse tuua sama direktiivi III lisas loetletud taimi, taimseid saadusi ja muid esemeid;eeltoodud direktiivi IV lisas loetletud taimi, taimseid saadusi ja muid esemeid võib ühendusse sisse tuua ja selle piires või mõnedel selle kaitstud aladel transportida ainult juhul, kui on täidetud antud lisas sätestatud eritingimused;direktiivi 77/93/EÜ V lisa B osas loetletud kolmandatest riikidest saabuvaid taimi, taimseid saadusi ja muid esemeid võib ühendusse sisse tuua ainult juhul, kui nad vastavad antud direktiivis sätestatud standarditele ja tingimustele ning neil on kaasas ametlik taimetervise tunnistus, mis seda vastavust kinnitab, lisaks peab tingimustele vastavust kinnitama ametlik kontroll;nimetatud direktiivi artikli 3 lõike 7 punkt e, artikli 4 lõige 5, artikli 5 lõige 5 ja artikli 12 lõige 3c lubavad siiski selliseid kahjulikke organisme, taimi, taimseid saadusi ja muid esemeid teaduslikel eesmärkidel või katseteks ning sordivalikuks ühendusse sisse tuua ja selles transportida juhul, kui on täidetud teatavad ühenduse tasandil kindlaks määratavad tingimused;vältimaks kahjulike organismide leviku ohtu, kehtestati eelmainitud esemete sissetoomise ja transpordi tingimused komisjoni direktiiviga 95/44/EÜ;3liikmesriikides on vajadus istutamiseks, sordiaretuseks, geenide säilitamiseks või teaduslikel eesmärkidel importida Solanum L. sortide võsundeid või mugulaid moodustavaid taimi või nende hübriide;vältimaks kahjulike organismide leviku ohtu, kehtestati komisjoni otsusega 80/862/EMÜ,4 viimati muudetud otsusega 96/713/EÜ,5 tingimused ülalmainitud taimede sissetoomisele ja transpordile;otsuse 80/862/EMÜ kehtiva redaktsiooni kehtivus lõpeb 31. detsembril 1997 ning seega tuleb pidada otstarbekaks antud otsuse sätete lülitamist käesolevasse direktiivi;vältimaks kahjulike organismide leviku ohtu, on vaja sätestada tingimused ülalmainitud taimede sissetoomisele ja transpordile;need tingimused peavad arvestama kartulihaiguste testimise uute meetoditega ja ning testide abil kindlaks tehtavate kartulile kahjulike organismide kohta käiva uusima informatsiooniga;käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 95/44/EÜ muudetakse järgmiselt.1) Artikli 1 lõik 1 asendatakse järgnevaga:"1. Liikmesriigid tagavad, et ükskõik milliseks teaduslike eesmärkide või katsete ning sordiaretusega seotud tegevuseks, edaspidi "tegevused", mis nõuavad direktiivi 77/93/EMÜ artikli 3 lõike 7 punktis e, artikli 4 lõikes 5, artikli 5 lõikes 5 ja artikli 12 lõikes 3c loetletud kahjulike organismide, taimede, taimsete saaduste ja muude esemete, edaspidi "materjal", kasutamist, esitatakse avaldus vastutavatele ametiasutustele enne sellise materjali ühendusse toomist või ühenduses või mõnel selle kaitstud alal transportimist."2) III lisa A osasse lisatakse järgmine tekst:"IV jagu: Istutamiseks ettenähtud Solanum L. võsundeid või mugulaid moodustavad liikide taimed või nende hübriidid1. Taimematerjal allutatakse vastavalt vajadusele FAO/IPGRI tehnilises juhendis ette nähtud ravimenetlusele.2. Pärast punktis 1 ette nähtud ravimenetluste läbiviimist viiakse kõigil taimematerjali ühikutel läbi testmenetlused. Kogu taimematerjali, k.a testitavat materjali tuleb hoida heakskiidetud tingimustes vastavalt I lisas sätestatud karantiinireeglitele. Ametlikuks maalelubamiseks mõeldud taimi hoitakse testmenetluste läbiviimise ajal normaalsetes kasvutingimustes ning neid jälgitakse regulaarselt, tuvastamaks kõikide direktiivis 77/93/EMÜ loetletud asjakohaste kahjulike organismide ja potato yellow vein disease'i sümptomite ning märkide võimalikku ilmnemist.3. Punktis 2 sätestatud testmenetlused peavad järgima punkti 5 tehnilisi nõudeid selleks, et määrata kindlaks vähemalt järgmiste kahjulike organismide esinemine:- Bakterida) Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al;b) Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith.- Viirused ja viiruselaadsed organismida) Andean potato latent virus,b) Potato black ringspot virus,c) Potato spindle tuber viroid,d) Potato yellowing alfamovirus,e) Potato virus T,f) Andean potato mottle virus,g) Üldlevinud kartuliviirused A, M, S, V, X ja Y (k.a. Y°, Yn ja Yc) ja keerdlehisus.Kartuli bioloogilise seemne puhul viiakse siiski läbi testmenetlused vähemalt punktides a ja e toodud viiruste ja viiruselaadsete organismide kindlakstegemiseks.4. Punktis 2 sätestatud vaatlustele allutatud taimematerjalil kahjulike organismide esinemise sümptomite ja märkide ilmnemisel tuleb neid uurida ja vajaduse korral testida, et võimalikult täpselt märke ja sümptomeid põhjustavad organismid kindlaks teha.5. Punktis 3 viidatud tehniliste sätete sisu on järgmine:- Bakterid1. Mugulate puhul võetakse proovid kõigist proovipartii mugulate basaalsetest tippudest. Proovipartii standardsuurus on 200 mugulat. Siiski saab sama protseduuri kohaldada ka juhul, kui proovis on vähem kui 200 mugulat.2. Noorte taimede ja pistikute, k.a mikrotaimede puhul tuleb proov võtta varre alumisest osast või juurtest, kui see on asjakohane.3. Järgmise põlvkonna mugulate või mugulaid mitte moodustavate taimede puhul varre alaosa testimise puhul soovitatakse taimel pärast punktides 1 ja 2 sätestatud teste lasta läbida üks normaalne kasvutsükkel.4. Punktis 1 mainitud materjalil Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al haigustekitajate kindlakstegemiseks kasutatakse nõukogu direktiivi 93/85/EMÜ I lisas1 sätestatud ühenduse testimismeetodit. Seda testi võib kasutada ka punktis 2 sätestatud materjali puhul._________________1 EÜT L 259, 18.10.1993, lk 1.5. Punktis 1 mainitud materjali puhul saab haigusetekitaja Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith ühenduse ajutiseks ametlikuks testimismeetodiks komisjoni otsuse lisas sätestatud testimismeetod, millega asendatakse Euroopa ja Vahemere maade taimekaitseorganisatsiooni poolt haigusetekitaja Pseudomonas solanacearum (Smith) Smithsuhtes kehtestatud karantiiniprotseduur nr 26. Seda testi võib kasutada ka punktis 2 sätestatud materjali puhul.- Viirused ja viiruselaadsed organismid, v.a potato spindle tuber viroid1. Taimematerjalile (mugulad, noored taimed ja pistikud, k.a mikrotaimed) tuleb teha vähemalt üks seroloogiline test kõigi nimekirjas loetletud kahjulike organismide tuvastamiseks, v.a potato spindle tuber viroid. Test sooritatakse kas õitsemise ajal või vahetult enne õitsemist ja negatiivse tulemuse andnud materjali puhul viiakse läbi lisatestimine indikaatortaimede abil. Keerdlehisuse tuvastamiseks tehakse kaks seroloogilist testi.2. Bioloogilise seemne puhul on miinimumnõudeks seroloogiline test või kui seroloogiline test pole võimalik, siis indikaatortaimedega test. Ülimalt soovitav on teatud osa negatiivsete tulemuste uuesti testimine ning kaheldavate tulemuste korral erineva meetodi abil uuesti testimine.3. Punktis 1 ja 2 sätestatud seroloogilisteks ja bioloogilisteks testideks võetakse proovid vähemalt varre kahest kohast, sh võetakse üks noor väljaarenenud leht varre tipust ja üks vanem leht varre keskosast. Võimaliku mittesüsteemse infektsiooni esinemise kindlaksmääramiseks võetakse igast varrest proov. Seroloogilisteks testideks võetud proove ei tohi omavahel segada, v.a juhul, kui konkreetses meetodis on segamisvahekord ette nähtud. Siiski võib samalt varrelt võetud lehtedest panna kokku ühe proovi iga taime kohta. Bioloogiliste testide korral võib kokku panna maksimaalselt viis taime vähemalt kahe indikaatortaime inokuleerimiseks.4. Punktis 1 ja 2 sätestatud bioloogilisteks testideks kasutatakse Euroopa ja Vahemere maade taimekaitseorganisatsiooni (EPPO) nimekirjas sisalduvaid indikaatortaimi või muid ametlikult heaks kiidetud indikaatortaimi, mille puhul on tõestatud, et nad sobivad viiruste diagnoosimiseks.5. Karantiinist vabastatakse vaid otseselt testitud materjal. Silmade testimise puhul vabastatakse karantiinist ainult silmast kasvatatud järgmine põlvkond. Mugulaid ei vabastata karantiinist, vältimaks võimalikke probleeme mittesüsteemsete nakkustega.- Potato spindle tuber viroid1. Igasuguse materjali korral testitakse kasvuhoones kasvatatavaid taimi niipea, kui nad on juurdunud, kuid enne õitsemist ja tolmlemist. Mugulate võrsete/in vitro taimede/seemikute teste loetakse vaid esialgseteteks testideks.2. Prooviks võetakse üks täiesti väljaarenenud leht taime iga varre tipust.3. Testimiseks mõeldud materjali kasvatatakse vähemalt 18 °C (eelistatavalt üle 20 °C) juures ja vähemalt 16 tunni pikkuse päevaga.4. Testimismenetlusena kasutatakse kas radioaktiivset või mitteradioaktiivset c-DNA või RNA hübridisatsiooni, pööratud polüakrüülamiidgeel-elektroforeesi (hõbeindikaatoriga) või RT-PCR´i.5. Hübridisatsiooni, pööratud polüakrüülamiidgeel-elektroforeesi puhul võib maksimaalselt koos testida viit taime. Rohkemate taimede koos testimist tuleb eraldi põhjendada."Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid 1. jaanuariks 1998. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid kõnealused õigusaktid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata siseriiklike õigusaktide teksti, mille nad käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võtavad. Komisjon teavitab sellest teisi liikmesriike.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 25. juuli 1997Komisjoni nimelkomisjoni liigeFranz FISCHLER1 EÜT L 26, 31.1.1977, lk 20.2 EÜT L 87, 2.4.1997, lk 17.3 EÜT L 184, 3.8.1995, lk 34.4 EÜT L 248, 19.9.1980, lk 25.5 EÜT L 326, 17.12.1996, lk 70.


title: Komisjoni direktiiv 2005/4/EÜ, 19. jaanuar 2005, millega muudetakse direktiivi 2001/22/EÜ, millega sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid plii, kaadmiumi, elavhõbeda ja 3-MCPD sisalduse ametlikuks kontrolliks toiduainetesEMPs kohaldatav tekst

text:
               21.1.2005

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 19/50

      KOMISJONI DIREKTIIV 2005/4/EÜ,
   19. jaanuar 2005,
   millega muudetakse direktiivi 2001/22/EÜ, millega sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid plii, kaadmiumi, elavhõbeda ja 3-MCPD sisalduse ametlikuks kontrolliks toiduainetes
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 1985. aasta direktiivi 85/591/EMÜ inimtarbimiseks ettenähtud toiduainete kontrolliks vajalike ühenduse proovivõtu- ja analüüsimeetodite kehtestamise kohta, (1) eriti selle artiklit 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 8. märtsi 2001. aasta direktiivis 2001/22/EÜ (2) sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid plii, kaadmiumi, elavhõbeda ja 3-MCPD sisalduse ametlikuks kontrolliks toiduainetes.

               (2)

               On vaja lisada toidus sisalduvaid saasteaineid käsitlev ajakohastatud standarditeave, võttes eelkõige arvesse analüüsi mõõtemääramatust.

               (3)

               On ülimalt oluline, et analüüsitulemuste kohta esitatakse aruanne ja neid tõlgendatakse ühtses vormis, et tagada ühtne rakendamine kogu Euroopa Liidus.

               (4)

               Seetõttu tuleks direktiivi 2001/22/EÜ vastavalt muuta.

               (5)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2001/22/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi I lisale.
   Direktiivi 2001/22/EÜ II lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi II lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi sätete täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt kaheteistkümne kuu jooksul pärast selle jõustumiskuupäeva. Nad edastavad asjakohaste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 19. jaanuar 2005

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 372, 31.12.1985, lk 50.

      (2)  EÜT L 77, 16.3.2001, lk 14.

      I LISA
      Direktiivi 2001/22/EÜ I lisa punkt 5 asendatakse järgmisega:

         “5.   PARTII VÕI OSAPARTII VASTAVUS SPETSIFIKATSIOONILE
         Kontroll-labor analüüsib laboriproovi eeskirjade täitmise tagamiseks vähemalt kahe eraldi analüüsiga ning arvutab tulemuste keskmise.
         Partii võetakse vastu, kui keskmine tulemus ei ületa direktiivis 466/2001 sätestatud asjakohast piirmäära, kusjuures arvesse võetakse mõõtemääramatust ja saagise parandust (viide 1).
         Partiid ei võeta vastu, kui keskmine tulemus ületab ilma kahtluseta asjakohase piirmäära, kusjuures arvesse võetakse mõõtemääramatust ja saagise parandust.
         Need tõlgenduseeskirjad on ametlikul kontrollimisel võetud proovidest saadud analüüsitulemuste rakendamiseks. Kaubanduse kaitse ja võrdlemise eesmärgil tehtud analüüside puhul kohaldatakse siseriiklikke eeskirju.”

      II LISA
      Käesolevaga muudetakse direktiivi 2001/22/EÜ II lisa järgmiselt.

                  1.

                  Punktis 3 “Labori kasutatav analüüsimeetod ja laborikontrolli nõuded” lisatakse tabeli 4 järele punkt 3.3.3:
                  “3.3.3.   Tulemuslikkuse kriteeriumid – määramatusfunktsioonil põhinev lähenemine
                  Hindamaks, kui hästi mingi analüüsimeetod laboris kasutamiseks sobib, võib kasutada ka määramatuse näitajal põhinevat lähenemisviisi. Labor võib kasutada meetodit, mis annab tulemusi maksimaalse standardmääramatuse piirides. Maksimaalne standardmääramatus leitakse järgmise valemiga:

                  milles:

                     Uf on maksimaalne standardmääramatus
                  LOD on kõnealust meetodit iseloomustav avastamiskünnis
                  C on huvipakkuv kontsentratsioon
                  α on numbriline näitaja, mis on seotud C väärtusega. Kasutatavad väärtused on esitatud järgmises tabelis:

                              C (μg/kg)

                              α

                              ≤ 50

                              0,2

                              51–500

                              0,18

                              501–1 000

                              0,15

                              1 001–10 000

                              0,12

                              ≥ 10 000

                              0,1

                        ja U on laiendmääramatus katteteguri 2 juures, mis annab ligikaudu 95 % suuruse usaldusväärsuse.
                  Analüüsimeetod, mis annab tulemusi maksimaalsest standardmääramatusest väiksemate määramatuse väärtuste korral, on niisama kasutuskõlblik nagu eespool esitatud tulemuslikkuse kriteeriumitele vastavad meetodid.”

                  2.

                  Punkt 3.4. asendatakse järgmisega:
                  “3.4.   Analüütilise tõesuse hindamine, saagise arvutused ja tulemuste esitamine
                  Võimaluse korral hinnatakse analüüsi tõesust, lisades analüüsi käigus sobivaid sertifitseeritud etalonaineid.
                  Analüüsitulemus tuleb esitada saagise suhtes korrigeeritud või korrigeerimata kujul. Tulemuse esitamise viis ja saagise määr tuleb teatada.
                  Analüüsija peab oma töös arvestama Euroopa Komisjoni aruannet analüüsitulemuste, määramatuse mõõtmise, saagise tegurite ja Euroopa Liidu toiduainete-alaste õigusnormide vaheliste seoste kohta (“European Commission Report on the relationship between analytical results, the measurement of uncertainty, recovery factors and the provisions in EU food legislation”) (viide 1).
                  Analüüsitulemus esitatakse kujul x +/– U, kus x on analüüsitulemus ja U on mõõtemääramatus.
                  VIITED

                              1.

                              European Commission Report on the relationship between analytical results, the measurement of uncertainty, recovery factors and the provisions in EU food legislation, 2004.
                              (http://europa.eu.int/comm/food/food/chemicalsafety/contaminants/sampling_en.htm).”