title: Nõukogu direktiiv, 3. mai 1988, mänguasjade ohutust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Avis juridique important

|

31988L0378

Official Journal L 187 , 16/07/1988 P. 0001 - 0013 Finnish special edition: Chapter 15 Volume 8 P. 0106  Swedish special edition: Chapter 15 Volume 8 P. 0106

NÕUKOGU DIREKTIIV,3. mai 1988,mänguasjade ohutust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(88/378/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]koostöös Euroopa Parlamendiga,[2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust[3]ning arvestades, et:erinevates liikmesriikides mänguasjade ohutusnõudeid reguleerivad õigus- ja haldusnormid erinevad nii oma ulatuselt kui ka sisult; sellised erinevused võivad siseturul põhjustada kaubandustõkkeid ja ebavõrdseid konkurentsitingimusi, ilma et ühisturu tarbijad ja eriti lapsed oleksid tõhusalt kaitstud ohu eest, mida kujutavad endast asjaomased tooted;tuleb kõrvaldada tõkked, mis takistavad sellise siseturu loomist, kus müüakse ainult piisavalt ohutuid tooteid; sellel eesmärgil peaks mänguasjade turustamine ja vaba liikumine olema reguleeritud ühtsete eeskirjadega, mis põhinevad tarbijate tervise ja ohutuse kaitsel, nagu on sätestatud nõukogu 23. juuni 1986. aasta resolutsioonis Euroopa Majandusühenduse poliitika tulevikuorientatsioonist tarbijate huvide kaitsmise ja edendamise valdkonnas;[4]selleks, et oleks kergem tõestada vastavust olulistele nõuetele, on vaja ühtlustada eelkõige mänguasjade ehitust ja koostist käsitlevad standardid Euroopa tasandil nii, et nende standarditega kooskõlas olevad mänguasjad võiks lugeda olulistele nõuetele vastavaks; need Euroopa tasandil ühtlustatud standardid on koostatud eraõiguslike asutuste poolt ning nende rakendamine peab olema vabatahtlik; sellel eesmärgil tunnustatakse Euroopa Standardikomiteed (CEN) ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteed (CENELEC) pädevate asutustena ühtlustatud standardite vastuvõtmiseks vastavalt 13. novembril 1984 allakirjutatud üldjuhistele koostöö kohta komisjoni ja nende kahe asutuse vahel; käesolevas direktiivis loetakse ühtlustatud standardiks tehnilist spetsifikatsiooni (Euroopa standard või ühtlustamisdokument), mille on vastu võtnud üks neist kahest asutusest või mõlemad asutused komisjoni volitusel vastavalt nõukogu 28. märtsi 1983. aasta direktiivile 83/189/EMÜ, millega kehtestatakse tehniliste standardite ja normide kohta käiva teabe esitamise kord,[5] viimati muudetud Hispaania ja Portugali ühinemisaktiga, ning üldjuhiste alusel;kooskõlas nõukogu 7. mai 1985. aasta resolutsiooniga uue lähenemisviisi kohta tehnilisele ühtlustamisele ja standarditele[6] peaks saavutatav ühtlustamine seisnema oluliste ohutusnõuete kehtestamises, millele peavad vastama kõik mänguasjad, kui neid soovitakse turule viia;mänguasjaturu suuruse ja mobiilsuse ning asjassepuutuvate toodete mitmekesisuse tõttu tuleks käesoleva direktiivi reguleerimisala kindlaks määrata mõiste "mänguasi" piisavalt ulatusliku määratluse põhjal; sellest hoolimata tuleb rõhutada, et käesolevas direktiivis ei käsitata mõningaid tooteid mänguasjadena, kuna nad kas ei ole tegelikult lastele mõeldud või nõuavad järelevalvet või erilisi kasutustingimusi;turuleviidavad mänguasjad ei tohiks kahjustada nende kasutajate või kolmandate isikute ohutust ja/või tervist; mänguasjade ohutusnõuded peaksid olema kindlaks määratud seoses toote otstarbe kriteeriumiga, kuid arvesse tuleks võtta ka kõiki võimalikke kasutusviise, pidades silmas laste tavapärast käitumist, kes üldiselt ei ole sama ettevaatlikud kui keskmine täiskasvanud kasutaja;mänguasja turustamisel tuleb arvesse võtta mänguasja ohutusnõudeid, pidades silmas vajadust tagada vastavus sellele standardile mänguasja kogu ettenähtava ja normaalse kasutusaja jooksul;on tõenäoline, et vastavus olulistele nõuetele tagab tarbijate tervise ja ohutuse kaitse; kõik turuleviidavad mänguasjad peavad vastama nendele nõuetele ning kui nad nendele nõuetele vastavad, ei tohi nende vaba liikumist takistada;mänguasjad loetakse neile olulistele nõuetele vastavaks, kui nad vastavad ühtlustatud standarditele, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Ühenduste Teatajas;mänguasjad, mis vastavad volitatud asutuse poolt kinnitatud tüübile, võib lugeda ka olulistele nõuetele vastavaks; sellise vastavuse tõendamiseks tuleb neile kinnitada Euroopa vastavusmärk;tuleb kehtestada sertifitseerimismenetlus, et määrata kindlaks, mil viisil siseriiklikud volitatud asutused peavad andma tüübikinnituse mänguasjamudelitele, mis ei ole vastavuses standarditega, ning väljastama tüübitunnistused nendele ja standarditega vastavuses olevatele mänguasjadele, mille mudelid on neile tüübikinnituseks esitatud;liikmesriikidele, komisjonile ning kõikidele volitatud asutustele tuleb sertifitseerimis- ja uurimismenetluste eri etappidel anda piisavalt informatsiooni;liikmesriigid peavad nimetama mänguasjade jaoks kehtestatud süsteemi rakendamiseks asutused, mida nimetatakse "volitatud asutusteks"; nende asutuste kohta tuleb esitada piisavalt informatsiooni ning nad kõik peavad vastama vajalikele miinimumkriteeriumidele;võib esineda juhtumeid, kus mänguasi ei vasta olulistele ohutusnõuetele; sellistel juhtumitel peab selle asjaolu kindlaks teinud liikmesriik rakendama kõik vajalikud meetmed, et kõrvaldada need tooted turult või keelata nende turuleviimine; tuleb näidata sellise otsuse põhjus ning juhul, kui põhjuseks on ühtlustatud standardite puudulikkus, tuleb need või nende osad komisjoni avaldatud loetelust välja jätta;komisjon tagab, et kõikides valdkondades, mida hõlmavad II lisas loetletud olulised nõuded, koostatakse ühtlustatud Euroopa standardid piisava aja jooksul, et liikmesriigid saaks vastu võtta ja avaldada vajalikud sätted 1. juuliks 1989; siseriiklikud normid, mis võetakse vastu käesoleva direktiivi alusel, peaksid järelikult jõustuma 1. jaanuaril 1990;tuleb ette näha kohane menetlus nende suhtes, kes ebaseaduslikult kinnitavad tootele vastavusmärgi;liikmesriikide pädevad asutused peavad kontrollima juba turule viidud mänguasjade ohutust;teatavat liiki mänguasjad, mis on eriti ohtlikud või mõeldud väga väikestele lastele, tuleb varustada hoiatustega või üksikasjaliku informatsiooniga ettevaatusabinõude kohta;komisjon peab saama regulaarset teavet volitatud asutuste tegevuse kohta käesoleva direktiivi alusel;need, kellele käesoleva direktiivi raames vastuvõetud otsus on adresseeritud, peavad teadma selle otsuse põhjust ja olemasolevaid õiguskaitsevahendeid;keemiliste ühendite toksilisuse ja ökotoksilisuse kontrollimise teadusliku nõuandekomitee arvamust on arvesse võetud metalliühendite biosaadavusele tervisekaitsest tulenevalt kehtestatud piirnormide puhul lastele mõeldud mänguasjades,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Käesolevat direktiivi kohaldatakse mänguasjadele. "Mänguasi" tähendab toodet või materjali, mis on konstrueeritud või selgelt ette nähtud alla 14aastastele lastele mängimiseks.2. I lisas nimetatud tooteid ei loeta käesoleva direktiivi kohaldamisel mänguasjadeks.Artikkel 21. Mänguasju võib turule viia ainult siis, kui nad ei kahjusta kasutajate või kolmandate isikute ohutust ja/või tervist, kui neid kasutatakse ettenähtud või eeldataval viisil, pidades silmas laste normaalset käitumist.2. Mänguasi peab rahuldama käesoleva direktiiviga kehtestatud ohutus- ja tervisekaitsenõudeid sellel kujul, milles see turule viiakse, arvestades selle mänguasja eeldatavat ja normaalset kasutusaega.3. Käesolevas direktiivis hõlmab mõiste "turuleviimine" nii müüki kui ka tasuta levitamist.Artikkel 31. Liikmesriigid rakendavad kõiki vajalikke meetmeid, tagamaks, et mänguasju, mis ei täida II lisas sätestatud olulisi ohutusnõudeid, ei oleks võimalik turule viia.Artikkel 4Liikmesriigid kohustuvad mitte tõkestama oma territooriumil selliste mänguasjade turuleviimist, mis täidavad käesolevas direktiivis sätestatud nõudeid.Artikkel 51. Liikmesriigid eeldavad, et mänguasjad, mis on varustatud artiklis 11 sätestatud EÜ vastavusmärgiga (edaspidi "EÜ vastavusmärk"), millega tõendatakse vastavust asjakohastele siseriiklikele standarditele, millega võetakse üle ühtlustatud standardid, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Ühenduste Teatajas, vastavad artiklis 3 osutatud olulistele nõuetele.2. Liikmesriigid eeldavad, et mänguasjad, mille suhtes tootja ei ole rakendanud lõikes 1 osutatud standardeid või on neid rakendanud ainult osaliselt või mille jaoks selliseid standardeid ei ole olemas, vastavad artiklis 3 sätestatud olulistele nõuetele, kui pärast EMÜ vastavustunnistuse kättesaamist on nad EÜ vastavusmärgi kinnitamisega tunnistatud vastavaks kinnitatud tüübile.Artikkel 61. Kui liikmesriik või komisjon leiab, et artikli 5 lõikes 1 osutatud ühtlustatud standardid ei vasta täielikult artiklis 3 osutatud olulistele nõuetele, suunab komisjon või asjaomane liikmesriik küsimuse direktiiviga 83/189/EMÜ moodustatud komiteele (edaspidi "komitee"), esitades suunamise põhjused. Komitee teeb oma arvamuse teatavaks kõige kiiremas korras.Pärast komitee arvamuse kättesaamist teatab komisjon liikmesriikidele, kas asjaomased standardid tervikuna või osaliselt tuleb artikli 5 lõike 1 kohaselt avaldatud standardite hulgast välja jätta või mitte.2. Komisjon informeerib asjaomast Euroopa standardiorganisatsiooni ning vajaduse korral väljastab uue standardikirjelduse.Artikkel 71. Kui liikmesriik tuvastab, et EÜ vastavusmärki kandvad mänguasjad, mida kasutatakse nõuetekohaselt või kooskõlas artikliga 2, võivad tõenäoliselt kahjustada tarbijate ja/või kolmandate isikute ohutust ja/või tervist, rakendab ta kõiki kohaseid meetmeid selliste toodete eemaldamiseks turult või nende turuleviimise keelustamiseks või piiramiseks. Liikmesriik informeerib sellisest meetmest koheselt komisjoni ja teatab sellise otsuse põhjused, eelkõige selle, kas mittevastavus on tingitud:a) artiklis 3 osutatud oluliste nõuete täitmatajätmisest, kui mänguasi ei vasta artikli 5 lõikes 1 osutatud standarditele;b) artikli 5 lõikes 1 osutatud standardite ebaõigest kohaldamisest;c) artikli 5 lõikes 1 osutatud standardite puudulikkusest.2. Komisjon alustab asjaosalistega konsultatsioone võimalikult ruttu. Kui komisjon leiab pärast selliseid konsultatsioone, et lõikes 1 osutatud meede on põhjendatud, informeerib ta sellest koheselt meetmeid võtnud liikmesriiki ja teisi liikmesriike. Kui lõikes 1 osutatud otsus on tingitud standardite puudulikkusest, esitab komisjon pärast asjaosalistega nõupidamist küsimuse komiteele kahe kuu jooksul, kui meetmeid võtnud liikmesriik kavatseb nende meetmete kohaldamist jätkata, ja algatab seejärel artiklis 6 osutatud menetluse.3. Kui EÜ vastavusmärki kannab nõuetele mittevastav mänguasi, võtab pädev liikmesriik kohaseid meetmeid ja informeerib komisjoni, kes omakorda informeerib teisi liikmesriike.Artikkel 81. a) Artikli 5 lõikes 1 osutatud ühtlustatud standardite kohaselt valmistatud mänguasjadele peab tootja enne turuleviimist kinnitama EÜ vastavusmärgi, millega tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja kinnitab, et mänguasjad vastavad kõnealustele standarditele;b) tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja kohustub säilitama ja inspekteerimiseks kättesaadavaks tegema järgmise informatsiooni:- meetmete kirjelduse (näiteks katsearuande või tehnilise toimiku kasutamine), mille abil tootja garanteerib, et tema toodang vastab artikli 5 lõikes 1 osutatud standarditele ning vajaduse korral: volitatud asutuse koostatud EÜ tüübitunnistuse; tootja poolt volitatud asutusele esitatud dokumentide koopiad; meetmete kirjelduse, mille abil tootja garanteerib vastavuse kinnitatud tüübile;- tootmis- ja ladustamiskohtade aadressid,- üksikasjaliku informatsiooni tootekavandi ja tootmisprotsessi kohta.Kui ei valmistaja ega tema volitatud esindaja ei asu ühenduses, on eespool nimetatud informatsiooni säilitamine selle isiku ülesanne, kes asjaomase mänguasja ühenduses turule viib.2. a) Mänguasjadele, mis osaliselt või tervikuna ei vasta artikli 5 lõikes 1 osutatud ühtlustatud standarditele, tuleb enne turuleviimist kinnitada EÜ vastavusmärk, millega tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja kinnitab, et asjaomane mänguasi vastab artiklis 10 sätestatud menetluse kohase tüübihindamise läbinud tüübile, mille volitatud asutus on tunnistanud artiklis 3 osutatud olulistele nõuetele vastavaks;b) tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja kohustub säilitama ja inspekteerimiseks kättesaadavaks tegema järgmise informatsiooni:- tootmisprotsessi üksikasjaliku kirjelduse,- meetmete kirjelduse (näiteks katsearuande või tehnilise toimiku kasutamine), millega tootja garanteerib vastavuse kinnitatud tüübile,- tootmis- ja ladustamiskohtade aadressid,- tootja poolt kooskõlas artikli 10 lõikega 2 volitatud asutusele esitatud dokumentide koopiad,- näidise tüübitunnistuse või selle tõestatud koopia.Kui ei valmistaja ega tema volitatud esindaja ei asu ühenduses, on eespool nimetatud informatsiooni säilitamine selle isiku ülesanne, kes asjaomase mänguasja ühenduses turule viib.3. Kui lõike 1 punktis b ja lõike 2 punktis b sätestatud kohustusi ei täideta, võtab pädev liikmesriik kohaseid meetmeid, et garanteerida nende kohustuste täitmine.Kui on ilmne, et tegemist on kohustuste täitmatajätmisega, võib pädev liikmesriik nõuda eelkõige, et tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja teostaks nõutava ajavahemiku jooksul oma kulul katse eesmärgiga kontrollida vastavust ühtlustatud standarditele ja olulistele ohutusnõuetele.Artikkel 91. Miinimumkriteeriumid, mida liikmesriigid peavad täitma, et määrata käesolevas direktiivis osutatud volitatud asutused, on esitatud III lisas.2. Iga liikmesriik teatab komisjonile volitatud asutustest, mille ülesandeks on teha artikli 8 lõikes 2 ja artiklis 10 osutatud EÜ tüübihindamist. Komisjon avaldab nende asutuste loetelu koos neile antud tunnuskoodidega teadmiseks Euroopa Ühenduste Teatajas ja vastutab selle loetelu ajakohastamise eest.3. Liikmesriik, mis on määranud volitatud asutuse, võib selle volituse tühistada, kui ta tuvastab, et see asutus ei vasta enam III lisas esitatud kriteeriumidele. Ta teatab sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 101. EÜ tüübihindamine on menetlus, millega volitatud asutus teeb kindlaks ja kinnitab, et mänguasjamudel vastab artiklis 3 osutatud olulistele nõuetele.2. EÜ tüübihindamise taotluse esitab volitatud asutusele tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja.Taotlus peab sisaldama:- mänguasja kirjelduse,- tootja või tema ühenduses asuva(te) volitatud esindaja(te) nime ja aadressi ning mänguasja valmistamiskoha,- põhjalikud andmed tootmisprotsessi ja tootekavandi kohta; sellele tuleb lisada toodetava mänguasja mudel.3. Volitatud asutus viib läbi EÜ tüübihindamise järgmise kirjelduse kohaselt:- uurib taotleja esitatud dokumente ja teeb kindlaks, kas need on nõuetekohased,- kontrollib artikli 2 kohaselt, et mänguasi ei kahjustaks tarbija ohutust ja/või tervist,- viib läbi asjakohased uuringud ja katsed, kasutades võimaluste piires artikli 5 lõikes 1 osutatud ühtlustatud standardeid, eesmärgiga kontrollida, kas mudel vastab artiklis 3 osutatud olulistele nõutele,- võib nõuda täiendavaid mudelinäidiseid.4. Kui mudel vastab artiklis 3 osutatud olulistele nõuetele, koostab volitatud asutus EÜ tüübihindamistunnistuse ja see tehakse taotlejale teatavaks. Kõnealuses tunnistuses näidatakse tüübihindamise lõppjäreldused, esitatakse sellega kaasnevad tingimused ja sellele lisatakse tüübikinnituse saanud mänguasja kirjeldus ja joonised.Komisjon, teised volitatud asutused ja teised liikmesriigid võivad taotleda ja saada tunnistuse koopia ja põhjendatud soovi korral tootekavandi ja tootmisinformatsiooni ning tehtud uuringute ja katsete protokollide koopiad.5. Volitatud asutus, kes keeldub väljastamast EÜ tüübikinnitustunnistust, teavitab sellest tüübikinnituse andnud liikmesriiki ja komisjoni, teatades ühtlasi keeldumise põhjuse.Artikkel 111. Artiklites 5, 7 ja 8 osutatud EÜ vastavusmärk ning tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja või ühendusse importija nimi ja/või ärinimi ja/või kaubamärk ja aadress kinnitatakse tavaliselt kas mänguasjale või pakendile nii, et ta oleks nähtav, hõlpsasti loetav ja kustutamatu. Väikeste mänguasjade ja väikestest osadest koosnevate mänguasjade puhul võib need andmed kinnitada samal viisil pakendile, etiketile või tootelehele. Kui see informatsioon ei ole kinnitatud mänguasjale, tuleb tarbija tähelepanu juhtida sellise informatsiooni säilitamise vajadusele.2. EÜ vastavusmärk koosneb sümbolist "CE".3. Keelatud on kinnitada mänguasjadele märke või tähiseid, mida võib tõenäoliselt segi ajada EÜ vastavusmärgiga.4. Lõikes 1 osutatud andmeid võib lühendada, kui selline lühendus võimaldab tootjat, tema volitatud esindajat või ühendusse importijat identifitseerida.5. IV lisas on sätestatud hoiatused ja kasutamisel vajalikud ohutusnõuded, mis tuleb teatavatele mänguasjadele lisada. Liikmesriigid võivad nõuda, et mänguasja turuleviimisel need hoiatused ja ohutusnõuded või mõned nendest koos lõikes 4 osutatud informatsiooniga esitatakse nende riigikeeles või -keeltes.Artikkel 121. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et nende turul olevaid mänguasju kontrollitakse pisteliselt, et veenduda nende vastavuses käesoleva direktiivi nõuetele.Kontrolli teostav organ:- saab taotluse korral juurdepääsu tootmis- ja ladustamiskohale ning artikli 8 lõike 1 punktis b ja lõike 2 punktis b osutatud informatsioonile,- võib nõuda, et tootja, tema ühenduses asuv volitatud esindaja või mänguasja turuleviimise eest vastutav ühenduses registreeritud isik esitaks artikli 8 lõike 1 punkti b ja lõike 2 punkti b sätete kohaselt informatsiooni asjaomase liikmesriigi poolt kindlaks määratud ajavahemiku jooksul,- võib välja valida näidise ja võtta selle kaasa uurimise ja katsetamise eesmärgil.2. Iga kolme aasta tagant esitavad liikmesriigid komisjonile aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta.3. Liikmesriigid ja komisjon võtavad vajalikke meetmeid, tagamaks artikli 10 lõikes 4 osutatud EÜ tüübihindamisega seotud dokumendikoopiate edastamise konfidentsiaalsuse.Artikkel 13Liikmesriigid informeerivad komisjoni regulaarselt tegevusest, mida nende poolt volitatud asutused teevad käesolevat direktiivi järgides, et komisjon võiks veenduda, et kontrollimenetlust rakendatakse nõuetekohaselt ja ilma diskrimineerimata.Artikkel 14Iga otsus, mis tehakse kooskõlas käesoleva direktiiviga ja mis sisaldab piiranguid mänguasjade turuleviimisele, peab ära näitama täpsed põhjused, mille alusel selline otsus tehti. See tehakse asjaosalisele teatavaks kõige kiiremas korras ning samaaegselt informeeritakse teda ka õiguskaitsevahenditest, mis asjaomase liikmesriigi õiguse kohaselt on tema käsutuses, ning selliste õiguskaitsevahendite rakendamise tähtaegadest.Artikkel 151. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid 30. juuniks 1989. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad neid õigusnorme alates 1. jaanuarist 1990.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide tekstid.Artikkel 16Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 13. mai 1988Nõukogu nimeleesistujaM. BANGEMANI LISATOOTED, MIDA KÄESOLEVA DIREKTIIVI KOHALDAMISEL EI LOETA MÄNGUASJADEKS(artikli 1 lõige 1)1. Jõuluehted2. Vähendatud mudelid täiskasvanud kollektsionääridele3. Varustus, mida kasutatakse kollektiivselt mänguväljakutel4. Spordivahendid5. Sukeldumisvarustus kasutamiseks sügavas vees6. Rahvariides nukud, dekoratiivnukud ja muud samalaadsed tooted täiskasvanud kollektsionääridele7. "Professionaalsed" nukud, mis on seatud üles avalikesse kohtadesse (ostukeskused, jaamad jne)8. Rohkem kui 500osalised mosaiikpildid või ilma pildita mängud, mis on mõeldud spetsialistidele9. Õhupüssid ja -püstolid10. Ilutulestik, sealhulgas löökkapslid[7]11. Kadad, katapuldid jms heiteseadmed12. Metallotstega viskenoolte komplektid13. Elektriahjud, -triikrauad jm funktsionaalsed tooted, mis töötavad nimipingel üle 24 V14. Tooted, mis sisaldavad küttekeha ning mis on ette nähtud kasutamiseks täiskasvanu järelevalve all õppetöö käigus15. Sisepõlemismootoriga sõidukid16. Mängu-auruvedurid17. Sport- või maanteejalgrattad18. Videomängud, mida võib ühendada videoekraaniga ning mis töötavad nimipingel üle 24 V19. Beebilutid20. Tõeliste tulirelvade täpsed koopiad21. Laste moeehtedII LISAMÄNGUASJADE OLULISED OHUTUSNÕUDEDI. ÜLDPÕHIMÕTTED1. Kooskõlas käesoleva direktiivi artiklis 2 esitatud nõuetega tuleb mänguasjade kasutajaid ning kolmandaid isikuid kaitsta tervisekahjustuste ja füüsilise vigastuse ohu eest mänguasjade kasutamisel eesmärgipäraselt või ettenähtaval viisil, arvestades laste normaalset käitumist. Sellisteks ohtudeks on:a) ohud, mis tulenevad mänguasja disainist, konstruktsioonist või koostisest;b) ohud, mis esinevad mänguasjade kasutamisel ja mida ei ole võimalik täielikult kõrvaldada mänguasja konstruktsiooni ja koostuse muutmisega ilma, et muutuks mänguasja funktsioon või mänguasi kaotaks oma põhitunnused.2. a) Mänguasja kasutamisel esineda võiva ohu määr peab olema võrdeline kasutajate ja vajaduse korral nende järelevaatajate võimega sellega toime tulla. See puudutab eriti mänguasju, mis oma funktsiooni, mõõtmete ja laadi poolest on mõeldud kasutamiseks alla 36 kuu vanustele lastele.b) Selle põhimõtte järgimiseks tuleb vajaduse korral täpsustada mänguasja kasutaja minimaalne vanus ja/või vajadus tagada, et seda kasutatakse ainult täiskasvanu järelevalve all.3. Mänguasjadel ja/või nende pakendil olevad etiketid ning nendele lisatud kasutusjuhised peavad juhtima kasutaja või järelevaataja tähelepanu täielikult ja tõhusalt ohtudele, mis kaasnevad nende kasutamisega, ning selliste ohtude ärahoidmise viisidele.II. ERILISED OHUD1. Füüsilised ja mehaanilised omaduseda) Mänguasjad ja nende osad ning fikseeritavate mänguasjade puhul nende kinnituskonstruktsioonid peavad olema nõuetekohase mehaanilise tugevusega ja vajaduse korral stabiilsusega, et välja kannatada nendele kasutamise ajal mõjuvaid jõude ilma purunemata või deformeerumata, mis võib põhjustada füüsilise vigastuse.b) Mänguasjade juurdepääsetavad servad, väljaulatuvad osad, nöörid, juhtmed ja kinnitid peavad olema kavandatud ja konstrueeritud nii, et füüsilise vigastuse oht nende puudutamise korral oleks minimaalne.c) Mänguasjad tuleb kavandada ja konstrueerida nii, et füüsilise vigastuse oht nende osade liikumise korral oleks minimaalne.d) Mänguasjad ja nende osad ning kõik mänguasjade eemaldatavad osad, mis on selgelt ette nähtud alla 36 kuu vanustele lastele, peavad olema selliste mõõtmetega, et neid ei oleks võimalik alla neelata ja/või sisse hingata.e) Mänguasjad, nende osad ja nende jaemüügipakend ei tohi põhjustada kägistamis- ega lämbumisohtu.f) Mänguasjad, mis on ette nähtud kasutamiseks madalas vees ning mis võivad last vee peal kanda või toetada, peavad olema kavandatud ja konstrueeritud nii, et ujuvuse halvenemise ja lapsele osutatava toe vähenemise oht oleks minimaalne.g) Mänguasjadel, mille sisse on võimalik minna ning mis niiviisi moodustavad seesviibija jaoks suletud ruumi, peab olema väljapääs, mida saab seestpoolt hõlpsasti avada.h) Mänguasjad, mille abil nende kasutaja võib liikuda, peavad võimaluste piires olema varustatud pidurdussüsteemiga, mis sobib seda liiki mänguasja jaoks ning vastab selle poolt tekitatavale kineetilisele energiale. Sellist süsteemi peab kasutajal olema lihtne kasutada, ilma et ta paiskuks välja ning ilma et kasutaja või kolmandad isikud võiks saada füüsiliselt viga.i) Väljapaiskuvate esemete kuju ja koostis ning nende poolt tekitatav kineetiline energia nende väljatulistamisel selleks otstarbeks konstrueeritud mänguasjast peavad olema sellised, et arvestades mänguasja laadi, ei too need kaasa põhjendamatute füüsiliste vigastuste ohtu kasutajale ega kolmandatele isikutele.j) Mänguasjad, mis sisaldavad küttekeha, peavad olema konstrueeritud nii, et oleks tagatud, et:- ühegi juurdepääsetava pinna maksimaalne temperatuur ei põhjustaks kokkupuutel põletust,- mänguasjades sisalduvad vedelikud ja gaasid ei kuumeneks sellise temperatuuri või rõhuni, mille puhul nende väljapaiskumine mänguasjast (välja arvatud mänguasja õigeks toimimiseks vajalikul põhjusel) põhjustaks põletusi ega muid füüsilisi vigastusi.2. Süttivusa) Mänguasjad ei tohi kujutada endast ohtlikku süttivat elementi lapse keskkonnas. Seetõttu peavad nad koosnema materjalidest, mis:1. ei põle otsesel kokkupuutel tulega, sädemega ega teiste potentsiaalsete tuleallikatega; või2. ei sütti kergesti (leek kustub kohe pärast tuleallika mõju lakkamist); või3. isegi kui nad süttivad, põlevad nad aeglaselt ja leek levib aeglaselt; või4. olenemata mänguasja keemilisest koostisest, on töödeldud eesmärgiga aeglustada põlemisprotsessi.Sellised põlevad materjalid ei tohi põhjustada teiste mänguasjas kasutatud materjalide süttimise ohtu.b) Mänguasjad, mis oma toimimiseks sisaldavad ohtlikke aineid või valmistisi nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ[8] tähenduses, eriti materjalid ja seadmed keemiakatseteks, mudeli kokkupanekuks, plasti või keraamika vormimiseks, emailimiseks, fotograafiaks või samalaadseteks tegevusteks, ei tohi sisaldada aineid või valmistisi, mis võivad süttida mittesüttivate lenduvate komponentide lendumisel.c) Mänguasjad ei tohi plahvatada ega sisaldada elemente või aineid, mis võivad plahvatada, kui neid kasutatakse direktiivi artikli 2 lõikes 1 kirjeldatud viisil. Seda sätet ei kohaldata mängu-löökkapslite suhtes, mille puhul tuleb juhinduda I lisa punktis 10 ja selle juurde kuuluvas joonealuses märkuses sätestatust.d) Mänguasjad ja eriti keemilised mängud ja mänguasjad ei tohi sisaldada aineid või valmistisi, mis:- segamisel võivad plahvatada:- keemilise reaktsiooni või soojenemise tulemusena,- oksüdeerivate ainetega segamise tulemusena,- sisaldavad lenduvaid komponente, mis süttivad õhus ja võivad moodustada süttiva või plahvatava auru/õhu segu.3. Keemilised omadused1. Mänguasjad tuleb kavandada ja konstrueerida nii, et kui neid kasutatakse direktiivi artikli 2 lõikes 1 näidatud viisil, ei põhjustaks nad ohtu tervisele ega füüsilise vigastuse ohtu allaneelamisel, sissehingamisel või naha, limaskestade või silmadega kokkupuutumisel.Nad peavad igal juhul olema vastavuses ühenduse asjakohaste õigusaktidega, mis käsitlevad teatavaid tootekategooriaid või teatud ohtlike ainete ja valmististe keelamist, kasutamise piiramist või märgistamist.2. Eriti ei tohi mänguasjade kasutamisest tulenev biosaadavus laste tervise huvides ületada järgmisi päevaseid piirnorme:antimon: 0,2 g,arseen: 0,1 g,baarium: 25,0 g,kaadmium: 0,6 g,kroom: 0,3 g,tina: 0,7 g,elavhõbe: 0,5 g,seleen: 5,0 g,või muid väärtusi, mis teaduslike tõendite alusel ühenduse õigusaktidega nende või muude ainete jaoks võidakse kehtestada.Nende ainete biosaadavuse all mõistetakse toksikoloogiliselt olulist lahustuvat ekstrakti.3. Mänguasjad ei tohi sisaldada ohtlikke aineid ega valmistisi direktiivide 67/548/EMÜ ja 88/379/EMÜ[9] tähenduses kogustes, mis võivad kahjustada neid kasutavate laste tervist. Igal juhul on rangelt keelatud lisada mänguasjale ohtlikke aineid või valmistisi, kui need on ette nähtud mänguasja kasutamisel sellistena kasutamiseks.Kui teatavate mänguasjade toimimiseks on hädavajalik piiratud arv aineid või valmistisi, eriti keemiakatseteks vajalike materjalide ja seadmete, mudelite kokkupaneku, plasti või keraamika vormimise, emailimise, fotograafia või muude samalaadsete tegevuste puhul, on nende kasutamine lubatud teatud maksimaalse kontsentratsioonitasemini, mis määratakse iga aine või valmistise jaoks kindlaks Euroopa Standardikomiteele (CEN) antud mandaadiga direktiiviga 83/189/EMÜ moodustatud komitee menetlusel tingimusel, et lubatavad ained ja valmistised vastavad märgistamise osas ühenduse klassifikatsioonireeglitele, ilma et see piiraks IV lisa punkti 4 kohaldamist.4. Elektrilised omaduseda) Elektrimänguasjade toiteallika nimipinge ei tohi ületada 24 volti ja pinge mänguasja üheski osas ei tohi ületada 24 volti.b) Mänguasjade osad, mis on kontaktis või võivad sattuda kontakti vooluallikaga, mis võib põhjustada elektrilöögi, ning nende juhtmed ja muud voolu juhtivad osad, mille kaudu toide viiakse nende osadeni, peavad olema nõuetekohaselt isoleeritud ja mehaaniliselt kaitstud, et hoida ära elektrilöögi ohtu.c) Elektrilised mänguasjad peavad olema kavandatud ja konstrueeritud nii, et oleks tagatud, et ühegi vahetult juurdepääsetava pinna maksimaalne temperatuur ei ole nii kõrge, et tekitada puudutuse korral põletusi.5. HügieenMänguasjad peavad olema kavandatud ja konstrueeritud nii, et nad vastaksid hügieeni- ja puhtusenõuetele, et vältida nakatumise, haigestumise ja saastumise ohtu.6. RadioaktiivsusMänguasjad ei tohi sisaldada radioaktiivseid elemente või aineid sellisel kujul või proportsioonis, mis võib tõenäoliselt kahjustada lapse tervist. Kohaldatakse nõukogu direktiivi 80/836/Euratom.[10]III LISATINGIMUSED, MILLELE VOLITATUD ASUTUSED PEAVAD VASTAMA(artikli 9 lõige 1)Liikmesriikide poolt määratud asutused peavad vastama järgmistele miinimumtingimustele:1. töötajad ning vajalikud vahendid ja vajalik varustus on olemas;2. töötajad on tehniliselt pädevad ja erialaselt sõltumatud;3. tehnilised ja muud töötajad on käesoleva direktiiviga ettenähtud katsete tegemisel, aruannete koostamisel, tõendite väljastamisel ja järelevalveülesannete täitmisel sõltumatud kõikidest ringkondadest, rühmadest või isikutest, kes on mänguasjadega seotud otse või kaude;4. töötajad hoiavad ametisaladusi;5. on olemas tsiviilvastutuskindlustus, välja arvatud juhul, kui vastutus lasub siseriiklike õigusnormide kohaselt riigil.Liikmesriikide pädevad asutused vaatavad korrapäraselt järele, kas punktides 1 ja 2 sätestatud tingimused on täidetud.IV LISAHoiatus- ja ettevaatusmärgistus mänguasjade kasutamisel(artikli 11 lõige 5)Mänguasjadele peavad olema lisatud nõuetekohased selgelt loetavad hoiatused, et vähendada mänguasja kasutamisega kaasnevaid ohte, nagu on kirjeldatud olulistes nõuetes, ja iseäranis:1. Mänguasjad mitte alla 36 kuu vanustele lasteleMänguasjad, mis võivad osutuda ohtlikuks alla 36 kuu vanustele lastele, peavad kandma näiteks niisugust hoiatust: "Ei sobi alla 36 kuu vanustele lastele" või "Ei sobi alla 3 aasta vanustele lastele" koos sellise piirangu vajaduse tinginud põhjuste lühikese kirjeldusega (võib olla ka kasutusjuhises).Seda sätet ei kohaldata mänguasjade suhtes, mis oma otstarbe, mõõtmete, laadi või omaduste tõttu või muudel põhjustel ilmselt ei sobi alla 36 kuu vanustele lastele.2. Liumäed, rippkiiged ja -rõngad, trapetsid, köied jms mänguasjad, mis on kinnitatud rõhtlati külgeSellistele mänguasjadele tuleb lisada juhised, kus juhitakse tähelepanu vajadusele teatud ajavahemike tagant kontrollida ja hooldada põhiosasid (riputus- ja kinnituskonstruktsioonid jne) ning rõhutatakse, et vastasel juhul võivad need mänguasjad maha kukkuda või ümber minna.Juhised tuleb anda ka selle kohta, kuidas mänguasja õigesti kokku panna, näidates need osad, mis võivad kujutada endast ohtu juhul, kui neid õigesti kokku ei panda.3. Funktsionaalsed mänguasjadFunktsionaalsetele mänguasjadele või nende pakendile tuleb kanda märgistus: "Hoiatus: kasutada täiskasvanu otsese järelevalve all".Lisaks sellele peab nendele mänguasjadele lisama juhendi, kus on näidatud tööjuhised ning kasutaja ohutusnõuded koos hoiatusega, et nende ohutusnõuete eiramine võib seada kasutaja ohtu (oht tuleb täpsustada), mis tavaliselt esineb sellise seadme või toote puhul, mille mudelit või imitatsiooni mänguasi endast kujutab. Samuti tuleb näidata, et sellist mänguasja tuleb hoida väikelastele kättesaamatus kohas."Funktsionaalsete mänguasjade" all mõistetakse mänguasju, mida kasutatakse samal moel nagu täiskasvanutele mõeldud seadmeid ning mis sageli kujutavad endast nende seadmete vähendatud mõõtmetega mudeleid.4. Mänguasjad, mis sisaldavad ohtlikke aineid või valmistisi. Keemilised mänguasjada) Ilma et see piiraks ohtlike ainete ja valmististe klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate ühenduse direktiivide sätete kohaldamist, peavad ohtlikke aineid või valmistisi sisaldavate mänguasjade kasutusjuhised sisaldama hoiatust nende ainete või valmististe ohtliku iseloomu kohta ja nendes tuleb ära näidata ohutusnõuded, mida kasutaja peab täitma, et vältida neist tulenevat ohtu, mis täpsustatakse vastavalt mänguasja laadile. Seda liiki mänguasjade kasutamisest tuleneva raske õnnetuste korral antav esmaabi peab samuti olema ära näidatud. Samuti tuleb nimetada, et selliseid mänguasju tuleb hoida väikelastele kättesaamatus kohas.b) Lisaks punktis a nimetatud nõuetele tuleb keemiliste mänguasjade pakendile kanda järgmine märgistus:"Hoiatus: mitte alla ...[11] aasta vanustele lastele. Kasutada ainult täiskasvanu järelevalve all."Keemilisteks mänguasjadeks loetakse eelkõige järgmist liiki mänguasjad: keemiakomplektid, plastist valuvormid, miniatuursed keraamika-, emailimis- või fotograafialaborid ning samalaadsed mänguasjad.5. Lasteuisud ja ruladKui neid tooteid pakutakse müügiks mänguasjadena, peavad nad kandma järgmist märgistust:"Hoiatus: soovitatakse kanda kaitsevarustust."Lisaks sellele peab kasutusjuhises olema meeldetuletus, et mänguasja peab kasutama ettevaatlikult, kuna see nõuab suurt oskust, et vältida kukkumist või kokkupõrkeid, mis võivad vigastada kasutajat või kolmandaid isikuid. Tuleb viidata ka soovitavale kaitsevarustusele (kiivrid, kindad, põlvekaitsed, küünarnukikaitsed jne).6. VeemänguasjadMänguasjad, mis on ette nähtud kasutamiseks vees II lisa II jao punkti 1 alapunkti f tähenduses, peavad kandma hoiatust vastavalt CEN ettekirjutusele standardi EN/71 1. ja 2. osa kohandamise kohta:"Hoiatus! Kasutada ainult täiskasvanu järelevalve all vees, kus laps ulatub jalgadega põhja."[1] EÜT C 282, 8.11.1986, lk 4.[2] EÜT C 246, 14.9.1987, lk 91 ja 9. märtsi 1988. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[3] EÜT C 232, 31.8.1987, lk 22.[4] EÜT C 167, 5.7.1986, lk 1.[5] EÜT L 109, 26.4.1983, lk 8.[6] EÜT C 136, 4.6.1985, lk 1.[7] Välja arvatud löökkapslid, mis on spetsiaalselt konstrueeritud kasutamiseks mänguasjades, ilma et see piiraks teatavates liikmesriikides juba jõus olevate rangemate nõuete kohaldamist.[8] EÜT 196, 16.8.1967, lk 1/67.[9] EÜT L 187, 16.7.1988, lk 14.[10] EÜT L 246, 17.9.1980, lk 1.[11] Täpse vanuse otsustab tootja.


title: Komisjoni direktiiv 1999/17/EÜ , 18. märts 1999, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 76/761/EMÜ mootorsõidukite esilaternaid, mida kasutatakse kaug- ja/või lähitulelaternatena, ja nende hõõglampe käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohtaEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31999L0017

Euroopa Liidu Teataja L 097 , 12/04/1999 Lk 0045 - 0081

		Komisjoni direktiiv 1999/17/EÜ,18. märts 1999,millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 76/761/EMÜ mootorsõidukite esilaternaid, mida kasutatakse kaug- ja/või lähitulelaternatena, ja nende hõõglampe käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 98/91/EÜ, [2] eriti selle artikli 13 lõiget 2,võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/761/EMÜ mootorsõidukite esilaternaid, mida kasutatakse kaug- ja/või lähitulelaternatena, ja nende hõõglampe käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [3] viimati muudetud Austria, Soome ja Rootsi ühinemisaktiga, eriti selle artiklit 10,ning arvestades, et:(1) direktiiv 76/761/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist EÜ tüübikinnitusmenetluse kohta, mis kehtestati direktiiviga 70/156/EMÜ; sellest tulenevalt kohaldatakse direktiivi 70/156/EMÜ sätteid, mis kehtivad sõiduki süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul, direktiivi 76/761/EMÜ suhtes;(2) eelkõige nähakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõikes 4 ja artikli 4 lõikes 3 ette, et igale üksikdirektiivile peab olema lisatud direktiivi 79/156/EMÜ VI lisal põhinev teatis ning tüübikinnitustunnistus, et muuta tüübikinnitus elektrooniliseks; direktiivis 76/761/EMÜ ettenähtud tüübikinnitustunnistust (tüübikinnitustunnistusi) tuleks sellele vastavalt muuta;(3) menetlusi tuleks lihtsustada, et muudatuste tegemise korral säiliks direktiivi 70/156/EMÜ artikli 9 lõikes 2 ettenähtud võrdväärsus teatavate üksikdirektiivide ja ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni vastavate eeskirjade vahel, kui kõnealustes eeskirjades tehakse muudatusi; esmajärjekorras tuleks ristviiteid kasutades asendada direktiivis 76/761/EMÜ ettenähtud tehnilised nõuded ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjade nr 1, 5, 8, 20, 31, 37, 98 ja 99 tehniliste nõuetega;(4) on vaja tagada nõuete täitmine vastavalt nõukogu direktiivile 76/756/EMÜ, [4] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 97/28/EÜ; [5](5) käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiiviga 70/156/EMÜ asutatud tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 76/761/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Pealkiri asendatakse järgmisega:"mootorsõidukite esilaternaid, mida kasutatakse kaug- ja/või lähitulelaternatena, ja mootorsõidukite ja nende haagiste kinnitatud laternaseadmestikes kasutatavaid valgusallikaid (hõõglambid ja muud) käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta".2. Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:"1. Iga liikmesriik annab osa EÜ tüübikinnituse mis tahes kaug- ja/või lähitulelaternana kasutatava esilaterna tüübile ning igale kinnitatud laternaseadmestikus kasutatavale valgusallika (hõõglamp/hõõglambid ja muu/muud) tüübile, mis vastab asjakohastes lisades ettenähtud konstruktsiooni- ja katsetamisnõuetele."3. Artiklid 2, 3 ja 4 asendatakse järgmisega:"Artikkel 2Liikmesriigid annavad iga nende poolt artikli 1 kohaselt kinnitatud kaug- ja/või lähitulelaternana kasutatava esilaterna tüübi ning iga kinnitatud laternaseadmestikus kasutatava valgusallika (hõõglamp/hõõglambid ja muu/muud) tüübi tootjale I lisa 5. liites esitatud näidisele vastava osa EÜ tüübikinnitusmärgi.Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et välistada niisuguste märkide kasutamine, mis võivad tekitada segadust artikli 1 kohaselt tüübikinnituse saanud esilaternate, mida kasutatakse kaug- ja/või lähitulelaternatena, ning tüübikinnituse saanud laternaseadmetes kasutatava(te) valgusallika(te) (hõõglamp/hõõglambid ja muu/muud) ja muude seadmete vahel.Artikkel 31. Ükski liikmesriik ei tohi esilaternate, mida kasutatakse kaug- ja/või lähitulelaternatena, ja kinnitatud laternaseadmestikes kasutatava(te) valgusallika(te) (hõõglamp/hõõglambid ja muu/muud) turuleviimist nende ehituse või toimimisviisi tõttu keelata, kui nendel on osa EÜ tüübikinnitusmärk.2. Liikmesriik võib keelata selliste osa EÜ tüübikinnitusmärgiga esilaternate, mida kasutatakse kaug- ja/või lähitulelaternatena, ja sellise/selliste kinnitatud laternaseadmestikes kasutatava(te) valgusallika(te) (hõõglamp/hõõglambid ja muu/muud) turuleviimise, mis korduvalt ei vasta kinnitatud tüübile.Kõnesolev liikmesriik teatab viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile võetud meetmetest ja põhjendab oma otsust.Artikkel 4Liikmesriikide pädevad asutused teatavad üksteisele direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõikes 6 kindlaksmääratud korras igast käesoleva direktiivi kohasest tüübikinnituse andmisest, andmisest keeldumisest või tühistamisest."4. Artikli 5 lõike 1 esimene lause asendatakse järgmisega:"Kui osa EÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik leiab, et teatav hulk samasugust osa EÜ tüübikinnitusmärki kandvaid esilaternaid, mida kasutatakse kaug- ja/või lähitulelaternana, või kinnitatud laternaseadmestikes kasutatava valgusallika (hõõglamp/hõõglambid ja muu/muud) ei vasta tema poolt kinnitatud tüübile, siis võtab see liikmesriik vajalikud meetmed tagamaks, et tootmisnäidised vastaksid kinnitatud tüübile."5. Artikli 6 esimene lause asendatakse järgmisega:"Iga käesoleva direktiivi rakendamisel vastuvõetud sätete kohane otsus esilaternale, mida kasutatakse kaug- ja/või lähitulelaternana, või kinnitatud laternaseadmestikes kasutatavale/kasutatavatele valgusallikale/valgusallikatele (hõõglamp/hõõglambid ja muu/muud) osa EÜ tüübikinnituse andmisest keeldumise või tüübikinnituse tühistamise või selle turuleviimise või kasutamise keelamise kohta peab sisaldama üksikasjalikke põhjendusi."6. Artiklid 7, 8 ja 9 asendatakse järgmisega:"Artikkel 7Ükski liikmesriik ei tohi keelduda sõidukile EÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest esilaternate, mida kasutatakse kaug- ja/või lähitulelaternatena, või kinnitatud laternaseadmestikes kasutatava/kasutatavate valgusallikaga/valgusallikatega (hõõglamp/hõõglambid ja muu/muud) seotud põhjustel, kui need kannavad osa EÜ tüübikinnitusmärki ning on kinnitatud direktiivis 76/756/EMÜ ettenähtud nõuete kohaselt.Artikkel 8Ükski liikmesriik ei tohi ühegi sõiduki müügist, registreerimisest, kasutuselevõtmisest või kasutamisest keelduda või seda keelata sõiduki esilaternate, mida kasutatakse kaug- ja/või lähitulelaternatena, või kinnitatud laternaseadmestikes kasutatava/kasutatavate valgusallikaga/valgusallikatega (hõõglamp/hõõglambid ja muu/muud) seotud põhjustel, kui need kannavad osa EÜ tüübikinnitusmärki ja on kinnitatud direktiivis 76/756/EMÜ ettenähtud nõuete kohaselt.Artikkel 9Käesolevas direktiivis tähendab "sõiduk" teel kasutamiseks mõeldud, kerega või kereta, vähemalt neljarattalist mootorsõidukit, mille valmistajakiirus ületab 25 km/h, välja arvatud rööbastel liikuvad sõidukid, põllutöö- ja metsatraktorid ning kõik liikurmasinad."7. Lisad asendatakse käesoleva direktiivi lisaga.Artikkel 21. Alates 1. oktoobrist 1999 või juhul, kui artiklis 3 nimetatud tekstid avaldatakse pärast 1. aprilli 1999, siis kuus kuud pärast kõnealuste tekstide tegeliku avaldamise kuupäeva, ei tohi liikmesriigid esilaternatega, mida kasutatakse kaug- ja/või lähitulelaternatena, ning kinnitatud laternaseadmestikes kasutatavate valgusallikatega (hõõglambid ja muud), edaspidi vastavalt "esilaternad" ja "valgusallikad", seotud põhjustel:- keelduda sõidukitüübile või esilaterna või valgusallika tüübile EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest või- keelata sõidukite registreerimist, müüki või kasutuselevõtmist või esilaternate või valgusallikate müüki või kasutuselevõtmist,kui esilaternad või valgusallikad vastavad käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 76/761/EMÜ nõuetele ning on sõidukitele paigaldamist silmas pidades paigaldatud direktiivis 76/756/EMÜ ettenähtud nõuete kohaselt.2. Alates 1. aprillist 2000 liikmesriigid:- ei anna EÜ tüübikinnitust ning- võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisestmis tahes sõidukitüübile esilaternate või valgusallikatega seotud põhjustel või mis tahes esilaterna või valgusallika tüübile, kui käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 76/761/EMÜ nõuded ei ole täidetud.3. Alates 1. aprillist 2001 rakendatakse käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 76/761/EMÜ esilaternate või valgusallikate kui seadme osadega seotud nõudeid direktiivi 70/156/EMÜ artikli 7 lõike 2 kohaldamisel.4. Olenemata lõigetest 2 ja 3 jätkavad liikmesriigid esilaternate ja valgusallikate varuosadega seotud EÜ tüübikinnituse andmist ning lubavad nende müüki ja kasutuselevõtmist direktiivi 76/761/EMÜ eelmiste versioonide kohaselt tingimusel, et sellised esilaternad ja valgusallikad:- on mõeldud paigaldamiseks juba kasutuselolevatele sõidukitele ja- need vastavad sõidukite esmakordsel registreerimisel kohaldatud direktiivi nõuetele.Artikkel 3ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjade nr 1, 5, 8, 20, 31, 37, 98 ja 99 punktid ja lisad, millele viidatakse II, III, IV, V, VI, VII, VIII ja IX lisa punktis 2.1, avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas enne 1. aprilli 1999.Artikkel 41. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 1. oktoobriks 1999; kui artiklis 3 nimetatud tekstid avaldatakse pärast 1. aprilli 1999, siis täidavad liikmesriigid kõnealuse kohustuse kuue kuu jooksul pärast tekstide tegeliku avaldamise kuupäeva. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.Nad hakkavad kõnealuseid norme kohaldama 1. oktoobrist 1999 või kuue kuu jooksul pärast artiklis 3 nimetatud tekstide tegeliku avaldamise kuupäeva, kui nimetatud tekstid avaldatakse pärast 1. aprilli 1999.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 5Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 18. märts 1999Komisjoni nimelkomisjoni liigeMartin Bangemann[1] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[2] EÜT L 11, 16.1.1999, lk 25.[3] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 96.[4] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 1.[5] EÜT L 171, 30.6.1997, lk 1.--------------------------------------------------LISA"LISADE LOETELUI LISA: | Tüübikinnituse rakendussätted |1. liide: | Teatis (esilaternad) |2. liide: | Teatis (valgusallikad) |3. liide: | Tüübikinnitustunnistus (esilaternad) |4. liide: | Tüübikinnitustunnistus (valgusallikad) |5. liide: | Osa EÜ tüübikinnitusmärgi näidised |II LISA: | R2 ja/või HS1 kategooria hõõglampidega varustatud esilaternate reguleerimisala ja tehnilised nõuded |III LISA: | Lamplaternate reguleerimisala ja tehnilised nõuded |IV LISA: | H1, H2, H3, HB3, HB4, H7 ja/või H8 kategooria halogeenlampidega varustatud esilaternate reguleerimisala ja tehnilised nõuded |V LISA: | H4 kategooria halogeenlampidega varustatud esilaternate reguleerimisala ja tehnilised nõuded |VI LISA: | Halogeenlamplaternate reguleerimisala ja tehnilised nõuded |VII LISA: | Kinnitatud laternaseadmestikes kasutatavate hõõglampide reguleerimisala ja tehnilised nõuded |VIII LISA: | Gaaslahendusvalgusallikatega varustatud esilaternate reguleerimisala ja tehnilised nõuded |IX LISA: | Kinnitatud gaaslahenduslaternates kasutatavad gaaslahendusvalgusallikad |Märkus:Lisades kasutatud inglisekeelsed mõisted "driving beam" ja "main beam" on sünonüümid ning tõlgitakse eesti keelde mõistena "kaugtuli" ning inglisekeelsed mõisted "passing beam" ja "dipped beam" on sünonüümid ning tõlgitakse eesti keelde mõistena "lähituli".I LISATÜÜBIKINNITUSE RAKENDUSSÄTTED1. Käesolevas lisas käsitletakse osa tüübikinnitust, mis hõlmab järgmist:1.1. mootorsõidukite esilaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähituld või kaugtuld või mõlemat, mis on varustatud R2 ja/või HS1 kategooria hõõglampidega ning vastavad II lisas ettenähtud nõuetele;1.2. mootorsõidukite esilamplaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähituld või kaugtuld või mõlemat ja mis vastavad III lisas ettenähtud nõuetele;1.3. mootorsõidukite esilaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähituld või kaugtuld või mõlemat, mis on varustatud H1, H2, H3, HB3, HB4, H7 ja/või H8 kategooria halogeenlampidega ning vastavad IV lisas ettenähtud nõuetele;1.4. mootorsõidukite esilaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähituld või kaugtuld või mõlemat, mis on varustatud H4 kategooria halogeenlampidega ning vastavad V lisas ettenähtud nõuetele;1.5. mootorsõidukite halogeenlamplaternad, mis kiirgavad asümmeetrilist lähituld või kaugtuld või mõlemat ja mis vastavad VI lisas ettenähtud nõuetele;1.6. mootorsõidukite ja nende haagiste kinnitatud laternaseadmestikes kasutatavad hõõglambid, mis vastavad VII lisas ettenähtud nõuetele;1.7. mootorsõidukite esilaternad, mis on varustatud gaaslahendusvalgusallikatega ning vastavad VIII lisas ettenähtud nõuetele;1.8. mootorsõidukite kinnitatud gaaslahenduslamplaternates kasutatavad gaaslahendusvalgusallikad, mis vastavad IX lisas ettenähtud nõuetele.2. OSA EÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE2.1. Esilaterna direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõike 4 kohase osa EÜ tüübikinnitustaotluse esitab tootja.2.1.1. Teatise näidis on esitatud 1. liites.2.1.2. Tüübikatsetuste tegemise eest vastutavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada:2.1.2.1. näidised järgmiselt:2.1.2.1.1. punktides 1.1, 1.3 ja 1.4 nimetatud esilaterna tüüp: kaks näidist;2.1.2.1.2. punktides 1.2 ja 1.5 nimetatud esilaterna tüüp: viis näidist;2.1.2.1.3. punktis 1.7 nimetatud esilaterna tüüp: vajaduse korral kaks näidist standard-gaaslahendusvalgusallikaga ning vajaduse korral üks liiteseadis igast kasutatavast tüübist;2.1.2.2. laternaklaaside valmistamiseks kasutatud plastmaterjali katsetamiseks:2.1.2.2.1. kolmteist laternaklaasi (neliteist laternaklaasi punktis 1.7 nimetatud esilaternate puhul);2.1.2.2.2. kuus (kümme) klaasi kõnealustest laternaklaasidest võib asendada kuue (kümne), vähemalt 60 mm × 80 mm suuruse materjalinäidisega, mille välispind on lame või kumer ning mille keskel on vähemalt 15 mm × 15 mm suurune, põhiliselt lame ala (kõveruse raadiusega vähemalt 300 mm);2.1.2.2.3. iga selline laternaklaas või materjalinäidis peab olema saadud seeriatoodangu valmistamisel kasutatava meetodi kohaselt;2.1.2.2.4. peegeldi, millele saab laternaklaasid kinnitada tootja juhendi kohaselt;2.1.2.3. vajaduse korral esilaternate sees olevate gaaslahendusvalgusallikate ultraviolettkiirguse eest kaitsvast plastist valmistatud valgust kiirgavate osade ultraviolettkiirgusele vastupidavuse katsetamiseks:2.1.2.3.1. üks näidis igast esilaternas kasutatavast asjaomasest materjalist või üks kõnealuseid aineid sisaldava esilaterna näidis. Iga materjalinäidis peab välimuse ja pinnatöötluse (olemasolu korral) poolest olema selline, nagu kavatsetakse kasutada kinnitatavas esilaternas.2.1.2.3.2. Sisematerjalide vastupidavust valgusallika ultraviolettkiirgusele ei ole vaja katsetada juhul, kui kasutatakse vähese ultraviolettkiirgusega gaaslahendusvalgusallikaid, või juhul, kui võetakse meetmeid asjaomaste osade varjestamiseks ultraviolettkiirguse eest, näiteks kasutatakse klaasfiltreid.2.1.2.4. Laternaklaaside ja katete (olemasolu korral) juba katsetatud materjalide juures peab olema katseprotokoll, milles kirjeldatakse nende materjalide ja katete omadusi.2.2. Valgusallika tüübi direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõike 4 kohase osa EÜ tüübikinnitustaotluse esitab tootja.2.2.1. Teatise näidis on esitatud 2. liites.2.2.2. Tüübikatsetuste tegemise eest vastutavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada näidised järgmiselt:2.2.2.1. punktis 1.6 nimetatud hõõglambi tüüp: viis näidist iga taotletava värvuse kohta;2.2.2.2. punktis 1.8 nimetatud gaaslahendusvalgusallika tüüp: kolm näidist ja üks liiteseadise näidis;2.2.2.3. kinnitatud tüübist ainult kaubanime või kaubamärgi poolest erineva valgusallika tüübi puhul piisab:2.2.2.3.1. tootja avaldusest, mis tõendab esitatud tüübi (välja arvatud kaubanimi või mark) identsust juba kinnitatud tüübiga, mis on identifitseeritav vastava tüübikinnituskoodi abil, ning sama tootja toodetud;2.2.2.3.2. kahest näidisest, mis kannavad uut kaubanime või kaubamärki.3. MÄRGISTUSED3.1. Osa EÜ tüübikinnituseks esitatud seadmetel peab olema järgmine märgistus:3.1.1. esilaternate [1] puhul:3.1.1.1. laternaklaasidel tootja kaubanimi või kaubamärk;3.1.1.2. laternaklaasidel ja korpusel [2] piisava suurusega alad punktis 5 nimetatud tüübikinnitusmärgi jaoks; kõnealused alad märgitakse 1. liites nimetatud joonistele;3.1.1.3. esilaternate puhul, mis on projekteeritud vastama nii parem- kui vasakpoolse liikluse nõuetele, märgistatakse kaks optilise osa asendit sõidukil või kaks valgusallika asendit peegeldil; kõnealused märgised koosnevad trükitähtedest R/D parempoolse liikluse puhul ning L/G vasakpoolse liikluse puhul;3.1.1.4. kõigil punktis 1.7 nimetatud laternate valgusvihkude valgust kiirgavatel pindadel võib olla nullkese, nagu on esitatud VIII lisa punktis 2.1 mainitud dokumentide 6. lisas;3.1.2. hõõglampide puhul soklil või kolvil (viimasel juhul ei tohi märgistus kahjustada valgustusomadusi):3.1.2.1. tootja kaubanimi või kaubamärk; kui mitmele kaubanimele või kaubamärgile on antud sama tüübikinnituskood, siis on nendest üks või mitu piisav käesoleva nõude täitmiseks;3.1.2.2. nimipinge;3.1.2.3. asjaomase kategooria rahvusvaheline nimetus;3.1.2.4. nimivõimsus (reas esmane hõõgniit / teisene hõõgniit kahe hõõgniidiga lampides); seda ei pea eraldi märkima, kui see on osa asjaomase hõõglambikategooria rahvusvahelisest nimetusest;3.1.2.5. piisavalt suur ala tüübikinnitusmärgi jaoks, mis tuleb esitada 2. liites nimetatud joonistel;3.1.2.6. muid kui punktides 3.1.2.1-3.1.2.5 ning punktis 6 reguleeritavaid märgiseid võib kanda hõõglampidele tingimusel, et sellega ei halvendata valgustusomadusi;3.1.3. soklil olevate gaaslahendusvalgusallikate puhul:3.1.3.1. tootja kaubanimi või kaubamärk;3.1.3.2. asjaomase kategooria rahvusvaheline nimetus;3.1.3.3. nimivõimsus; seda ei pea eraldi märkima, kui see on osa asjaomase kategooria rahvusvahelisest nimetusest;3.1.3.4. piisavalt suur ala tüübikinnitusmärgi jaoks, mis tuleb esitada 2. liites nimetatud joonistel;3.1.3.5. soklile võib kanda muid kui punktide 3.1.3.1–3.1.3.4 ja punkti 6 alla kuuluvaid märgiseid;3.1.3.6. valgusallika tüübikinnitusel kasutatav liiteseadis märgistatakse tüübi- ja kaubanimemärgisega ning sellele märgitakse nimipinge ja -võimsus, nagu on märgitud asjaomase lambi teabelehel.4. OSA EÜ TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE4.1. Kui asjaomased nõuded on täidetud, siis antakse EÜ tüübikinnitus direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõike 3 ning vajaduse korral artikli 4 lõike 4 kohaselt.NB:Käesolev direktiiv ei takista liikmesriigil keelata käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatud esilaterna kombinatsiooni, mis on varustatud plastist laternaklaasiga ning mehaanilise esilaterna puhastusseadmega (klaasipuhastitega).4.2. EÜ tüübikinnitustunnistuse näidis:4.2.1. seoses punktis 2.1 nimetatud taotlustega on esitatud 3. liites;4.2.2. seoses punktis 2.2 nimetatud taotlustega on esitatud 4. liites.4.3. Igale kinnituse saanud esilaternale omistatakse kinnitusnumber vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ VII lisale. Sama liikmesriik ei või anda sama numbrit teisele esilaternale.4.4. Kui osa EÜ tüübikinnitust taotletakse esilaternast ja muudest laternatest koosnevale valgustus- ja valgussignaalseadme tüübile, siis võib seadmele anda ühise osa EÜ tüübikinnitusmärgi tingimusel, et esilatern vastab käesolevas direktiivis ettenähtud nõuetele ning iga latern muudest laternatest, mis on selle valgustus- ja valgussignaalseadme osa, millele taotletakse osa EÜ tüübikinnitust, vastab laterna suhtes kohaldatavas üksikdirektiivis ettenähtud nõuetele.4.5. Igale kinnitatud valgusallikale antakse kinnituskood. See koosneb tunnuskoodist, mis sisaldab kõige rohkem kahte 3. joonealuses märkuses [3] loetletud araabia numbrit ning suurtähti, millele eelneb ühekohaline järjenumber, mis näitab direktiivi 76/761/EMÜ asjakohase lisa uusima olulise tehnilise muudatuse järjenumbrit kuupäeval, mil EÜ tüübikinnitus anti. Käesolevas direktiivis on järjenumber- VII lisa jaoks 2,- IX lisa jaoks 0.Üks ja sama liikmesriik ei anna sama koodi teisele valgusallika tüübile.5. ESILATERNATE OSA EÜ TÜÜBIKINNITUSMÄRK5.1. Peale punktis 3.1 nimetatud märgistuse peab igal käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatud tüübile vastaval esilaternal olema osa EÜ tüübikinnitusmärk.5.2. Tüübikinnitusmärgil on:5.2.1. e-tähte ümbritsev ristkülik, millele järgneb tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldusnumber või eraldustähed:1  Saksamaa2  Prantsusmaa3  Itaalia4  Madalmaad5  Rootsi6  Belgia9  Hispaania11  Ühendkuningriik12  Austria13  Luksemburg17  Soome18  Taani21  Portugal23  KreekaIRL  Iirimaa;5.2.2. direktiivi 70/156/EMÜ VII lisa punktis 4 esitatud tüübikinnituse numbrile vastav baaskinnitusnumber, mis asub ristküliku lähedal ning mille ees on kaks numbrit tähistamaks EÜ tüübikinnituse andmise kuupäeval direktiivi 76/761/EMÜ asjakohases lisas tehtud viimase olulise tehnilist laadi muudatuse järjenumbrit. Käesolevas direktiivis on järjenumbrid:- II lisa jaoks 01,- III lisa jaoks 02,- IV lisa jaoks 04,- V lisa jaoks 02,- VI lisa jaoks 02,- VIII lisa jaoks 00;5.2.3. järgmised lisatähised:5.2.3.1. ainult vasakpoolses liikluses kasutatavate esilaternate puhul horisontaalne nool, mille teravik on suunatud näoga esilaterna poole seisva vaataja suhtes paremale, st liiklussuuna poole;5.2.3.2. esilaternate puhul, mis optilise osa või hõõglambi asjakohaselt reguleeritava asendi tõttu vastavad mõlema liiklussüsteemi nõuetele, horisontaalne nool teravikuga mõlemas otsas, mis näitavad vastavalt paremale ja vasakule;5.2.3.3. esilaternate puhul, mis vastavad ainult käesoleva direktiivi lähitulega seotud nõuetele, C-täht;5.2.3.4. esilaternate puhul, mis vastavad ainult käesoleva direktiivi kaugtulega seotud nõuetele, R-täht;5.2.3.5. esilaternate puhul, mis vastavad käesoleva direktiivi lähi- ja kaugtulega seotud nõuetele, tähed CR;5.2.3.6. millele eelneb/eelnevad täht/tähed:S  punktis 1.2 nimetatud esilaternate puhul,H  punktides 1.3 ja 1.4 nimetatud esilaternate puhul,HS  punktis 1.5 nimetatud esilaternate puhul,D  punktis 1.7 nimetatud esilaternate puhul;5.2.3.7. plastist laternaklaasiga varustatud esilaternate puhul kinnitatakse punktides 5.2.3.3–5.2.3.5 ettenähtud tähiste lähedale tähed PL;5.2.3.8. punktides 1.3, 1.4, 1.5 ja 1.7 nimetatud esilaternate puhul, mis vastavad käesoleva direktiivi kaugtulega seotud nõuetele, maksimaalse valgustugevuse tähis viitemärgi kujul, mis asetatakse e-tähte ümbritseva ristküliku lähedale; vastastikku ühendatud esilaternate puhul väljendatakse kaugtulede maksimaalset valgustugevust tervikuna eespool kirjeldatud viisil.Eespool nimetatud viitemärk on määratletud- IV ja V lisa punktis 2.1 viidatud dokumentide punktis 6.3.2.1.2,- VI lisa punktis 2.1 viidatud dokumentide punktis 8.3.2.1.2,- VIII lisa punktis 2.1 viidatud dokumentide punktis 6.3.2.2olenevalt vajadusest.5.2.3.9. Igal juhul peavad katsemenetluse ajal "X" lisa punkti 1.1.1.1 kohaselt kasutatud asjakohane töötamismoodus ning "X" lisa punkti 1.1.1.2 kohane lubatud pinge/pinged olema kantud tüübikinnitustunnistusele (3. liide).Vastavatel juhtudel märgistatakse seade järgmiselt:Käesolevas direktiivis ettenähtud nõuetele vastavate esilaternate puhul, mis on konstrueeritud nii, et lähitulelaterna hõõgniit ei sütti samaaegselt mis tahes muu valgustusseadme hõõgniidiga, millega see võib olla vastastikku ühendatud, märgitakse kaldjoon (/) tüübikinnitusmärgil oleva lähitulelaterna tähise taha.Punktides 1.1, 1.3 ja 1.4 nimetatud esilaternate puhul, mis vastavad käesoleva direktiivi X lisas ettenähtud nõuetele ainult juhul, kui nende toitepinge on 6 V või 12 V, märgitakse hõõglambipesa lähedale tähis, mis koosneb pealejoonistatud ristiga (X) numbrist 24."X" lisa tähendab:- käesoleva direktiivi II ja VIII lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 4. lisa,- käesoleva direktiivi III, IV ja V lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 5. lisa,- käesoleva direktiivi VI lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 6. lisaolenevalt vajadusest.5.3. Osa EÜ tüübikinnitusmärk tuleb laternale kanda selliselt, et see oleks kustutamatu ja selgesti loetav ka siis, kui latern on paigaldatud sõidukile.5.4. Tüübikinnitusmärgi järjestus.5.4.1. Sõltumatud laternad:Osa EÜ tüübikinnitusmärgi näidised on esitatud 5. liite joonisel 1.5.4.2. Grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad.5.4.2.1. Ühise osa EÜ tüübikinnitusnumbri väljastamise korral punkti 4.4 alusel esilaternast ja muudest laternatest koosnevale valgustus- ja valgussignaalseadme tüübile võib seadmele kinnitada ühise osa EÜ tüübikinnitusmärgi, millel on:5.4.2.1.1. e-tähte ümbritsev ristkülik, millele järgneb tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldusnumber või eraldustähed (vaata punkt 5.2.1);5.4.2.1.2. baaskinnitusnumber (vaata punkti 5.2.2 esimese lause esimene pool).5.4.2.2. Märgi asukoht grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate puhul ei ole oluline, kui:5.4.2.2.1. märk on nähtav pärast laternate sõidukile paigaldamist;5.4.2.2.2. ühtegi grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate valgust ülekandvat osa ei saa eemaldada, eemaldamata samaaegselt tüübikinnitusmärki.5.4.2.3. Iga laterna tunnusmärk vastavalt osa EÜ tüübikinnituse andmise aluseks olnud direktiivile koos järjenumbriga (vaata punkt 5.2.2) ning vajaduse korral nõuetekohane nool märgitakse kas:5.4.2.3.1. asjakohasele valgustavale pinnale või5.4.2.3.2. laternate grupile selliselt, et grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest iga latern oleks selgesti kindlaksmääratav.5.4.2.4. Kõnealuse märgi eri osade mõõtmed ei tohi olla väiksemad kui suurimad miinimummõõtmed, mis on üksikmärgistamiste puhul ette nähtud osa EÜ tüübikinnituse andmise aluseks olnud eri direktiivides.5.4.2.5. Muude laternatega grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laterna osa EÜ tüübikinnitusmärgi näidised on esitatud 5. liite joonisel 2.5.4.3. Laternate suhtes, mille klaase kasutatakse eri esilaternatüüpide puhul ning mis võivad olla muude laternatega vastastikku ühendatud või grupeeritud:5.4.3.1. kehtivad punktis 5.4.2 ettenähtud tingimused;5.4.3.2. peale selle võivad samade laternaklaaside kasutamise puhul nendel klaasidel olla erinevad tüübikinnitusmärgid, mis vastavad esilaterna või laternaseadmete eri tüüpidele tingimusel, et ka esilaterna klaasidega lahutamatult ühendatud korpusel on punktis 3.1.1.2 kirjeldatud ala ning tegelikule talitlusele vastavad tüübikinnitusmärgid;5.4.3.3. kui eri tüüpi esilaternatel on ühine korpus, siis võivad korpusel olla erinevad tüübikinnitusmärgid;5.4.3.4. esilaternaga vastastikku ühendatud laternate osa EÜ tüübikinnitusmärgi näidised on esitatud 5. liite joonisel 3.6. VALGUSALLIKATE OSA EÜ TÜÜBIKINNITUSMÄRK6.1. Peale punktides 3.1.2 või 3.1.3 nimetatud märgistuse peab igal käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatud tüübile vastaval valgusallikal olema osa EÜ tüübikinnitusmärk.6.2. Tüübikinnitusmärgil on:6.2.1. e-tähte ümbritsev ristkülik, millele järgneb tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldusnumber või eraldustähed:1  Saksamaa2  Prantsusmaa3  Itaalia4  Madalmaad5  Rootsi6  Belgia9  Hispaania11  Ühendkuningriik12  Austria13  Luksemburg17  Soome18  Taani21  Portugal23  KreekaIRL  Iirimaa;6.2.2. punktis 4.5 nimetatud kinnituskood ristküliku lähedal.6.3. Punktides 3.1.2, 3.1.3 ja 6.1 ettenähtud tähised ja märgid peavad olema selgesti loetavad ja kustutamatud.6.4. Valgusallika osa EÜ tüübikinnitusmärgi näidis on esitatud 5. liite joonisel 4.7. TÜÜBI JA TÜÜBIKINNITUSE MUUDATUSED7.1. Käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatud tüübi muutmisel kohaldatakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 5 sätteid.8. TOODANGU VASTAVUS8.1. Üldjuhul võetakse toodangu vastavust tagavad meetmed direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 10 ettenähtud korras.8.2. Eelkõige kuuluvad direktiivi 70/156/EMÜ X liite punkti 2.3.5 alusel tehtavate katsete hulka need, mis on ette nähtud:- II lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 3. ja 7. lisa punktis 3,- III lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 3. ja 6. lisa punktis 3,- IV lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 2. ja 6. lisa punktis 3,- V lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 5. ja 6. lisa punktis 3,- VI lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 5. ja 7. lisa punktis 3,- VII lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 6. ja 7. lisas,- VIII lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 8. lisas või- IX lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 6. ja 7. lisas olenevalt vajadusest,ning kriteeriumid, mille kohaselt tuleb valida näidised kasutamiseks direktiivi 70/156/EMÜ X lisa punktides 2.4.2 ja 2.4.3 mainitud katsetes, on ette nähtud:- II lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 8. lisas,- III lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 7. lisas,- IV lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 7. lisas,- V lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 7. lisas,- VI lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 8. lisas,- VII lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 8. ja 9. lisas,- VIII lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 9. lisas või- IX lisa punktis 2.1 nimetatud dokumentide 8. lisas olenevalt vajadusest.8.3. Tüübikinnitusasutuse poolt kinnitatud kontrollimiste tavapärane sagedus on kord kahe aasta jooksul.1. liide+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++2. liide+++++ TIFF +++++3. liide+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++4. liide+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++5. liideOSA EÜ TÜÜBIKINNITUSMÄRGI NÄIDISED+++++ TIFF +++++Joonis 1Sõltumatud laternadNäidis 1Osa EÜ tüübikinnitusmärgiga seade on esilatern, mis vastab II lisa (järjenumber 01) lähituledega seotud nõuetele ning on ette nähtud kasutamiseks ainult vasakpoolses liikluses; tüübikinnituse saanud Saksamaal (e1) ja kannab baaskinnitusnumbrit 1471.+++++ TIFF +++++Näidis 2Osa EÜ tüübikinnitusmärgiga seade on esilatern, mis vastab II lisa (järjenumber 01) lähi- ja kaugtuledega seotud nõuetele ning on laterna optilise osa reguleeritava asendi tõttu ette nähtud kasutamiseks mõlemas liiklussüsteemis; esilatern on tüübikinnituse saanud Saksamaal (e1) ning kannab baaskinnitusnumbrit 1471.+++++ TIFF +++++Näidis 3Osa EÜ tüübikinnitusmärgiga seade on lamplatern, mis vastab III lisa (järjenumber 02) lähi- ja kaugtuledega seotud nõuetele, on ette nähtud kasutamiseks ainult parempoolses liikluses; tüübikinnituse saanud Saksamaal (e1) ning kannab baaskinnitusnumbrit 1471.+++++ TIFF +++++Näidis 4Osa EÜ tüübikinnitusmärgiga seade on plastist laternaklaasidega esilatern, mis vastab IV lisa (järjenumber 04) kaugtuledega seotud nõuetele ning on ette nähtud kasutamiseks ainult parempoolses liikluses; tüübikinnituse saanud Saksamaal (e1) ja kannab baaskinnitusnumbrit 1471. Number 30 näitab, et kaugtule maksimaalne valgustugevus on vahemikus 86250–101250 cd.+++++ TIFF +++++Näidis 5Osa EÜ tüübikinnitusmärgiga seade on esilatern, mis vastab V lisa (järjenumber 02) lähi- ja kaugtuledega seotud nõuetele, on ette nähtud kasutamiseks ainult vasakpoolses liikluses, on tüübikinnituse saanud Saksamaal (e1) ja kannab baaskinnitusnumbrit 1471. Lähitulelaterna hõõgniit ei sütti samaaegselt kaugtulelaterna hõõgniidiga või mis tahes muu esilaternaga, millega see võib olla vastastikku ühendatud. Numbri 30 tähendust vaata näidises 4.+++++ TIFF +++++Näidis 6Osa EÜ tüübikinnitusmärgiga seade on plastist laternaklaasidega halogeen-lamplatern, mis vastab VI lisa (järjenumber 02) kaugtuledega seotud nõuetele ning on ette nähtud kasutamiseks ainult parempoolses liikluses, on tüübikinnituse saanud Saksamaal (e1) ja kannab baaskinnitusnumbrit 1471. Numbri 30 tähendust vaata näidises 4.+++++ TIFF +++++Näidis 7Osa EÜ tüübikinnitusmärgiga seade on plastist laternaklaasidega esilatern, mis vastab lähituledele VIII lisas (järjenumber 00) esitatud nõuetele ning on ette nähtud kasutamiseks mõlemas liiklussüsteemis, on tüübikinnituse saanud Saksamaal (e1) ja kannab baaskinnitusnumbrit 1471. Esilatern on kombineeritud või grupeeritud või vastastikku ühendatud kaugtulelaternaga, mis vastab IV lisas ettenähtud nõuetele (järjenumber 04). Lähituli ei sütti samaaegselt kaugtulega. Numbri 30 tähendust vaata näidises 4.+++++ TIFF +++++Joonis 2Lihtsustatud märgistamine grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate puhul, kui vähemalt kaks laternat moodustavad ühe ja sama koosti osa(Vertikaal- ja horisontaaljooned esitavad skemaatiliselt valgussignaalseadme kuju. Need ei ole tüübikinnitusmärgi osad)NÄIDIS A+++++ TIFF +++++NÄIDIS B+++++ TIFF +++++NÄIDIS C+++++ TIFF +++++NÄIDIS DMärkus:Näidised A, B, C ja D on kolm tüübikinnitusmärgi näidet, mis kujutavad nelja võimalikku märgistamisviisi valgustus- ja valgussignaalseadme puhul, milles kaks või mitu laternat moodustavad ühe ja sama grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate üksuse osa. Kõnealuste tüübikinnitusmärkide kohaselt on seade saanud tüübikinnituse Saksamaal (e1) ning kannab baaskinnitusnumbrit 7120 ning selle koosseisus on:eesmine ääretulelatern (A) kasutamiseks vasakpoolses liikluses, mis on tüübikinnituse saanud direktiivi 76/758/EMÜ II lisa kohaselt, järjenumber 02;esilatern (HCR) lähitulega kasutamiseks parem- ja vasakpoolses liikluses ning kaugtulega, mille maksimaalne valgustugevus on vahemikus 86250–101250 cd (tähistab number 30), mis on varustatud plastist (PL) laternaklaasiga ning tüübikinnituse saanud direktiivi 76/761/EMÜ V lisa kohaselt, järjekorranumber 02;eesmine udutulelatern (B), mis on varustatud plastist (PL) laternaklaasiga ning tüübikinnituse saanud direktiivi 76/762/EMÜ kohaselt, järjekorranumber 02;1a kategooria esisuunatulelatern, mis on tüübikinnituse saanud direktiivi 76/759/EMÜ kohaselt, järjekorranumber 01.+++++ TIFF +++++Joonis 3Esilaternaga vastastikku ühendatud või grupeeritud laternNäidis 1Näidises esitatakse selliste laternaklaaside märgistus, mis on mõeldud kasutamiseks eri tüüpi esilaternate puhul, nimelt:kas:esilaterna puhul, mille lähituli on ette nähtud kasutamiseks mõlemas liiklussüsteemis ning mille kaugtule maksimaalne valgustugevus on vahemikus 52500–67500 cd (tähistab number 20), mis on tüübikinnituse saanud Saksamaal (e1) ning kannab baaskinnitusnumbrit 7120 direktiivi 76/761/EMÜ IV lisa kohaselt, järjenumber 04, ning mis on vastastikku ühendatud eesmise ääretulelaternaga, tüübikinnituse saanud direktiivi 76/758/EMÜ II lisa kohaselt, järjenumber 02,või:esilaterna puhul gaaslahenduslähitulega ja kaugtulega, mille maksimaalne valgustugevus on vahemikus 86250–101250 cd (tähistab number 30) ning mis on ette nähtud kasutamiseks mõlemas liiklussüsteemis; tüübikinnituse saanud Saksamaal (e1) ning kannab baaskinnitusnumbrit 7122 direktiivi 76/761/EMÜ VIII lisa kohaselt, järjenumber 00, ning mis on vastastikku ühendatud sama eesmise ääretulelaternaga nagu eespool nimetatu,või:ühega eespool mainitud esilaternatest, mis on tüübikinnituse saanud üksiklaternana.Esilaterna korpusel tohib olla ainult üks kehtiv tüübikinnitusnumber, näiteks:+++++ TIFF +++++või+++++ TIFF +++++või+++++ TIFF +++++või+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Näidis 2Näidis vastab plastist laternaklaaside märgistusele, mida kasutatakse kahest esilaternast koosneva koosti puhul, mis on tüübikinnituse saanud Saksamaal (e1) ning kannab baaskinnitusnumbrit 1151 ning koosneb:- esilaternast, mis kiirgab halogeenlähituld, on ette nähtud kasutamiseks mõlemas liiklussüsteemis ning mille halogeenkaugtule maksimaalse valgustugevus on vahemikus x–y cd ning mis vastab direktiivi 76/761/EMÜ IV lisas ettenähtud nõuetele, järjenumber 04, ja- esilaternast, mis kiirgab gaaslahenduskaugtuld, mille maksimaalne valgustugevus on vahemikus x–z cd, mis vastab direktiivi 76/761/EMÜ VIII lisas ettenähtud nõuetele, järjenumber 00, kusjuures kaugtulede maksimaalne valgustugevus kokku on vahemikus 86250–101250 cd, nagu näitab number 30.+++++ TIFF +++++Joonis 4ValgusallikadValgusallikale kinnitatud tüübikinnitusmärk näitab, et valgusallikas on tüübikinnituse saanud Saksamaal (e1) ning selle kinnituskood on 2A1. Esimene täht näitab, et valgusallikas vastab VII lisa hõõglampidega seotud nõuetele.II LISAREGULEERIMISALA JA TEHNILISED NÕUDED1. REGULEERIMISALAKäesolevat lisa kohaldatakse mootorsõidukite esilaternate suhtes, mis kiirgavad asümmeetrilist lähituld või kaugtuld või mõlemat, mis on varustatud R2-ja/või HS1-kategooria hõõglampidega.2. TEHNILISED NÕUDED2.1. Tehnilised nõuded vastavad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 1 punktides 1 ja 5-8 ning 3., 4. ja 6.–8. lisas ettenähtud tehnilistele nõuetele. Eeskiri koosneb järgmistest konsolideeritud dokumentidest:- 01-seeria muudatused, kaasa arvatud 01-seeria muudatuste 1.–3. täiendus, [1]- 01-seeria muudatuste 4. täiendus, [2]- 01-seeria muudatuste 5. täiendus, kaasa arvatud 01-seeria muudatuste 3. täienduse parandused ja eeskirja nr 1 4. muudatuse parandused, [3]- 01-seeria muudatuste 6. täiendus, [4]- 01-seeria muudatuste 7. täiendus, [5]kuid:2.1.1. viidet eeskirjale nr 37 tuleb mõista viitena käesoleva direktiivi VII lisale.2.1.2. Punktis 6.5 tuleb väljendit "punkt 2.1" mõista väljendina "käesoleva direktiivi I lisa 1. liite punkt 1.4.2.3".2.1.3. 3. lisa punktis 2.5 tuleb väljendit "käesoleva eeskirja punkt 9.1" mõista väljendina "direktiivi 70/156/EMÜ X lisa punkt 2.1".2.1.4. 7. lisa punktis 1.1 ja 1. liite tabeli A pealkirjas tuleb väljendit "käesoleva eeskirja punkt 2.2.4" mõista väljendina "käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.1.2.2".2.1.5. 7. lisa punktis 1.2 ja 1. liite tabeli B pealkirjas tuleb väljendit "käesoleva eeskirja punkt 2.2.3" mõista väljendina "käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.1.2.1".2.1.6. 7. lisa punktis 2.4.2 tuleb väljendit "eespool esitatud punkt 2.2.4" mõista väljendina "käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.1.2.2.2".2.1.7. 8. lisa punktides 2.3 ja 3.3 tuleb väljendit "punkt 10" mõista väljendina "direktiivi 70/156/EMÜ artikkel 11".2.1.8. Käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatakse ainult valget värvust kiirgavad esilaternad.III LISAREGULEERIMISALA JA TEHNILISED NÕUDED1. REGULEERIMISALAKäesolevat lisa kohaldatakse mootorsõidukite lamplaternate suhtes, mis kiirgavad asümmeetrilist lähituld või kaugtuld või mõlemat.2. TEHNILISED NÕUDED2.1. Tehnilised nõuded vastavad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 5 punktides 2, 6– 8 ja 11 ning 3., 4. (viitedokumendi lk 32-39) [1] ja 5.–7. lisas ettenähtud tehnilistele nõuetele. Eeskiri koosneb järgmistest konsolideeritud dokumentidest:- 01-seeria ja 02-seeria muudatused, kaasa arvatud 02-seeria muudatuste 1. ja 2. täiendus, [2]- eeskirja nr 5 3. muudatuse 1. parandus, [3]- 02-seeria muudatuste 3. täiendus, [4]- 02-seeria muudatuste 4. täiendus, [5]kuid:2.1.1. 3. lisa punktis 2.5 tuleb väljendit "käesoleva eeskirja punkt 12.1" mõista väljendina "direktiivi 70/156/EMÜ X lisa punkt 2.1".2.1.2. 6. lisa punktis 1.1 ja 1. liite tabeli A pealkirjas tuleb väljendit "käesoleva eeskirja punkt 3.2.4" mõista väljendina "käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.1.2.2".2.1.3. 6. lisa punktis 1.2 ja 1. liite tabeli B pealkirjas tuleb väljendit "käesoleva eeskirja punkt 3.2.3" mõista väljendina "käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.1.2.1".2.1.4. 6. lisa punktis 2.4.2 tuleb väljendit "punkt 2.2.4" mõista väljendina "käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.1.2.2.2".2.1.5. 7. lisa punktides 2.3 ja 3.3 tuleb väljendit "punkt 13" mõista väljendina "direktiivi 70/156/EMÜ artikkel 11".2.1.6. Käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatakse ainult valget värvust kiirgavad esilaternad.IV LISAREGULEERIMISALA JA TEHNILISED NÕUDED1. REGULEERIMISALAKäesolevat lisa kohaldatakse mootorsõidukite esilaternate suhtes, mis kiirgavad asümmeetrilist lähituld või kaugtuld või mõlemat, mis on varustatud H1-, H2-, H3-, HB3-, HB4-, H7- ja/või H8-kategooria halogeenlampidega.2. TEHNILISED NÕUDED2.1. Tehnilised nõuded vastavad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 8 punktis 1, 5, 6, 8 ja 9 ning 2. lisas ja 4.–7. lisas ettenähtud tehnilistele nõuetele. Eeskiri koosneb järgmistest konsolideeritud dokumentidest:- 01-seeria kuni 04-seeria muudatused, kaasa arvatud 04-seeria muudatuste 1.–4. täiendus, [1]- 04-seeria muudatuste 5. täiendus, [2]- 04-seeria muudatuste 4. täienduse 1. parandus, [3]- eeskirja nr 8 3. muudatuse 2. parandus, [4]- 04-seeria muudatuste 6. täiendus, [5]- 04-seeria muudatuste 7. täiendus, [6]- 04-seeria muudatuste 8. täiendus, [7]- 04-seeria muudatuste 9. täiendus, [8]- 04-seeria muudatuste 10. täiendus, [9]kuid:2.1.1. Viidet eeskirjale nr 37 tuleb mõista viitena käesoleva direktiivi VII lisale.2.1.2. Punktis 6.3.2.1.2 tuleb väljendit "punkt 4.2.2.7" mõista väljendina "käesoleva direktiivi I lisa punkt 5.2.3.8".2.1.3. Punktis 6.4 tuleb väljendit "punkt 2.1.3" mõista väljendina "käesoleva direktiivi I lisa 1. liite punkt 1.4.2.3".2.1.4. 2. lisa punktis 2.5 tuleb väljendit "käesoleva eeskirja punkt 12.1" mõista väljendina "direktiivi 70/156/EMÜ X lisa punkt 2.1".2.1.5. 6. lisa punktis 1.1 ja 1. liite tabeli A pealkirjas tuleb väljendit "käesoleva eeskirja punkt 2.2.4" mõista väljendina "käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.1.2.2".2.1.6. 6. lisa punktis 1.2 ja 1. liite tabeli B pealkirjas tuleb väljendit "käesoleva eeskirja punkt 2.2.3" mõista väljendina "käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.1.2.1".2.1.7. 6. lisa punktis 2.4.2 tuleb väljendit "punkt 2.2.4" mõista väljendina "käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.1.2.2.2".2.1.8. 7. lisa punktides 2.3 ja 3.3 tuleb väljendit "punkt 13" mõista väljendina "direktiivi 70/156/EMÜ artikkel 11".2.1.9. Käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatakse ainult valget värvust kiirgavad esilaternad.V LISAREGULEERIMISALA JA TEHNILISED NÕUDED1. REGULEERIMISALAKäesolevat lisa kohaldatakse mootorsõidukite esilaternate suhtes, mis kiirgavad asümmeetrilist lähituld või kaugtuld või mõlemat, mis on varustatud H4 – kategooria halogeenlampidega.2. TEHNILISED NÕUDED2.1. Tehnilised nõuded vastavad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 20 punktides 1, 5, 6, 8 ja 9 ning 3.–7. lisas ettenähtud tehnilistele nõuetele. Eeskiri koosneb järgmistest konsolideeritud dokumentidest:- 01-seeria ja 02-seeria muudatused, kaasa arvatud 02-seeria muudatuste 1.–3. täiendus, [1]- 02-seeria muudatuste 4. täiendus, [2]- 02-seeria muudatuste 5. täiendus, kaasa arvatud 02-seeria muudatuste 3. täienduse parandused ja eeskirja nr 20 2. muudatuse parandused, [3]- 02-seeria muudatuste 4. täiendus, [4]kuid:2.1.1. Viidet eeskirjale nr 37 tuleb mõista viitena käesoleva direktiivi VII lisale.2.1.2. Punktis 6.3.2.1.2 tuleb väljendit "punkt 4.2.2.7" mõista väljendina "käesoleva direktiivi I lisa punkt 5.2.3.8".2.1.3. Punktis 6.4 tuleb väljendit "punkt 2.1.3" mõista väljendina "käesoleva direktiivi I lisa 1. liite punkt 1.4.2.3".2.1.4. 5. lisa punktis 2.5 tuleb väljendit "käesoleva eeskirja punkt 12.1" mõista väljendina "direktiivi 70/156/EMÜ X lisa punkt 2.1".2.1.5. 6. lisa punktis 1.1 ja 1. liite tabeli A pealkirjas tuleb väljendit "käesoleva eeskirja punkt 2.2.4" mõista väljendina "käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.1.2.2".2.1.6. 6. lisa punktis 1.2 ja 1. liite tabeli B pealkirjas tuleb väljendit "käesoleva eeskirja punkt 2.2.3" mõista väljendina "käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.1.2.1".2.1.7. 6. lisa punktis 2.4.2 tuleb väljendit "punkt 2.2.4.1.1" mõista väljendina "käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.1.2.2.2".2.1.8. 7. lisa punktides 2.3 ja 3.3 tuleb väljendit "punkt 13" mõista väljendina "direktiivi 70/156/EMÜ artikkel 11".2.1.9. Käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatakse ainult valget värvust kiirgavad esilaternad.VI LISAREGULEERIMISALA JA TEHNILISED NÕUDED1. REGULEERIMISALAKäesolevat lisa kohaldatakse mootorsõidukite halogeen-lamplaternate suhtes, mis kiirgavad asümmeetrilist lähituld või kaugtuld või mõlemat.2. TEHNILISED NÕUDED2.1. Tehnilised nõuded vastavad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 31 punktides 2, 6– 8 ja 10 ning 3.–8. lisas ettenähtud tehnilistele nõuetele. Eeskiri koosneb järgmistest konsolideeritud dokumentidest:- 01-seeria ja 02-seeria muudatused, kaasa arvatud 02-seeria muudatuste 1. ja 2. täiendus, [1]- eeskirja nr 31 1. muudatuse 1. parandus, [2]- 02-seeria muudatuste 3. täiendus, [3]- 02-seeria muudatuste 3. täiendus, [4]kuid:2.1.1. Punktis 8.3.2.1.2 tuleb väljendit "punkt 5.2.2.5" mõista väljendina "käesoleva direktiivi I lisa punkt 5.2.3.8".2.1.2. 5. lisa punktis 2.5 tuleb väljendit "käesoleva eeskirja punkt 11.1" mõista väljendina "direktiivi 70/156/EMÜ X lisa punkt 2.1".2.1.3. 7. lisa punktis 1.1 ja 1. liite tabeli A pealkirjas tuleb väljendit "käesoleva eeskirja punkt 3.2.4" mõista väljendina "käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.1.2.2".2.1.4. 7. lisa punktis 1.2 ja 1. liite tabeli B pealkirjas tuleb väljendit "käesoleva eeskirja punkt 3.2.3" mõista väljendina "käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.1.2.1".2.1.5. 7. lisa punktis 2.4.2 tuleb väljendit "punkt 3.2.4.1.1" mõista väljendina "käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.1.2.2.2".2.1.6. 8. lisa punktides 2.3 ja 3.3 tuleb väljendit "punkt 12" mõista väljendina "direktiivi 70/156/EMÜ artikkel 11".2.1.7. Käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatakse ainult valget värvust kiirgavad esilaternad.VII LISAREGULEERIMISALA JA TEHNILISED NÕUDED1. REGULEERIMISALAKäesolevat lisa kohaldatakse mootorsõidukite ja nende haagiste hõõglampide suhtes, mida kasutatakse kinnitatud laternate üksustes.2. TEHNILISED NÕUDED2.1. Tehnilised nõuded vastavad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 37 punktides 2.1 ja 3 ning 1. ja 4.–9. lisas ettenähtud tehnilistele nõuetele. Eeskiri koosneb järgmistest konsolideeritud dokumentidest:- 02-seeria ja 03-seeria muudatused, kaasa arvatud 03-seeria muudatuste 2. parandus 1.–9. täiendus, [1]- 2. muudatuse 1. parandus, [2]- 03-seeria muudatuste 10.–12. täiendus, [3]- 03-seeria muudatuste 13. täiendus, [4]- 03-seeria muudatuste 14. täiendus, [5]- 03-seeria muudatuste 15. täiendus, [6]kuid:2.1.1. 6. lisa punktis 2.5 tuleb väljendit "käesoleva eeskirja punkt 4.1" mõista väljendina "direktiivi 70/156/EMÜ X lisa punkt 2.1".VIII LISAREGULEERIMISALA JA TEHNILISED NÕUDED1. REGULEERIMISALAKäesolevat lisa kohaldatakse mootorsõidukite gaaslahendusvalgusallikatega varustatud esilaternate suhtes.2. TEHNILISED NÕUDED2.1. Tehnilised nõuded vastavad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 98 punktides 1, 5, 6 ja 7 ning 3.–9. lisas ettenähtud tehnilistele nõuetele. Eeskiri koosneb järgmistest konsolideeritud dokumentidest:- eeskiri algkujul (00), [1]- eeskirja nr 98 1. täiendus, [2]kuid:2.1.1. Viidet eeskirjale nr 99 tuleb mõista viitena käesoleva direktiivi IX lisale.2.1.2. Punktis 1.5 tuleb mõistet "eeskiri nr 48" mõista mõistena "direktiiv 76/756/EMÜ".2.1.3. Punktis 6.3.2.2 tuleb väljendit "punkt 4.2.2.7" mõista väljendina "käesoleva direktiivi I lisa punkt 5.2.3.8".2.1.4. Punktis 6.5 tuleb väljendit "punkt 2.1.4" mõista väljendina "käesoleva direktiivi I lisa 1. liite punkt 1.4.2.3".2.1.5. 5. lisa punktis 1.1 ja 1. liite tabeli A pealkirjas tuleb väljendit "käesoleva eeskirja punkt 2.2.4" mõista väljendina "käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.1.2.2".2.1.6. 5. lisa punktis 1.2 ja 1. liite tabeli B pealkirjas tuleb väljendit "käesoleva eeskirja punkt 2.2.3" mõista väljendina "käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.1.2.1".2.1.7. 5. lisa punktis 2.4.2 tuleb väljendit "punkt 2.2.4" mõista väljendina "käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.1.2.2.2".2.1.8. 8. lisa punktis 2.5 tuleb väljendit "käesoleva eeskirja punkt 9.1" mõista väljendina "direktiivi 70/156/EMÜ X lisa punkt 2.1".2.1.9. 9. lisa punktides 2.3 ja 3.3 tuleb väljendit "punkt 10" mõista väljendina "direktiivi 70/156/EMÜ artikkel 11".2.1.10. Käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatakse ainult valget värvust kiirgavad esilaternad.IX LISAREGULEERIMISALA JA TEHNILISED NÕUDED1. REGULEERIMISALAKäesolevat lisa kohaldatakse mootorsõidukite kinnitatud gaaslahenduslamplaternates kasutatavate gaaslahendusvalgusallikate suhtes.2. TEHNILISED NÕUDED2.1. Tehnilised nõuded vastavad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 99 punktides 2.1 ja 3 ning 1. ja 4.–8. lisas ettenähtud tehnilistele nõuetele. Eeskiri koosneb järgmistest konsolideeritud dokumentidest:- eeskiri algkujul (00) [1],- eeskirja nr 99 1. täiendus, [2]kuid:2.1.1. Punktides 3.2.1 ja 3.4.2 ning 4. lisa punktis 2 tuleb väljendit "punkt 2.2.2.4" mõista väljendina "käesoleva direktiivi I lisa punkt 2.2.2.2".2.1.2. 6. lisa punktis 2.5 tuleb väljendit "käesoleva eeskirja punkt 4.1" mõista väljendina "direktiivi 70/156/EMÜ X lisa punkt 2.1"."[1] Ühepoolse liikluse (parem- või vasakpoolse liikluse) nõuetele vastavalt projekteeritud esilaternate puhul soovitatakse esiklaasile kustutamatult märkida ala piirjooned, mida võib varjata, et mitte tekitada kasutajatele ebamugavusi vastupidise liiklussüsteemiga riigis, ning esitada asjakohane selgitus sõiduki tehnohoolduse juhendis. Sellist märkimist ei ole siiski vaja juhul, kui ala on disainilahenduses selgesti eristatav.[2] Kui klaasi ei saa esilaterna korpusest eraldada, siis piisab klaasil olevast märgistamisalast.[3] 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9A B C D E F G H J K L M N P R S T U V W X Y Z.[1] [2] [3] [4] TRANS/WP.29/489.[5] TRANS/WP.29/535.[1] [2] [3] [4] TRANS/WP.29/491.[5] TRANS/WP.29/567.[1] [2] [3] [4] [5] TRANS/WP.29/492.[6] TRANS/WP.29/520.[7] TRANS/WP.29/538.[8] TRANS/WP.29/585.[9] TRANS/WP.29/632.[1] [2] [3] [4] TRANS/WP.29/541.[1] [2] [3] TRANS/WP.29/497.[4] TRANS/WP.29/569.[1] [2] [3] [4] TRANS/WP.29/498.[5] TRANS/WP.29/523.[6] TRANS/WP.29/586.[1] [2] TRANS/WP.29/553.[1] [2] TRANS/WP.29/587.--------------------------------------------------