title: Komisjoni direktiiv 98/68/EÜ, 10. september 1998, millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 95/53/EÜ artikli 9 lõikes 1 ettenähtud dokumendivorm ja teatavad söötade kolmandatest riikidest ühendusse toomise kontrolli nõudedEMPs kohaldatav tekst

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31998L0068

Euroopa Liidu Teataja L 261 , 24/09/1998 Lk 0032 - 0038

		Komisjoni direktiiv 98/68/EÜ,10. september 1998,millega kehtestatakse nõukogu direktiivi 95/53/EÜ artikli 9 lõikes 1 ettenähtud dokumendivorm ja teatavad söötade kolmandatest riikidest ühendusse toomise kontrolli nõuded(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 25. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/53/EÜ, milles määratakse kindlaks loomasöötade ametlikku kontrollimist reguleerivad põhimõtted, [1] eeskätt selle artikli 9 lõiget 2,ning arvestades, et:kui ühenduse tolliterritooriumile toodud tooteid ei lubata vabasse ringlusse kontrollimisi tegeva liikmesriigi territooriumil, peab pädev asutus esitama asjaomasele isikule dokumendi, milles on märgitud läbiviidud kontrollimise viis ja tulemus;tuleb kehtestada sellise dokumendi koostamise ja esitamise nõuded;mainitud dokument tuleb kavandada nii, et edaspidi oleks võimalik selles sisalduvat informatsiooni üle kanda elektrooniliselt;selline ühtlustatud lähenemisviis võimaldab koostada dokumenti ainult ühes ühenduse ametlikus keeles;selle tagamiseks, et kontrollmenetlusest kõrvale ei hoidutaks, tuleb tolliasutuste ja pädevate asutuste vahel sisse seada tihe koostöö söötade alal;käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise söödakomitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Direktiivi 95/53/EÜ artikli 9 lõikes 1 mainitud dokument koostatakse A lisas ettenähtud vormi kohaselt. Dokument tuleb koostada ühel lehel.2. A lisas ettenähtud vormi kohane dokument koostatakse vastavalt B lisa nõuetele.3. A lisas ettenähtud vormi kohane dokument tuleb koostada ühes ühenduse ametlikus keeles, mis on vastuvõetav pädevale asutusele selles riigis, mille kaudu kolmandatest riikidest pärit tooted on ühenduse tolliterritooriumile saabunud.Vajaduse korral võib sihtliikmesriigi pädev asutus nõuda artikli 2 lõikes 1 mainitud asjaomaselt isikult, et A lisas ettenähtud vormi kohane ja vastavalt B lisa nõuetele täidetud dokument tõlgitaks ühte selle liikmesriigi ametlikku keelde. Tõlge peab kõigis üksikasjades vastama kõnesolevale dokumendile.4. Kui volitamata isik muudab või kustutab midagi A lisas ettenähtud vormi kohases dokumendis, on kõnesolev dokument kehtetu.Artikkel 21. Saabumiskoha pädev asutus peab asjassepuutuvatele isikutele esitama A lisas ettenähtud vormi kohase dokumendi direktiivi 95/53/EÜ artikli 9 lõikes 1 märgitud juhtudel ehk täpsemalt:a) kui tooted pärinevad vahetult mõnest kolmandast riigist ning on mõeldud vabasse ringlusse lubamiseks mõnes liikmesriigis, mis ei ole direktiivi 95/53/EÜ artiklis 5 või (kui see on asjakohane) artiklis 7 mainitud kontrollimist läbiviinud liikmesriik;b) ühenduse toodete väljaviimisel vabatsoonist, vabalaost või tollilaost, kui need tooted kavatsetakse vabasse ringlusse lubada liikmesriigis, mis ei ole see liikmesriik, kus asub mainitud vabatsoon, vabaladu või tolliladu.2. Kui kaubapartii on jagatud mitmesse ossa, tuleb A lisas ettenähtud vormi kohane dokument esitada koos iga osaga.3. A lisas ettenähtud vormi kohast ja vastavalt B lisa nõuetele täidetud dokumenti hoitakse koos asjakohase kaubapartiiga selle ühenduses vabasse ringlusse lubamiseni ning see dokument esitatakse koos laboratoorsete analüüside tulemuste koopiaga (kui need tulemused on olemas) pädevale asutusele selles liikmesriigis, mille territooriumil tooted vabasse ringlusse lubatakse.4. Liikmesriigid tagavad, et tolliasutused ei luba ühenduse tolliterritooriumil vabasse ringlusse tooteid, kui neile ei ole nii A lisas ettenähtud vormi kohase ja vastavalt B lisa nõuetele täidetud dokumendi kui ka võimaliku pädevate asutuste poolt tehtud täiendava kontrollimise põhjal tõendatud, et kõnesolevate toodete kontrollimine on läbi viidud kooskõlas direktiivi 95/53/EÜ artiklitega 5 ja 7, ning selle tulemus rahuldab liikmesriiki, kus need tooted kavatsetakse vabasse ringlusse lubada.5. Pädev asutus liikmesriigis, mille territooriumil tooted ühenduse tolliterritooriumil vabasse ringlusse lubatakse, säilitab A lisas ettenähtud vormi kohast dokumenti ja laboratoorsete analüüside tulemuste koopiat (kui need tulemused on olemas) vähemalt 18 kuud.Artikkel 31. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad 31. märtsiks 1999 käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 1. aprillist 1999.Nendesse sätetesse või nende sätete ametliku avaldamise korral nende juurde lisatakse viide käesolevale direktiivile. Viitamise üksikasjad näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid saadavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavates küsimustes vastuvõetud siseriiklike seaduste peamised tekstid.Artikkel 4Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 10. september 1998Komisjoni nimelkomisjoni liigeFranz Fischler[1] EÜT L 265, 8.11.1995, lk 17.--------------------------------------------------A LISADOKUMENT KOLMANDATEST RIIKIDEST EUROOPA ÜHENDUSSE TOODUD LOOMASÖÖTADES KASUTATAVATE TOODETE KONTROLLIMISE KOHTA+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------B LISAÜKSIKASJALIKUD NÕUDED A LISAS ETTENÄHTUD VORMI KOHASE DOKUMENDI TÄITMISEKSA. Informatsioon esitatud kaubapartii kohta1. Saatja/eksportijaMärgitakse asjaomase isiku või firma täielik nimi ja aadress.2. SeerianumberMärgitakse pädeva asutuse poolt dokumendile antud jooksev number.3. SaajaMärgitakse selle isiku või firma täielik nimi ja aadress, kellele kaup saadetakse.4. TollidokumentMärgitakse tollidokumendi number.5. SaatedokumentMärgitakse viide kaubapartii saatedokumendile.5.1. Sobivasse lahtrisse märgitakse rist. Kui direktiivi 96/25/EÜ artiklis 6 mainitud laboratoorsete analüüside proovid on võetud, märgitakse rist lahtrisse 1. jah.6. Deklaratsiooni esitaja/esindajaMärgitakse asjaomase isiku või firma täielik nimi ja aadress. Kui deklaratsiooni esitaja ning eksportija/saatja on üks ja seesama isik, lisatakse sõna "saatja" või "eksportija".7. PäritoluMärgitakse selle ettevõtte või koha nimi ja aadress, kust kaup on pärit.7.1. Märgitakse ettevõtte tunnustamise või registreerimise number (vajaduse korral).8. Kauba liikRist märgitakse sobivasse lahtrisse:8.1. – söödalisandid/eelsegud8.2. – sööda põhikomponendid8.3. – segasöödad8.4. – direktiivis 82/471/EMÜ märgitud tooted8.5. – eritoitmiseks mõeldud söödad8.6. – muud tooted, nimelt:9. CN-koodMärgitakse CN-kood.10. Pakkide arvMärgitakse pakkide arv või pakendamata kaupade puhul sõna "pakendamata".11. Brutomass (kg)Märgitakse brutomass kilogrammides.12. Netomass (kg)Märgitakse netomass kilogrammides.B. Kontrollimine13. Direktiivi 95/53/EÜ artiklis 5 mainitud kontrollimised13.1. Märgitakse rist.13.2. Sobivasse lahtrisse märgitakse rist.14. Direktiivi 95/53/EÜ artiklis 7 mainitud kontrollimised14.1. Sobivasse lahtrisse märgitakse rist.14.2. Sobivasse lahtrisse märgitakse rist. Kui laboratoorsed analüüsid on lõpetatud ja nende tulemused on olemas, märgitakse rist lahtrisse 1. jah. Lisatakse laboratoorsete analüüside tulemuste tõestatud koopiad ja märgitakse nõuetekohane analüüsimeetod ning viide asjakohasele direktiivile, millega on kehtestatud ühenduse analüüsimeetodid söötade ametlikuks kontrollimiseks või piiritletud asjakohane meetod.14.3. Sobivasse lahtrisse märgitakse rist. Kui proovid laboratoorsete analüüside tegemiseks on võetud, kuid analüüsi tulemusi veel ei ole, märgitakse rist lahtrisse 1. jah. Märgitakse ka nõuetekohane analüüsimeetod ning viide asjakohasele direktiivile, millega on kehtestatud ühenduse analüüsimeetodid söötade ametlikuks kontrollimiseks või piiritletud asjakohane meetod.C. Kinnitamine15. Toodete ühenduse tolliterritooriumile toomise koha pädeva asutuse täielikud tunnusandmed ja selle asutuse ametlik pitser.Märgitakse pädeva asutuse ametlik nimi toodete ühenduse tolliterritooriumile toomise kohas ja pannakse selle asutuse ametlik pitser, mille värv peab erinema dokumendil olevast pitserist.16. Volitatud ametnikMärgitakse kuupäev, pädeva asutuse volitatud ametniku allkiri ja lisatakse täielik nimi (trükitähtedega).D. Lisamärkused [1]17. Sihtliikmesriigi pädeva asutuse märkusedSee jaotis on sihtliikmesriigiriigi pädeva asutuse võimalike märkuste jaoks.[1] Jaotise täitmine ei ole kohustuslik.--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/38/EÜ, 11. juuli 2007 , ühenduses registreeritud raskeveokitele tagantjärele peeglite paigaldamise kohta

text:
               14.7.2007

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 184/25

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2007/38/EÜ,
   11. juuli 2007,
   ühenduses registreeritud raskeveokitele tagantjärele peeglite paigaldamise kohta
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 71 lõike 1 punkti c,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

   pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,
   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Raskeveokite juhid, kes ei näe oma sõiduki kõrval või vahetus läheduses viibivaid teisi liiklejaid, põhjustavad palju liiklusõnnetusi. Need juhtuvad sageli sõidurea vahetamisel ülesõitudel, ristmikel või ringristmikel, kui juht ei näe auto vahetus ümbruses olevas pimealas teisi liiklejaid. Hinnangute järgi hukkub Euroopas sel põhjusel juhtunud õnnetustes igal aastal ligikaudu 400 inimest, enamik neist on vähem kaitstud liiklejad, nagu jalgratturid, mootorratturid ja jalakäijad.

               (2)

               Oma 12. septembri 2001. aasta valges raamatus „Euroopa transpordipoliitika aastani 2010: aeg otsustada” seadis komisjon eesmärgiks vähendada Euroopa Liidus liiklusõnnetustes hukkunute arvu 2010. aastaks poole võrra. Kolmanda liiklusohutuse tegevusprogrammi raames võttis komisjon endale kohustuse uurida põhjalikult võimalusi kasutuses olevate raskeveokite täiustamiseks kaudse nähtavuse seadmetega, et vähendada nende pimeala ning aidata sel viisil kaasa liiklusõnnetustes hukkunute arvu vähendamisele.

               (3)

               Kümne aasta tegevuskava lõpparuandes „21. sajandi konkurentsivõimeline mootorsõidukite reguleerimissüsteem” soovitas CARS 21 kõrgetasemeline töörühm liiklusohutuse suhtes integreeritud lähenemist, mis hõlmab uute ohutusseadmete, nagu raskeveokite pimeala vähendavate peeglite kohustuslikku paigaldamist.

               (4)

               Kaudse nähtavuse seadmed nagu lainurk- ja lähivaatepeeglid, kaamerad, monitorid või muud kaudse nähtavuse süsteemid, millele on antud tüübikinnitus, parandavad sõidukijuhi vaatevälja ja suurendavad sõiduki turvalisust.

               (5)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. novembri 2003. aasta direktiiv 2003/97/EÜ kaudse nähtavuse seadmete ja nendega varustatud sõidukite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (3) millega suudetakse küll oluliselt vähendada õnnetusjuhtumite arvu, puudutab ainult esmaselt registreeritud sõidukeid.

               (6)

               Direktiivis 2003/97/EÜ sätestatud kohustused ei laiene kasutuses olevatele sõidukitele. Kasutuses olevaid sõidukeid ei vahetata hinnangute järgi täielikult välja enne 2023. aastat.

               (7)

               Selleks et vähendada kasutuses olevate sõidukite põhjustatud surmaga lõppevaid ja raskeid vigastusi tekitavaid liiklusõnnetusi, milles osalevad vähem kaitstud liiklejad, on vahepealseks perioodiks asjakohane sätestada kõnealuste sõidukite tagantjärele varustamine täiustatud kaudse nähtavuse seadmetega.

               (8)

               Kasutuses olevatele sõidukitele tuleks paigaldada peeglid, mis vähendavad külgmist pimeala ning vastavad samal ajal direktiivis 2003/97/EÜ sätestatud tehnilistele nõuetele. Enamiku asjaomaste sõidukite puhul on see tehniliselt teostatav.

               (9)

               Siiski on vajalik ja proportsionaalne ette näha erandid ja mööndused sõidukitele, mille järelejäänud kasutusiga on lühike, mis on varustatud küljepeeglitega, mille vaatevälja suurus hõlmab peaaegu sama suurt ala, nagu on sätestatud direktiivis 2003/97/EÜ, ning millele on majanduslikult otstarbetu paigaldada kõnealuses direktiivis sätestatud nõuetele vastavaid peegleid.

               (10)

               Käesolevas direktiivis sätestatud kord ei tohiks mõjutada N2- ja N3-kategooria sõidukeid, mille esmane registreerimine ja/või tüübikinnitus ja/või kasutuselevõtt toimus varem kui 1. jaanuaril 2000 ning mida kasutatakse peamiselt nende ajaloolise huviväärtuse tõttu.

               (11)

               Raskeveokitele, mis tehnilistel ja/või majanduslikel põhjustel ei täida täielikult käesoleva direktiivi nõudeid, peaksid pädevad asutused lubama ja heaks kiitma alternatiivsed lahendused. Sellistel juhtudel peaksid liikmesriigid saatma lubatud ja heaks kiidetud tehniliste lahenduste loetelud komisjonile, kes peaks tegema need kättesaadavaks kõikidele liikmesriikidele.

               (12)

               Selleks et võimaldada turul lühikese aja jooksul toime tulla suure nõudlusega peeglite järele, tuleks ette näha üleminekuperiood.

               (13)

               Sellised raskeveokid, millele enne direktiivi 2003/97/EÜ ülevõtmise kuupäevi on paigaldatud kaudse nähtavuse seadmed, mis katavad enamuse kõnealuse direktiiviga nõutavast vaateväljast, tuleks vabastada kohustusest täita käesolevas direktiivis sätestatud nõudeid.

               (14)

               Peeglite paigaldamisega peaksid kaasnema asjakohased meetmed, millega tõstetakse teadlikkust ohtudest, mis on seotud raskeveokite pimeala olemasoluga, muu hulgas vähem kaitstud liiklejatele suunatud ning kaudse nähtavuse seadmete õige reguleerimise ja kasutamisega seotud teavitamiskampaaniad.

               (15)

               Sõidukid nagu kerged kaubaveokid ja bussid, mida käesolev direktiiv ei hõlma ning millele ei ole paigaldatud täiustatud kaudse nähtavuse seadmeid, on samuti osalised pimealaga seotud liiklusõnnetustes. Seetõttu tuleks liiklusohutuse parandamiseks ja edendamiseks ühenduse õigusakte aktiivsete ja passiivsete ohutusnõuete kohta pidevalt läbi vaadata.

               (16)

               Laiaulatuslikuma analüüsi ning pimealaga seotud liiklusõnnetusi käsitleva tulevase strateegia huvides peaks komisjon vastavalt nõukogu 30. novembri 1993. aasta otsusele 93/704/EÜ (ühenduse liiklusõnnetuste andmebaasi loomise kohta) (4) ja muudele asjakohastele ühenduse õigusaktidele, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta otsus nr 2367/2002/EÜ (ühenduse 2003.–2007. aasta statistikaprogrammi kohta), (5) koguma liikmesriikidelt asjaomased andmed ja töötlema neid andmeid sobivalt.

               (17)

               Nõukogu 20. detsembri 1996. aasta direktiivis 96/96/EÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (6) sätestatakse vähemalt kord aastas toimuvad korrapärased tehnoülevaatused kaubaveoks ettenähtud mootorsõidukitele, mille registrimass ületab 3,5 tonni. Tehnoülevaatuse läbimiseks peaks raskeveokitele muu hulgas olema paigaldatud käesoleva direktiivi nõuetele vastavad tahavaatepeeglid. Et sõidukid saaksid liikmesriikide teedel vabalt liikuda, tunnustatakse vastastikku liikmesriikide poolt oma territooriumil registreeritud sõidukitele väljaantavaid tehnoülevaatuse tunnistusi.

               (18)

               Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt ühenduses kasutuses olevate sõidukite tagantjärele varustamine kaudse nähtavuse seadmetega, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva direktiivi ulatuse ja mõju tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               (19)

               Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (7) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning need tabelid avalikustama,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Käesolevas direktiivis sätestatakse ühenduses registreeritud ja nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ liikmesriikide mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta (8) II lisa A jao punktis 2 osutatud N2- ja N3-kategooriate sõidukite kaudse nähtavuse seadmete paigaldamise nõuded.
   Artikkel 2
   1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse N2- ja N3-kategooria sõidukite suhtes, millel ei ole tüübikinnitust või mida ei ole tunnustatud eraldi sõidukina direktiivi 2003/97/EÜ kohaselt.
   2.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata järgmiste sõidukikategooriate suhtes:

               a)

               N2- ja N3-kategooria sõidukid, mis on registreeritud enne 1. jaanuari 2000;

               b)

               N2-kategooria sõidukid, mille registrimass ei ületa 7,5 tonni, kui neile ei ole võimalik paigaldada V klassi peeglit viisil, mis tagab vastavuse järgmistele nõuetele:

                           i)

                           mitte ükski peegli osa ei ole olenemata reguleerimisasendist maapinnast vähem kui 2 m (lubatud kõikumine + 10 cm) kõrgusel, kui sõidukil on suurimale tehniliselt lubatud täismassile vastav koorem, ja

                           ii)

                           peegel on juhtimiskohalt täielikult nähtav;

               c)

               N2- ja N3-kategooria sõidukid, mis kuuluvad nende riiklike meetmete reguleerimisalasse, mis jõustusid enne direktiivi 2003/97/EÜ ülevõtmise tähtaegu ja millega nõuti sõitjapoolsele küljele muude kaudse nähtavuse seadmete paigaldamist, mis kataksid mitte vähem kui 95 % kõnealuses direktiivis osutatud IV ja V klassi peeglitelt maapinnal nõutavast vaateväljast.

         Artikkel 3
   1.   Liikmesriigid tagavad alates 6. augustist 2007 ja mitte hiljem kui 31. märtsiks 2009, et kõikidele artikli 2 lõikes 1 osutatud sõidukitele paigaldatakse sõitjapoolsele küljele lainurk- ja lähivaatepeeglid, mis vastavad direktiivis 2003/97/EÜ IV ja V klassi peeglitele sätestatud nõuetele.
   2.   Erandina lõikest 1 loetakse käesoleva direktiivi nõuetele vastavaks sellised sõidukid, mis on sõitjapoolsel küljel varustatud lainurk- ja lähivaatepeeglitega, mille vaateväljad kombineerituna katavad vähemalt 95 % direktiivis 2003/97/EÜ osutatud IV klassi peegli kogu vaateväljast maapinnal ning vähemalt 85 % samas direktiivis osutatud V klassi peegli kogu vaateväljast maapinnal.
   3.   Artiklis 2 osutatud sõidukitele, millele ei saa majanduslikult otstarbekate ja kättesaadavate tehniliste lahenduste puudumise tõttu paigaldada käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuetele vastavaid peegleid, võib paigaldada lisapeegleid ja/või muid kaudse nähtavuse seadmeid, tingimusel et kõik nende seadmed kombineerituna katavad vähemalt 95 % direktiivis 2003/97/EÜ osutatud IV klassi peegli kogu vaateväljast maapinnal ning vähemalt 85 % samas direktiivis osutatud V klassi peegli kogu vaateväljast maapinnal.
   4.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva artikli sätetega kooskõlas olevate tehniliste lahenduste loetelu. Komisjon teeb nimetatud teabe kõikidele liikmesriikidele avalikult kättesaadavaks oma veebilehel või kasutades selleks muid sobivaid vahendeid.
   Artikkel 4
   1.   Vastavust artikli 3 lõigetes 1, 2 ja 3 kehtestatud nõuetele tõendab liikmesriigi poolt direktiivi 96/96/EÜ artikli 3 kohaselt väljaantav tõend.
   2.   Komisjon, keda oma pädevuse piires abistavad direktiivi 96/96/EÜ artiklis 8 ja direktiivi 70/156/EMÜ artikli 13 lõikes 1 nimetatud komiteed, võtab asjakohased meetmed tagamaks, et käesoleva direktiivi artiklis 3 nimetatud seadmed oleksid paigaldatud ning nende sobivus ja tehniline seisukord oleks kontrollitud vastavalt käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele. Nimetatud meetmed tuleb võtta hiljemalt 6. augustiks 2008.
   Artikkel 5
   Hiljemalt 6. augustiks 2011 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta koos uurimusega, mis käsitleb pimealaga seotud liiklusõnnetusi (hõlmates kõiki sõidukeid ja tekkivaid kulusid), eesmärgiga aidata kaasa liiklusohutuse parandamisele. Komisjon lisab oma aruandele vajaduse korral ka laiaulatuslikumale tulude-kulude analüüsile tugineva ettepaneku kehtivate õigusaktide läbivaatamise kohta.
   Artikkel 6
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 6. augustiks 2008. Nad edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid võtavad need õigusnormid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 7
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 8
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 11. juuli 2007.

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         H.-G. PÖTTERING

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         M. LOBO ANTUNES

      (1)  14. märtsi 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (2)  Euroopa Parlamendi 10. mai 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 25. juuni 2007. aasta otsus.

      (3)  ELT L 25, 29.1.2004, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud nõukogu direktiiviga 2006/96/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 81).

      (4)  EÜT L 329, 30.12.1993, lk 63. Otsust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

      (5)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 1. Otsust on muudetud otsusega nr 787/2004/EÜ (ELT L 138, 30.4.2004, lk 12).

      (6)  EÜT L 46, 17.2.1997, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

      (7)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

      (8)  EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2007/37/EÜ (ELT L 161, 22.6.2007, lk 60).


title: Komisjoni direktiiv 2006/77/EÜ, 29. september 2006 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/32/EÜ I lisa seoses orgaaniliste klooriühendite piirnormidega loomatoidus  (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               30.9.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 271/53

      KOMISJONI DIREKTIIV 2006/77/EÜ,
   29. september 2006,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/32/EÜ I lisa seoses orgaaniliste klooriühendite piirnormidega loomatoidus
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. mai 2002. aasta direktiivi 2002/32/EÜ loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiivis 2002/32/EÜ on sätestatud, et selliste loomasöödaks ette nähtud toodete kasutamine, mis sisaldavad soovimatuid aineid üle kõnealuse direktiivi I lisas sätestatud piirnormide, on keelatud.

               (2)

               Direktiivi 2002/32/EÜ vastuvõtmise ajal teatas komisjon, et I lisa sätted vaadatakse läbi ajakohastatud teaduslike riskihinnangute alusel ning arvesse võttes, et saastunud ja nõuetele mittevastavate loomatoiduks ette nähtud toodete mis tahes lahjendamine on keelatud.

               (3)

               Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) võttis komisjoni taotlusel 9. novembril 2005 vastu arvamuse seoses aldriini ja dieldriiniga. (2)

               (4)

               Leiti, et kalasööt, milles oli suhteliselt suur osa kalaõli, sisaldas märkimisväärses koguses aldriini/dieldriini. Seetõttu on teadusliku arvamuse ja kättesaadavate seireandmete põhjal asjakohane muuta kehtivaid sätteid.

               (5)

               Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) võttis komisjoni taotlusel 20. juunil 2005 vastu arvamuse seoses endosulfaaniga. (3)

               (6)

               Teadusliku arvamuse ja kättesaadavate seireandmete põhjal on asjakohane muuta endosulfaani piirnormi töötlemata taimeõlis, et teataval määral arvesse võtta endosulfaani kontsentratsiooni töötlemata taimeõlis võrrelduna selle tasemega õliseemnes.

               (7)

               Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) võttis komisjoni taotlusel 4. juulil 2005 vastu arvamuse seoses heksaklorotsükloheksaanidega (α, β, γ HCH) (4) ja 9. novembril 2005 seoses endriiniga. (5)

               (8)

               Teadusliku arvamuse ja kättesaadavate seireandmete põhjal ei ole vaja muuta heksaklorotsükloheksaanide ja endriini piirnorme.

               (9)

               Seoses aldriini, dieldriini, klordaani, DDT, endriini, heptakloori, heksaklorobenseeni ja heksaklorotsükloheksaanidega (HCH), tuleb termin “rasvad” asendada terminiga “rasvad ja õlid”, millega osutatakse selgelt, et hõlmatud on kõik rasvad ja õlid, kaasa arvatud loomsed rasvad, taimeõlid ja kalaõli.

               (10)

               Seetõttu tuleks direktiivi 2002/32/EÜ vastavalt muuta.

               (11)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2002/32/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 12 kuu jooksul käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevast. Nad edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need õigusnormid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 29. september 2006

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 140, 30.5.2002, lk 10. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/13/EÜ (ELT L 32, 4.2.2006, lk 44).

      (2)  Toiduahelas olevaid saasteaineid käsitleva Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teaduskomisjoni poolt 9. novembril 2005. aastal komisjoni taotlusel vastu võetud arvamus seoses aldriini ja dieldriini kui kahjulike ainetega loomasöödas.
   http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/1251.Par.0001.File.dat/contam_op_ej285_aldrinanddieldrin_en1.pdf

      (3)  Toiduahelas olevaid saasteaineid käsitleva Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teaduskomisjoni poolt 20. juunil 2005. aastal komisjoni taotlusel vastu võetud arvamus seoses endosulfaaniga kui soovimatu ainega loomasöödas.
   http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/1025.Par.0001.File.dat/contam_op_ej234_endosulfan_en_updated21.pdf

      (4)  Toiduahelas olevaid saasteaineid käsitleva Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teaduskomisjoni poolt 4. juulil 2005. aastal komisjoni taotlusel vastu võetud arvamus seoses gamma-HCH ja teiste heksaklorotsükloheksaanidega kui soovimatute ainetega loomasöödas.
   http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/1039.Par.0001.File.dat/contam_op_ej250_hexachlorocyclohexanes_en2.pdf

      (5)  Toiduahelas olevaid saasteaineid käsitleva Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teaduskomisjoni poolt 9. novembril 2005. aastal komisjoni taotlusel vastu võetud arvamus seoses endriiniga kui soovimatu ainega loomasöödas.
   http://www.efsa.europa.eu/etc/medialib/efsa/science/contam/contam_opinions/1252.Par.0001.File.dat/contam_op_ej286_endrin_en1.pdf

      LISA
      Direktiivi 2002/32/EÜ I lisa read 17–26 asendatakse järgmisega:

                     Soovimatud ained

                     Loomasöödaks ette nähtud tooted

                     Piirnorm (mg/kg (ppm)) söötade puhul, mille niiskusesisaldus on 12 %

                     (1)

                     (2)

                     (3)

                                 “17.

                                 Aldriin (1)

                     Kõik söödad, välja arvatud:

                     0,01 (2)

                                 18.

                                 Dieldriin (1)

                                 —

                                 rasvad ja õlid

                     0,1 (2)

                                 —

                                 kalasööt

                     0,02 (2)

                                 19.

                                 Kampekloor (toksafeen) en- indikaatorühendite CHB 26, 50 ja 62 summa (3)

                                 —

                                 Kalad ja muud veeloomad, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused, välja arvatud kalaõli

                     0,02

                                 —

                                 kalaõli (4)

                     0,2

                                 —

                                 kalasööt (4)

                     0,05

                                 20.

                                 Klordaan (cis- ja transisomeeride ning oksüklordaani summa, väljendatud klordaanina)

                     Kõik söödad, välja arvatud:

                     0,02

                                 —

                                 rasvad ja õlid

                     0,05

                                 21.

                                 DDT (DDT-, TDE- ja DDE-isomeeride summa, väljendatud DDTna)

                     Kõik söödad, välja arvatud:

                     0,05

                                 —

                                 rasvad ja õlid

                     0,5

                                 22.

                                 Endosulfaan (alfa- ja beetaisomeeride ning endosulfaansulfaadi summa, väljendatud endosulfaanina)

                     Kõik söödad, välja arvatud:

                     0,1

                                 —

                                 mais ja selle töötlemise saadused

                     0,2

                                 —

                                 seemneõlid ja nende töötlemise saadused, välja arvatud töötlemata taimeõli

                     0,5

                                 —

                                 töötlemata taimeõli

                     1,0

                                 —

                                 kalade täissöödad

                     0,005

                                 23.

                                 Endriin (endriini ja deltaketoi-endriini summa, väljendatud endriinina)

                     Kõik söödad, välja arvatud:

                     0,01

                                 —

                                 rasvad ja õlid

                     0,05

                                 24.

                                 Heptakloor (heptakloori ja heptakloorepoksiidi summa, väljendatud heptakloorina)

                     Kõik söödad, välja arvatud:

                     0,01

                                 —

                                 rasvad ja õlid

                     0,2

                                 25.

                                 Heksaklorobenseen (HCB)

                     Kõik söödad, välja arvatud:

                     0,01

                                 —

                                 rasvad ja õlid

                     0,2

               26.   Heksaklorotsükloheksaan (HCH)

                                 26.1

                                 alfa-isomeerid

                     Kõik söödad, välja arvatud:

                     0,02

                                 —

                                 rasvad ja õlid

                     0,2

                                 26.2

                                 beeta-isomeerid

                     Kõik söödad, välja arvatud:

                     0,01

                                 —

                                 rasvad ja õlid

                     0,1

                     Kõik segasöödad, välja arvatud:

                     0,01

                                 —

                                 piimakarja segasöödad

                     0,005

                                 26.3

                                 gamma-isomeerid

                     Kõik söödad, välja arvatud:

                     0,2

                                 —

                                 rasvad ja õlid

                     2,0

         (1)  Eraldi või koos, väljendatud dieldriinina.

         (2)  Aldriini ja dieldriini maksimumsisaldus eraldi või koos, väljendatud dieldriinina.

         (3)  Numeratsioon vastavalt Parlarile, kas eesliitega “CHB” või “Parlar”:

                  —

                  CHB 26: 2-endo,3-ekso,5-endo, 6-ekso, 8,8,10,10-oktoklorobornaan,

                  —

                  CHB 50: 2-endo,3-ekso,5-endo, 6-ekso, 8,8,10,10-nonaklorobornaan,

                  —

                  CHB 62: 2,2,5,5,8,9,9,10,10-nonaklorobornaan.

         (4)  Tasemed vaadatakse piirnormi alandamise eesmärgil üle 31. detsembriks 2007.”


title: Nõukogu Direktiiv, 30. mai 1978, ühenduse kaaskindlustust käsitlevate õigusnormide kooskõlastamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31978L0473

Euroopa Liidu Teataja L 151 , 07/06/1978 Lk 0025 - 0027 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 6 Köide 2 Lk 0003  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 06 Köide 2 Lk 0014  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 6 Köide 2 Lk 0003  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 06 Köide 2 Lk 0028  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 06 Köide 2 Lk 0028

		Nõukogu direktiiv,30. mai 1978,ühenduse kaaskindlustust käsitlevate õigusnormide kooskõlastamise kohta(78/473/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 57 lõiget 2 ja artiklit 66,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:tulemuslikule tegelemisele ühenduse kaaskindlustusega tuleks kaasa aidata võimalikult vähese kooskõlastamisega, et vältida konkurentsi moonutamist ja ebavõrdset kohtlemist, mõjutamata siiski mitmetes liikmesriikides eksisteerivat vabadust;selline kooskõlastamine hõlmab ainult majanduslikult kõige olulisemaid kaaskindlustustehinguid, st selliseid tehinguid, mille puhul nende laadist või suurusest tulenevalt on tõenäoline, et nad kaetakse rahvusvahelise kaaskindlustusega;seega on käesolev direktiiv esimene samm teenuste osutamise vabaduse põhjal osutatavate kõigi tehingute kooskõlastamise suunas; tegelikult käsitleti kõnealust kooskõlastamist ettepanekus otsekindlustustegevusega, välja arvatud elukindlustustegevusega seotud õigusnormide kooskõlastamist ja teenuste osutamise vabaduse tegelikku kasutamist hõlbustavate sätete ettenägemist käsitleva nõukogu teise direktiivi kohta, mille komisjon edastas nõukogule 30. detsembril 1975 [3];nõuete hindamisel ja rahuldamata nõuete jaoks kohustusliku reservi kindlaksmääramisel on peakindlustusandja teiste kaaskindlustusandjatega võrreldes eelisolukorras;kindlustusseltside lõpetamist käsitlevate sätete väljatöötamine on pooleli; praeguses etapis tuleks ette näha sätted, mis tagaksid, et lõpetamise korral koheldakse ühenduse kaaskindlustuslepingute põhjal soodustatud isikuid võrdselt muu kindlustustegevuse kohaselt soodustatud isikutega, olenemata nende kodakondsusest;ühenduse kaaskindlustuse valdkonnas tuleks eraldi koostöö näha ette liikmesriikide pädevate järelevalveasutuste ning nende asutuste ja komisjoni vahel; selle koostöö raames tuleks kontrollida teguviise, mille puhul võib tegemist olla käesoleva direktiivi eesmärgi väärkasutamisega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I JAOTISÜldsättedArtikkel 11. Käesolevat direktiivi kohaldatakse artiklis 2 nimetatud kaaskindlustustehingute suhtes, mis on seotud 24. juuli 1973. aasta nõukogu esimese direktiivi (otsekindlustustegevuse, välja arvatud elukindlustustegevuse alustamise ja jätkamisega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta), [4] edaspidi "esimene kooskõlastamisdirektiiv", lisa punkti A alapunktides 4, 5, 6, 7, 8, 9, 11, 12, 13 ja 16 liigitatud riskidega.Käesolevat direktiivi ei kohaldata siiski ühenduse kaaskindlustustehingute suhtes, millega kaetakse punkti A alapunktis 13 liigitatud riske, mis tulenevad tuumaenergia allikatest ja meditsiinitoodetest. Nõukogu vaatab meditsiinitoodetest tulenevate riskide väljajätmise läbi viie aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist.2. Käesolevat direktiivi kohaldatakse lõike 1 esimeses lõigus nimetatud riskide suhtes, mille katmiseks on nende laadi või suuruse tõttu vaja mitme kindlustusandja osalemist.Nimetatud põhimõtte kohaldamisel tekkida võivad raskused vaadatakse läbi vastavalt artiklile 8.Artikkel 21. Käesolevat direktiivi kohaldatakse ainult nende ühenduse kaaskindlustustehingute suhtes, mis vastavad järgmistele tingimustele:a) artikli 1 lõike 1 kohase riski katavad üheks ja samaks ajavahemikuks ühe lepingu ja üldise kindlustusmaksega vähemalt kaks kindlustusseltsi, edaspidi "kaaskindlustajad", kumbki omalt poolt; nimetatud kindlustusseltsidest üks on peakindlustusandja;b) risk asub ühenduses;c) peakindlustusandjal on riski katmiseks esimeses kooskõlastamisdirektiivis sätestatud tingimuste kohased volitused, st temasse suhtutakse nii, nagu oleks ta kogu riski katnud kindlustusandja;d) vähemalt üks kaaskindlustusandja osaleb lepingus peakontori, esinduse või filiaali kaudu, mis on asutatud väljaspool seda liikmesriiki, kus asub peakindlustusandja;e) peakindlustusandja võtab kaaskindlustuse käigus endale täielikult juhtiva rolli ja eelkõige määrab kindlaks kindlustuse ja maksemäärade tingimused.2. Nende kaaskindlustustehingute suhtes, mis ei vasta lõikes 1 sätestatud tingimustele või millega kaetakse artiklis 1 nimetamata riske, kohaldatakse käesoleva direktiivi jõustumise ajal kehtivaid siseriiklikke õigusakte.Artikkel 3Selliste liikmesriigis asuva peakontoriga ettevõtjate õigust osaleda ühenduse kaaskindlustuses, kelle suhtes kohaldatakse esimese kooskõlastamisdirektiivi nõudeid ja kes vastavad neile nõuetele, ei tohi reguleerida ühegi muu sättega peale käesoleva direktiivi sätete.II JAOTISÜhenduse kaaskindlustuse tingimused ja kordArtikkel 41. Kindlustustehniliste eraldiste summa määravad kindlaks eri kaaskindlustajad vastavalt nende asutamiskoha liikmesriigis kinnitatud eeskirjadele või selliste eeskirjade puudumise korral vastavalt selle riigi tavadele. Rahuldamata nõuete reserv on vähemalt sama suur kui reserv, mille peakindlustusandja on kindlaks määranud vastavalt selle riigi eeskirjadele või tavadele, kus see kindlustusandja on asutatud.2. Eri kaaskindlustusandjate kindlaksmääratud kindlustustehniliste eraldiste kattevaraks on vastavuses olevad varad. Kaaskindlustusandjate asukohaliikmesriigid võivad leevendada vastavuses olevate varade eeskirja võtmaks arvesse kindlustusseltside usaldusväärse juhtimise põhimõtet. Sellised varad asuvad kindlustusandja valikul kas kaaskindlustusandjate asutamiskoha liikmesriikides või liikmesriigis, kus on asutatud peakindlustusandja.Artikkel 5Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumil asutatud kaaskindlustusandjad säilitavad statistilisi andmeid, millest ilmneb ühenduse kaaskindlustustehingute ulatus ja asjaomased riigid.Artikkel 6Liikmesriikide järelevalveasutused teevad käesoleva direktiivi rakendamisel tihedat koostööd ja jagavad üksteisega selleks vajalikku teavet.Artikkel 7Kindlustusseltsi lõpetamise korral täidetakse ühenduse kaaskindlustuslepingutes osalemisest tulenevaid kohustusi samal viisil kui muudest sama kindlustusseltsi kindlustuslepingutest tulenevaid kohustusi, tegemata vahet kindlustatud isiku ja soodustatud isikute kodakondsuse vahel.III JAOTISLõppsättedArtikkel 8Komisjon ja liikmesriikide pädevad asutused teevad tihedat koostööd käesoleva direktiivi rakendamisel tekkida võivate raskuste uurimisel.Kõnealuse koostöö käigus vaatavad nad eelkõige läbi kõik tavad, mille puhul võiks oletada, et käesoleva direktiivi, eriti artikli 1 lõike 2 ja artikli 2 sätete eesmärke kuritarvitatakse kas nii, et peakindlustusandja ei võta endale kaaskindlustuse käigus täielikult juhtivat rolli, või kui nähtub, et asjaomaste riskide puhul ei ole ilmselgelt vaja kahe või enama kindlustusandja osalemist riskide katmisel.Artikkel 9Komisjon esitab nõukogule kuue aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist aruande ühenduse kaaskindlustuse arengu kohta.Artikkel 10Liikmesriigid muudavad käesoleva direktiivi järgimiseks oma siseriiklikke õigusakte 18 kuu jooksul pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.Selliselt muudetud sätteid hakatakse kohaldama 24 kuu jooksul pärast teatamist.Artikkel 11Pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist tagavad liikmesriigid, et käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate siseriiklike põhiliste õigusnormide tekstid edastatakse komisjonile.Artikkel 12Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 30. mai 1978Nõukogu nimeleesistujaI. Nørgaard[1] EÜT C 60, 13.3.1975, lk 16.[2] EÜT C 47, 27.2.1975, lk 40.[3] EÜT C 32, 12.2.1976, lk 2.[4] EÜT L 228, 16.8.1973, lk 3.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 97/20/EÜ, 18. aprill 1997, mis kohandab tehnika arenguga nõukogu direktiivi 72/306/EMÜ sõidukite diiselmootorite heitmete vastu võetavaid meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohtaEMPs kohaldatav tekst

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31997L0020

Euroopa Liidu Teataja L 125 , 16/05/1997 Lk 0021 - 0030

		Komisjoni direktiiv 97/20/EÜ,18. aprill 1997,mis kohandab tehnika arenguga nõukogu direktiivi 72/306/EMÜ sõidukite diiselmootorite heitmete vastu võetavaid meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 2. augusti 1972. aasta direktiivi 72/306/EMÜ sõidukite diiselmootorite heitmete vastu võetavaid meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta [1], viimati muudetud komisjoni direktiiviga 89/491/EMÜ [2], eriti selle artiklit 4,ning arvestades, et:direktiiv 72/306/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist EÜ tüübikinnitusmenetluse kohta, mis kehtestati 6. veebruari 1970. aasta direktiiviga 70/156/EMÜ liikmesriikide mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta [3], viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 96/79/EÜ [4]; sellest tulenevalt kohaldatakse sõidukisüsteemide, osade ja eraldi seadmestike kohta kehtivaid direktiivi 70/156/EMÜ sätteid direktiivi 72/306/EMÜ suhtes;direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõikes 4 ja artikli 4 lõikes 3 nõutakse eelkõige, et igale üksikdirektiivile oleks lisatud teatis, mis sisaldab direktiivi 70/156/EMÜ I lisa asjakohaseid kirjeid, ja samuti VI lisal põhinev tüübikinnitustunnistus tüübikinnituse elektrooniliseks salvestamiseks;kõnealused muudatused käivad ainult direktiivis 72/306/EMÜ sisalduvate rakendussätete kohta; seetõttu ei ole vaja direktiivile 72/306/EMÜ vastavaid olemasolevaid tüübikinnitusi kehtetuks tunnistada ega takistada kõnealuste tüübikinnituste alla käivate uute sõidukite registreerimist, müüki ega kasutuselevõtmist;käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiiviga 70/156/EMÜ asutatud tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevaga muudetakse direktiivi 72/306/EMÜ järgmiselt.1. Artikkel 1 asendatakse järgmisega:"Artikkel 1Käesolevas direktiivis tähendab "sõiduk" teedel kasutamiseks mõeldud, kerega või kereta, vähemalt neljarattalist diiselmootorsõidukit, mille valmistajakiirus ületab 25 km/h, välja arvatud rööbastel liikuvad sõidukid, põllu- ja metsamajandustraktorid ning muud töösõidukid."2. Artiklis 2 asendatakse sõnad "I, II, III, IV ja VI lisas" sõnadega "käesoleva direktiivi vastavates lisades".3. Artiklis 3 asendatakse sõnad "punktis 2.2" sõnadega "punktis 1.1".4. Lisad muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 2Alates 1. oktoobrist 1997 liikmesriigid:- ei anna enam direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõike 1 kohast EÜ tüübikinnitust ja- keelduvad siseriikliku tüübikinnituse andmisestuuele sõidukitüübile diiselmootorite heitmetega seotud põhjustel, kui käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 72/306/EMÜ nõuded ei ole täidetud.Käesoleva direktiiviga ei tunnistata kehtetuks ühtki direktiiviga 72/306/EMÜ varem antud tüübikinnitust ega takistata nende tüübikinnituste laiendamist selle direktiivi tingimuste alusel, mille alusel need esmalt välja anti.Artikkel 31. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. septembril 1997. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid kõnealused normid vastu võtavad, viitavad nad nendes või normide ametliku avaldamise korral lisavad viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.Artikkel 4Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 18. aprill 1997Komisjoni nimelkomisjoni liigeMartin Bangemann[1] EÜT L 190, 20.8.1972, lk 1.[2] EÜT L 238, 15.8.1989, lk 43.[3] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[4] EÜT L 18, 21.1.1997, lk 7.--------------------------------------------------LISADIREKTIIVI 72/306/EMÜ LISADE MUUDATUSED1. Artiklite ja I lisa vahele lisatakse järgmine lisade loetelu:"LISADE LOETELUI lisa: | Mõisted, EÜ tüübikinnituse taotlemine, EÜ tüübikinnituse andmine, korrigeeritud neeldumisteguri tähis, spetsifikatsioonid ja katsed, tüübi muudatused, toodangu vastavus |1. liide: | Teatis |2. liide: | Tüübikinnitustunnistus |II lisa: | Korrigeeritud neeldumisteguri tähise näidis |III lisa: | Katse konstantsel kiirusel täiskoormuskõvera alusel |IV lisa: | Vabakiirenduse test |V lisa: | Etalonkütuse tehnilised parameetrid |VI lisa: | Püsikiiruskatsel kohaldatavad piirväärtused |VII lisa: | Suitsususe mõõturite omadused |VIII lisa: | Suitsususe mõõturite paigaldus ja kasutus. |"1 LISA2. Pealkirjas olev viide "a" ja selle juurde kuuluv joonealune märkus jäetakse välja.3.Pealkiri on järgmine: "MÕISTED, EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE, EMÜ TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE, KORRIGEERITUD NEELDUMISTEGURI TÄHIS, SPETSIFIKATSIOONID JA KATSED, TÜÜBI MUUDATUSED, TOODANGU VASTAVUS".4.Punkt 2 muutub punktiks 1.5.Punktid 2.2 kuni 2.5 muutuvad punktideks 1.1 kuni 1.4.6.Punktis 1.1 (varem punkt 2.2): sõnad "II lisas" asendatakse sõnadega "1. liites".7.Punkt 3 muutub punktiks 2.8.Punkt 3.1 muutub punktiks 2.1 ning on järgmine:"2.1. Direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõike 4 kohase EÜ tüübikinnituse taotluse sõidukitüübi diiselmootori heitmete osas peab esitama tootja."9.Punkt 3.2muutub punktiks 2.2 ning on järgmine:"2.2. Teatise näidis on esitatud 1. liites."10.Punktid 3.2.1 ja 3.2.2 jäetakse välja.11.Punktis 3.3:—punkt 3.3 muutub punktiks 2.3,– sõnad "määruseII lisas" asendatakse sõnadega "1. liites". 12.Punkt 3a muutub punktiks 3 ning on järgmine:"3. EÜ TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE3.1. Kui asjakohased nõuded on täidetud, antakse EÜ tüübikinnitus vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõikele 3 ja, kui on kohaldatav, artikli 4 lõikele 4.3.2. EÜ tüübikinnitustunnistuse näidis on esitatud 2. liites.3.3. Igale kinnituse saanud sõidukitüübile antakse tüübikinnitusnumber vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ VII lisale. Sama liikmesriik ei või sama numbrit anda teisele sõidukitüübile."13.Punktid 4.4 kuni 4.6 muutuvad punktideks 4.1 kuni 4.3.14.Punktis 4.1 (varem punkt 4.4):sõnad "X lisas esitatud tüübikinnitustunnistuse lisas" asendatakse sõnadega "2. liites esitatud tüübikinnitustunnistuse addendum’is".15.Punktis 4.3 (varem punkt 4.6): sõnad "IX lisas" asendatakse sõnadega "II lisas".16.Punkt 6 on järgmine:"6. TÜÜBI JA TÜÜBIKINNITUSE MUUDATUSED6.1. Käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatud tüübi muutmisel kohaldatakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 5 sätteid."17.Punkt 7.1 on järgmine:"7.1. Toodangu vastavust käsitlevad meetmed võetakse direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 10 sätestatud korras."18.Punkt 7.3 muutub punktiks 7.2 ning on järgmine:"7.2. Eelkõige kontrollitakse sõiduki vastavust kinnitatud tüübile diiselmootori heitmete osas tulemuste põhjal, mis on esitatud 2. liites sisalduva EMÜ tüübikinnitustunnistuse addendum’is. Lisaks sellele:"19.Punktid 7.3.1, 7.3.1.1 ja 7.3.1.2 muutuvad punktideks7.2.1, 7.2.1.1 ja 7.2.1.2.20.Punkt 7.2.1.2 (varem punkt 7.3.1.2):– ingliskeelses versioonis: "7.3.1" asendatakse "7.2.1.1" – teistes versioonides: "7.3.1.1" asendatakse "7.2.1.1".21.Punktid 8 ja 9 jäetakse välja.22.Lisatakse järgmised 1. ja 2. liide:"1. liideVajaduse korral tuleb esitada järgmine teave koos sisu loeteluga kolmes eksemplaris. Kõik vajalikus mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikud joonised tuleb esitada A4 formaadis või A4 formaadis voldikul. Fotod peavad nende olemasolu korral olema piisavalt detailsed.Elektrooniliste juhtimisseadmetega süsteemide, osade ja eraldi seadmete korral tuleb esitada andmed juhtimisseadmete töötamise kohta.0. ÜLDOSA0.1. Mark (tootja kaubanimi): …0.2. Tüüp ja üldine kaubanduslik kirjeldus (üldised kaubanduslikud kirjeldused): …0.3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile(b): …0.3.1. Kõnealuse märgistuse asukoht: …0.4. Sõiduki kategooriac: …0.5. Tootja nimi ja aadress: …0.8. Koostetehas(t)e aadress(id): …1. SÕIDUKI KONSTRUKTSIOONI ÜLDISED OMADUSED1.1. Representatiivsõiduki fotod ja/või joonised: …3. JÕUSEADE(q)3.1. Tootja: …3.1.1. Tootja mootorikood: (märgitud mootorile, või muud identifitseerimisandmed):3.2.1.1. Tööpõhimõte: ottomootor/diiselmootor, neljataktiline/kahetaktiline [1]…3.2.1.2. Silindrite arv ja paigutus: …3.2.1.2.1. Silindri läbimõõt(r): … mm3.2.1.2.2. Kolvikäigu pikkus(r): … mm3.2.1.2.3. Süütejärjekord: …3.2.1.3. Mootori töömaht(s): … cm33.2.1.4. Surveaste [2]: …3.2.1.5. Põlemiskambri, kolvipea ja, ottomootori puhul, kolvirõngaste joonised: …3.2.1.6. Tühikäigu pöörlemissagedus: [3] p/min …3.2.1.8. Maksimaalne kasulik võimsust: … kW … p/min korral (tootja antud väärtus)3.2.1.9. Tootja poolt ettenähtud suurim lubatud mootori pöörete arv:… p/min …3.2.4. Kütuse etteanne3.2.4.2. Sissepritsega (ainult diiselmootoritel): jah/ei [4]…3.2.4.2.1. Süsteemi kirjeldus: …3.2.4.2.2. Tööpõhimõte: otsesissepritse/eelkambriga/keeriskambriga [5]3.2.4.2.3. Sissepritsepump3.2.4.2.3.1. Mark (margid): …3.2.4.2.3.2. Tüüp (tüübid): …3.2.4.2.3.3. Suurim sissepritsemaht [6], [7]: … mm3/töökäigu või takti kohta pumba töökiirusel: … min-1 või, alternatiivse võimalusena, selle epüür: …3.2.4.2.3.4. Eelsissepritse [8]…3.2.4.2.3.5. Eelsissepritse kõver [9]: …3.2.4.2.3.6. Kalibreerimismenetlus: katsestend/mootor [10]3.2.4.2.4. Kiirusregulaator3.2.4.2.4.1. Tüüp: …3.2.4.2.4.2. Mootoritoite katkestuspunkt …3.2.4.2.4.2.1. Mootoritoite katkestuspunkt koormuse all: …p/min3.2.4.2.4.2.2. Mootoritoite katkestuspunkt koormuseta: …p/min3.2.4.2.5. Sissepritsetorustik3.2.4.2.5.1. Pikkus: …mm3.2.4.2.5.2. Siseläbimõõt: …mm3.2.4.2.6. Pihusti(d)3.2.4.2.6.1. Mark (margid): …3.2.4.2.6.2. Tüüp (tüübid): …3.2.4.2.6.3. Avanemisrõhk [11]: … kPa või selle epüür [12]: …3.2.4.2.7. Külmkäivitussüsteem3.2.4.2.7.1. Mark (margid): …3.2.4.2.7.2. Tüüp (tüübid): …3.2.4.2.7.3. Kirjeldus: …3.2.4.2.9. Elektrooniline juhtimisseade3.2.4.2.9.1. Tüüp (tüübid): …3.2.4.2.9.2. Süsteemi kirjeldus: …3.2.4.4. Kütusepump3.2.4.4.1. Rõhk [13]:…kPa või selle epüür [14]: …3.2.7. Jahutussüsteem (vedelik/õhk) [15]…3.2.8. Sisselaskesüsteem3.2.8.1. Ülelaadur: jah/ei [16]3.2.8.1.1. Mark (margid): …3.2.8.1.2. Tüüp (tüübid): …3.2.8.1.3. Süsteemi kirjeldus (n ülelaadimise suurim rõhk: … Pa, vajadusel piirdeklapp): …3.2.8.2. Vahejahuti: jah/ei [17]3.2.8.3. Sisselaskesüsteemi hõrendus mootori nimipöörlemissagedusel täiskoormuse juuresminimaalne lubatud väärtus: …kPamaksimaalne lubatud väärtus: … kPa3.2.8.4. Sisselasketorude ja nende lisaseadmete kirjeldus ja joonised (rõhukamber, eelsoojendi, õhu lisa-sisselasked jne): …3.2.8.4.1. Sisselasketorustiku kirjeldus (koos jooniste ja/või fotodega): …3.2.8.4.2. Õhufilter, joonised: …, või3.2.8.4.2.1. Mark (margid): …3.2.8.4.2.2. Tüüp (tüübid): …3.2.8.4.3. Sisselaskesummuti, joonised: …, või3.2.8.4.3.1. Mark (margid): …3.2.8.4.3.2. Tüüp (tüübid): …3.2.9. Heitgaasisüsteem3.2.9.1. Väljalasketorustiku kirjeldus ja/või joonis: …3.2.9.2. Väljalaskesüsteemi kirjeldus ja/või joonis: …3.2.9.3. Maksimaalne lubatud väljalaske vasturõhk mootori nimipöörlemissagedusel ja täiskoormusel:…kPa3.2.10. Sisse- ja väljalaskeavade minimaalne ristlõikepindala: …3.2.11. Gaasijaotusfaasid või muud samaväärsed andmed3.2.11.1. Maksimaalne klapitõusukõrgus ning avanemis- ja sulgemisnurgad surnud punktide suhtes või jaotusajad alternatiivsete gaasijaotusmehhanismide korral: …3.2.11.2. Lävilõtk ja/või seadistusulatus [18]: …3.2.12. Õhusaastet vähendavad meetmed3.2.12.2. Saastet vähendavad lisaseadmed (kui need on olemas ja ei ole kirjeldatud muus rubriigis): …3.2.12.2.1. Katalüüsneutralisaator: jah/ei [19]3.2.12.2.1.1. Katalüüsneutralisaatorite ja monoliitide arv: …3.2.12.2.1.2. Katalüüsneutralisaatori(te) mõõtmed, kuju ja maht: …3.2.12.2.1.3. Katalüüsreaktsiooni tüüp: …3.2.12.2.1.4. Väärismetallide koguhulk: …3.2.12.2.1.5. Suhteline kontsentratsioon: …3.2.12.2.1.6. Substraat (struktuur ja materjal): …3.2.12.2.1.7. Elemendi tihedus: …3.2.12.2.1.8. Katalüüsneutralisaatori(te) korpuse tüüp: …3.2.12.2.1.9. Katalüüsneutralisaatori(te) paigutus (asukoht ja suhteline kaugus väljalasketorustikus): …3.2.12.2.4. Heitgaasitagastus: jah/ei [20]3.2.12.2.4.1. Omadused (läbivooluhulk jne): …3.2.12.2.6. Osakeste püüdur: jah/ei [21]3.2.12.2.6.1. Osakeste püüduri mõõtmed, kuju ja maht: …3.2.12.2.6.2. Osakeste püüduri tüüp ja konstruktsioon: …3.2.12.2.6.3. Asukoht (suhteline kaugus väljalasketorustikus): …3.2.12.2.6.4. Regenereerimisviis või -süsteem, kirjeldus ja/või joonis: ……3.2.12.2.7. Muud süsteemid (kirjeldus ja tööpõhimõte): …3.2.13. Neeldumisteguri sümboli asukoht (ainult diiselmootoritel): …4. JÕUÜLEKANNEv4.3. Mootori hooratta inertsimoment: …4.3.1. Täiendav inertsimoment, kui käiku pole rakendatud: ……(Kuupäev, failinimi)1. liite addendum1. KASUTATUD MÄÄRDEÕLI1.1. Mark: …1.2. Tüüp: …(õli ja kütuse segu korral märkida õli osakaal segus)2. MOOTORI JÕUDLUS2.1. Võimsus III lisa punktis 2.1 viidatud kuues: …2.1.1. Katsestendil mõõdetud mootori võimsus: …2.1.2. Sõiduki rataste mõõdetud võimsus: …Mootori pöörete arv p/min | Mõõdetud võimsus (kW) |1. … | … |2. … | … |3. … | … |4. … | … |5. … | … |6. … | … |2. liideEÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSAmetiasutuse pitserTeatis sõiduki/osa/eraldi tehnilise seadmestiku tüübile- tüübikinnituse andmise [1],- tüübikinnituse laiendamise [2],- tüübikinnituse andmisest keeldumise [3],- tüübikinnituse tühistamise [4]kohta seoses direktiiviga [5]…/…/EMÜ, viimati muudetud direktiiviga…/…/EÜTüübikinnituse nr:…Laiendamise põhjus:…I JAGU0.1. Mark (tootja kaubanimi):…0.2. Tüüp ja üldine kaubanduslik kirjeldus (üldised kaubanduslikud kirjeldused):…0.3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile/osale/eraldi tehnilisele seadmestikule [6], [7]:…0.3.1. Märgistuse asukoht:…0.4. Sõiduki kategooria [8], [9]:…0.5. Tootja nimi ja aadress:…0.7. Osade ja eraldi tehniliste seadmestike korral EÜ tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis:…0.8. Koostetehas(t)e aadress(id):…II JAGU1. Lisateave (vajaduse korral): vt addendum2. Katsete teostamise eest vastutav tehniline teenistus:…3. Katseprotokolli esitamise kuupäev:…4. Katseprotokolli number:…5. Märkused (kui neid on): vt addendum6. Koht:…7. Kuupäev:…8. Allkiri:…9. Lisatud on loetelu tüübikinnitusasutusele esitatud teabest, mida on võimalik taotluse korral saada.1. Lisateave1.1. Jõuallikas1.1.1. Tootja mootorikood (märgitud mootorile, või muud identifitseerimisandmed): …1.2. Katsetulemused1.2.1. Püsikiirusel:Mootori pöörete arv (p/min) | Kütuse nimikulu G (l/s) | Neeldumisteguri piirväärtused (m-1) | Neeldumisteguri mõõdetud väärtused (m-1) |1. … | … | … | … |2. … | … | … | … |3. … | … | … | … |4. … | … | … | … |5. … | … | … | … |6. … | … | … | … |1.2.2. Vabal kiirendamisel1.2.2.1. Neeldumisteguri mõõdetud väärtus:… m-11.2.2.2. Neeldumisteguri korrigeeritud väärtus:… m-11.2.2.3. Neeldumisteguri tähistuse asukoht sõidukil:…5. Märkused:…"II LISA23.II lisa jäetakse välja.III LISA24.Punktis 3.1.2: sõnad "II lisas" asendatakse sõnadega "I lisa 1 liites".25.Punktis 3.1.3: sõnad "II lisas" asendatakse sõnadega "I lisa 1 liites".V LISA26.Tabelis on väävlisisalduse piirväärtus järgmine: "maksimaalselt 0,05 % massist."IX LISA27.IX lisa muutub II lisaks.X LISA28.X lisa jäetakse välja.[1] Mittevajalik maha tõmmata[2] Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga "?" (n ABC??123??).[3] Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga "?" (n ABC??123??).[4] Mittevajalik maha tõmmata[5] Mittevajalik maha tõmmata[6] Mittevajalik maha tõmmata[7] Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga "?" (n ABC??123??).[8] Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga "?" (n ABC??123??).[9] Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga "?" (n ABC??123??).[10] Mittevajalik maha tõmmata[11] Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga "?" (n ABC??123??).[12] Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga "?" (n ABC??123??).[13] Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga "?" (n ABC??123??).[14] Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga "?" (n ABC??123??).[15] Mittevajalik maha tõmmata[16] Mittevajalik maha tõmmata[17] Mittevajalik maha tõmmata[18] Mittevajalik maha tõmmata[19] Mittevajalik maha tõmmata[20] Mittevajalik maha tõmmata[21] Mittevajalik maha tõmmata[1] Mittevajalik maha tõmmata[2] Mittevajalik maha tõmmata[3] Mittevajalik maha tõmmata[4] Mittevajalik maha tõmmata[5] Mittevajalik maha tõmmata[6] Mittevajalik maha tõmmata[7] Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga "?" (n ABC??123??).[8] Mittevajalik maha tõmmata[9] Nagu on määratletud direktiivi 70/156/EMÜ II A lisas.--------------------------------------------------LISADE LOETELUI lisa: | Mõisted, EÜ tüübikinnituse taotlemine, EÜ tüübikinnituse andmine, korrigeeritud neeldumisteguri tähis, spetsifikatsioonid ja katsed, tüübi muudatused, toodangu vastavus |1. liide: | Teatis |2. liide: | Tüübikinnitustunnistus |II lisa: | Korrigeeritud neeldumisteguri tähise näidis |III lisa: | Katse konstantsel kiirusel täiskoormuskõvera alusel |IV lisa: | Vabakiirenduse test |V lisa: | Etalonkütuse tehnilised parameetrid |VI lisa: | Püsikiiruskatsel kohaldatavad piirväärtused |VII lisa: | Suitsususe mõõturite omadused |VIII lisa: | Suitsususe mõõturite paigaldus ja kasutus. |--------------------------------------------------1. liideVajaduse korral tuleb esitada järgmine teave koos sisu loeteluga kolmes eksemplaris. Kõik vajalikus mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikud joonised tuleb esitada A4 formaadis või A4 formaadis voldikul. Fotod peavad nende olemasolu korral olema piisavalt detailsed.Elektrooniliste juhtimisseadmetega süsteemide, osade ja eraldi seadmete korral tuleb esitada andmed juhtimisseadmete töötamise kohta.0. ÜLDOSA0.1. Mark (tootja kaubanimi): …0.2. Tüüp ja üldine kaubanduslik kirjeldus (üldised kaubanduslikud kirjeldused): …0.3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile(b): …0.3.1. Kõnealuse märgistuse asukoht: …0.4. Sõiduki kategooriac: …0.5. Tootja nimi ja aadress: …0.8. Koostetehas(t)e aadress(id): …1. SÕIDUKI KONSTRUKTSIOONI ÜLDISED OMADUSED1.1. Representatiivsõiduki fotod ja/või joonised: …3. JÕUSEADE(q)3.1. Tootja: …3.1.1. Tootja mootorikood: (märgitud mootorile, või muud identifitseerimisandmed):3.2.1.1. Tööpõhimõte: ottomootor/diiselmootor, neljataktiline/kahetaktiline [1]…3.2.1.2. Silindrite arv ja paigutus: …3.2.1.2.1. Silindri läbimõõt(r): … mm3.2.1.2.2. Kolvikäigu pikkus(r): … mm3.2.1.2.3. Süütejärjekord: …3.2.1.3. Mootori töömaht(s): … cm33.2.1.4. Surveaste [2]: …3.2.1.5. Põlemiskambri, kolvipea ja, ottomootori puhul, kolvirõngaste joonised: …3.2.1.6. Tühikäigu pöörlemissagedus: [3] p/min …3.2.1.8. Maksimaalne kasulik võimsust: … kW … p/min korral (tootja antud väärtus)3.2.1.9. Tootja poolt ettenähtud suurim lubatud mootori pöörete arv:… p/min …3.2.4. Kütuse etteanne3.2.4.2. Sissepritsega (ainult diiselmootoritel): jah/ei [4]…3.2.4.2.1. Süsteemi kirjeldus: …3.2.4.2.2. Tööpõhimõte: otsesissepritse/eelkambriga/keeriskambriga [5]3.2.4.2.3. Sissepritsepump3.2.4.2.3.1. Mark (margid): …3.2.4.2.3.2. Tüüp (tüübid): …3.2.4.2.3.3. Suurim sissepritsemaht [6], [7]: … mm3/töökäigu või takti kohta pumba töökiirusel: … min-1 või, alternatiivse võimalusena, selle epüür: …3.2.4.2.3.4. Eelsissepritse [8]…3.2.4.2.3.5. Eelsissepritse kõver [9]: …3.2.4.2.3.6. Kalibreerimismenetlus: katsestend/mootor [10]3.2.4.2.4. Kiirusregulaator3.2.4.2.4.1. Tüüp: …3.2.4.2.4.2. Mootoritoite katkestuspunkt …3.2.4.2.4.2.1. Mootoritoite katkestuspunkt koormuse all: …p/min3.2.4.2.4.2.2. Mootoritoite katkestuspunkt koormuseta: …p/min3.2.4.2.5. Sissepritsetorustik3.2.4.2.5.1. Pikkus: …mm3.2.4.2.5.2. Siseläbimõõt: …mm3.2.4.2.6. Pihusti(d)3.2.4.2.6.1. Mark (margid): …3.2.4.2.6.2. Tüüp (tüübid): …3.2.4.2.6.3. Avanemisrõhk [11]: … kPa või selle epüür [12]: …3.2.4.2.7. Külmkäivitussüsteem3.2.4.2.7.1. Mark (margid): …3.2.4.2.7.2. Tüüp (tüübid): …3.2.4.2.7.3. Kirjeldus: …3.2.4.2.9. Elektrooniline juhtimisseade3.2.4.2.9.1. Tüüp (tüübid): …3.2.4.2.9.2. Süsteemi kirjeldus: …3.2.4.4. Kütusepump3.2.4.4.1. Rõhk [13]:…kPa või selle epüür [14]: …3.2.7. Jahutussüsteem (vedelik/õhk) [15]…3.2.8. Sisselaskesüsteem3.2.8.1. Ülelaadur: jah/ei [16]3.2.8.1.1. Mark (margid): …3.2.8.1.2. Tüüp (tüübid): …3.2.8.1.3. Süsteemi kirjeldus (n ülelaadimise suurim rõhk: … Pa, vajadusel piirdeklapp): …3.2.8.2. Vahejahuti: jah/ei [17]3.2.8.3. Sisselaskesüsteemi hõrendus mootori nimipöörlemissagedusel täiskoormuse juuresminimaalne lubatud väärtus: …kPamaksimaalne lubatud väärtus: … kPa3.2.8.4. Sisselasketorude ja nende lisaseadmete kirjeldus ja joonised (rõhukamber, eelsoojendi, õhu lisa-sisselasked jne): …3.2.8.4.1. Sisselasketorustiku kirjeldus (koos jooniste ja/või fotodega): …3.2.8.4.2. Õhufilter, joonised: …, või3.2.8.4.2.1. Mark (margid): …3.2.8.4.2.2. Tüüp (tüübid): …3.2.8.4.3. Sisselaskesummuti, joonised: …, või3.2.8.4.3.1. Mark (margid): …3.2.8.4.3.2. Tüüp (tüübid): …3.2.9. Heitgaasisüsteem3.2.9.1. Väljalasketorustiku kirjeldus ja/või joonis: …3.2.9.2. Väljalaskesüsteemi kirjeldus ja/või joonis: …3.2.9.3. Maksimaalne lubatud väljalaske vasturõhk mootori nimipöörlemissagedusel ja täiskoormusel:…kPa3.2.10. Sisse- ja väljalaskeavade minimaalne ristlõikepindala: …3.2.11. Gaasijaotusfaasid või muud samaväärsed andmed3.2.11.1. Maksimaalne klapitõusukõrgus ning avanemis- ja sulgemisnurgad surnud punktide suhtes või jaotusajad alternatiivsete gaasijaotusmehhanismide korral: …3.2.11.2. Lävilõtk ja/või seadistusulatus [18]: …3.2.12. Õhusaastet vähendavad meetmed3.2.12.2. Saastet vähendavad lisaseadmed (kui need on olemas ja ei ole kirjeldatud muus rubriigis): …3.2.12.2.1. Katalüüsneutralisaator: jah/ei [19]3.2.12.2.1.1. Katalüüsneutralisaatorite ja monoliitide arv: …3.2.12.2.1.2. Katalüüsneutralisaatori(te) mõõtmed, kuju ja maht: …3.2.12.2.1.3. Katalüüsreaktsiooni tüüp: …3.2.12.2.1.4. Väärismetallide koguhulk: …3.2.12.2.1.5. Suhteline kontsentratsioon: …3.2.12.2.1.6. Substraat (struktuur ja materjal): …3.2.12.2.1.7. Elemendi tihedus: …3.2.12.2.1.8. Katalüüsneutralisaatori(te) korpuse tüüp: …3.2.12.2.1.9. Katalüüsneutralisaatori(te) paigutus (asukoht ja suhteline kaugus väljalasketorustikus): …3.2.12.2.4. Heitgaasitagastus: jah/ei [20]3.2.12.2.4.1. Omadused (läbivooluhulk jne): …3.2.12.2.6. Osakeste püüdur: jah/ei [21]3.2.12.2.6.1. Osakeste püüduri mõõtmed, kuju ja maht: …3.2.12.2.6.2. Osakeste püüduri tüüp ja konstruktsioon: …3.2.12.2.6.3. Asukoht (suhteline kaugus väljalasketorustikus): …3.2.12.2.6.4. Regenereerimisviis või -süsteem, kirjeldus ja/või joonis: ……3.2.12.2.7. Muud süsteemid (kirjeldus ja tööpõhimõte): …3.2.13. Neeldumisteguri sümboli asukoht (ainult diiselmootoritel): …4. JÕUÜLEKANNEv4.3. Mootori hooratta inertsimoment: …4.3.1. Täiendav inertsimoment, kui käiku pole rakendatud: ……(Kuupäev, failinimi)[1] Mittevajalik maha tõmmata[2] Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga "?" (n ABC??123??).[3] Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga "?" (n ABC??123??).[4] Mittevajalik maha tõmmata[5] Mittevajalik maha tõmmata[6] Mittevajalik maha tõmmata[7] Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga "?" (n ABC??123??).[8] Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga "?" (n ABC??123??).[9] Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga "?" (n ABC??123??).[10] Mittevajalik maha tõmmata[11] Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga "?" (n ABC??123??).[12] Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga "?" (n ABC??123??).[13] Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga "?" (n ABC??123??).[14] Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga "?" (n ABC??123??).[15] Mittevajalik maha tõmmata[16] Mittevajalik maha tõmmata[17] Mittevajalik maha tõmmata[18] Mittevajalik maha tõmmata[19] Mittevajalik maha tõmmata[20] Mittevajalik maha tõmmata[21] Mittevajalik maha tõmmata--------------------------------------------------1. liite addendum1. KASUTATUD MÄÄRDEÕLI1.1. Mark: …1.2. Tüüp: …(õli ja kütuse segu korral märkida õli osakaal segus)2. MOOTORI JÕUDLUS2.1. Võimsus III lisa punktis 2.1 viidatud kuues: …2.1.1. Katsestendil mõõdetud mootori võimsus: …2.1.2. Sõiduki rataste mõõdetud võimsus: …Mootori pöörete arv p/min | Mõõdetud võimsus (kW) |1. … | … |2. … | … |3. … | … |4. … | … |5. … | … |6. … | … |--------------------------------------------------2. liideEÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSAmetiasutuse pitserTeatis sõiduki/osa/eraldi tehnilise seadmestiku tüübile- tüübikinnituse andmise [1],- tüübikinnituse laiendamise [2],- tüübikinnituse andmisest keeldumise [3],- tüübikinnituse tühistamise [4]kohta seoses direktiiviga [5]…/…/EMÜ, viimati muudetud direktiiviga…/…/EÜTüübikinnituse nr:…Laiendamise põhjus:…I JAGU0.1. Mark (tootja kaubanimi):…0.2. Tüüp ja üldine kaubanduslik kirjeldus (üldised kaubanduslikud kirjeldused):…0.3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile/osale/eraldi tehnilisele seadmestikule [6], [7]:…0.3.1. Märgistuse asukoht:…0.4. Sõiduki kategooria [8], [9]:…0.5. Tootja nimi ja aadress:…0.7. Osade ja eraldi tehniliste seadmestike korral EÜ tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis:…0.8. Koostetehas(t)e aadress(id):…II JAGU1. Lisateave (vajaduse korral): vt addendum2. Katsete teostamise eest vastutav tehniline teenistus:…3. Katseprotokolli esitamise kuupäev:…4. Katseprotokolli number:…5. Märkused (kui neid on): vt addendum6. Koht:…7. Kuupäev:…8. Allkiri:…9. Lisatud on loetelu tüübikinnitusasutusele esitatud teabest, mida on võimalik taotluse korral saada.1. Lisateave1.1. Jõuallikas1.1.1. Tootja mootorikood (märgitud mootorile, või muud identifitseerimisandmed): …1.2. Katsetulemused1.2.1. Püsikiirusel:Mootori pöörete arv (p/min) | Kütuse nimikulu G (l/s) | Neeldumisteguri piirväärtused (m-1) | Neeldumisteguri mõõdetud väärtused (m-1) |1. … | … | … | … |2. … | … | … | … |3. … | … | … | … |4. … | … | … | … |5. … | … | … | … |6. … | … | … | … |1.2.2. Vabal kiirendamisel1.2.2.1. Neeldumisteguri mõõdetud väärtus:… m-11.2.2.2. Neeldumisteguri korrigeeritud väärtus:… m-11.2.2.3. Neeldumisteguri tähistuse asukoht sõidukil:…5. Märkused:…[1] Mittevajalik maha tõmmata[2] Mittevajalik maha tõmmata[3] Mittevajalik maha tõmmata[4] Mittevajalik maha tõmmata[5] Mittevajalik maha tõmmata[6] Mittevajalik maha tõmmata[7] Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva teatisega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga "?" (n ABC??123??).[8] Mittevajalik maha tõmmata[9] Nagu on määratletud direktiivi 70/156/EMÜ II A lisas.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2009/86/EÜ, 29. juuli 2009 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda selle I lisasse toimeaine fenpropimorf (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               30.7.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 198/31

      KOMISJONI DIREKTIIV 2009/86/EÜ,
   29. juuli 2009,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda selle I lisasse toimeaine fenpropimorf
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, (1) eriti selle artikli 16 lõike 2 teist lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 4. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1451/2007 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta) (2) on kehtestatud selliste toimeainete loetelu, mida on vaja hinnata nende kandmiseks direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse. Fenpropimorf kuulub sellesse loetellu.

               (2)

               Määruse (EÜ) nr 1451/2007 kohaselt on fenpropimorfi hinnatud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2 kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad direktiivi 98/8/EÜ V lisas määratletud tooteliiki 8: puidukonservandid.

               (3)

               Referentliikmesriigiks määratud Hispaania esitas 4. detsembril 2006 komisjonile pädeva asutuse aruande ja soovituse vastavalt määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 14 lõigetele 4 ja 6.

               (4)

               Komisjon ja liikmesriigid on pädeva asutuse aruande läbi vaadanud. Määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 15 lõike 4 kohaselt lisati läbivaatuse tulemused alalises biotsiidide komitees 20. veebruaril 2009. aastal hindamisaruandesse.

               (5)

               Uuringutest ilmneb, et fenpropimorfi sisaldavate biotsiidide kasutamisel puidukonservandina võib eeldada, et need vastavad direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele. Seega on asjakohane kanda fenpropimorf I lisasse, et kõikides liikmesriikides oleks võimalik fenpropimorfi sisaldavate biotsiidide puidukonservandina kasutamise lube välja anda, muuta või tühistada vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikele 3.

               (6)

               Hindamisaruande tulemuste põhjal on asjakohane nõuda, et lubade väljaandmisel rakendataks fenpropimorfi sisaldavate puidukonservandina kasutatavate toodete suhtes riskivähendamismeetmed, millega tagatakse riskide vähendamine lubatava tasemeni vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artiklile 5 ja VI lisale. Eelkõige tuleks võtta asjakohaseid meetmeid mulla ja veekeskkonna kaitseks, kuna hindamisel on tehtud kindlaks lubamatult suur risk nendele keskkonnaosadele. Tööstuslikuks kasutamiseks ette nähtud tooteid tuleks samuti kasutada sobivate isikukaitsevahenditega, kui tööstuslike kasutajate puhul kindlaks tehtud riske ei ole võimalik vähendada muul viisil.

               (7)

               Ühenduse tasandil ei ole hinnatud kõiki võimalikke kasutusviise. Seepärast peaksid liikmesriigid hindama neid riske keskkonna osadele ja populatsioonidele, mida ei ole riskide hindamisel ühenduse tasandil piisava põhjalikkusega uuritud, ning toote kasutusloa andmisel tagama, et võetakse sobivad meetmed või kehtestatakse eritingimused kindlakstehtud riskide vähendamiseks lubatava tasemeni.

               (8)

               Käesoleva direktiivi sätteid on oluline kohaldada samal ajal kõikides liikmesriikides, et tagada toimeainena fenpropimorfi sisaldavate biotsiidide võrdne kohtlemine turul ja hõlbustada kogu biotsiidituru nõuetekohast toimimist.

               (9)

               Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda uute nõuete täitmiseks ning toimiku esitanud taotlejad saaksid kasutada kogu kümneaastast andmekaitseaega, mis direktiivi 98/8/EÜ artikli 12 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt algab toimeaine lisasse kandmise kuupäevast.

               (10)

               Lisasse kandmisele peaks järgnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid saaksid rakendada direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõiget 3, eelkõige välja anda, muuta või tühistada tooteliiki 8 kuuluvate fenpropimorfi sisaldavate biotsiidide kasutamise lube, et tagada nende vastavus direktiivile 98/8/EÜ.

               (11)

               Seepärast tuleks direktiivi 98/8/EÜ vastavalt muuta.

               (12)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 98/8/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. juuniks 2010.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. juulist 2011.
   Kui liikmesriigid võtavad kõnealused normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 29. juuli 2009

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Stavros DIMAS

      (1)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

      (2)  ELT L 325, 11.12.2007, lk 3.

      LISA
      Direktiivi 98/8/EÜ I lisasse lisatakse järgmine kirje „nr 21”:

                     Nr

                     Tavanimetus

                     IUPACi nimetus
                     Identifitseerimisnumbrid

                     Toimeaine miinimumpuhtus turustatavas biotsiidis

                     Lisamise kuupäev

                     Artikli 16 lõike 3 järgimise tähtpäev
                     (v.a rohkem kui ühte toimeainet sisaldavad tooted, mille puhul artikli 16 lõike 3 järgimise tähtpäev on viimases asjaomase toimeaine lisamise otsuses sätestatud tähtpäev)

                     Lisasse kuulumise lõppkuupäev

                     Toote liik

                     Erisätted (1)

                     „21

                     fenpropimorf

                     (+/-)-cis-4-[3-(p-tert-butüülfenüül)-2-metüülpropüül]-2,6-dimetüülmorfoliin
                     EÜ nr: 266–719-9
                     CASi nr: 67564-91–4

                     930 g/kg

                     1. juuli 2011

                     30. juuni 2013

                     30. juuni 2021

                     8

                     Tootele loa andmise taotluse hindamisel vastavalt artiklile 5 ja VI lisale uurivad liikmesriigid teatava toote puhul, kui see on asjakohane, mõju tootega kokku puutuda võivatele elanikerühmadele ja kasutusviise või kokkupuutestsenaariume, mida ei ole ühenduse tasandil riskide hindamisel piisavalt põhjalikult uuritud.
                     Tootele loa andmisel hindavad liikmesriigid neid riske ja tagavad seejärel, et võetakse asjakohased meetmed või kehtestatakse eritingimused kindlakstehtud riskide vähendamiseks.
                     Kasutusloa võib tootele anda ainult sel juhul, kui taotluses on tõendatud, et riske saab vähendada lubatava tasemeni.
                     Liikmesriigid tagavad, et lube antakse järgmistel tingimustel:

                                 1)

                                 pidades silmas riskianalüüsi käigus tehtud prognoose, tuleb tööstuslikuks kasutuseks lubatud toodete kasutamisel kasutada sobivaid isikukaitsevahendeid, kui toote kasutusloa taotlemisel ei ole võimalik tõendada, et ohtu tööstuslikele kasutajatele on võimalik vähendada lubatud tasemeni.

                                 2)

                                 arvestades mulla- ja veekeskkonna puhul kindlakstehtud riske, tuleb kõnealuste keskkonnaosade kaitsmiseks võtta asjakohaseid riskivähendamismeetmeid. Eelkõige märgitakse tööstuslikuks kasutamiseks lubatud toodete etiketile või kemikaali ohutuskaardile, et värskelt töödeldud puit tuleb pärast töötlemist ladustada varikatuse all ja/või läbitungimatul kõval pinnal, et vältida otseseid kadusid mulda või vette, ning et kõik kaod tuleb kokku koguda taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks.”

         (1)  VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel vajalike hindamisaruannete sisu ja järeldused on kättesaadavad komisjoni veebilehel http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm


title: Komisjoni direktiiv 2006/76/EÜ, 22. september 2006 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ seoses toimeaine klorotaloniil määratlusega   (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               23.9.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 263/9

      KOMISJONI DIREKTIIV 2006/76/EÜ,
   22. september 2006,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ seoses toimeaine klorotaloniil määratlusega
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõike 1 teise lõigu teist taanet,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Pärast läbivaatamist, milles referentliikmesriigiks olid Madalmaad, lisati komisjoni direktiiviga 2005/53/EÜ (2) toimeaine klorotaloniil direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Direktiivis 2005/53/EÜ sätestatakse teatavate lisandite piirnormid. Komisjoni üldise tava kohaselt põhinesid need piirnormid määratlustel, mille oli välja töötanud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon (Food and Agriculture Organisation, edaspidi “FAO”) seoses puhtusastme ja toimeainetes sisalduvate lisanditega, ning eelkõige 2005. aasta veebruari väljaandel. Kõnealustes määratlustes sätestati heksaklorobenseeni piirnormiks 0,01 g/kg toimeaine kohta. Siiski on FAO andnud klorotaloniili kohta välja täiendava määratluste kogumiku, (3) mis avaldati 2005. aasta detsembris, pärast direktiivi 2005/53/EÜ vastuvõtmist. Nende määratlustega täiendati 2005. aasta veebruari määratlusi ja tunnistati 2005. aasta veebruari määratlused, mida oli arvesse võetud kõnealuse direktiivi avaldamisel, ametlikult kehtetuks. Uutes määratlustes sätestati heksaklorobenseeni piirnormiks 0,04 g/kg toimeaine kohta.

               (2)

               Kuigi ühendusel on õigus kehtestada oma piirnormid inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kaitseks, on uuritud, kas on võimalik direktiivis 2005/53/EÜ sätestatud puhtuse määrasid kohandada, et kajastada uusi FAO määratlusi.

               (3)

               Pärast ad hoc toksikoloogilist ja ökotoksikoloogilist hindamist jõudsid Madalmaad järeldusele, et selline muudatus ei loo ohtu lisaks nendele ohtudele, millega oli juba arvestatud, kui klorotaloniil lisati direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Kõnealune järeldus edastati teistele liikmesriikidele, kes sellega nõustusid. Arvestades kõnealust järeldust ja käesoleva juhtumi konkreetseid asjaolusid, leiab komisjon, et klorotaloniili käsitlevate määratluste muutmine on põhjendatud.

               (4)

               Kuna direktiivis 2005/53/EÜ nõutakse, et liikmesriigid kohaldavad selle artiklit 2 alates 1. septembrist 2006, tuleks ka muudetud määratlusi kohaldada sellest kuupäevast alates, ilma et see piiraks muid direktiivi 2005/53/EÜ artiklis 3 sätestatud tähtaegu. Sellest tulenevalt peaks käesolev direktiiv jõustuma võimalikult kiiresti.

               (5)

               Seepärast on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

               (6)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt.
   Artikkel 2
   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. augustiks 2006. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. septembrist 2006.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 22. september 2006

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/75/EÜ (ELT L 248, 12.9.2006, lk 3).

      (2)  ELT L 241, 17.9.2005, lk 51.

      (3)  FAO Specifications and Evaluations for Agricultural Pesticides – Chlorothalonil (Tetrachloroisophthalonitrile) (detsember 2005).

      LISA
      Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa punkt 102 asendatakse järgmisega:

                     Nr

                     Üldnimetus, tunnuskood

                     Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus

                     Puhtus (1)

                     Jõustumiskuupäev

                     Loetellu kuulumise lõpptähtaeg

                     Erisätted

                     “102

                     Klorotaloniil
                     CASi nr 1897-45-6
                     CIPACi nr 288

                     tetrakloroisoftalonitriil

                     985 g/kg

                                 —

                                 heksaklorobenseen: mitte üle 0,04 g/kg

                                 —

                                 dekaklorobifenüül: mitte üle 0,03 g/kg

                     1. märts 2006

                     28. veebruar 2016

                     A   OSA
                     Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.
                     B   OSA
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervise alalises komitees 15. veebruaril 2005 lõplikult vormistatud klorotaloniili läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige aruande I ja II lisa.
                     Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu

                                 —

                                 veeorganismide kaitsele;

                                 —

                                 põhjavee kaitsele, eriti kui toimeainet ja selle metaboliite R417888 ja R611965 (SDS46851) kasutatakse tundlike mullastiku- ja/või kliimatingimustega piirkondades.

                           Vajaduse korral peaksid loa väljaandmise tingimused hõlmama meetmeid riskide vähendamiseks.”

         (1)  Täiendavad andmed toimeaine identifitseerimiseks ja määratlemiseks on esitatud läbivaatamisaruandes.


title: Nõukogu Direktiiv, 19. detsember 1991, kindlustuskomitee loomise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31991L0675

Euroopa Liidu Teataja L 374 , 31/12/1991 Lk 0032 - 0033 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 6 Köide 3 Lk 0115  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 6 Köide 3 Lk 0115

		Nõukogu direktiiv,19. detsember 1991,kindlustuskomitee loomise kohta(91/675/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 57 lõike 2 kolmandat lauset,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]koostöös Euroopa Parlamendiga, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:nõukogu annab komisjonile volitused rakendada nõukogu kinnitatud eeskirju;nõukogu kahju- ja elukindlustust käsitlevate direktiivide kohaldamiseks on vaja rakendusmeetmeid; aeg-ajalt võivad eelkõige tehnilised muudatused olla vajalikud, et võtta arvesse kindlustussektori arengut; on asjakohane võtta need meetmed kooskõlas IIIb menetlusega, mis on sätestatud komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlusi kehtestava nõukogu 13. juuli 1987. aasta otsuse 87/373/EMÜ [4] artiklis 2;selleks tuleb luua kindlustuskomitee;kindlustuskomitee loomine ei välista teisi koostöövorme nende asutuste vahel, kes kontrollivad kindlustusseltside asutamist ja tegevust, ning eelkõige koostööd kindlustusjärelevalveasutuste konverentsis, kelle pädevusse kuulub eelkõige ühenduse direktiivide rakendamist käsitlevate protokollide koostamine; tihe koostöö komitee ja konverentsi vahel oleks eriti kasulik;kahju- ja elukindlustusest tulenevate probleemide uurimine muudab koostöö pädevate asutuste ja komisjoni vahel soovitavaks; on asjakohane anda see ülesanne kindlustuskomiteele; peale selle tuleks tagada tõrgeteta tegevuse kooskõlastamine kõnesoleva komitee ja ühenduse õigusaktidega loodud teiste samalaadsete komiteede vahel,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Komisjoni abistab komitee, mida nimetatakse kindlustuskomiteeks, edaspidi "komitee", kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja eesistujana komisjoni esindaja.2. Komitee võtab vastu oma töökorra.Artikkel 21. Kui nõukogu annab oma vastuvõetavate õigusaktidega otsese kahju- ja elukindlustuse valdkonnas komisjonile volituse rakendada nõukogu kinnitatud eeskirju, kohaldatakse lõikes 2 sätestatud korda.2. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille eesistuja määrab lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu.Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jooksul alates nõukogu poole pöördumisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu, välja arvatud juhul, kui komisjon on lihthäälteenamusega olnud kõnealuste meetmete vastu.Artikkel 31. Komitee vaatab läbi kõik kindlustussektoriga, eelkõige otsese kindlustuse valdkonnas ühenduse sätete kohaldamisega seotud küsimused.Komisjon võib ka konsulteerida komiteega uute ettepanekute üle, mida ta kavatseb esitada nõukogule ja mis on seotud edasise kooskõlastamisega otsese elu- ja kahjukindlustuse valdkonnas.2. Komitee ei tegele üksikute kindlustusseltside konkreetsete probleemidega.Artikkel 4Komitee hakkab oma ülesandeid täitma 1. jaanuaril 1992.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 19. detsember 1991Nõukogu nimeleesistujaP. Dankert[1] EÜT C 230, 15.9.1990, lk 5.[2] EÜT C 240, 16.9.1991, lk 117 ja EÜT C 305, 25.11.1991.[3] EÜT C 102, 18.4.1991, lk 11.[4] EÜT L 197, 18.7.1987, lk 33.--------------------------------------------------