title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/1564, 13. september 2017, mis käsitleb teatavate autoriõigusega ja autoriõigusega kaasnevate õigustega kaitstud teoste ja muude kaitstud objektide teatavaid lubatud kasutusviise pimedate, nägemispuudega või muu trükikirja lugemise puudega isikute huvides ning millega muudetakse direktiivi 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas

text:
                  20.9.2017

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 242/6

            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2017/1564,
      13. september 2017,
      mis käsitleb teatavate autoriõigusega ja autoriõigusega kaasnevate õigustega kaitstud teoste ja muude kaitstud objektide teatavaid lubatud kasutusviise pimedate, nägemispuudega või muu trükikirja lugemise puudega isikute huvides ning millega muudetakse direktiivi 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas
      EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,
      võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
      olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
      võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

      toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õiguste valdkonna liidu õigusaktid tagavad õiguste omajatele õiguskindluse ja kõrgetasemelise kaitse ning moodustavad ühtlustatud õigusraamistiku. Selline raamistik aitab kaasa siseturu nõuetekohasele toimimisele ning edendab innovatsiooni, loomingut, investeeringuid ja uue infosisu tootmist, sealhulgas digitaalses keskkonnas. Selle eesmärk on samuti parandada teadmiste ja kultuuri ligipääsetavust, kaitstes teoseid ja muid objekte ning lubades kehtestada selliseid erandeid ja piiranguid, mis on avalikes huvides. Õiguste omajate ja kasutajate vahel tuleks tagada õiguste ja huvide õiglane tasakaal.

                  (2)

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivid 96/9/EÜ, (3) 2001/29/EÜ, (4) 2006/115/EÜ (5) ja 2009/24/EÜ (6) ühtlustavad õiguste omajate õigusi autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õiguste vallas. Nimetatud direktiivides ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2012/28/EL (7) on kehtestatud ammendav loetelu kõnealuste õigustega seotud eranditest ja piirangutest, mis võimaldavad teatavatel tingimustel kasutada infosisu õiguste omaja loata teatavate poliitiliste eesmärkide saavutamiseks.

                  (3)

                  Pimedate ja nägemispuude või muu trükikirja lugemise puudega inimeste ligipääs autoriõigusega ja autoriõigusega kaasnevate õigustega kaitstud raamatutele ja muudele trükistele on endiselt mitmeti takistatud. Euroopa Liidu põhiõiguste hartas (edaspidi „harta“) ning ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonis tunnustatud pimedate ja nägemispuude või muu trükikirja lugemise puudega inimeste õigusi arvestades tuleks võtta meetmeid, et suurendada ligipääsetavas vormis raamatute ja muude trükiste kättesaadavust ning parandada nende ringlust siseturul.

                  (4)

                  Marrakechi leping, mis käsitleb avaldatud teostele juurdepääsu lihtsustamist pimedatele, nägemispuudega või muu trükikirja lugemise puudega isikutele (edaspidi „Marrakechi leping“), kirjutati liidu nimel alla 30. aprillil 2014 (8). Selle eesmärk on parandada pimedate, nägemispuudega või muu trükikirja lugemise puudega isikute juurdepääsu teatavatele ligipääsetavas vormis teostele ja muudele kaitstud objektidele ning nende piiriülest vahetamist. Marrakechi lepingu kohaselt tuleb lepinguosalistel näha autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õiguste omajate õiguste suhtes ette erandid või piirangud teatavate teoste või muude kaitstud objektide ligipääsetavas vormis koopiate valmistamiseks ja levitamiseks ning selliste ligipääsetavas vormis koopiate piiriüleseks vahetamiseks. Marrakechi lepingu sõlmimine liidu poolt nõuab liidu õiguse kohandamist lepingu kohaldamisalasse kuuluvate kasutusviiside, teoste ja soodustatud isikute suhtes kohustusliku ja ühtlustatud erandi kehtestamisega.

                  (5)

                  Euroopa Liidu Kohtu arvamuse 3/15 (9) kohaselt tuleb Marrakechi lepingus ette nähtud autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õiguste kohta kehtivaid erandeid või piiranguid, mis käsitlevad teatavate teoste või muude kaitstud objektide ligipääsetavas vormis koopiate valmistamist ja levitamist, rakendada direktiiviga 2001/29/EÜ ühtlustatud valdkonnas.

                  (6)

                  Käesoleva direktiiviga täidetakse Marrakechi lepingust tulenevad liidu kohustused ühtlustatud viisil, tagamaks, et võetavaid meetmeid kohaldatakse ühetaoliselt kogu siseturu piires. Seepärast tuleks käesolevas direktiivis ette näha kohustuslik erand õigustest, mis on liidu õigusega ühtlustatud ja mis on Marrakechi lepingu kohaldamisalasse kuuluvate kasutusviiside ja teoste seisukohast asjasse puutuvad. Sellised õigused hõlmavad eeskätt reprodutseerimise, üldsusele suunamise, üldsusele kättesaadavaks tegemise, levitamise ja laenutamise õigust, mis on ette nähtud direktiivides 2001/29/EÜ, 2006/115/EÜ ja 2009/24/EÜ, samuti direktiivis 96/9/EÜ sätestatud vastavaid õigusi. Kuna Marrakechi lepingus kehtestatud erandid ja piirangud hõlmavad ka selliseid helikandjal olevaid teoseid nagu audioraamatud, tuleks käesolevas direktiivis sätestatud kohustuslikku erandit kohaldada ka autoriõigusega kaasnevate õiguste suhtes.

                  (7)

                  Käesolev direktiiv puudutab inimesi, kes on pimedad või kellel on nägemispuue, mida ei saa parandada nii, et neile oleks tagatud nägemisvõime, mis on sisuliselt samaväärne nende isikute nägemisvõimega, kellel niisugust puuet ei ole; inimesed, kellel on taju- või lugemispuue, sealhulgas düsleksia, või muu õpiraskus, mille tõttu nad ei saa trükiseid lugeda sisuliselt samal tasemel nagu isikud, kellel sellist puuet ei ole, ja inimesed, kes ei ole füüsilise puude tõttu suutelised raamatut hoidma või käsitsema või silmi lugemiseks vajalikul määral fookustama või liigutama niivõrd, et niisuguse häire või puude tõttu ei ole nad suutelised trükitud teoseid lugema sisuliselt samal tasemel nagu isikud, kellel niisugust häiret või puuet ei ole. Seepärast on käesoleva direktiivi eesmärk parandada raamatute, sealhulgas e-raamatute, ajakirjade, ajalehtede ja muude kirjutiste, muusikanootide, sealhulgas noodilehtede, ja muude trükiste ligipääsetavust – sealhulgas helikandjal nii digitaal- kui ka analoogvormingus ning nii võrgus kui ka mujal – sellises vormis, mis muudab need teosed ja muud kaitstud objektid kõnealuste isikute jaoks sisuliselt samavõrd ligipääsetavaks kui isikutele, kellel niisugust häiret või puuet ei ole. Ligipääsetavate vormide hulka kuuluvad näiteks raamatud, mis on rahvusvahelises pimedate kirjas või suures kirjas, kohandatud e-raamatud, audioraamatud ja raadioprogrammid.

                  (8)

                  Käesolevas direktiivis sätestatud kohustuslik erand peaks piirama reprodutseerimisõigust selliselt, et võimaldada nende toimingute tegemist, mis on vajalikud teose või muu kaitstud objekti muutmiseks, teisendamiseks või kohandamiseks nii, et sellest on võimalik teha ligipääsetavas vormis koopiat, mis muudab asjaomase teose või muu kaitstud objekti soodustatud isikule ligipääsetavaks. See hõlmab vahendeid, mis on vajalikud teabe sirvimiseks ligipääsetavas vormis koopias. Samuti hõlmab see muudatusi, mis võivad olla vajalikud, kui teose või muu kaitstud objekti vorm on teatavatele soodustatud isikutele juba ligipääsetav, kuid ei pruugi olla ligipääsetav teistele soodustatud isikutele kas teistsuguse häire või puude või sellise häire või puude teistsuguse ulatuse tõttu.

                  (9)

                  Käesolevas direktiivis sätestatud lubatud kasutusviiside hulka peaks kuuluma ligipääsetavas vormis koopiate valmistamine soodustatud isikute või nende vajadustega tegelevate selliste pädevate üksuste poolt, olenemata sellest, kas pädevad üksused on avalik-õiguslikud või eraõiguslikud organisatsioonid, nagu raamatukogud, haridusasutused ja muud mittetulundusühendused, või kas nad tegelevad trükikirja lugemise puudega isikute vajadustega ühe oma põhitegevuse osana, institutsioonilise kohustusena või avalikke huvisid teenivate ülesannete ühe osana. Käesolevas direktiivis sätestatud kasutusviisid peaksid hõlmama ka ligipääsetavas vormis koopiate valmistamist soodustatud isikute ainukasutuseks sellise füüsilise isiku poolt, kes teeb seda soodustatud isiku nimel või abistab soodustatud isikut niisuguse koopia valmistamisel. Ligipääsetavas vormis koopiaid tuleks teha üksnes sellistest teostest ja muudest kaitstud objektidest, mis on soodustatud isikutele või pädevatele üksustele õiguspäraselt ligipääsetavad. Liikmesriigid peaksid tagama, et lepingutest tulenevad sätted, millega püütakse kõnealuse erandi kohaldamist mingil viisil piirata või takistada, ei tooks kaasa õiguslikke tagajärgi.

                  (10)

                  Käesolevas direktiivis sätestatud erand peaks võimaldama pädevatel üksustel liidu piires käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate teoste ja muude kaitstud objektide ligipääsetavas vormis koopiaid valmistada ja neid nii veebis kui ka mujal levitada. Direktiiviga ei tuleks kehtestada pädevatele üksustele kohustust koopiaid valmistada ja levitada.

                  (11)

                  Ühes liikmesriigis valmistatud ligipääsetavas vormis koopiaid peaks olema võimalik saada kõikides liikmesriikides, et tagada nende suurem kättesaadavus kogu siseturul. See vähendaks kogu liidus nõudlust sellise töö dubleerimise järele, mis seisneb samast teosest või muust kaitstud objektist ligipääsetavas vormis koopiate tegemises, mis aitaks kokku hoida kulusid ja suurendada tõhusust. Seetõttu tuleks käesoleva direktiiviga tagada, et mis tahes liikmesriigis pädevate üksuste poolt valmistatud ligipääsetavas vormis koopiaid võivad soodustatud isikud ja pädevad üksused levitada ja kasutada kogu liidu piires. Sellise piiriülese vahetuse tugevdamiseks ning pädevate üksuste vastastikuse identifitseerimise ja koostöö hõlbustamiseks tuleks soodustada liidus asuvate pädevate üksuste nimede ja kontaktandmete ning võimaluse korral nende veebisaitide andmete vabatahtlikku jagamist. Selleks peaksid liikmesriigid edastama pädevatelt üksustelt saadud teabe komisjonile. See ei peaks kohustama liikmesriike kontrollima sellise teabe täpsust ja täielikkust või selle vastavust riigisisesele õigusele, millega nad käesoleva direktiivi üle võtavad. Komisjon peaks tegema kõnealused andmed liidu tasandi teabekeskuse kaudu veebis kättesaadavaks. See aitaks pädevatel üksustel ning soodustatud isikutel ja õiguste omajatel kooskõlas käesoleva direktiivi ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1563 (10) sätetega võtta pädevate üksustega ühendust lisateabe saamiseks. Eelnimetatud teabekeskus peaks olema täienduseks teabepunktile, mille loob vastavalt Marrakechi lepingule Maailma Intellektuaalse Omandi Organisatsioon (WIPO) ning mille eesmärk on hõlbustada pädevate üksuste identifitseerimist ja koostööd rahvusvahelisel tasandil.

                  (12)

                  Selleks et parandada juurdepääsu ligipääsetavas vormis koopiatele ning hoida ära teoste või muude kaitstud objektide loata levitamist, peaksid pädevad üksused, kes ligipääsetavas vormis koopiaid levitavad, üldsusele suunavad ja üldsusele kättesaadavaks teevad, täitma teatavaid kohustusi.

                  (13)

                  Nõuded, mida liikmesriigid võivad tegevusloa või tunnustamise eeltingimusena pädevatele üksustele esitada, näiteks seoses soodustatud isikutele üldist laadi teenuste pakkumisega, ei tohiks takistada üksusi, keda käesoleva direktiivi kohane pädeva üksuse mõiste hõlmab, rakendamast käesoleva direktiiviga lubatud kasutusviise.

                  (14)

                  Pidades silmas käesolevas direktiivis sätestatud erandi ainukordsust, selle spetsiifilist ulatust ja vajadust tagada soodustatud isikute jaoks õiguskindlus, ei peaks liikmesriikidel olema lubatud kehtestada erandi kohaldamiseks täiendavaid, käesolevas direktiivis sätestamata nõudeid, nagu näiteks ligipääsetavas vormis teoste kaubandusvõrgus kättesaadavuse eelnev kontroll. Liikmesriikidel tuleks lubada ette näha teoste või muude kaitstud objektide lubatud viisil kasutamise hüvitamise kord üksnes pädevate üksuste puhul. Selleks et vältida soodustatud isikute koormamist ja pädevatele üksustele ülemääraste nõuete esitamist ning mitte takistada ligipääsetavas vormis koopiate piiriülest levitamist, on oluline, et liikmesriikide võimalusi sellise hüvitamise korra kujundamisel piiratakse. Seepärast ei tohiks hüvitamiskorraga nõuda soodustatud isikutelt maksete tegemist. Hüvitamiskord peaks reguleerima üksnes kasutamist korra kehtestanud liikmesriigi territooriumil asuvate pädevate üksuste poolt ning sellega ei tohiks nõuda maksete tegemist teistes liikmesriikides või Marrakechi lepinguga liitunud kolmandates riikides asuvatelt pädevatelt üksustelt. Liikmesriigid peaksid tagama, et sellise hüvitamiskorraga ei kehtestata ligipääsetavas vormis koopiate piiriülese vahetamise puhul koormavamaid nõudeid kui riigisisese vahetuse puhul, sealhulgas hüvitise vormi ja võimaliku suuruse osas. Hüvitise suuruse määramisel tuleks piisavalt arvesse võtta pädevate üksuste tegevuse mittetulunduslikku iseloomu, direktiivi üldhuvieesmärke, erandiga soodustatud isikute huve, õiguste omajale tekkivat võimalikku kahju ning vajadust tagada ligipääsetavas vormis koopiate piiriülene levik. Veel tuleks arvestada iga juhtumi eripära, mille tingib konkreetse ligipääsetavas vormis koopia valmistamine. Kui õiguste omajale tekkiv kahju on minimaalne, ei tohiks hüvitise maksmise kohustust tekkida.

                  (15)

                  On oluline, et igasugune isikuandmete töötlemine käesoleva direktiivi raames toimuks järgides põhiõigusi, sealhulgas harta artiklites 7 ja 8 sätestatud õigust era- ja pereelu austamisele ja isikuandmete kaitsele, ning on nõutav, et igasugune isikuandmete töötlemine toimuks samuti kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividega 95/46/EÜ (11) ja 2002/58/EÜ (12), mis reguleerivad isikuandmete töötlemist juhul, kui töötlejaks on käesoleva direktiivi raames pädevad üksused liikmesriikide pädevate ametiasutuste järelevalve all, eeskätt liikmesriikide määratud sõltumatute ametiasutuste järelevalve all.

                  (16)

                  ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooniga, mille osaline liit on, tagatakse puudega inimestele õigus saada juurdepääs teabele ja haridusele ning õigus osaleda kultuuri-, majandus- ja ühiskonnaelus teistega võrdsetel alustel. ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni kohaselt tuleb konventsiooniosalistel võtta kooskõlas rahvusvahelise õigusega kõik asjakohased meetmed, tagamaks, et intellektuaalomandi õigusi kaitsvad õigusaktid ei takista ebamõistlikult või diskrimineerivalt puudega inimeste juurdepääsu kultuuriteavikutele.

                  (17)

                  Hartaga keelatakse liidu poolt diskrimineerimise kõik vormid, sealhulgas diskrimineerimine puude tõttu, ning liit tunnustab selles ja austab puudega inimeste õigust saada kasu meetmetest, mille eesmärk on tagada nende sõltumatus, sotsiaalne ja tööalane integratsioon ning osalemine ühiskonnaelus.

                  (18)

                  Käesoleva direktiivi vastuvõtmisega soovib liit tagada, et soodustatud isikutel oleks kõikjal siseturul juurdepääs ligipääsetavas vormis raamatutele ja muudele trükistele. Käesolev direktiiv on niisiis esimene oluline samm puudega inimeste jaoks teoste ligipääsetavuse parandamisel.

                  (19)

                  Komisjon peaks hindama selliste ligipääsetavas vormis teoste ja muude kaitstud objektide ligipääsetavust, mida käesolev direktiivi ei reguleeri, ning ligipääsetavas vormis teoste ja muude kaitstud objektide ligipääsetavust muu puudega isikute jaoks. On oluline, et komisjon jälgiks sellealast olukorda tähelepanelikult. Vajaduse korral võiks komisjoni esitatud aruande põhjal kaaluda käesoleva direktiivi kohaldamisala muutmist.

                  (20)

                  Liikmesriikidel tuleks lubada jätkuvalt kehtestada puudega isikute huvides erandeid või piiranguid ka olukorras, mida käesolev direktiiv ei reguleeri, eeskätt direktiivi 2001/29/EÜ artikli 5 lõike 3 punkti b kohaselt käesoleva direktiiviga hõlmamata teoste ja muude kaitstud objektide ja teistsuguste puuete puhul. Käesolev direktiiv ei takista liikmesriike kehtestamast erandeid või piiranguid liidu autoriõigusega ühtlustamata õiguste puhul.

                  (21)

                  Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse eelkõige hartas ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioonis tunnustatud põhimõtteid. Seepärast tuleks käesolevat direktiivi tõlgendada ja kohaldada kooskõlas nende õiguste ja põhimõtetega.

                  (22)

                  Marrakechi lepinguga on kehtestatud teatavad kohustused seoses ligipääsetavas vormis koopiate vahetamisega liidu ja lepingu osalisest kolmandate riikide vahel. Liidu poolt nende kohustuste täitmiseks võetud meetmed on ette nähtud määruses (EL) 2017/1563, mida tuleks tõlgendada koostoimes käesoleva direktiiviga.

                  (23)

                  Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt parandada liidus pimedate, nägemispuudega või muu trükikirja lugemise puudega isikute juurdepääsu autoriõigusega ja autoriõigusega kaasnevate õigustega kaitstud teostele ja muudele objektidele, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda selle ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

                  (24)

                  Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (13) kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate riigisiseste õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et nimetatud dokumentide esitamine on põhjendatud,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
      Artikkel 1
      Reguleerimisese ja kohaldamisala
      Käesoleva direktiivi eesmärk on pimedate, nägemispuudega või trükikirja lugemise puudega inimeste huvides siseturul täiendavalt ühtlustada autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õiguste suhtes kohaldatavat liidu õigust, sätestades selleks õigusnormid, mis reguleerivad teatavate teoste ja muude kaitstud objektide kasutamist ilma õiguste omaja loata.
      Artikkel 2
      Mõisted
      Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:
      1)   „teos või muu kaitstud objekt“– teos kui raamat, ajakiri, ajaleht või muu kirjutis, muusikanoodid, sealhulgas noodilehed, ning teose illustratsioonid, seda mis tahes andmekandjal, sealhulgas helikandjal, nagu audioraamatud, ja digitaalvormingus, mis on kaitstud autoriõigusega või autoriõigusega kaasnevate õigustega ja on avaldatud või muul viisil õiguspäraselt üldsusele kättesaadavaks tehtud;
      2)   „soodustatud isik“– sõltumata muust puudest – isik,

                  a)

                  kes on pime;

                  b)

                  kellel on nägemispuue, mida ei saa parandada nii, et talle oleks tagatud nägemisvõime, mis oleks sisuliselt samaväärne sellise isiku nägemisvõimega, kellel niisugust puuet ei ole, ning kes ei ole selle nägemispuude tõttu suuteline lugema trükitud teoseid sisuliselt samal tasemel nagu isik, kellel sellist puuet ei ole;

                  c)

                  kellel on taju- või lugemispuue ning kes seetõttu ei ole suuteline trükitud teoseid lugema sisuliselt samal tasemel nagu isik, kellel sellist puuet ei ole, või

                  d)

                  kes on füüsilise puude tõttu muul viisil võimetu raamatut hoidma või käsitsema või silmi lugemiseks vajalikul määral fookustama või liigutama;

            3)   „ligipääsetavas vormis koopia“– teose või muu kaitstud objekti koopia, mis on esitatud muul viisil või alternatiivses vormis ja mis võimaldab soodustatud isikul teosele või muule kaitstud objektile juurde pääseda ja teha seda muu hulgas sama lihtsalt ja mugavalt, kui seda on võimalik teha isikul, kellel ei ole punktis 2 osutatud häiret ega puuet;
      4)   „pädev üksus“– liikmesriigis tegevusloa saanud või tunnustatud üksus, mis mittetulunduslikul alusel pakub soodustatud isikutele haridust, väljaõpet, kohandatud lugemist või juurdepääsu teabele. See hõlmab ka avaliku sektori asutusi või mittetulundusühendusi, mis osutavad soodustatud isikutele samu teenuseid ühe oma põhitegevuse osana, institutsioonilise kohustusena või avalikes huvides täidetavate ülesannete ühe osana.
      Artikkel 3
      Lubatud kasutusviisid
      1.   Liikmesriigid näevad ette erandi, mille kohaselt ei nõuta teose või muu kaitstud objekti suhtes autoriõiguse või autoriõigusega kaasneva õiguse omaja luba vastavalt direktiivi 96/9/EÜ artiklitele 5 ja 7, direktiivi 2001/29/EÜ artiklitele 2, 3 ja 4, direktiivi 2006/115/EÜ artikli 1 lõikele 1, artikli 8 lõigetele 2 ja 3 ja artiklile 9 ning direktiivi 2009/24/EÜ artiklile 4 mis tahes toimingu puhul, mis on vajalik selleks, et

                  a)

                  soodustatud isik või tema nimel tegutsev isik saaks valmistada teosest või muust kaitstud objektist, millele soodustatud isikul on õiguspärane juurdepääs, soodustatud isiku ainukasutuseks ligipääsetavas vormis koopia, ja

                  b)

                  pädev üksus saaks valmistada teosest või muust kaitstud objektist, millele tal on seaduslik juurdepääs, ligipääsetavas vormis koopia ja seda mittetulunduslikul alusel suunata, kättesaadavaks teha, levitada või laenutada soodustatud isikule või pädevale üksusele soodustatud isiku ainukasutuseks.

            2.   Liikmesriigid tagavad, et iga ligipääsetavas vormis koopia puhul on järgitud teose või muu kaitstud objekti terviklikkust, võttes nõuetekohaselt arvesse vajadust teha muudatusi, et teos või muu kaitstud objekt oleks alternatiivsel kujul ligipääsetav.
      3.   Lõike 1 kohast erandit kohaldatakse üksnes teatavatel erijuhtudel, mis ei ole vastuolus teose või muu kaitstud objekti tavapärase kasutusega ega kahjusta põhjendamatult õiguste omaja õiguspäraseid huve.
      4.   Käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud erandi suhtes kohaldatakse direktiivi 2001/29/EÜ artikli 6 lõike 4 esimest, kolmandat ja viiendat lõiku.
      5.   Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 sätestatud erandeid ei saa välistada lepinguga.
      6.   Liikmesriigid võivad ette näha, et käesoleva direktiiviga lubatud kasutuste puhul nende territooriumil asuvate pädevate üksuste poolt võib kohaldada käesoleva direktiiviga sätestatud piirides hüvitamise korda.
      Artikkel 4
      Ligipääsetavas vormis koopiad siseturul
      Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumil asuvad pädevad üksused võivad teha artikli 3 lõike 1 punktis b osutatud toiminguid soodustatud isiku või mõnes teises liikmesriigis asuva pädeva üksuse huvides. Samuti tagavad liikmesriigid, et nende territooriumil asuvad soodustatud isikud või pädevad üksused võivad saada kõigis liikmesriikides asuvatelt pädevatelt üksustelt ligipääsetavas vormis koopiaid või juurdepääsu sellistele koopiatele.
      Artikkel 5
      Pädevate üksuste kohustused
      1.   Liikmesriigid näevad ette, et nende territooriumil asuv pädev üksus, kes teeb artiklis 4 osutatud toiminguid, loob oma tavad ja järgib neid, tagamaks, et ta

                  a)

                  levitab või suunab ligipääsetavas vormis koopiaid või teeb need kättesaadavaks üksnes soodustatud isikutele või teistele pädevatele üksustele;

                  b)

                  võtab asjakohased meetmed, et tõkestada ligipääsetavas vormis koopiate loata reprodutseerimist, levitamist, üldsusele suunamist ja üldsusele kättesaadavaks tegemist;

                  c)

                  tegutseb nõuetekohase hoolsusega ja säilitab andmeid teoste või muude kaitstud objektide ning nende ligipääsetavas vormis koopiatega tehtud toimingute kohta ning

                  d)

                  avaldab ja ajakohastab, asjakohasel juhul oma veebisaidil või muude veebipõhiste või veebiväliste kanalite kaudu teavet selle kohta, kuidas ta täidab punktides a–c kehtestatud kohustusi.

            Liikmesriigid tagavad, et esimeses lõigus osutatud tavad luuakse ja neid järgitakse, austades täies mahus soodustatud isikute isikuandmete töötlemisel kohaldatavaid õigusnorme, millele osutatakse artiklis 7.
      2.   Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumil asuv pädev üksus, kes teeb artiklis 4 osutatud toiminguid, esitab soodustatud isikule, teisele pädevale üksusele või õiguste omajale taotluse korral ligipääsetaval viisil järgmise teabe:

                  a)

                  selliste teoste või muude kaitstud objektide loetelu, millest tal on olemas ligipääsetavas vormis koopiad, täpsustades, mis kujul need ligipääsetavad on, ning

                  b)

                  nende pädevate üksuste nimed ja kontaktandmed, kellega ta on artikli 4 alusel vahetanud ligipääsetavas vormis koopiaid.

            Artikkel 6
      Läbipaistvus ja teabevahetus
      1.   Liikmesriigid soovitavad nende territooriumil asuvatel ning käesoleva direktiivi artiklis 4 ja määruse (EL) 2017/1563 artiklites 3 ja 4 osutatud toiminguid tegevatel pädevatel üksustel teatada neile vabatahtlikult oma nimed ja kontaktandmed.
      2.   Liikmesriigid edastavad lõike 1 põhjal saadud teabe komisjonile. Komisjon teeb selle teabe veebis asuvas teabekeskuses üldsusele kättesaadavaks ja ajakohastab seda.
      Artikkel 7
      Isikuandmete kaitse
      Käesoleva direktiivi raames toimuva isikuandmete töötlemise puhul järgitakse direktiive 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ.
      Artikkel 8
      Direktiivi 2001/29/EÜ muutmine
      Direktiivi 2001/29/EÜ artikli 5 lõike 3 punkt b asendatakse järgmisega:

                     „b)

                     puudega inimeste huvides kasutamine viisil, mis on otseselt seotud nende puudega ning on mitteärilise eesmärgiga, ulatuses, mis on konkreetse puude puhul vajalik, ilma et see piiraks liikmesriikide kohustusi, mis tulenevad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivist (EL) 2017/1564 (*1);

      Artikkel 9
      Aruandlus
      Hiljemalt 11. oktoobriks 2020 esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele aruande siseturul muude kui artikli 2 punktis 1 määratletud teoste või muude kaitstud objektide soodustatud isikutele ligipääsetavas vormis kättesaadavuse kohta ning teoste ja muude kaitstud objektide ligipääsetavuse kohta isikute jaoks, kellel on muu kui artikli 2 punktis 2 osutatud puue. Aruandes võetakse arvesse asjaomase tehnoloogia arengut ning esitatakse hinnang selle kohta, kas tuleks kaaluda käesoleva direktiivi kohaldamisala laiendamist, et parandada muud liiki teostele ja muudele kaitstud objektidele ligipääsetavust ning parandada ligipääsetavust muu, käesoleva direktiiviga hõlmamata puudega isikute jaoks.
      Artikkel 10
      Läbivaatamine
      1.   Hiljemalt 11. oktoobriks 2023 korraldab komisjon direktiivi hindamise ja esitab selle peamised järeldused Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele esitatavas aruandes, lisades vajaduse korral järeldustele ettepanekud käesoleva direktiivi muutmiseks. Hindamisaruandes tuleb muu hulgas hinnata, kuidas artikli 3 lõikes 6 osutatud, liikmesriikide poolt ette nähtud hüvitamise kord mõjutab ligipääsetavas vormis koopiate kättesaadavust soodustatud isikutele ja nende koopiate piiriülest vahetamist. Komisjoni aruandes võetakse arvesse asjaomaste kodanikuühiskonna osalejate ja valitsusväliste organisatsioonide, sealhulgas puudega inimeste esindusorganisatsioonide ja vanemaealiste inimeste esindusorganisatsioonide seisukohti.
      2.   Liikmesriigid esitavad komisjonile käesoleva artikli lõikes 1 osutatud aruande ja artiklis 9 osutatud aruande ettevalmistamiseks vajaliku teabe.
      3.   Liikmesriik, kellel on mõjuvad põhjused arvata, et käesoleva direktiivi rakendamine on oluliselt halvendanud ligipääsetavas vormis teoste või muude kaitstud objektide kaubanduslikku kättesaadavust soodustatud isikutele, võib juhtida sellele komisjoni tähelepanu, esitades kogu asjakohase tõendusmaterjali. Komisjon võtab nimetatud tõendusmaterjali arvesse lõikes 1 osutatud aruande koostamisel.
      Artikkel 11
      Ülevõtmine
      1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 11. oktoobriks 2018. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.
      Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
      2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste riigisiseste õigusnormide teksti.
      Artikkel 12
      Jõustumine
      Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
      Artikkel 13
      Adressaadid
      Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

         Strasbourg, 13. september 2017

               Euroopa Parlamendi nimel

               president

            A. TAJANI

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            M. MAASIKAS

         (1)  ELT C 125, 21.4.2017, lk 27.

         (2)  Euroopa Parlamendi 6. juuli 2017. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 17. juuli 2017. aasta otsus.

         (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 1996. aasta direktiiv 96/9/EÜ andmebaaside õiguskaitse kohta (EÜT L 77, 27.3.1996, lk 20).

         (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiiv 2001/29/EÜ autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas (EÜT L 167, 22.6.2001, lk 10).

         (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/115/EÜ rentimis- ja laenutamisõiguse ja teatavate autoriõigusega kaasnevate õiguste kohta intellektuaalomandi vallas (ELT L 376, 27.12.2006, lk 28).

         (6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/24/EÜ arvutiprogrammide õiguskaitse kohta (ELT L 111, 5.5.2009, lk 16).

         (7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiiv 2012/28/EL orbteoste teatavate lubatud kasutusviiside kohta (ELT L 299, 27.10.2012, lk 5).

         (8)  Nõukogu 14. aprilli 2014. aasta otsus 2014/221/EL, mis käsitleb Marrakechi lepingu (avaldatud teostele juurdepääsu lihtsustamise kohta nägemispuudega või muu trükikirja lugemise puudega isikutele) Euroopa Liidu nimel allkirjastamist (ELT L 115, 17.4.2014, lk 1).

         (9)  Euroopa Kohtu 14. veebruari 2017. aasta arvamus 3/15, ECLI:EU:C:2017:114, punkt 112.

         (10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. septembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1563, mis käsitleb teatavate autoriõigusega ja autoriõigusega kaasnevate õigustega kaitstud teoste ja muude objektide ligipääsetavas vormis koopiate piiriülest vahetamist liidu ja kolmandate riikide vahel pimedate, nägemispuudega või muu trükikirja lugemise puudega isikute huvides (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).

         (11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31). See direktiiv tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse alates 25. maist 2018 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrusega (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

         (12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37).

         (13)  ELT C 369, 17.12.2011, lk 14.


title: Nõukogu direktiiv 93/53/EMÜ, 24. juuni 1993, millega kehtestatakse minimaalsed ühenduse meetmed teatavate kalahaiguste tõrjeks

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31993L0053

Euroopa Liidu Teataja L 175 , 19/07/1993 Lk 0023 - 0033 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 53 Lk 0140  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 53 Lk 0140

		Nõukogu direktiiv 93/53/EMÜ,24. juuni 1993,millega kehtestatakse minimaalsed ühenduse meetmed teatavate kalahaiguste tõrjeksEUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:kalad on loetletud asutamislepingu II lisas; kalade turustamine on akvakultuurisektori jaoks oluline tuluallikas;ühenduse tasandil on vaja kehtestada haiguse puhangute puhul võetavad tõrjemeetmed, et tagada akvakultuurisektori mõistlik areng ning aidata kaasa loomade tervise kaitsele ühenduses;haiguste hõlmamiseks on vajalik tugineda nõukogu 28. jaanuari 1991. aasta direktiivi 91/67/EMÜ akvakultuuriloomade ja -toodete turuleviimist reguleerivate loomatervishoiu nõuete kohta A lisas kehtestatud loeteludele [4];selliste haiguste puhang võib kiiresti omandada episootilised mõõtmed ning põhjustada suremust ja häireid ulatuses, mis võib järsult vähendada akvakultuuri tasuvust;tõrjemeetmed tuleb võtta viivitamata, kui kahtlustatakse sellise haiguse esinemist, nii et kahtluse kinnitamise korral oleks võimalik viivitamata rakendada tõhusaid meetmeid;selliste meetmete eesmärgiks peab olema haiguse leviku vältimine, eelkõige põhjaliku kalade ja nakkust levitada võivate toodete liikumise kontrolli teel;haiguste vältimine ühenduses peab tavaliselt tuginema mittevaktsineerimise poliitikale;haiguse leviku tõkestamiseks on oluline viia läbi põhjalik episotoloogiline uurimine; liikmesriigid peavad moodustama selleks otstarbeks eriüksused;tõhusa tõrjesüsteemi tagamiseks tuleb haiguste diagnoosimine ühtlustada ja läbi viia vastutavate laborite egiidi all, mille kooskõlastamist võib teostada ühenduse poolt määratud referentlabor;käesoleva direktiivi ühtse kohaldamise tagamiseks tuleks kehtestada ühenduse kontrollimenetlus;haiguse tõrje ühismeetmed moodustavad vähima aluse loomade tervishoiu ühtse standardi säilitamiseks;direktiivi 91/67/EMÜ A lisas loetletud haiguste puhkemise korral kohaldatakse nõukogu 26. juuni 1990. aasta otsust 90/424/EMÜ veterinaariaalaste kulutuste kohta [5] ja eelkõige selle artiklit 5;komisjonile tuleks teha ülesandeks võtta vastu vajalikud rakendusmeetmed; sel eesmärgil tuleks kehtestada kord, et tuua kaasa tihe ja tulemuslik koostöö komisjoni ja liikmesriikide vahel alalises veterinaarkomitees,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I PEATÜKKÜldsättedArtikkel 1Käesolev direktiiv määratleb ühenduse minimaalsed meetmed direktiivi 91/67/EMÜ A lisa I ja II loetelus osutatud kalahaiguste tõrjeks.Artikkel 2Käesolevas direktiivis kohaldatakse vajaduse korral direktiivi 91/67/EMÜ artiklis 2 sätestatud mõisteid.Lisaks kohaldatakse järgmisi mõisteid:1. I loetelu haigused – kalahaigused, mis on ära toodud direktiivi 91/67/EMÜ A lisa I loetelus;2. II loetelu haigused – kalahaigused, mis on ära toodud direktiivi 91/67/EMÜ A lisa II loetelus;3. nakkuskahtlusega kalad – kalad, kellel ilmnevad kliinilised tunnused, lahanguleiud või laborikatsete kahtlased tulemused, mis annavad alust põhjendatud kahtluseks I või II loetelu haiguse esinemise kohta;4. nakatunud kalad – kalad, kellel on laboratoorse uuringu tulemusena või ISA puhul kliinilise uuringu ja lahangu tulemusena tõestatud I või II loetelu haiguse esinemine;5. nakkuskahtlusega kasvandus – kasvandus, mis sisaldab nakkuskahtlusega kalu;6. nakatunud kasvandus – kasvandus, mis sisaldab nakatunud kalu; samuti kasvandus, mis on evakueeritud, kuid veel desinfitseerimata.Artikkel 3Liikmesriigid tagavad, et kõik I või II loetelu haigustele vastuvõtlikke kalu kasvatavad või pidavad kasvandused:1. registreeritakse ametiasutuse poolt; registreerimisandmeid tuleb pidevalt ajakohastada;2. peavad arvestust:a) kasvandusse sissetoodavate eluskalade, marja ja sugurakkude kohta, hõlmates kogu teavet nende kohaletoimetamise, arvu või kaalu, suuruse, päritolu ja tarnijate kohta;b) kasvandusest väljaviidavate eluskalade, marja ja sugurakkude kohta, hõlmates kogu teavet nende väljastamise, arvu või kaalu, suuruse ja sihtkoha kohta;c) täheldatud suremuse kohta.Seda arvestust, mis peab olema avatud ametialase teenistuse poolseks kontrollimiseks iga kord, kui viimane seda taotleb, tuleb regulaarselt ajakohastada ja säilitada neli aastat.Artikkel 4Liikmesriigid tagavad, et ametiasutusele teatatakse kohustuslikus korras esimesel võimalusel I või II loetelu haiguse esinemiskahtlusest.II PEATÜKKI loetelu haiguste tõrjemeetmedArtikkel 51. Kui kasvanduses olevatel kaladel on I loetelu haiguse kahtlus, tagavad liikmesriigid, et ametiasutus käivitab viivitamata ametliku uurimise, sealhulgas kliinilise läbivaatuse, et kinnitada või välistada haiguse esinemine; eelkõige peab teenistus võtma või olema võtnud laboratoorseks uuringuks vajalikud proovid.2. Kui nakkuskahtlusest on teatatud, allutab ametiasutus kasvanduse viivitamata ametliku järelevalve alla ja nõuab eelkõige, et:a) tuleb läbi viia kõigi kalaliikide ja -kategooriate ametlik loendus ning iga liigi ja kategooria osas juba surnud, nakatunud või nakkuskahtlusega kalade arvu registreerimine; omanik või pidaja peab loendustulemusi ajakohastama, et võtta arvesse populatsiooni suurenemist või uute surmajuhtumite esinemist nakkuskahtluse perioodil; loendusteave tuleb esitada taotluse alusel ja seda võidakse kontrollida iga kontrolli käigus;b) kasvandusse ei tooda sisse ega veeta välja elus ega surnud kalu, marja ega sugurakke ilma ametiasutuse loata;c) surnud kalade või nende tapajääkide kõrvaldamine peab toimuma ametiasutuse järelevalve all;d) sööda, tarberiistade, objektide või haigust edasi kanda võivate ainete, näiteks jäätmed, sissetoomine või väljaviimine peab vajaduse korral toimuma ametiasutuse loal, kes kehtestab patogeeni leviku vältimiseks vajalikud tingimused;e) inimeste sisenemine ja väljumine kasvandusest peab toimuma ametiasutuse loal;f) sõidukite kasvandusse sisenemine või väljumine kasvandusest peab toimuma ametiasutuse loal, kes kehtestab patogeeni leviku vältimiseks vajalikud tingimused;g) kasvanduse sisse- ja väljapääsude juures tuleb kasutada sobivaid desinfitseerimisvahendeid;h) vastavalt artikli 8 lõikele 1 viiakse läbi episotoloogiline uurimine;i) kõik samal valglal või rannikualal paiknevad kasvandused tuleb seada ametliku järelevalve alla ning neist kasvandustest ei tohi välja viia kala, marja ega sugurakke ilma ametiasutuse loata; ulatuslike valglate või rannikualade puhul võib ametiasutus otsustada selle meetme piiramise väiksemale alale nakkuskahtlusega kasvanduse läheduses, kui ta leiab, et selline ala võimaldab maksimaalset tagatist haiguse leviku vältimiseks;vajaduse korral tuleb kahtlustatavast juhtumist teatada naabruses asuvate liikmesriikide ametiasutustele; sellisel juhul võtavad asjaomaste liikmesriikide ametiasutused vajalikke meetmeid käesolevas artiklis sätestatud meetmete kohaldamiseks.Vajaduse korral võib võtta erimeetmeid artiklis 19 ettenähtud korras.3. Kuni lõikes 2 sätestatud ametlike meetmete kehtestamiseni võtab haiguskahtlaste kalade omanik või pidaja kõik vajalikud meetmed, et tagada lõike 2 järgimine, arvestamata punkte h ja i.4. Lõikes 2 osutatud meetmeid ei tühistata enne, kui haiguskahtlus on ametlikult välistatud.Artikkel 6Kui I loetelu haiguse esinemine on ametlikult kinnitatud, peavad liikmesriigid viivitamata tagama, et ametiasutus annaks korralduse lisaks artikli 5 lõikes 2 loetletud meetmetele järgmiste meetmete kohaldamise kohta:(a) nakatunud kasvanduses:- kõik kalad tuleb viivitamatult kõrvaldada,- sisemaal asuvates kasvandustes tuleb kõik basseinid puhastamiseks ja desinfitseerimiseks veetustada,- kogu marja ja sugurakke, surnud kalu ja kliiniliste haigustunnustega kalu tuleb käsitada kõrge riskiteguriga materjalina ning need tuleb ametiasutuse järelevalve all vastavalt direktiivile 90/667/EMÜ [6] hävitada,- kõik eluskalad tuleb ametialase teenistuse järelevalve all vastavalt direktiivile 90/667/EMÜ tappa ja hävitada või kalade puhul, mis on saavutanud kaubandusliku suuruse ja ei ilmuta kliinilisi haigustunnuseid, tappa ametiasutuse järelevalve all inimtoiduna turustamiseks ja töötlemiseks.Viimasel juhul tagab ametiasutus kalade viivitamata tapmise ja rookimise, nende toimingute läbiviimise patogeenide levikut välistavates tingimustes, kalarapete ja tapajääkide käsitamise kõrge riskiteguriga materjalina ja töötlemise patogeenide hävitamiseks vastavalt direktiivile 90/667/EMÜ ning kasutatud vee töötlemise viisil, mis inaktiveerib selles sisalduda võivad patogeenid,- pärast kalade, marja ja sugurakkude eemaldamist tuleb tiigid, seadmed ja muu võimalik saastunud materjal võimalikult kiiresti puhastada ja desinfitseerida, järgides ametiasutuse poolt kehtestatud juhendit sellisel moel, et kõrvaldada igasugune oht haigusetekitaja levikuks või ellujäämiseks. Nakatunud kasvanduse puhastamise ja desinfitseerimise eeskirjad määratakse kindlaks artiklis 19 ettenähtud korras,- artikli 5 lõike 2 punktis d nimetatud ained, mis võivad olla saastunud, tuleb hävitada või töödelda viisil, mis tagab võimaliku patogeeni hävimise,- vastavalt artikli 8 lõikele 1 tuleb läbi viia episotoloogiline uurimine ning kohaldada artikli 8 lõike 4 nõudeid; nimetatud uurimine peab hõlmama proovide võtmist laboratoorseks uuringuks;b) kõik kasvandused, mis asuvad nakatunud kasvandusega samal valglal või rannikualal, peavad läbima tervisekontrolli; kui kontrolli tulemusena ilmneb positiivseid juhtumeid, kohaldatakse käesoleva lõike punktis a sätestatud meetmeid;c) ametialane teenistus annab loa kasvanduse taasasustamiseks pärast puhastus- ja desinfitseerimistoimingute rahuldavat ülevaatust pärast ajavahemiku lõppu, mida ametialane teenistus peab piisavaks, et tagada patogeeni ja muude võimalike nakkuste kõrvaldamine samal valglal;d) kui artikli 5 lõike 2 punktides a, b, c ja d sätestatud meetmete kohaldamine nõuab teiste liikmesriikide ametiasutuste koostööd, teevad asjaomaste liikmesriikide ametiasutused koostööd, et tagada vastavus artiklis sätestatud meetmetele.Vajaduse korral võetakse asjakohaseid lisameetmeid artiklis 19 sätestatud korras.Artikkel 7Kui nakatunud või nakkuskahtlusega on looduslikult elutsevad kalad, mis ei kuulu ühegi kasvanduse alla või järvedes, tiikides või muudes dekoratiivkalade õngitsemiseks või hoidmiseks mõeldud paigaldises elutsevad kalad, tagavad liikmesriigid asjakohaste meetmete võtmise. Liikmesriigid teatavad võetud meetmetest komisjonile ja teistele liikmesriikidele alalises veterinaarkomitees.Artikkel 81. Episotoloogiline uurimine hõlmab:- tõenäolist ajavahemikku, mille jooksul haigus võis kasvanduses enne teatamist või kahtluste tekkimist eksisteerida,- haiguse võimalikku päritolu kasvanduses ja teiste kasvanduste väljaselgitamist, kus leidub vastuvõtliku liigi marja, sugurakke ja kalu, mis võivad olla nakatunud,- haigusetekitaja tõenäoliselt kõnealustesse kasvandustesse või kasvandustest välja kanda võinud kalade, marja või sugurakkude, sõidukite või ainete ja isikute liikumist,- võimalike haigusekandjate olemasolu ja nende levikut.2. Kui episotoloogiline uurimine näitab, et haigus võis sisse kanduda mõnelt teiselt valglalt või rannikualalt või võis üle kanduda mõnelt teiselt valglalt või rannikualalt kalade, marja või sugurakkude, loomade, sõidukite või inimeste liikumisest tuleneva kokkupuute tagajärjel või mõnel muul viisil, loetakse selliste valglate või rannikualade koosseisu kuuluvaid kasvandusi kahtlusalusteks ja kohaldatakse artiklis 5 sätestatud meetmeid. Kui haiguse esinemine leiab kinnitust, kohaldatakse artiklis 6 sätestatud meetmeid.3. Kui episotoloogiline uurimine näitab teiste liikmesriikide ametiasutuste koostöö vajalikkust, peavad liikmesriikide ametiasutused võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada vastavus käesoleva direktiivi sätetele.4. Kõikide haiguse võimalikult kiireks likvideerimiseks vajalike meetmete täielikuks kooskõlastamiseks ja episotoloogilise uurimise läbiviimiseks moodustatakse kriisikeskus.Nõukogu võtab komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega vastu riiklikke kriisikeskusi ja ühenduse kriisikeskusi käsitlevad üldeeskirjad.5. Nõukogu vaatab komisjoni ettepanekul, mis on koostatud veterinaaria teaduskomitee arvamuse põhjal, et võtta arvesse eelkõige teaduslikku ja tehnilist arengut, kvalifitseeritud häälteenamusega käesoleva artikli sätted läbi enne 31. detsembrit 1996.III PEATÜKKII loetelu haiguste tõrjemeetmedArtikkel 91. Kui heakskiidetud vööndis või heakskiidetud kasvanduses, mis asub heakskiitmata vööndis, kahtlustatakse või kinnitatakse II loetelu haiguse esinemine, tuleb vastavalt artiklile 8 läbi viia episotoloogiline uurimine. Liikmesriigid, soovides taastada oma seisundit, mis on määratletud vastavalt direktiivile 91/67/EMÜ, peavad tegutsema kooskõlas nimetatud direktiivi B ja C lisade sätetega.2. Kui episotoloogiline uurimine näitab, et haigus võidi sisse tuua heakskiidetud vööndist või mõnest teisest heakskiidetud kasvandusest või võis üle kanduda mõnda teise heakskiidetud kasvandusse kalade, marja või sugurakkude, sõidukite või inimeste liikumise tagajärjel või mõnel muul viisil, tuleb neid vööndeid või kasvandusi lugeda kahtlusalusteks ja kohaldada vastavaid meetmeid.3. Ametiasutus võib anda loa tapmisele määratud kalade nuumamiseks, kuni nad saavutavad kaubanduslikud mõõtmed.Artikkel 101. Kui heakskiitmata vööndis asuvas heakskiitmata kasvanduses leidub kalu, millel on II loetelu haigusesse nakatumise kahtlus, tagavad liikmesriigid, et nende ametiasutus:a) käivitab viivitamata ametlikud uurimismeetmed, et kinnitada või välistada haiguse esinemine, sealhulgas vajaduse korral proovide võtmise uurimiseks volitatud laboris;b) viib läbi või laseb läbi viia nakatunud kasvanduste ametliku loenduse, mida regulaarselt ajakohastatakse;c) paneb või laseb panna nakatunud kasvandused ametliku järelevalve alla, tagamaks, et erandina direktiivi 91/67/EMÜ artikli 3 lõike 1 punktist c lubatakse nakatunud kasvandustest välja viia ainult eluskalu, marja või sugurakke, mis on mõeldud teistele samasse haigusesse nakatunud kasvandustele või inimtoiduks tapmiseks.2. Liikmesriigid võivad kindlaksmääratud ajavahemikuks kehtestada ametiasutuse järelevalve all vabatahtliku või kohustusliku programmi II loetelu haiguste kõrvaldamiseks heakskiitmata kasvandustes või heakskiitmata vööndites. Sellise ajavahemiku jooksul on keelatud eluskalade, marja või sugurakkude sissetoomine kõnesoleva programmiga reguleeritud vööndisse või kasvandusse nakatunud kasvandustest või tundmatu tervisliku seisundiga kasvandustest.Programmid, mis kehtestatakse enne artiklis 20 toodud kuupäeva määratud üldkriteeriumide alusel vastavalt artiklis 19 kehtestatud korrale, esitatakse komisjonile kontrollimiseks ning kiidetakse heaks ja vajadusel muudetakse sama korra alusel.Pärast esimeses lõigus osutatud ajavahemiku lõppu teatavad liikmesriigid, kes kasutavad seda menetlust, saadud tulemustest komisjonile ja teistele liikmesriikidele alalises veterinaarkomitees.3. 31. detsembriks 1996 esitab komisjon nõukogule aruande, mis on koostatud pärast veterinaaria teaduskomitee arvamuse saamist, võttes arvesse omandatud kogemusi ning teaduslikku ja tehnilist arengut, millele on vajadusel lisatud ettepanekud käesolevas artiklis sätestatu läbivaatamiseks, eriti seoses kasvatamiseks või nuumamiseks mõeldud nakatunud eluskalade ja nende marja või sugurakkude turuleviimisega ning seoses episotoloogilise uurimise teostamisega heakskiitmata vööndites, kus heakskiitmata kasvanduses esineb haiguskahtlus. Nõukogu teeb iga sellise ettepaneku kohta otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega ja ettepanek esitatakse, võttes arvesse aruandest tulenevaid järeldusi.4. Lõigete 1 ja 2 täpsemad rakendusnormid võtab komisjon vastu vastavalt vajadusele artiklis 19 ettenähtud korras.IV PEATÜKKLõppsättedArtikkel 111. Proovide võtmine ja laboratoorne kontroll I ja II loetelu haiguste esinemise suhtes peab toimuma vastavalt direktiivi 91/67/EMÜ artiklile 15 kehtestatud meetoditega.2. Haiguse või patogeenide olemasolu peab kontrollima ametiasutuse poolt heakskiidetud labor. Laboratoorne kontroll peab vajadusel ja eriti haiguse esmakordsel ilmnemisel välja selgitama asjaomase patogeeni tüübi, alatüübi või variandi, mille peab kinnitama riigi tugilabor ning mille võib vajadusel kinnitada ühenduse referentlabor, millele osutatakse artiklis 13.Artikkel 121. Liikmesriigid tagavad, et igas liikmesriigis määratakse riigi tugilabor, millel on vahendid ja pädevad töötajad, võimaldades sellel igal ajal ning eriti kõnealuse haiguse esmakordsel ilmnemisel tuvastada asjaomase patogeeni tüüp, alatüüp ja variant ning kinnitada piirkondlikes diagnostikalaborites saadud tulemused.2. Kõnealuste haiguste jaoks määratud riiklikud laborid vastutavad diagnostikastandardite ja -meetodite kooskõlastamise ning reaktiivide kasutamise eest.3. Kõnealuste haiguste jaoks määratud riiklikud laborid vastutavad diagnostikastandardite ja -meetodite kooskõlastamise eest, mis on kehtestatud iga labori poolt kõnealuse haiguse diagnoosimiseks liikmesriigis. Selleks nad:a) võivad saata diagnostilisi reaktiive liikmesriigi poolt heakskiidetud laboritesse;b) kontrollivad liikmesriigis kasutatavate diagnostiliste reaktiivide kvaliteeti;c) korraldavad korrapäraselt võrdluskatseid;d) hoiavad liikmesriikides kinnitatud haigusjuhtude patogeenide isolaate;e) tagavad liikmesriigi poolt heakskiidetud diagnostikalaborites saadud positiivsete tulemuste kinnitamise.4. Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid, kellel ei ole kõnealuse haiguse suhtes pädevat riiklikku laborit, kasutada kõnealuses küsimuses pädeva labori teenuseid mõnes muus liikmesriigis.5. Riigi kalahaiguste tugilaborite loetelu on toodud A lisas.6. Osutatud riigi tugilaborid teevad koostööd artiklis 13 osutatud ühenduse referentlaboriga.7. Komisjon võtab käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad vastu artiklis 19 sätestatud korras.Artikkel 131. Ühenduse referentlabor kalahaiguste jaoks on ära toodud B lisas.2. Ilma et see piiraks otsuse 90/424/EMÜ ja eelkõige selle artikli 28 sätete kohaldamist, on käesoleva artikli lõikes 1 osutatud labori volitused ja ülesanded sätestatud C lisas.Artikkel 141. Vaktsineerimine II loetelu haiguste vastu heakskiidetud vööndites või heakskiitmata vööndites asuvates heakskiidetud kasvandustes, vööndites või kasvandustes, mis on juba alustanud direktiivis 91/67/EMÜ kehtestatud heakskiitmismenetlust, ning I loetelu haiguste vastu on keelatud.2. Nõukogu vaatab komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega 30. juuniks 1996 läbi käesoleva artikli sätted, eriti seoses eritingimuste kehtestamisega vaktsiinide kasutamiseks ning teadusliku ja tehnoloogilise uurimise arengu arvestamisega vaktsineerimise osas.Artikkel 151. Iga liikmesriik koostab situatsioonplaani, milles täpsustatakse käesolevas direktiivis sätestatud meetmete rakendamine I loetelu haiguse puhangu korral.Kõnealuse plaaniga tuleb võimaldada juuredpääs vahenditele, seadmetele, töötajatele ja kõikidele muudele puhangu kiireks ja tõhusaks likvideerimiseks vajalikele asjakohastele üksustele.2. Nimetatud plaanide koostamisel kohaldatavad üldkriteeriumid on toodud D lisas.Liikmesriigid võivad siiski piirduda asjaomaste haigustega seotud kriteeriumide rakendamisega, kui on juba vastu võetud üldkriteeriumid plaanide esitamiseks seoses meetmete kohaldamisega muu haiguse tõrjeks.Komisjon võib vastavalt artiklis 19 kehtestatud korrale neid kriteeriume parandada või täiendada, võttes arvesse haiguse eripära.3. D lisas loetletud kriteeriumide kohaselt koostatud plaanid esitatakse komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.4. Komisjon vaatab plaanid läbi, otsustamaks, kas need võimaldavad saavutada soovitud eesmärke, ning teeb asjaomasele liikmesriigile ettepanekud vajalike muudatuste kohta, et viia plaan kooskõlla teiste liikmesriikide plaanidega.Komisjon kiidab vajaduse korral muudetud plaanid heaks artiklis 19 sätestatud korras.Seejärel võib plaane samas korras olukorra arengu arvessevõtmiseks muuta või täiendada.Artikkel 16Komisjoni eksperdid võivad koostöös pädevate asutustega teha kohapealseid kontrolle, kui see on vajalik käesoleva direktiivi ühtseks kohaldamiseks. Selleks võivad eksperdid kontrollida representatiivset osa majanditest, et veenduda, kas pädevad asutused kontrollivad käesoleva direktiivi nõuete täitmist asjaomaste majandite poolt. Komisjon teatab liikmesriikidele kontrollide tulemusest.Liikmesriik, kelle territooriumil kontrolli tehakse, annab ekspertidele nende tööks kogu vajaliku abi.Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad määratakse artiklis 19 ettenähtud korras.Artikkel 17Eeskirjad, mis reguleerivad ühenduse rahalist toetust käesoleva direktiivi kohaldamisega seotud meetmete puhul, on sätestatud otsuses 90/424/EMÜ.Artikkel 18Nõukogu muudab B, C ja D lisasid vastavalt vajadusele komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega eelkõige selleks, et arvesse võtta uuringute ja diagnostikameetodite arengut.A lisa võidakse muuta vastavalt vajadusele artiklis 19 sätestatud korras.Artikkel 191. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab eesistuja omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotlusel küsimuse viivitamata komiteele.2. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus võetakse vastu asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 komisjoni ettepanekul nõukogu poolt vastuvõtmisele kuuluvate otsuste jaoks sätestatud häälteenamusega. Liikmesriikide esindajate hääli arvestatakse komitees kõnealuses artiklis sätestatud viisil. Esimees ei hääleta.3. a) Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu.b) Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jooksul alates nõukogu poole pöördumisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu, välja arvatud juhul, kui nõukogu on lihthäälteenamusega teinud otsuse kõnealuste meetmete vastu.Artikkel 201. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid 1. juuliks 1994. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid kõnealused normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid võivad alates lõikes 1 kehtestatud kuupäevast lepingu üldreegleid järgides säilitada või kohaldada oma territooriumil rangemaid nõudeid, kui käesoleva direktiiviga kehtestatud. Liikmesriigid teatavad komisjonile igast sellisest meetmest.3. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.Artikkel 21Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 24. juuni 1993Nõukogu nimeleesistujaB. Westh[1] EÜT C 172, 8.7.1992, lk 16.[2] EÜT C 150, 31.5.1993.[3] EÜT C 19, 25.1.1993, lk 4.[4] EÜT L 46, 19.2.1991, lk 1.[5] EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud otsusega 92/438/EMÜ (EÜT L 243, 25.8.1992, lk 27).[6] Nõukogu 27. novembri 1990 aasta direktiiv 90/667/EMÜ, millega kehtestatakse veterinaareeskirjad loomsete jäätmete kõrvaldamise, ümbertöötamise ja turuleviimise kohta ning loomadest või kaladest saadud söötades patogeenide vältimise kohta ning muudetakse direktiivi 90/425/EMÜ (EÜT L 363, 27.12.1990, lk 51). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 92/118/EMÜ (EÜT L 62, 15.3.1992, lk 49).--------------------------------------------------A LISARIIGI TUGILABORID KALAHAIGUSTE JAOKSBelgia Institut National de Recherches VétérinairesGroeselenberg, 991180Bruxelles.Taani Statens Veterinære SerumlaboratoriumLandbrugsministerietHangøvej 28200Aarhus N.Saksamaa Bendesforschungsanstalt für Viruskrankheiten der TiereAnstaltsteil Insel ReimsO-2201Insel Reims.Kreeka Εργαστήριο Ιχθυοπαθολογίας και ΒιοπαθολογίαςΥδρόβιων ΟργανισμώνΚέντρο Κτηνιατρικών Ιδρυμάτων ΑθηνώνΙνστιτούτο Λοιμωδών και Παραστικών ΝοσημάτωνΝεαπόλεως 25, Αγία Παρασκευή Αττικής153 10ΑθήναHispaania Laboratorio de Sanidad y Producción Animal de AlgeteMadrid.Prantsusmaa Centre National d’Etudes Vétérinaires et AlimentairesLaboratoire Central de Recherches Vétérinaires22, rue Pierre CurierBP 6794703Maisons-Alfort CEDEX.Iirimaa Fisheries Research CentreAbbotstownCastleknockDublin 15.Itaalia Instituto Zooprofilacttico Sperimentale delle VenezieSezione Diagnostica di Basaldella di CampoformidoLaboratorio di IttiopatologiaVia della Roggia 9233030Basaldella di Campoformido (Udine).Luksemburg Institut de Recherches VétérinairesGroeselenberg, 991180Bruxelles.Madalmaad Centraal Diergeneeskundig InstituutHoofdgebouwEdelhertweg 158219 PHLelystadPostbus 658200 ABLelystad.Centraal Diergeneeskundig InstituutVestiging VirologieHoutribweg 398221 RALelystadPostbus 3658200AJ Lelystad.Portugal Laboratório Nacional de Investigação VeterináriaEstrada de Benefica 7011500Lisboa.Ühendkuningriik Fish Disease Laboratory14 Albany RoadGrandby Industrial SiteWeymouthDorsetDT4 9TU.The Marine LaboratoryPO Box 101Victoria RoadAberdeenAB9 8DB.--------------------------------------------------B LISAÜHENDUSE REFERENTLABOR KALAHAIGUSTE JAOKSStatens Veterinære SerumlaboratoriumLandbrugsministerietHangøvej 28200Aarhus NDenmark.--------------------------------------------------C LISAÜHENDUSE KALAHAIGUSTE REFERENTLABORI KOHUSTUSED JA ÜLESANDEDI ja II loetelu haiguste jaoks määratud ühenduse referentlabori ülesanded ja kohustused on:1. kooskõlastada komisjoniga konsulteerides liikmesriikides kasutatavaid asjaomase haiguse diagnostikameetodeid, eriti:a) tüpiseerida, säilitada ja tarnida asjaomase haiguse patogeeni tüvesid seroloogilisteks testideks ja antiseerumi valmistamiseks;b) tarnida riigi tugilaboritele standardseerumeid ja muid võrdlusreaktiive, et standardida liikmesriikides kasutatavaid teste ja reaktiive;c) täiendada ja säilitada asjaomase patogeeni tüvede ja isolaatide kollektsiooni;d) korraldada ühenduse tasandil diagnostikaprotseduuride regulaarseid võrdluskatseid;e) koguda ja kõrvutada andmeid ja teavet ühenduses kasutatavate diagnostikameetodite ja läbiviidud katsete tulemuste kohta;f) iseloomustada asjaomase haiguse patogeeni isolaate kõige kaasaegsemate ja asjakohasemate meetodite abil, et võimaldada mõista paremini haiguse episotoloogiat;g) pidada sammu asjaomase haiguse järelevalve, episotoloogia ja ärahoidmise arenguga kogu maailmas;h) säilitada teadmisi asjaomase haiguse patogeeni ja muude asjakohaste patogeenide kohta, et võimaldada kiiret eristusdiagnoosi;i) koguda põhjalikke teadmisi asjaomase haiguse likvideerimiseks ja tõrjeks kasutatavate immunoloogiliste veterinaarravimite valmistamise ja kasutamise kohta;2. aidata aktiivselt kaasa asjaomase haiguse puhangute diagnoosimisele liikmesriikides, uurides diagnoosi kinnituseks, iseloomustamiseks ja episotoloogiliseks uurimiseks talle saadetud patogeeni isolaate;3. hõlbustada laboridiagnostikaekspertide väljaõpet või ümberõpet, pidades silmas diagnostikamenetluste ühtlustamist kogu ühenduses;4. teha koostööd I loetelu haiguste diagnoosimise osas pädevate laboritega kolmandates riikides, kus neid haigusi esineb.--------------------------------------------------D LISASITUATSIOONPLAANIDE MIINIMUMKRITEERIUMIDSituatsioonplaanides tuleb sätestada vähemalt:1. riikliku kriisikeskuse asutamine, milles kooskõlastatakse asjaomases liikmesriigis kõiki tõrjemeetmeid;2. kohalike loomatauditõrje komisjonide loetelu koos asjakohaste vahenditega, et kooskõlastada tauditõrjemeetmeid kohalikul tasandil;3. üksikasjalik teave tõrjemeetmetesse kaasatud töötajate kohta, nende erialateadmised ja vastutus;4. iga kohalik loomatauditõrje keskus peab olema suuteline võtma kiirelt ühendust otseselt või kaudselt haiguspuhanguga seotud isikute/organisatsioonidega;5. seadmete ja materjali kättesaadavus tauditõrjemeetmete nõuetekohaseks võtmiseks;6. üksikasjalik juhend nakkuse või kontaminatsiooni kahtluse ja kinnituse korral võetavate meetmete kohta;7. koolituskavad ja haldusmenetlus asjaomaste erialateadmiste säilitamiseks ja arendamiseks;8. vajadusel peavad diagnostikalaboritel olema vahendid tapajärgse kontrolli, seroloogia, histoloogia jms tegemiseks, ning neis tuleb säilitada kiireks diagnoosimiseks vajalik kvalifikatsioon (selleks tuleb näha ette kord proovide kiireks transportimiseks);9. sätted, millega tagatakse situatsioonplaanide rakendamiseks vajalikud õiguslikud alused.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiv 96/75/EÜ, 19. november 1996, mis käsitleb riigisiseses ja rahvusvahelises siseveetranspordis prahtimise ja hinnakujunduse süsteeme ühenduses

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31996L0075

Euroopa Liidu Teataja L 304 , 27/11/1996 Lk 0012 - 0014

		Nõukogu direktiv 96/75/EÜ,19. november 1996,mis käsitleb riigisiseses ja rahvusvahelises siseveetranspordis prahtimise ja hinnakujunduse süsteeme ühendusesEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 75,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]tegutsedes asutamislepingu artiklis 189c sätestatud korras [3]ning arvestades, et:maanteede ja raudteede ülekoormatusega, liiklusohutusega, keskkonnaga, energiasäästuga ja kodanike elukvaliteediga seotud kasvavad probleemid eeldavad, et avalikkuse huvides arendataks edasi ja kasutataks paremini siseveetranspordi võimalusi, eelkõige selle konkurentsivõime parandamise kaudu;erinevused siseveetranspordi kommertskasutusviise käsitlevates siseriiklikes õigusaktides ei taga siseturu ladusat toimimist selles sektoris; seetõttu tuleb ühenduse tasandil kehtestada kogu siseveetranspordituru ühissätted vastavalt nõukogu 24. oktoobri 1994 resolutsioonile siseveetranspordi struktuurilise tõhustamise kohta; [4]siseturu ladusaks toimimiseks vajab siseveetransport kohandamist, prahtimise korraldamine rotatsiooni alusel aitab liikuda suurema kommertspaindlikkuse ning vaba prahtimis- ja hinnakujundussüsteemi suunas;selleks tuleks sätestada üleminekuperiood, piirates rotatsioonisüsteemi rakendusala järk-järgult, et veoettevõtjad saaksid kohaneda vaba turu tingimustega ning vajaduse korral moodustada selliseid kaubandusrühmi, kes vastaksid paremini lastisaatjate logistilistele vajadustele;vastavalt subsidiaarsuspõhimõttele on turu järk-järgult liberaliseerimiseks vajalik ja piisav ühenduse tasandil ühetaolise ajakava kehtestamine, kusjuures liikmesriikidele jääb kohustus kõnealune liberaliseerimine ellu viia;tuleb vastu võtta sätted, mis võimaldaksid kõnealusel transporditurul võtta meetmeid tõsiste turuhäirete korral; selleks tuleb komisjonile anda volitused asjakohaste meetmete võtmiseks vastavalt nõuandekomitee menetluskorrale,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) prahtimise rotatsioonisüsteem - süsteem, kus klientide esitatud eelnevalt kindlaksmääratud hinnaga ja teatavakstehtud tingimustega veotaotlused eraldatakse prahtimisvahendajate kaudu sellises järjekorras, nagu laevad lossimisjärgselt vabanevad. Vedajatel palutakse vastavalt töögraafikusse registreerimise järjekorrale valida endale pakkumisel olevate hulgast üks last. Kes valikut ei tee, säilitab siiski oma koha järjekorras;b) vedaja - ühe või mitme siseveelaeva omanik või kasutaja;c) pädev asutus - liikmesriigi määratud asutus prahtimise rotatsioonisüsteemi haldamiseks ja korraldamiseks;d) tõsine turuhäire - siseveetransporditurul sellele turule spetsiifiliste probleemide ilmnemine, mis võivad põhjustada tõsise ja potentsiaalselt püsiva liigse pakkumise võrreldes nõudlusega, olles suureks ohuks paljude siseveetranspordiettevõtjate finantsstabiilsusele ja püsimajäämisele, kui kõnesolevat turgu käsitlevad lühiajalised ja keskmise tähtajaga prognoosid ei viita mingile olulisele ja kestvale paranemisele.Artikkel 2Ühenduses toimuva riigisisese ja rahvusvahelise siseveetranspordi valdkonnas sõlmivad asjaomased pooled lepingud vabalt ja lepivad hinnad vabalt kokku.Artikkel 3Olenemata artiklist 2 võivad liikmesriigid säilitada minimaalsete kohustuslike tariifide süsteemi ja prahtimise rotatsioonisüsteemid kuni 1. jaanuarini 2000 kestval üleminekuperioodil, tingimusel et:- täidetakse artiklites 4, 5 ja 6 sätestatud tingimusi ning- kehtestatud rotatsiooni- ja hinnakujundussüsteem on iga liikmesriigi veoettevõtjatele samadel tingimustel vabalt kättesaadav.Artikkel 4Artiklis 3 nimetatud üleminekuperioodil ei kohaldata prahtimise rotatsioonisüsteemi:a) nafta ja gaasi, vedellasti ja puistlasti, eriveoste, nagu raske ja jagamatu last, konteinervedude, sadamasiseste vedude, mis tahes enda kulul vedude ja mis tahes veoolude suhtes, mis enam ei kuulu prahtimise rotatsioonisüsteemi alla;b) lasti suhtes, mida ei saa tõhusalt edasi toimetada sellise süsteemi alusel, eelkõige:- lastitöötlusseadmeid vajavad veod,- kombineeritud veod, nimelt ühendveod, kus vedu toimub peamiselt siseveekogudel ning algab ja/või lõpeb võimalikult lühikese maantee- või raudteeveoga.Artikkel 5Artiklis 3 nimetatud üleminekuperioodil astuvad liikmesriigid prahtimise rotatsioonisüsteemide maksimaalse paindlikkuse saavutamiseks vajalikke samme, eelkõige:- sätestades lastisaatjale võimaluse sõlmida leping mitme reisi tegemiseks, s.o mitu üksteisele järgnevat reisi sama laevaga,- sätestades, et üksik- või mitmekordsed reisid, mida prahtimise rotatsioonisüsteemi alusel on kaks korda järjest soovijaid leidmata pakutud, võetakse süsteemist välja ning need saavad vabalt kaubeldavaks.Artikkel 6Kahe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist võtavad prahtimise rotatsioonisüsteemidega seotud liikmesriigid vajalikud meetmed, et lastisaatjad saaksid vabalt valida kolme liiki lepingute vahel:- ajapõhised lepingud, kaasa arvatud liisinglepingud, kus vedaja annab konkreetseks ajaks ühe või mitu mehitatud laeva kliendi ainukasutusse kliendi kauba vedamiseks kindla rahasumma eest päevas. Lepinguosalised sõlmivad lepingu vabalt,- tonnaažilepingud, kus vedaja kohustub vedama lepingus sätestatud aja jooksul konkreetse tonnaaži ja maksmine toimub lasti tonnihinna alusel. Lepinguosalised sõlmivad lepingu vabalt ja see peab hõlmama suuri koguseid,- ühe- või mitmekordsete reiside lepingud.Artikkel 71. Siseveetranspordituru tõsise häire korral võib komisjon, ilma et see piiraks nõukogu 27. aprilli 1989. aasta määruse (EMÜ) nr 1101/89 siseveetranspordi struktuurilise tõhustamise kohta kohaldamist, [5] liikmesriigi palvel võtta sobivaid meetmeid ning eelkõige meetmeid, mis on kavandatud, vältimaks kõnealusel turul pakkumisel oleva veojõudluse mis tahes uut suurenemist. Otsus tehakse artikli 8 lõikes 2 sätestatud korras.2. Kui liikmesriik esitab taotluse sobivate meetmete võtmiseks, tehakse otsus kolme kuu jooksul pärast taotluse saamist.3. Liikmesriigi taotlusele sobivate meetmete võtmiseks peavad olema lisatud kõik vajalikud andmed majandusliku olukorra hindamiseks kõnealuses sektoris, eelkõige:- andmed erinevate veoliikide keskmiste kulude ja hindade kohta,- lastiruumi kasutusmäär,- prognoos nõudluse kohta.Neid andmeid võib kasutada ainult statistilistel eesmärkidel. Neid ei tohi kasutada maksustamise eesmärgil ega avaldada kolmandatele isikutele.4. Liikmesriikidele teatatakse viivitamata käesoleva artikli alusel võetud otsustest, mille kehtivusaeg ei tohi ületada turuhäire kestust.Artikkel 81. Komisjoni abistab direktiivi 91/672/EMÜ [6] kohaselt moodustatud komitee.2. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Komitee esitab eelnõu kohta oma arvamuse, vajaduse korral hääletades, tähtaja jooksul, mille vastavalt küsimuse kiireloomulisusele määrab eesistuja.Arvamus protokollitakse; lisaks sellele on igal liikmesriigil õigus taotleda oma seisukoha protokollimist.Komisjon arvestab võimalikult suurel määral komitee arvamust. Ta teatab komiteele, kuidas arvamust on arvesse võetud.Artikkel 91. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 1. jaanuari 1997. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad viivitamata komisjonile käesoleva direktiivi reguleerimisalas nende poolt vastuvõetavate siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 10Käesolev direktiiv jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 11Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 19. november 1996Nõukogu nimeleesistujaH. Coveney[1] EÜT C 318, 29.11.1995, lk 8.[2] EÜT C 39, 12.2.1996, lk 96.[3] Euroopa Parlamendi 13. veebruari 1996. aasta arvamus (EÜT C 65, 4.3.1996, lk 32), nõukogu 27. juuni 1996. aasta ühine seisukoht (EÜT C 264, 11.9.1996) ja Euroopa Parlamendi 17. septembri 1996. aasta otsus (EÜT C 320, 28.6.1996).[4] EÜT C 309, 5.11.1994, lk 5.[5] EÜT L 116, 28.4.1989, lk 25. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2254/96 (EÜT L 304, 27.11.1996, lk 1).[6] EÜT L 373, 31.12.1991, lk 29. Direktiivi on muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 19. september 1983, töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (teine üksikdirektiiv direktiivi 80/1107/EMÜ artikli 8 tähenduses)

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31983L0477

Euroopa Liidu Teataja L 263 , 24/09/1983 Lk 0025 - 0032 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 5 Köide 4 Lk 0003  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 05 Köide 4 Lk 0014  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 5 Köide 4 Lk 0003  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 05 Köide 4 Lk 0014

		Nõukogu direktiiv,19. september 1983,töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (teine üksikdirektiiv direktiivi 80/1107/EMÜ artikli 8 tähenduses)(83/477/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:nõukogu 29. juuni 1978. aasta resolutsioon Euroopa ühenduste tööohutust ja töötervishoidu käsitlevate tegevusprogrammide kohta [4] näeb ette asbestiga kokkupuutuvate töötajate kaitse ühtlustatud erikorra rakendamise;nõukogu 27. novembri 1980. aasta direktiivis 80/1107/EMÜ töötajate kaitse kohta keemiliste, füüsikaliste ja bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl [5] on ette nähtud teatavad sätted, mida tuleb sellise kaitse puhul arvesse võtta; kõnealuses direktiivis on sätestatud, et üksikdirektiividega tuleb kehtestada piirväärtused ja konkreetsed nõuded I lisas loetletud ainete, sealhulgas asbesti kohta;asbest on kahjulik aine, mida kasutatakse mitmesuguste tööde puhul; seega puutuvad paljud töötajad kokku võimaliku ohuga tervisele; eriti ohtlikuks asbesti liigiks peetakse kroküdoliiti;ehkki praegused teaduslikult põhjendatud teadmised ei ole piisavad, et kindlaks määrata tase, millest allpool tervisele enam ohtu ei ole, vähendab asbestiga kokkupuute piiramine siiski asbestiga seotud haiguste tekkimise ohtu; käesolev direktiiv sisaldab miinimumnõudeid, mis vaadatakse läbi omandatud kogemuste ja kõnealuse valdkonna tehnoloogia arengu põhjal;kuigi optilise mikroskoopia abil ei saa loendada väikseimaid tervisele kahjulikke kiude, on see praegu kõige kasutatavam meetod asbesti korrapärasel mõõtmisel;seepärast on olulised asbestiga kokkupuutuvate töötajate tervise kaitseks võetavad ennetavad meetmed ja liikmesriikide kindel kavatsus jälgida töötajate tervislikku seisundit,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Käesolev direktiiv on teine üksikdirektiiv direktiivi 80/1107/EMÜ artiklis 8 määratletud tähenduses ning selle eesmärk on kaitsta töötajate tervist ohtude eest ja hoida ära sellised ohud, mis tekivad või võivad tekkida asbestiga kokkupuutumisel töökohas. Käesolevas direktiivis sätestatakse piirväärtused ja muud konkreetsed nõudmised.2. Käesolevat direktiivi ei kohaldata:- merevedude suhtes,- õhuvedude suhtes.3. Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide õigusi kohaldada või kehtestada õigusnorme, millega tagataks töötajate parem kaitse eelkõige sellega, et asbest asendatakse vähem ohtlike ainetega.Artikkel 2Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab "asbest" järgmisi kiulisi silikaate:- aktinoliit, CASi nr 77536–66–4(*) [6],- amosiit, CASi nr 12172–73–5(*) [7],- antofülliit, CASi nr 77536–67–5(*) [8],- krüsotiil, CASi nr 12001–29–5 [9],- kroküdoliit, CASi nr 12001–28–4 [10],- tremoliit, CASi nr 77536–68–6(*) [11].Artikkel 31. Käesolevat direktiivi kohaldatakse tegevuste suhtes, mille käigus töötajad puutuvad kokku või võivad kokku puutuda asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga.2. Kui mingi tegevusega kaasneb tõenäoliselt oht kokku puutuda asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga, tuleb seda ohtu hinnata selliselt, et saaks kindlaks teha, mil viisil ja kui suures ulatuses töötajad asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga kokku puutuvad.3. Kui lõikes 2 nimetatud hindamine näitab, et asbestikiudude kontsentratsioon töökoha õhus igasuguste isiklike kaitsevahendite puudumise korral kaheksa tunni pikkuse vaatlusperioodi ajal liikmesriikide valiku kohaselt kas mõõdetuna või arvutatuna on järgmisel tasemel:- kuni 0,25 kiudu/cm3 ja/või- väiksem kui kumulatiivne doos 15 kiudpäeva/cm3 kolme kuu jooksul,ei kohaldata artikleid 4, 7, 13, artikli 14 lõiget 2 ning artikleid 15 ja 16.4. Lõikes 2 osutatud hinnangu üle arutletakse ettevõtte või asutuse töötajate ja/või nende esindajatega ning see vaadatakse üle, kui on alust uskuda, et see on ebatäpne või kui materjalid on oluliselt muutunud.Artikkel 4Arvestades artikli 3 lõike 3 sätteid, võetakse järgmised meetmed.1. Artikli 3 lõikes 1 osutatud toimingute suhtes peab kehtima teatamise süsteem, mida haldab liikmesriigi vastutav asutus.2. Tööandja peab teate esitama liikmesriigi vastutavale asutusele vastavalt siseriiklikele õigusnormidele. Teade peab sisaldama vähemalt järgmiste asjaolude lühidat kirjeldust:- kasutatud asbesti liigid ja kogused,- kõnealused toimingud ja protsessid,- valmistatud tooted.3. Ettevõtete või asutuste töötajatel ja/või nende esindajatel on siseriikliku õiguse kohaselt juurdepääs dokumentidele, mis puudutavad nende ettevõtte või asutuse kohta esitatud teateid.4. Iga kord, kui toimub oluline muutus asbesti või asbesti sisaldavate materjalide kasutamises, tuleb esitada uus teade.Artikkel 5Asbesti pealekandmine pihustamise abil tuleb keelata.Artikkel 6Kõigi artikli 3 lõikes 1 osutatud toimingute puhul tuleb töötajate kokkupuude asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga töökohas viia nii madalale tasemele, kui tegelikkuses on võimalik, ja kokkupuude ei tohi mingil juhul ületada artiklis 8 sätestatud piirväärtusi ning selleks tuleb vajaduse korral kasutada eelkõige järgmisi meetodeid.1. Igal üksikjuhul kasutatava asbesti kogus ei tohi olla suurem tegelikkuses võimalikust miinimumist.2. Asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga kokkupuutuvate või kokku puutuda võivate töötajate hulk peab olema võimalikult väike.3. Tööprotsess tuleb põhimõtteliselt kavandada selliselt, et vältida asbestitolmu sattumist õhku.Kui see ei ole tegelikkuses võimalik, tuleks tolm eemaldada võimalikult lähedal õhkupaiskumise kohale.4. Kõiki asbesti tootmise või töötlemisega seotud rajatisi ja/või seadmeid ja masinaid peab saama korrapäraselt ja tõhusalt puhastada ja hooldada.5. Toormaterjalina tuleb asbesti säilitada ja transportida nõuetekohastes suletud pakendites.6. Jäätmed tuleb kokku koguda ja võimalikult kiiresti töökohalt kõrvaldada nõuetekohastes suletud pakendites, mis on tähistatud siltidega, et nad sisaldavad asbesti. Seda abinõu ei kohaldata kaevandamise suhtes.Eelmises lõikes osutatud jäätmed käideldakse seejärel vastavalt nõukogu 20. märtsi 1978. aasta direktiivile 78/319/EMÜ mürgiste ja ohtlike jäätmete kohta. [12]Artikkel 7Arvestades artikli 3 lõike 3 sätteid, võetakse järgmised meetmed.1. Et artiklis 8 sätestatud piirväärtustest kinnipidamine oleks tagatud, mõõdetakse asbestisisaldust töökoha õhus I lisas kirjeldatud standardmeetodiga või muu meetodiga, mis annab samaväärsed tulemused. Selliseid mõõtmisi tuleb kavandada ja teostada korrapäraselt ning võetud proovid peavad iseloomustama töötaja kokkupuudet asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga.Eelmises lõikes nimetatud asbestisisalduse kindlaksmääramiseks õhus võetakse arvesse ainult neid kiude, mis on vähemalt viis mikromeetrit pikad, alla kolme mikromeetri laiad ja mille pikkuse/laiuse suhe on suurem kui 3: 1.Komisjoni ettepanekul ning võttes arvesse eelkõige teaduse ja tehnika arengut ja käesoleva direktiivi kohaldamisel omandatud kogemusi, vaatab nõukogu lõike 1 esimeses lauses sätestatu läbi viie aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist, et kehtestada ühenduse tasandil ühtne meetod asbestisisalduse mõõtmiseks õhus.2. Proovid võetakse pärast nõupidamist ettevõtte või asutuse töötajate ja/või nende esindajatega.3. Proove võtavad nõuetekohase erialase ettevalmistusega töötajad. Võetud proove analüüsitakse selleks otstarbeks sisustatud laboratooriumides, mis on pädevad kasutama vajalikke identifitseerimismeetodeid.4. Asbesti hulka õhus tuleb üldjuhul mõõta vähemalt iga kolme kuu järel ja alati, kui tehakse tehnilisi muudatusi. Mõõtmiste sagedust võib siiski vähendada lõikes 5 osutatud juhtudel.5. Mõõtmiste sagedust võib vähendada ühele korrale aastas, kui:- tingimused töökohal oluliselt ei muutu ja- kahe eelmise mõõtmise tulemused ei ole ületanud poolt artiklis 8 kindlaksmääratud piirväärtustest.Kui töötajate rühmade tööülesanded samas kohas on samad või sarnased ja seega puutuvad nad kokku samade ohtudega tervisele, võib proove võtta rühmade kaupa.6. Proovide võtmise ajaline kestus peab olema selline, et mõõtmistega või kasutades arvutusi kaaludega aja järgi oleks võimalik kindlaks teha representatiivset kokkupuute määra kaheksa tunni pikkuse vaatlusperioodi (ühe vahetuse) jooksul. Eri proovivõtumeetodite kestus määratakse samuti kindlaks I lisa punkti 6 põhjal.Artikkel 8Kohaldatakse järgmisi piirväärtusi:a) asbestikiudude, välja arvatud kroküdoliidi sisaldus töökoha õhus:1,00 kiud/cm3, mis on mõõdetud või arvutatud kaheksa tunni pikkuse vaatlusperioodi kohta;b) kroküdoliidikiudude sisaldus töökoha õhus:0,50 kiudu/cm3, mis on mõõdetud või arvutatud kaheksa tunni pikkuse vaatlusperioodi kohta;c) asbestikiudude sisaldus töökoha õhus, kui tegemist on kroküdoliidi ja muude asbestikiudude seguga:piirväärtuse tase arvutatakse punktides a ja b sätestatud piirväärtuste põhjal, võttes arvesse kroküdoliidi ja muude asbestikiudude omavahelist suhet segus.Artikkel 9Komisjoni ettepanekul ning võttes arvesse eelkõige teaduse ja tehnika arengut ja pidades silmas käesoleva direktiivi kohaldamisel omandatud kogemusi, vaatab nõukogu artikli 3 lõike 3 ja artikli 8 sätted läbi enne 1. jaanuari 1990.Artikkel 101. Kui artiklis 8 sätestatud piirväärtusi ületatakse, tuleb kindlaks teha sellise ületamise põhjused ning võtta võimalikult kiiresti vajalikud meetmed olukorra parandamiseks.Mõjualusel alal tuleb töö peatada, kuni sealsete töötajate kaitseks on võetud piisavad meetmed.2. Lõike 1 esimeses lõigus nimetatud meetmete tulemuslikkuse kontrollimiseks tuleb viivitamata uuesti kindlaks teha asbestisisaldus õhus.3. Kui kokkupuudet ei ole võimalik muude vahenditega mõistlikult vähendada ja osutub vajalikuks kasutada isiklikke hingamisteede kaitsevahendeid, ei või see olla alaline ning peab iga töötaja puhul piirduma miinimumiga.Artikkel 111. Kui teatavate tegevuste puhul on ette näha, et artiklis 8 sätestatud piirväärtused ületatakse ja tehniliste ennetusmeetmete rakendamine asbestisisalduse piiramiseks õhus ei ole tegelikkuses võimalik, määrab tööandja kindlaks sellise töö ajal töötajate kaitse tagamiseks vajalikud meetmed, eelkõige järgmised:a) töötajatele antakse sobivad hingamisteede kaitsevahendid ja muud isiklikud kaitsevahendid, mille kasutamine on kohustuslik, jab) pannakse üles hoiatussildid selle kohta, et tõenäoliselt ületatakse artiklis 8 sätestatud piirväärtusi.2. Enne kõnealuste meetmete elluviimist arutatakse need läbi ettevõtte või asutuse töötajate ja/või nende esindajatega.Artikkel 121. Enne lammutustööde alustamist või ehitistest, rajatistest, seadmetest või masinatest või laevadest asbesti ja/või asbesti sisaldavate toodete eemaldamist koostatakse töökava.2. Lõikes 1 osutatud kavas tuleb ette näha töötajate ohutuse ja tervise kaitsmiseks vajalikud meetmed töökohal.Eelkõige tuleb kavas täpsustada järgmised üksikasjad:- niipalju kui see on reaalselt võimalik, tuleb asbest ja/või asbesti sisaldavad tooted eemaldada enne lammutamise algust,- vajaduse korral varustatakse töötajad artikli 11 lõike 1 punktis a nimetatud isiklike kaitsevahenditega.Artikkel 131. Kõigi artikli 3 lõikes 1 osutatud tööde puhul ja võttes arvesse artikli 3 lõiget 3, tuleb võtta vajalikud meetmed tagamaks, et:a) eespool nimetatud toimingutei) koht on selgelt piiritletud ja tähistatud ohumärkidega;ii) kohale on juurdepääs ainult neil töötajatel, kes oma töö või kohustuste tõttu peavad seal viibima;iii) kohas ei tohi suitsetada;b) töötajad saavad süüa ja juua selleks eraldi ettenähtud aladel, ilma et neil oleks oht puutuda kokku asbestitolmuga;c) i) töötajatele antakse sobiv töö- või kaitseriietus;ii) nimetatud töö- või kaitseriietust ei viida ettevõttest välja. Kui ettevõte ei tegele ise riiete puhastamisega, võib riided siiski viia pesemiseks väljaspool ettevõtet paiknevatesse asutustesse, kus on olemas selliseks tööks vajalikud seadmed; sellisel juhul transporditakse riideid suletud konteinerites;iii) töö- või kaitseriietuse ja tänavariietuse jaoks nähakse ette eraldi hoiukohad;iv) töötajate jaoks luuakse otstarbekohased ja piisavad pesemisvõimalused ning tualettruumid, mille juurde kuuluvad tolmuga seotud töö puhul ka duširuumid;v) kaitsevahendid paigutatakse selleks ettenähtud kohta ning neid kontrollitakse ja need puhastatakse pärast iga kasutamiskorda; defektsed vahendid parandatakse või asendatakse uutega enne järgmist kasutamist.2. Lõike 1 kohaste meetmetega seotud kulusid ei tohi sisse nõuda töötajatelt.Artikkel 141. Kõigi artikli 3 lõikes 1 nimetatud tööde puhul võetakse vajalikud meetmed tagamaks, et ettevõtte või asutuse töötajad ja nende esindajad saavad piisavalt teavet:- võimalike ohtude kohta, mida põhjustab kokkupuutumine asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga,- seadustega ettenähtud piirväärtuste olemasolu ja õhu kvaliteedi jälgimise vajaduse kohta,- hügieeninõuete, sealhulgas suitsetamiskeelu kohta,- ettevaatusabinõude, eelkõige kaitsevahendite ja -riietuse kandmise ning kasutamise kohta,- asbestiga kokkupuute minimeerimiseks kavandatud spetsiaalsete ettevaatusabinõude kohta.2. Lisaks lõikes 1 osutatud meetmetele ja võttes arvesse artikli 3 lõiget 3, tuleb võtta vajalikud meetmed tagamaks, et:a) ettevõtte või asutuse töötajatel ja/või nende esindajatel on juurdepääs õhu asbestisisalduse mõõtmise tulemustele ning neile selgitataks kõnealuste tulemuste tähendust;b) kui tulemused ületavad artiklis 8 sätestatud piirväärtusi, teatatakse sellest ja selle põhjustest võimalikult kiiresti ettevõtte või asutuse asjaomastele töötajatele ja nende esindajatele ning arutatakse ettevõtte või asutuse töötajate ja/või nende esindajatega läbi võetavad meetmed või ohuolukorras teatatakse neile, millised meetmed on võetud.Artikkel 15Arvestades artikli 3 lõike 3 sätteid, võetakse järgmised meetmed.1. Enne, kui töökohal tekib kokkupuude asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga, peab olemas olema hinnang iga töötaja tervisliku seisundi kohta.See hinnang peab sisaldama rindkere eriuuringute tulemusi. II lisas on esitatud praktilised soovitused, millele liikmesriigid võivad töötajate tervise kontrollimisel toetuda; neid soovitusi kohandatakse vastavalt tehnika arengule direktiivi 80/1107/EMÜ artiklis 10 sätestatud korras.Töötaja tervist tuleb uuesti hinnata vähemalt iga kolme aasta järel niikaua, kuni kestab kokkupuude.Vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja tavadele seatakse sisse iga esimeses lõigus osutatud töötaja isiklik tervisekontrolli kaart.2. Pärast punktis 1 osutatud tervisekontrolli peaks arst või töötajate tervisekontrolli eest vastutav asutus siseriiklike õigusaktide kohaselt andma nõu isiklike kaitse- või ennetusmeetmete kohta või sellised meetmed määrama; kõnealuste meetmete hulka võib vajaduse korral kuuluda asjaomase töötaja eemaldamine alalt, kus ta asbestiga kokku puutub.3. Töötajatele tuleb anda teavet ja nõu tervisekontrolli kohta, mille nad pärast kokkupuute lõppu võivad läbida.4. Asjaomane töötaja või tööandja võib siseriiklike õigusaktide kohaselt taotleda punktis 2 osutatud hinnangu läbivaatamist.Artikkel 16Arvestades artikli 3 lõike 3 sätteid, võetakse järgmised meetmed.1. Tööandja peab artikli 3 lõikes 1 osutatud tööülesannetega tegelevad töötajad kandma registrisse, märkides ära töö laadi ja kestuse ning selle, milline on olnud nende kokkupuude. Arstil ja/või tervisekontrolli eest vastutaval asutusel on juurdepääs nimetatud registrile. Igal töötajal on registris juurdepääs tema enda kohta käivatele andmetele. Töötajatel ja/või nende esindajatel on juurdepääs registris sisalduvale anonüümsele kollektiivsele teabele.2. Punktis 1 nimetatud registrit ja artikli 15 lõikes 1 nimetatud töötaja tervisekontrolli kaarti säilitatakse siseriiklike õigusaktide kohaselt vähemalt 30 aastat pärast kokkupuute lõppu.Artikkel 17Liikmesriigid peavad registrit kõigi teada olevate asbestoosi ja mesotelioomi juhtude kohta.Artikkel 181. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid vastu 1. jaanuariks 1987. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile. Asbesti kaevandamisega seotud tegevuste puhul lükatakse tähtaeg 1. jaanuarilt 1987 siiski edasi 1. jaanuarini 1990.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile siseriiklike õigusaktide sätted, mis nad käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võtavad.Artikkel 19Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 19. september 1983Nõukogu nimeleesistujaG. Varfis[1] EÜT C 262, 9.10.1980, lk 7 ja EÜT C 301, 18.11.1982, lk 6.[2] EÜT C 310, 30.11.1981, lk 43.[3] EÜT C 125, 17.5.1982, lk 155.[4] EÜT C 165, 11.7.1978, lk 1.[5] EÜT L 327, 3.12.1980, lk 8.[6] Ajakirja Chemical Abstracts Service (CAS) registri number.[7] Ajakirja Chemical Abstracts Service (CAS) registri number.[8] Ajakirja Chemical Abstracts Service (CAS) registri number.[9] Ajakirja Chemical Abstracts Service (CAS) registri number.[10] Ajakirja Chemical Abstracts Service (CAS) registri number.[11] Ajakirja Chemical Abstracts Service (CAS) registri number.[12] EÜT L 84, 31.3.1978, lk 43.--------------------------------------------------I LISAArtikli 7 lõikes 1 osutatud standardmeetod asbestisisalduse mõõtmiseks töökoha õhus1. Proovid võetakse iga töötaja hingamispiirkonnas, s.t näo ees kõrvade vahele jääva mõttelise joone keskpunktist 300 mm raadiusega poolkeras.2. Kasutatakse trükitud ruudustiku ja 25 millimeetrise läbimõõduga membraanfiltreid (tselluloosi segaestrid või tselluloosnitraat), mille pooride suurus on 0,8-1,2 mikromeetrit.3. Kasutatakse eest avatud filtrihoidjat, mille silindriline ümbris ulatub filtrist 33-44 mm ettepoole, jättes avatuks vähemalt 20 millimeetrise läbimõõduga ringikujulise ava. Kasutamise ajal on ümbris suunatud allapoole.4. Kasutatakse töötaja vööl või taskus kaasaskantavat patareiga töötavat pumpa. Õhuvool peab olema ühtlane ning selle kiirus reguleeritakse alguses 1,0 liitrile minutis ± 5 %. Proovi võtmise ajal hoitakse kiirus ± 10 % piires esialgsest voolukiirusest.5. Proovivõtmise aega mõõdetakse 2 % täpsusega.6. Filtrite optimaalne kiukoormus jääb vahemikku 100-400 kiudu/mm2.7. Eelistatavalt asetatakse kogu filter või siis filtri osa mikroskoobi alusklaasile, muudetakse atsetoon-triatsetiinmeetodil läbipaistvaks ja kaetakse katteklaasiga.8. Kiudude lugemiseks kasutatakse binokulaarmikroskoopi, millel on järgmised omadused:- Köhleri valgustus,- esemelaua aluse seadme tsentreerimis-teravustamisseadmes on Abbe kondensor või akromaatiline faasikontrastikondensor. Faasikontrasti tsentreerimine ei tohi olla seotud kondensori tsentreerimismehhanismiga,- 40kordne fokaalne positiivne akromaatiline faasikontrastiobjektiiv, mille apertuurarv on 0,65-0,70, ja faasirõnga-absorptsioon vahemikus 65-85 %,- 12,5kordse suurendusega tasakaalustatud okulaarid; vähemalt üks okulaar peab olema fookustatav ja sellesse peab saama paigaldada okulaarmikromeetri,- Walton-Becketti okulaari ringskaala, mille nähtav diameeter objektitasandil on 100 ± 2 mikromeetrit, juhul kui kasutatakse eespool nimetatud objektiivi ja esemealuse mikromeetri abil kontrollitud okulaare.9. Mikroskoop seatakse töökorda vastavalt valmistaja juhtnööridele ning avastamispiiri kontrollitakse faasikontrasti testslaidiga. Kui mikroskoopi kasutatakse valmistaja poolt ettenähtud viisil, peab AIA testslaid olema nähtav kuni koodini 5 ja HSE/NPL (mark 2) testslaid kuni plokini 5. Avastamispiiri tuleb kontrollida iga kasutamispäeva alguses.10. Proove loendatakse vastavalt järgmistele eeskirjadele:- loendatakse kõiki artikli 7 punkti 1 teises lõigus nimetatud kiude, millel puudub kokkupuude osakesega, mille suurim läbimõõt on suurem kui 3 mikromeetrit,- loendatav kiud, mille mõlemad otsad jäävad okulaarmikromeetri vaatevälja, loetakse üheks kiuks; kui nimetatud vaatevälja jääb ainult kiu üks ots, loetakse see pooleks kiuks,- loendatavad okulaarmikromeetri vaateväljad valitakse filtri tööpinnal juhuslikult,- kiudude aglomeraat, mis on ühes või mitmes punktis pidev ja hargnemisteta, kuid teistes punktides hargneb (jagunenud kiud), loetakse üheks kiuks, kui ta vastab artikli 7 punkti 1 teises lõigus ja käesoleva lõike taandes 1 esitatud kirjeldustele, kusjuures mõõdetakse hargnemata osa, mitte jagunenud kiu läbimõõtu,- kõigis teistes kiudude aglomeraatides, kus üksikud kiud puutuvad omavahel kokku või ristuvad (kimbud), loendatakse kiud eraldi, kui nad on piisavalt eristatavad selleks, et teha kindlaks, kas nad vastavad artikli 7 punkti 1 teises lõigus või käesoleva lõike taandes 1 esitatud kirjeldusele. Kui pole võimalik eristada ühtegi sellele määratlusele vastavat üksikkiudu, peetakse kimpu üheks loendatavaks kiuks, kui see tervikuna vastab artikli 7 punkti 1 teises lõigus või käesoleva lõike taandes 1 esitatud kirjeldusele,- kui kiudude ja/või osakeste aglomeraat katab rohkem kui ühe kaheksandiku okulaarmikromeetri vaateväljast, jäetakse see vaateväli kõrvale ja loendatakse kiud mõnel teisel vaateväljal,- loendatakse kokku 100 kiudu vähemalt kahekümnel okulaarmikromeetri vaateväljal või kontrollitakse sada okulaarmikromeetri vaatevälja.11. Keskmise kiudude arvu saamiseks okulaarmikromeetri vaatevälja kohta jagatakse loendatud kiudude arv okulaarmikromeetri kontrollitud vaateväljade arvuga. Filtril olevate jälgede ja saasteainete mõju loendamisele hoitakse madalamal kui kolm kiudu 100 okulaarmikromeetri vaatevälja kohta ning seda hinnatakse puhaste filtrite abil.Kontsentratsioon õhus = (keskmine kiudude arv okulaarmikromeetri vaatevälja kohta × filtri tööpinna pindala) / (okulaarmikromeetri vaatevälja pindala × filtrit läbinud õhu maht).--------------------------------------------------II LISAPraktilised soovitused töötajate tervisekontrolliks artikli 15 lõike 1 kohaselt1. Praeguste teadmiste kohaselt võib kokkupuude asbestikiududega põhjustada järgmisi haigusi:- asbestoos,- mesotelioom,- kopsutoruvähk,- mao-soolestikuvähk.2. Asbestiga kokkupuutuvate tööliste tervisekontrolli eest vastutav arst ja/või asutus peab iga töötaja puhul tundma tema kokkupuutetingimusi või -olusid.3. Töötajate tervisekontroll peab toimuma vastavalt töötervishoiu põhimõtetele ja tavadele ning sisaldama vähemalt järgmisi meetmeid:- arvestuse pidamine töötaja haigusloo ja töö kohta,- isiklik vestlus,- rindkere kliiniline läbivaatus,- hingamistalitluse kontroll.Soovitavalt tuleks teha täiendavad uuringud, sealhulgas tavaline rindkere röntgenülesvõte ja laboratoorsed uuringud, näiteks röga tsütoloogiline uuring. Iga töötaja tervise kontrollimisel tuleks nimetatud uuringute üle otsustada uusimaid kättesaadavaid töötervishoiualaseid teadmisi silmas pidades.--------------------------------------------------