title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/57/EÜ, 13. juuli 2009 , põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               3.10.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 261/1

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/57/EÜ,
   13. juuli 2009,
   põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta
   (kodifitseeritud versioon)
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 28. juuni 1977. aasta direktiivi 77/536/EMÜ põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite ümbermineku kaitsekonstruktsioone käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

               (2)

               Direktiiv 77/536/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist, mis kuuluvad nõukogu 4. märtsi 1974. aasta direktiiviga 74/150/EMÜ põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, mis on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/37/EÜ põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta, (5) sätestatud EÜ tüübikinnituse süsteemi ja millega sätestatakse disaini ja ehituse tehnilised näitajad põllu- või metsamajanduslike traktorite ümbermineku kaitsekonstruktsioonide osas. Need tehnilised näitajad on seotud liikmesriikide õigusaktide lähendamisega direktiivile 2003/37/EÜ, millega sätestatakse EÜ tüübikinnituse menetlus, mida tuleb kohaldada igat tüüpi traktoritele. Sellest tulenevalt kohaldatakse käesoleva direktiivi suhtes direktiivi 2003/37/EÜ sätteid põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate kohta, koos sätetega nende sõidukite süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kohta.

               (3)

               Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada liikmesriikide kohustusi, mis on seotud X lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Käesolevat direktiivi kohaldatakse direktiivi 2003/37/EÜ artikli 2 punktis j määratletud järgmiste tehniliste näitajatega traktorite suhtes:

               a)

               põhja kõrgus tagateljest tagapool mitte üle 1 000 mm;

               b)

               ühe vedava telje fikseeritud või reguleeritav laius 1 150 mm või rohkem;

               c)

               mitmekohalise haakeseadme paigaldamise võimalus eemaldatavate tööriistade ja järelhaagise jaoks;

               d)

               mass 1,5–6 tonni, mis vastab direktiivi 2003/37/EÜ I lisa punktis 2.1.1 määratletud traktori tühimassile, kaasa arvatud vastavalt käesolevale direktiivile paigaldatud ümbermineku kaitsekonstruktsioon ja tootja poolt soovitatavad suurima mõõduga rehvid.

         Artikkel 2
   1.   Iga liikmesriik väljastab osa EÜ tüübikinnituse mis tahes ümbermineku kaitsekonstruktsioonile ja selle traktorile kinnitamise seadmele, kui see vastab I–V lisas sätestatud ehitus- ja katsetusnõuetele.
   2.   Osa EÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik võtab vajaduse korral koostöös teiste liikmesriikide pädevate asutustega vajalikud meetmed, et vajalikus ulatuses kontrollida tootmisnäidiste vastavust kinnitatud tüübile. Niisugune kontroll piirdub pistelise kontrolliga.
   Artikkel 3
   Liikmesriigid annavad iga nende poolt artikli 2 kohaselt kinnitatud traktori või ümbermineku kaitsekonstruktsiooni tootjale või tootja volitatud esindajale osa EÜ tüübikinnitusmärgi, mis vastab VI lisas toodud näidisele.
   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et välistada niisuguste märkide kasutamist, mis võivad vastavalt artiklile 2 osa tüübikinnituse saanud ümbermineku kaitsekonstruktsioonide ja muude konstruktsioonide eristamise osas segadust tekitada.
   Artikkel 4
   1.   Ükski liikmesriik ei tohi keelata osa EÜ tüübikinnitusmärki omavate ümbermineku kaitsekonstruktsioonide või nende traktorile kinnitamise seadmete turustamist nende ehituslike iseärasuste tõttu.
   2.   Siiski võib liikmesriik keelata selliste osa EÜ tüübikinnitusmärgiga ümbermineku kaitsekonstruktsioonide turustamise, mis järjekindlalt ei vasta kinnitatud tüübile.
   Kõnealune liikmesriik teavitab viivitamata teisi liikmesriike ja komisjoni võetud meetmetest ja põhjendab oma otsust.
   Artikkel 5
   Iga liikmesriigi pädevad asutused saadavad teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ühe kuu jooksul VII lisas esitatud näidise kohase osa tüübikinnitustunnistuse koopia iga ümbermineku kaitsekonstruktsiooni tüübi kohta, millele nad tüübikinnituse annavad või millele tüübikinnituse andmisest nad keelduvad.
   Artikkel 6
   1.   Kui osa EÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik leiab, et teatav hulk sama osa EÜ tüübikinnitusmärki kandvaid ümbermineku kaitsekonstruktsioone ja nende traktorile kinnitamise seadmeid ei vasta tema poolt kinnitatud tüübile, võtab see liikmesriik vajalikud meetmed tagamaks, et tootmisnäidised vastaksid kinnitatud tüübile. Kõnealuse liikmesriigi pädevad asutused teavitavad teiste liikmesriikide pädevaid asutusi võetud meetmetest, mis vajaduse korral, kui esineb tõsine ja korduv mittevastavus, võivad viia osa EÜ tüübikinnituse tühistamiseni. Nimetatud liikmesriikide asutused võtavad pärast teise liikmesriigi pädevatelt asutustelt nõuetest kõrvalekaldumise teate saamist vastu samasugused meetmed.
   2.   Liikmesriikide pädevad asutused informeerivad üksteist igast osa EÜ tüübikinnituse tühistamisest ja selle põhjustest ühe kuu jooksul.
   Artikkel 7
   Iga käesoleva direktiivi rakendamisel vastu võetud sätetele vastavat otsust ümbermineku kaitsekonstruktsioonidele ja nende traktorile kinnitamise seadmetele osa EÜ tüübikinnituse andmisest keeldumise või tüübikinnituse tühistamise või nende turustamise või kasutamise keelamise kohta põhjendatakse igakülgselt. Niisugusest otsusest teatatakse asjaomasele isikule ning samal ajal informeeritakse teda liikmesriikides kehtivate seaduste alusel tema käsutuses olevatest õiguskaitsevahenditest ning nimetatud õiguskaitsevahendite kasutamise tähtaegadest.
   Artikkel 8
   1.   Liikmesriigid ei tohi keelduda traktoritüübile EÜ tüübikinnituse andmisest, direktiivi 2003/37/EÜ artikli 2 punktis u sätestatud dokumendi väljastamisest ega siseriikliku tüübikinnituse andmisest ümbermineku kaitsekonstruktsioonide tõttu, kui need vastavad I–IX lisas esitatud nõuetele.
   2.   Liikmesriigid ei väljasta direktiivi 2003/37/EÜ artikli 2 punktis u sätestatud dokumenti traktoritüübile, mis ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele.
   Liikmesriigid võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest traktoritüübile, mis ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele.
   Artikkel 9
   Liikmesriik ei tohi keelduda traktorite registreerimisest ega keelata nende müüki, esimest kasutuselevõtmist või kasutamist ümbermineku kaitsekonstruktsioonide tõttu, kui need vastavad I–IX lisas esitatud nõuetele.
   Artikkel 10
   EÜ tüübikinnituse kontekstis peab iga artiklis 1 nimetatud traktor olema varustatud ümbermineku kaitsekonstruktsiooniga, mis vastab I–IV lisas esitatud nõuetele.
   Artikkel 11
   Muudatused, mis on vajalikud käesoleva direktiivi I–IX lisas esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu vastavalt direktiivi 2003/37/EÜ artikli 20 lõikes 3 osutatud menetlusele.
   Artikkel 12
   Liikmesriigid edastavad käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti komisjonile.
   Artikkel 13
   Direktiiv 77/536/EMÜ, mida on muudetud X lisa A osas loetletud õigusaktidega, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud X lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid loetakse vastavalt XI lisas esitatud vastavustabelile.
   Artikkel 14
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010.
   Artikkel 15
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 13. juuli 2009

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         H.-G. PÖTTERING

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         E. ERLANDSSON

      (1)  ELT C 10, 15.1.2008, lk 21.

      (2)  Euroopa Parlamendi 25. septembri 2007. aasta arvamus (ELT C 219 E, 28.8.2008, lk 68) ja nõukogu 22. juuni 2009. aasta otsus.

      (3)  EÜT L 220, 29.8.1977, lk 1.

      (4)  Vt X lisa A osa.

      (5)  ELT L 171, 9.7.2003, lk 1.

      LISADE LOETELU

                     I LISA

               Osa EÜ tüübikinnituse tingimused

                     II LISA

               Ümbermineku kaitsekonstruktsioonide ja nende traktorile kinnitamise seadmete tugevuse katsetamise tingimused

                     III LISA

               Katsemenetlused

                     IV LISA

               Joonised

                     V LISA

               Ümbermineku kaitsekonstruktsiooni (turvaraam või kabiin) osa EÜ tüübikinnituse tugevuse ja traktorile kinnitamise seadme katse protokoll

                     VI LISA

               Märgid

                     VII LISA

               Osa EÜ tüübikinnitustunnistus

                     VIII LISA

               EÜ tüübikinnituse tingimused

                     IX LISA

               Näidis: EÜ traktori tüübikinnitustunnistuse lisa ümbermineku kaitsekonstruktsiooni (turvakabiin või raam) ja selle traktorile kinnitamise seadmete tugevuse kohta

                     X LISA

                  A osa: Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatustega
                  B osa: Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevad

                     XI LISA

               Vastavustabel

         I LISA

            Osa EÜ tüübikinnituse taotlemine

         1.   MÕISTE

                     1.1.

                     „Ümbermineku kaitsekonstruktsioon” (turvakabiin või raam) – traktorile paigaldatud tarind, mille esmaseks eesmärgiks on traktori tavakasutamisel vältida või vähendada juhile ümberminekust tingitud ohte.

                     1.2.

                     Punktis 1.1 nimetatud tarinditele on iseloomulik asjaolu, et ümbermineku korral säilib nende sisemuses juhi kaitsmiseks piisava suurusega vaba ruum.

               2.   ÜLDNÕUDED

                     2.1.

                     Kõik ümbermineku kaitsekonstruktsioonid ja nende kinnitused traktorile peavad olema projekteeritud ja ehitatud selliselt, et punktis 1 nimetatud põhieesmärk oleks täidetud.

                     2.2.

                     Nimetatud nõuet kontrollitakse ühel III lisas nimetatud kahest katsetusmeetodist. Valitud meetod peab arvestama traktori massi järgmiselt:

                                 traktorid, mille mass on määratletud artiklis 1 – III lisa B osa;

                                 traktorid, mille mass ületab 1,5 tonni, kuid ei ole üle 3,5 tonni – III lisa A osa;

                                 mis puutub pööratava sõiduasendiga (nt pööratava juhiistme ja rooliga) või võimalike lisaistmetega traktoritesse, siis on lubatud ainult katsetamismeetod, mida kirjeldatakse III lisa B osas.

               3.   OSA EÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE

                     3.1.

                     Taotluse osa EÜ tüübikinnituse saamiseks ümbermineku kaitsekonstruktsiooni ja selle traktorile kinnituse tugevusele esitab traktori tootja, ümbermineku kaitsekonstruktsiooni tootja või tootja volitatud esindaja.

                     3.2.

                     Iga osa EÜ tüübikinnituse taotlusele lisatakse kolm koopiat järgmistest dokumentidest ja andmetest:

                                 üldjoonis, mis vastab joonisel märgitud mõõtkavale või esitab ümbermineku kaitsekonstruktsiooni peamised mõõtmed. Eelkõige peab see joonis andma üksikasjaliku ülevaate monteerimisdetailidest;

                                 külg- ja tagantvaates fotod, millel monteerimisdetailid on selgelt nähtavad;

                                 ümbermineku kaitsekonstruktsiooni lühikirjeldus, mis sisaldab konstruktsiooni tüüpi, traktorile monteerimise detaile, vajaduse korral välisvooderduse kirjeldust, sisse- ja väljapääsude, sisepolsterduse ja rullumist takistavate omaduste ning kütte ja ventilatsiooni kirjeldust;

                                 konstruktsioonielementide, kaasa arvatud paigalduskronsteinide ja kinnituspoltide materjalide üksikasjalik kirjeldus (vt V lisa).

                     3.3.

                     Osa tüübikinnituskatsete läbiviimise eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse selle traktoritüübi representatiivtraktor, mille jaoks on mõeldud kaitsekonstruktsioon, millele kinnitust taotletakse. Nimetatud traktor on varustatud ümbermineku kaitsekonstruktsiooniga.

                     3.4.

                     Osa EÜ tüübikinnituse omanik võib taotleda selle laiendamist teistele traktoritüüpidele. Esmase osa EÜ tüübikinnituse andnud pädev asutus väljastab ka laienduse, kui kinnitatud ümbermineku kaitsekonstruktsioon ja traktori tüüp (tüübid), millele laiendust taotletakse, vastavad järgmistele tingimustele:

                                 II lisa punktis 1.3 määratletud koormamata traktori mass ei ületa katsetamisel kasutatud etalonmassi enam kui 5 % võrra;

                                 kinnitamise meetod ja traktori osad, mille külge seade kinnitatakse, on identsed;

                                 mis tahes osad (näiteks porilauad ja kapotikaaned), mis võivad ümbermineku kaitsekonstruktsiooni toetada, on identsed;

                                 istme asendit ei ole muudetud.

               4.   MÄRGISTAMINE

                     4.1.

                     Iga kinnitatud tüübile vastav ümbermineku kaitsekonstruktsioon peab olema märgistatud järgmiselt:

                                 4.1.1.

                                 kaubamärk või -nimi;

                                 4.1.2.

                                 osa EÜ tüübikinnitusmärk, mis vastab VI lisas esitatud näidisele;

                                 4.1.3.

                                 kaitsekonstruktsiooni seerianumber;

                                 4.1.4.

                                 traktori(te), millele kaitsekonstruktsioon on mõeldud, mark ja tüüp (tüübid).

                     4.2.

                     Kõik nimetatud andmed peavad olema väikesel plaadil.

                     4.3.

                     Märgistus peab olema nähtav, loetav ja kustutamatu.

         II LISA

            Ümbermineku kaitsekonstruktsioonide ja nende traktorile kinnitamise seadmete tugevuse katsetamise tingimused

         1.   ÜLDNÕUDED
         1.1.   Katse eesmärgid
         Spetsiaalseadmete abil teostatavate katsete eesmärgiks on tekitada niisuguseid koormusi, mis mõjutavad ümbermineku kaitsekonstruktsiooni traktori ümberpaiskumisel. Need, III lisas kirjeldatud katsed peavad võimaldama hinnata ümbermineku kaitsekonstruktsiooni ja selle traktorile kinnitamise kronsteinide tugevust.
         1.2.   Katseks valmistumine

                     1.2.1.

                     Ümbermineku kaitsekonstruktsiooni tuleb katsetada sellel traktoritüübil, mille jaoks see on ette nähtud. See peab olema traktorile kinnitatud vastavalt traktori ja/või ümbermineku kaitsekonstruktsiooni tootja juhistele.

                     1.2.2.

                     Katsetamiseks peab traktor olema varustatud kõigi seeriatootmises olevate konstruktsiooniliste elementidega, mis võivad mõjutada ümbermineku kaitsekonstruktsiooni tugevust või olla vajalikud tugevuskatse teostamiseks.
                     Samuti tuleb paigaldada osad, mis võivad põhjustada ohtu liikumisruumis, et uurida nende vastavust käesoleva lisa punkti 4.1 nõuetele.

                     1.2.3.

                     Katsed teostatakse paigal seisva traktoriga.

               1.3.   Traktori mass
         Valemites (vt III lisa A ja B osa) pendelraskuse langemiskõrguse ja muljumisjõu arvutamiseks kasutatav mõõdetud mass W peab olema vähemalt nii suur, nagu sätestatud direktiivi 2003/37/EÜ I lisa punktis 2.1.1 (st lisaseadmeteta, kuid koos jahutusvedeliku, õlide, kütuse, tööriistade ja juhiga) pluss ümbermineku kaitsekonstruktsioon miinus 75 kg. Kaasa ei ole arvatud vabalt valitavaid eesmisi ja tagumisi ballastraskusi, rehviballasti, külgemonteeritud tööriistu, külgemonteeritud seadmeid ega mis tahes eriosi.
         2.   APARATUUR JA SEADMED
         2.1.   Pendelraskus

                     2.1.1.

                     Pendelraskus riputatakse kahe keti või terastrossiga konksude otsa vähemalt 6 m kõrgusele maapinnast. Tuleb tagada vahend, et reguleerida eraldi vedrustuse kõrgust ja nurka raskuse ja kettide või trosside suhtes.

                     2.1.2.

                     Raskus peab olema 2 000 ± 20 kg, arvestamata kettide või trosside kaalu, mis ei tohi ületada 100 kg. Löögipinna külgede pikkus peab olema 680 ± 20 mm (vt IV lisa joonist 4). Raskus tuleb täita nii, et selle raskuskeskme asukoht oleks konstantne.

                     2.1.3.

                     Tuleb tagada vajalikud vahendid raskuse pendlina tagasitõmbamiseks iga katse jaoks määratud kõrgusele. Kiirvabastusmehhanism võimaldab raskusel allapoole kiikuda, muutmata kaldenurka tugikettide või -trosside suhtes.

               2.2.   Pendli toed
         Pendli kinnituskonksud peavad olema jäigalt fikseeritud, et nende kõrvalekalle ei ületaks mis tahes suunas 1 % langemiskõrgusest.
         2.3.   Kinnitusköied

                     2.3.1.

                     Traktor tuleb tõkestus- ja pingutusvahendite abil jäigalt kinnitada stabiilsele betoonalusele paigaldatud rööbaste külge. Rööbaste paigutus peab võimaldama traktori kinnitamist, nagu näidatud IV lisa joonistel 5, 6 ja 7. Traktori rattad ja kõik kasutatavad teljetoed peavad iga katse ajal toetuma stabiilsele alusele.

                     2.3.2.

                     Lisaks pingutusvahenditele ja rööbaste kinnitustele kinnitatakse traktor ettenähtud mõõdus terastrossiga.
                     Nimetatud tross peab olema ümarkeerme ja kiudsüdamikuga, konstruktsiooniga 6 × 19 vastavalt ISO 2408 standardile. Trossi nominaalläbimõõt peab olema 13 mm.

                     2.3.3.

                     Raamjuhtimisega traktori keskmine pöördsild tuleb nõuetekohaselt toestada ja esi-, külg- ja tagantlöökide ning muljumiskatsete jaoks kinnitada ning lisaks toestada külglöögi puhuks küljelt. Kui see lihtsustab trosside nõuetekohast kinnitamist, ei pea esi- ja tagarattad olema ühel joonel.

               2.4.   Rattatugi ja pruss

                     2.4.1.

                     Prussi kasutatakse rattatoena külglöögi korral, nagu näidatud IV lisa joonisel 7.

                     2.4.2.

                     Põranda külge kinnitatakse kandiline, ligikaudu 150 mm läbimõõduga okaspuupruss, et toetada rehve löögi vastasküljelt vastavalt IV lisa joonistele 5, 6 ja 7.

               2.5.   Raamjuhtimisega traktorite tugipostid ja kinnitustrossid

                     2.5.1.

                     Raamjuhtimisega traktorite puhul kasutatakse lisatugesid ja kinnitusi. Nende eesmärgiks on tagada, et traktori osa, millele ümbermineku kaitsekonstruktsioon on paigaldatud, oleks sama jäik kui vastav osa jäigal traktoril.

                     2.5.2.

                     Täiendavad üksikasjad löögi- ja muljumiskatsete kohta on esitatud III lisas.

               2.6.   Muljumisseade
         IV lisa joonisel 8 näidatud seade suudab rakendada ümbermineku kaitsekonstruktsioonile allapoole suunatud jõudu läbi ligikaudu 250 mm laiuse jäiga prussi, mis on universaalliigendite abil ühendatud koormust rakendava mehhanismiga. Tuleb kasutada sobivaid teljetugesid, et traktori rehvid ei peaks muljumisjõudu taluma.
         2.7.   Mõõteseadmed

                     2.7.1.

                     III lisa A ja B osas kirjeldatud katsete puhul tuleb kasutada seadet, millel on tihedalt horisontaalvarvale paigaldatud liikuv hõõrdekrae maksimaalse läbipaindemomendi ja jääkläbipainde vahe mõõtmiseks külglöögi katse ajal.

                     2.7.2.

                     III lisa A osas kirjeldatud katsete puhul tuleb pärast laboratoorset katset teostada mõõtmised, et teha kindlaks, kas mõni kaitsekonstruktsiooni osa on sisenenud III lisa A osa punktis 2 kirjeldatud liikumisruumi.

                     2.7.3.

                     III lisa B osas kirjeldatud katsete jaoks tuleb kasutada varustust, kaasa arvatud fotovarustus, mis võimaldaks pärast laboratoorseid katseid kindlaks määrata, kas mõni kaitsekonstruktsiooni osa on katse ajal sisenenud või puutunud kokku III lisa B osa punktis 2 kirjeldatud liikumisruumiga.

               2.8.   Mõõtmiste tolerantsid
         Katsete käigus sooritatud mõõtmistel on lubatud järgmised tolerantsid:

                     2.8.1.

                     katsete ajal mõõdetud lineaarmõõtmed (välja arvatud punktis 2.8.2); kaitsekonstruktsiooni ja traktori mõõtmed, liikumisruumi ja rehvi läbipainded kinnitamisel löögikatsete jaoks: ± 3 mm;

                     2.8.2.

                     löögikatseteks paigaldatud pendelraskuse kõrgus: ± 6 mm;

                     2.8.3.

                     traktori mõõdetud mass: ± 20 kg;

                     2.8.4.

                     muljumiskatsetes rakendatav koormus: ± 2 %;

                     2.8.5.

                     raskust toetavate kettide või terastrosside nurk löögipunktis: ± 2°.

               3.   KATSED
         3.1.   Üldnõuded
         3.1.1.   Katsete järjekord

                     3.1.1.1.

                     Alljärgnevalt on toodud katsete nimekiri ja järjekord. Punktide numbrid on need, mille all katseid III lisa A ja B osas kirjeldatakse:

                                             1.

                                             löök tagant:

                                 1.1.,

                                             2.

                                             muljumiskatse tagant:

                                 1.4.,

                                             3.

                                             löök eest:

                                 1.2.,

                                             4.

                                             löök küljelt:

                                 1.3.,

                                             5.

                                             muljumiskatse eest:

                                 1.5.

                     3.1.1.2.

                     Kui katse käigus mõni tõkestusvahendite osa liigub või puruneb, tuleb katset korrata.

                     3.1.1.3.

                     Katse ajal ei tohi traktorit ega ümbermineku kaitsekonstruktsiooni parandada ega reguleerida.

                     3.1.1.4.

                     Traktoril peab kogu katse vältel olema sees tühikäik ja pidurid välja lülitatud.

                     3.1.1.5.

                     Pööratava sõiduasendiga (nt pööratava juhiistme ja rooliga) traktorite puhul, on esimene löök pikisuunaline ning suurima riskiga (rohkem kui 50 % traktori massist). Sellele järgneb sama suure riskiga muljumiskatse. Teine löök peab olema väiksema riskiga ja kolmas küljelt. Kõige lõpuks tuleb väikseima riskiga teine muljumiskatse.

               3.1.2.   Rataste laius
         Võimaluse korral tuleks tagarataste-vaheline laius valida selline, et ümbermineku kaitsekonstruktsioon ei toetuks katse ajal rehvidele.
         3.1.3.   Ohtu mittetekitavate osade eemaldamine
         Testitav traktor peab olema varustatud kõigi traktori ja ümbermineku kaitsekonstruktsiooni osadega, mis kompleksse tervikuna on mõeldud juhi kaitseks, sh kaitseks ilmastiku mõjude eest. Lubatud on turvaklaasist või sellesarnasest materjalist esi-, külg- ja tagaakende ning mis tahes niisuguste eemaldatavate paneelide, lisaseadmete ja tarvikute eemaldamine, millel puudub konstruktsiooni tugevdav funktsioon ja mis ei kujuta ümberpaiskumise korral ohtu.
         3.1.4.   Löökide suund
         Külglöök antakse traktori sellele küljele, mille puhul on tõenäoline suurima deformatsiooni tekkimine. Tagantlöök antakse külglöögist kõige kaugemale nurgale ja eestlöök külglöögile lähimale nurgale.
         3.1.5.   Rehvide rõhud ja läbipainded
         Rehvides ei tohi olla veeballasti. Eri katsete ajaks köitega kinnitatud rehvide rõhud ja läbipainded peavad vastama alltoodud tabelile.

                     Rehvi rõhk (baarides)

                     Läbipaine (mm)

                     Radiaalrehvid

                     Diagonaalrehvid

                     Eesmised

                     Tagumised

                     Eesmised

                     Tagumised

                     Eesmised

                     Tagumised

                     Neljarattavedu, esi- ja tagarattad ühesuurused

                     1,20

                     1,20

                     1,00

                     1,00

                     25

                     25

                     Neljarattavedu, esirattad väiksemad kui tagarattad

                     1,80

                     1,20

                     1,50

                     1,00

                     20

                     25

                     Kaherattavedu

                     2,40

                     1,20

                     2,00

                     1,00

                     15

                     25

               4.   TULEMUSTE TÕLGENDAMINE

                     4.1.

                     Kõik osa EÜ tüübikinnituse saamiseks esitatud ümbermineku kaitsekonstruktsioonid loetakse tugevusnõuetele vastavaks juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:

                                 4.1.1.

                                 puuduvad murrud ja praod (vastavalt III lisa A ja B osa punktis 3.1 kirjeldatule);

                                 4.1.2.

                                 III lisa A osa katsete puhul: ükski liikumisruumi osa ei asu väljaspool ümbermineku kaitsekonstruktsiooni;
                                 III lisa B osa katsete puhul: ümbermineku kaitsekonstruktsioon pole ühegi löögi ega muljumiskatse ajal sisenenud liikumisruumi ega asu väljaspool ümbermineku kaitsekonstruktsiooni, nagu on kirjeldatud III lisa B osa punktis 3.2;

                                 4.1.3.

                                 III lisa A osa katsete puhul: III lisa A osa punktis 3.3 nimetatud maksimaalse läbipaindemomendi ja jääkläbipainde vahe ei ületa 15 cm;
                                 III lisa B osa katsete puhul: külglöögi katse ajal ei ületa III lisa B osa punktis 3.3 nimetatud maksimaalse läbipaindemomendi ja jääkläbipainde vahe 25 cm.

                     4.2.

                     Puuduvad muud juhti ohustavad tegurid: näiteks ohtlikult puruneda võiv klaas, ebapiisav polsterdus katuse siseküljel või kohas, mille vastu juht võib pea lüüa.

               5.   KATSEPROTOKOLL

                     5.1.

                     Katseprotokoll lisatakse VII lisas nimetatud osa EÜ tüübikinnitustunnistuse juurde. Protokolli esitamist kirjeldatakse V lisas. Protokoll peab sisaldama järgmist:

                                 5.1.1.

                                 ümbermineku kaitsekonstruktsiooni kuju ja ehituse üldine kirjeldus, kaasa arvatud materjalid ja kinnitused; traktori välismõõtmed koos paigaldatud kaitsekonstruktsiooniga; peamised sisemõõtmed; minimaalne kaugus roolirattast; külgmine kaugus roolirattast kaitsekonstruktsiooni külgedeni; kaitsekonstruktsiooni katuse kõrgus istme või istme võrdluspunkti kohal ja jalatoe kohal (kui viimane on olemas); kaitsekonstruktsiooni osadega määratud tavalise sisse- ja väljapääsu ning varuväljapääsu detailne kirjeldus; ja kütte- ning vajaduse korral ventilatsioonisüsteemi detailne kirjeldus;

                                 5.1.2.

                                 mis tahes erivahendite, näiteks traktori rullumist takistavate seadmete üksikasjalik kirjeldus;

                                 5.1.3.

                                 pea- ja õlavigastuste vältimiseks ning müra vähendamiseks mõeldud sisepolstri lühikirjeldus;

                                 5.1.4.

                                 aruanne paigaldatud tuuleklaasi ja teiste klaaside tüübi kohta.

                     5.2.

                     Protokollis tuleb selgelt määratleda katsetamiseks kasutatud traktori tüüp (mark, tüüp, kaubanduslik kirjeldus jne) ning tüübid, millel kasutamiseks nimetatud ümbermineku kaitsekonstruktsioon on mõeldud.

                     5.3.

                     Kui osa EÜ tüübikinnitust laiendatakse teistele traktoritüüpidele, peab protokoll sisaldama täpset viidet algsele osa EÜ tüübikinnitusele ning osutama korrektselt I lisa punktis 3.4 kehtestatud nõuetele.

         III LISA

            KATSEMENETLUSED

            A –   I katsemeetod

         1.   LÖÖGI- JA MULJUMSTESTID
         1.1.   Löök tagant

                     1.1.1.

                     Traktor paigutatakse raskuse suhtes selliselt, et löök tabab ümbermineku kaitsekonstruktsiooni punktis, kus raskuse löögikülg ja tugiketid või terastrossid on vertikaaltelje suhtes 20-kraadise nurga all, välja arvatud juhul, kui ümbermineku kaitsekonstruktsiooni nurk on läbipainde ajal vertikaaltelje suhtes suurem. Niisugusel juhul reguleeritakse raskuse löögikülge lisatoe abil selliselt, et see oleks maksimaalse läbipainde momendil ümbermineku kaitsekonstruktsiooniga löögipunktis paralleelne, kusjuures tugiketid või terastrossid jäävad vertikaaltelje suhtes 20-kraadise nurga alla. Tuleb rakendada abinõusid vähendamaks võimalust, et raskus puutepunktis kõrvale pöördub. Raskuse rippumiskõrgus peab olema reguleeritud selliselt, et selle raskuskeskme koht läbiks puutepunkti.
                     Löögipunktiks on ümbermineku kaitsekonstruktsiooni see osa, mis traktori tahapoole ümberpaiskumisel tõenäoliselt esimesena maad puudutab, tavaliselt ülemine serv. Raskuse raskuskese peab paiknema ümbermineku kaitsekonstruktsiooni ülaserva laiusest ühe kuuendiku võrra ümbermineku kaitsekonstruktsiooni ülaserva puudutavast, traktori kesktasapinnaga paralleelsest vertikaaltasapinnast seespool.
                     Kui aga ümbermineku kaitsekonstruktsiooni tagaserva kõver algab vertikaaltasapinnast kaugemalt, antakse löök kõvera alguses, st punktis, kus nimetatud kõver on traktori kesktasapinnaga täisnurkselt paikneva joone suhtes tangensiaalne (vaata IV lisa joonist 9).
                     Kui löögipind on väljaulatuva osa tõttu raskuse jaoks ebapiisav, kinnitatakse selle osa külge sobiva paksuse ja sügavusega umbes 300 mm pikkune terasplaat nii, et ei mõjutata ümbermineku kaitsekonstruktsiooni tugevust.

                     1.1.2.

                     Jäiga kerega traktorid kinnitatakse maapinna külge. Kinnituskohad peavad paiknema ligikaudu 2 m tagumisest teljest tagapool ja 1,5 m esiteljest eespool. Need peavad paiknema kas pendli raskuskeskme liikumise tasandil või peab enam kui üks kinnitusköitest andma sellel tasandil resultantjõu, nagu näidatud IV lisa joonisel 5.
                     Kinnitusköied pingutatakse selliselt, et esi- ja tagarehvide läbipainded vastaksid II lisa punktile 3.1.5. Kui kinnitusköied on pingutatud, kinnitatakse tagarataste ette 150 mm läbimõõduga neljakandiline puitpruss ja surutakse tihedalt rataste vastu.

                     1.1.3.

                     Raamjuhtimisega traktoritel kinnitatakse mõlemad teljed. Traktori selle osa telge, millele on kinnitatud ümbermineku kaitsestruktuur, käsitletakse nagu tagatelge IV lisa joonisel 5. Seejärel toestatakse liigenduspunkt 100 mm paksuse neljakandilise prussiga ja kinnitatakse terastrossiga kindlalt rööbaste külge.

                     1.1.4.

                     Raskus tõmmatakse tagasi nii, et selle raskuskeskme kõrgus löögipunktis vastab järgmisele valemile:
                     H = 125 + 0,020 W
                     kus H on langemiskõrgus millimeetrites ja W traktori mass vastavalt definitsioonile II lisa punktis 1.3.
                     Seejärel raskus vallandatakse ja lastakse põrgata vastu ümbermineku kaitsekonstruktsiooni.

               1.2.   Löök eest

                     1.2.1.

                     Traktor paigutatakse raskuse suhtes selliselt, et löök tabab ümbermineku kaitsekonstruktsiooni punktis, kus raskuse löögikülg ja tugiketid või terastrossid on vertikaaltelje suhtes 20-kraadise nurga all, välja arvatud juhul, kui ümbermineku kaitsekonstruktsiooni nurk on läbipainde ajal vertikaaltelje suhtes suurem. Niisugusel juhul reguleeritakse raskuse löögikülge lisatoe abil selliselt, et see oleks maksimaalse läbipainde momendil ümbermineku kaitsekonstruktsiooniga löögipunktis paralleelne, kusjuures tugiketid või terastrossid jäävad vertikaaltelje suhtes 20-kraadise nurga alla. Tuleb rakendada abinõusid vähendamaks võimalust, et raskus puutepunktis kõrvale pöördub. Raskuse rippumiskõrgus peab olema reguleeritud selliselt, et selle raskuskese läbiks puutepunkti.
                     Löögipunktiks on ümbermineku kaitsekonstruktsiooni see osa, mis traktori edaspidi liikumisel külili paiskumise korral kõige esimesena maad puudutab, tavaliselt eesmine ülemine nurk. Raskuse raskuskese ei tohi paikneda ümbermineku kaitsekonstruktsiooni ülaserva kaugeimat välispunkti puudutavast, traktori kesktasapinnaga paralleelsest vertikaaltasapinnast enam kui 80 mm kaugusel.
                     Kui aga ümbermineku kaitsekonstruktsiooni esiserva kõver algab vertikaaltasapinnast kaugemalt kui 80 mm, antakse löök kõvera alguses, st punktis, kus nimetatud kõver on traktori kesktasapinnaga täisnurkselt paikneva joone suhtes tangensiaalne (vt IV lisa joonist 9).

                     1.2.2.

                     Jäiga kerega traktorid kinnitatakse maapinna külge, nagu näidatud IV lisa joonisel 6. Kinnituspunktid peavad paiknema ligikaudu 2 m tagateljest tagapool ja 1,5 m esiteljest eespool.
                     Kinnitusköied pingutatakse selliselt, et esi- ja tagarehvide läbipainded vastaksid II lisa punktile 3.1.5. Kui kinnitusköied on pingutatud, kinnitatakse tagarataste ette 150 mm läbimõõduga neljakandiline puitpruss ja surutakse tihedalt rataste vastu.

                     1.2.3.

                     Raamjuhtimisega traktoritel kinnitatakse mõlemad teljed. Traktori selle osa telge, millele on kinnitatud ümbermineku kaitsestruktuur, käsitletakse nagu esitelge IV lisa joonisel 6. Seejärel toestatakse liigenduspunkt 100 mm paksuse neljakandilise prussiga ja kinnitatakse terastrossiga kindlalt rööbaste külge.

                     1.2.4.

                     Raskus tõmmatakse tagasi nii, et selle raskuskeskme kõrgus löögipunktis vastab järgmisele valemile:
                     H = 125 + 0,020 W

               1.3.   Löök küljelt

                     1.3.1.

                     Traktor paigutatakse raskuse suhtes selliselt, et löök tabab ümbermineku kaitsekonstruktsiooni siis, kui raskuse löögikülg ja tugiketid või terastrossid on vertikaalsed, välja arvatud juhul, kui kaitsekonstruktsioon ei ole läbipainde ajal puutepunktis vertikaalne. Niisugusel juhul reguleeritakse raskuse löögikülge lisatoe abil selliselt, et see oleks puutepunktis maksimaalse läbipainde ajal kaitsekonstruktsiooniga paralleelne, kusjuures tugiketid või terastrossid jäävad vertikaalseks. Raskuse rippumiskõrgus peab olema reguleeritud selliselt, et selle raskuskese läbiks puutepunkti.
                     Löögipunktiks on ümbermineku kaitsestruktuuri osa, mis traktori külilipaiskumise puhul tabab maapinda tõenäoliselt esimesena, tavaliselt ülaserv. Kui pole kindel, et esimesena tabab maapinda selle serva mingi muu osa, asub löögipunkt traktori kesktasapinnaga täisnurga all oleval tasapinnal ning läbib keskmisesse asendisse reguleeritud istme keskosa. Tuleb rakendada abinõusid vähendamaks võimalust, et raskus puutepunktis kõrvale pöördub.

                     1.3.2.

                     Jäikadel traktoritel kinnitatakse löögiküljelt mis tahes telg, mille asend on kaitsekonstruktsiooni suhtes muutumatu. Kaherattaveoga traktoritel on selleks tavaliselt tagatelg; toimingu kirjeldus on esitatud IV lisa joonisel 7. Kaks kinnitusköit tõmmatakse üle telje otse selle all asuvatest punktidest, üks tõmmatakse kinnituspunktile umbes 1,5 m teljest eespool, teine kinnituspunktile umbes 1,5 m teljest tagapool. Kinnitused pingutatakse selliselt, et kinnituse kõrval asuvas rehvis tekiks läbipaine, nagu näidatud II lisa punktis 3.1.5. Pärast kinnitamist asetatakse raskuse vastas asuvale rattale toeks puitpruss ja kinnitatakse see kindlalt põranda külge nii, et see suruks löögi ajal tihedasti vastu velge, nagu näidatud IV lisa joonisel 7. Prussi pikkus tuleb valida selliselt, et see oleks ratta vastu asetatuna horisontaaltelje suhtes 30 ± 3° nurga all. Prussi pikkus peab ületama paksuse 20–25 korda ja laius paksuse kaks kuni kolm korda. Mõlema telje külgsuunalist liikumist takistatakse prussiga, mis kinnitatakse löögikülje vastasküljel vastu ratta väliskülge põranda külge.

                     1.3.3.

                     Raamjuhtimisega traktor tuleb kinnitada selliselt, et kaitsekonstruktsiooni kandev traktoriosa oleks maapinna külge kinnitatud liikumatult, nagu jäigal traktoril.
                     Raamjuhtimisega traktori mõlemad teljed kinnitatakse maapinna külge. Selle traktoriosa telg ja rattad, millele on kinnitatud kaitsekonstruktsioon, kinnitatakse ja toestatakse vastavalt IV lisa joonisele 7. Liigenduspunkt toestatakse vähemalt 100 mm paksuse neljakandilise prussiga ja kinnitatakse maapinnal asuvate rööbaste külge. Liigenduspunkti vastu asetatakse tugipost, mis kinnitatakse põranda külge nii, et see toimib samuti kui tagumise ratta vastu asetatud tugi ning toetus on samasugune nagu jäiga traktori puhul.

                     1.3.4.

                     Raskus tõmmatakse tagasi nii, et selle raskuskeskme kõrgus löögipunktis vastab valemile:
                     H = 125 + 0,150 W

               1.4.   Muljumine tagant
         Traktor paigaldatakse II lisa punktis 2.6 kirjeldatud ja IV lisa joonistel 8 ja 10 näidatud kinnitussüsteemis selliselt, et prussi tagaserv asetseks kaitsekonstruktsiooni ülemise tagumise koormust kandva osa peal ja traktori pikisuunaline kesktasapind oleks prussile jõu rakendamise punktide keskel.
         Teljetoed asetatakse telgede alla selliselt, et rehvid ei peaks muljumisjõudu taluma. Rakendatav jõud peab vastama traktori kahekordsele massile, nagu määratletud II lisa punktis 1.3. Võimalik, et ka traktori esiosa tuleb kinnitada.
         1.5.   Muljumine eest

                     1.5.1.

                     Analoogiline tagant muljumise katsega, välja arvatud asjaolu, et prussi esiserv peab asetsema ümbermineku kaitsekonstruktsiooni eesmise ülaosa peal.

                     1.5.2.

                     Kui kaitsekonstruktsiooni katuse esiosa täielikule muljumisele vastu ei pea, rakendatakse jõudu kuni katuse sel määral paindumiseni, et see ühtib tasapinnaga, mis ühendab ümbermineku kaitsestruktuuri ülaosa traktori esikülje selle osaga, mis ümbermineku korral suudab taluda traktori massi. Seejärel jõu rakendamine lõpetatakse ja traktor paigutatakse ümber nii, et pruss on traktori tagaosa täieliku ümbermineku korral toetava kaitsekonstruktsiooni punkti kohal, nagu näidatud IV lisa joonisel 10. Seejärel rakendatakse kogu jõud uuesti.

               2.   LIIKUMISRUUM

                     2.1.

                     Kui traktor seisab horisontaalsel pinnal, määratletakse „liikumisruum” tasapindade abil järgmiselt:

                                 —

                                 horisontaalne, 95 cm kokkusurutud istme kohal;

                                 —

                                 vertikaalne, traktori kesktasapinnaga risti ja 10 cm istme seljatoest tagapool;

                                 —

                                 vertikaalne, traktori kesktasapinnaga paralleelne ja 25 cm istme keskpunktist vasakul;

                                 —

                                 vertikaalne, traktori kesktasapinnaga paralleelne ja 25 cm istme keskpunktist paremal;

                                 —

                                 kaldpind, milles sisaldub traktori kesktasapinna suhtes täisnurga all olev horisontaaljoon 95 cm kokkusurutud istmest kõrgemalt ja 45 cm (pluss istme tavaline edasi-tagasi liikumine) istme seljatoe eest. Nimetatud kaldpind asub rooliratta ees ning selle lähim punkt on 4 cm kaugusel roolirattast.

                     2.2.

                     Istme seljatoe juures polsterdust ei arvestata. Iste peab olema traktori juhtimisel kasutatavas kõige tagumises asendis ning kui kõrgus on eraldi reguleeritav, siis kõrgeimal positsioonil. Kui istme vedrustus on reguleeritav, peab see olema keskmisel näidul ning sellele rakendatav koormus peab olema 75 kg.

               3.   TEOSTATAVAD MÕÕTMISED
         3.1.   Murrud ja praod
         Pärast iga katset kontrollitakse kõiki traktori konstruktsioonielemente, liitekohti ja kinnituskronsteine visuaalselt võimalike murdumiste ja pragude suhtes, pööramata tähelepanu väikestele pragudele ebaolulistes osades.
         3.2.   Liikumisruum

                     3.2.1.

                     Pärast iga katset vaadatakse ümbermineku kaitsekonstruktsioon üle ja kontrollitakse, kas mõni kaitsekonstruktsiooni osa on tunginud punktis 2 määratletud juhiistet ümbritsevasse liikumisruumi.

                     3.2.2.

                     Lisaks kontrollitakse kaitsekonstruktsiooni ja tehakse kindlaks, ega mõni liikumisruumi osa ei asu väljaspool kaitsekonstruktsiooni kaitstavat ala. Liikumisruum loetakse kaitsekonstruktsiooni kaitsealast välja jäävaks juhul, kui mõni selle osa on traktori ümberpaiskumisel löögi saamise suunas maapinda puudutanud. Selleks otstarbeks peavad rehvid ja teljelaius olema tootja poolt lubatud väikseima suurusega.

               3.3.   Maksimaalne läbipaindemoment
         Külglöögi katsel tuleb registreerida maksimaalse läbipainde ja jääkläbipainde vahe 950 mm kõrgusel koormatud istme kohal. II lisa punktis 2.7.1 kirjeldatud varva üks ots kinnitatakse ümbermineku kaitsekonstruktsiooni ülaosa külge ning teine asetatakse vertikaalstandardi avasse. Hõõrdekrae asend varval pärast lööki näitab maksimaalset läbipaindemomenti.
         3.4.   Püsiläbipaine
         Pärast viimast survekatset tuleb registreerida kaitsekonstruktsiooni püsiläbipaine. Selleks tuleb enne katse läbiviimist üles märkida peamiste ümbermineku kaitsekonstruktsiooni osade asend istme suhtes.

            B –   II katsemeetod

         1.   LÖÖGI- JA MULJUMISKATSED
         1.1.   Löök tagant

                     1.1.1.

                     Traktor paigutatakse raskuse suhtes selliselt, et löök tabab ümbermineku kaitsekonstruktsiooni punktis, kus raskuse löögikülg ja tugiketid või terastrossid on vertikaaltelje suhtes 20-kraadise nurga all, välja arvatud juhul, kui ümbermineku kaitsekonstruktsiooni nurk on läbipainde ajal vertikaaltelje suhtes suurem. Niisugusel juhul reguleeritakse raskuse löögikülge lisatoe abil selliselt, et see oleks maksimaalse läbipainde momendil ümbermineku kaitsekonstruktsiooniga löögipunktis paralleelne, kusjuures tugiketid või terastrossid jäävad vertikaaltelje suhtes 20-kraadise nurga alla. Tuleb rakendada abinõusid vähendamaks võimalust, et raskus puutepunktis kõrvale pöördub. Raskuse rippumiskõrgus peab olema reguleeritud selliselt, et selle raskuskese läbiks puutepunkti.
                     Löögipunktiks on ümbermineku kaitsekonstruktsiooni see osa, mis traktori tahapoole ümberpaiskumisel tõenäoliselt esimesena maad puudutab, tavaliselt ülemine serv. Raskuse raskuskese peab paiknema ümbermineku kaitsekonstruktsiooni ülaserva laiusest ühe kuuendiku võrra ümbermineku kaitsekonstruktsiooni ülaserva puudutavast, traktori kesktasapinnaga paralleelsest vertikaaltasapinnast seespool.
                     Kui aga ümbermineku kaitsekonstruktsiooni tagaserva kõver algab vertikaaltasapinnas kaugemalt, antakse löök kõvera alguses, st punktis, kus nimetatud kõver on traktori kesktasapinnaga täisnurkselt paikneva joone suhtes tangensiaalne (vaata IV lisa joonist 9).
                     Kui löögipind on väljaulatuva osa tõttu raskuse jaoks ebapiisav, kinnitatakse selle osa külge sobiva paksuse ja sügavusega umbes 300 mm pikkune terasplaat nii, et ei mõjutata ümbermineku kaitsekonstruktsiooni tugevust.

                     1.1.2.

                     Jäiga kerega traktorid kinnitatakse maapinna külge. Kinnituskohad peavad paiknema ligikaudu 2 m tagumisest teljest tagapool ja 1,5 m esiteljest eespool. Need peavad paiknema kas tasandil, mida mööda pendli raskuskese liigub, või peab enam kui üks kinnitusköitest andma sellel tasandil resultantjõu, nagu näidatud IV lisa joonisel 5.
                     Kinnitusköied pingutatakse selliselt, et esi- ja tagarehvide läbipainded vastaksid II lisa punktile 3.1.5. Kui kinnitused on pingutatud, kinnitatakse tagarataste ette 150 mm läbimõõduga neljakandiline puitpruss ja surutakse tihedalt rataste vastu.

                     1.1.3.

                     Raamjuhtimisega traktoritel kinnitatakse mõlemad teljed. Traktori selle osa telge, millele on paigaldatud ümbermineku kaitsekonstruktsioon, käsitletakse nagu tagatelge IV lisa joonisel 5. Liigenduskoht toestatakse vähemalt 100 mm läbimõõduga neljakandilise prussiga ning kinnitatakse terastrossidega kindlalt maapinnal asuvate rööbaste külge.

                     1.1.4.

                     Raskus tõmmatakse tagasi selliselt, et selle raskuskeskme kõrguse löögipunkti kohal saaks arvutada järgmistest valemitest:
                     H = 2,165 × 10–8 × WL2 või H = 5,73 × 10–2 × I
                     kus

                                 H

                                 =

                                 langemise kõrgus millimeetrites,

                                 W

                                 =

                                 traktori mass, nagu määratletud II lisa punktis 1.3,

                                 L

                                 =

                                 traktori maksimaalne baas millimeetrites,

                                 I

                                 =

                                 tagatelje inertsimoment, eemaldatud ratastega, kilogrammides ruutmeetri kohta (kg/m2).

                           Seejärel raskus vallandatakse ja lastakse põrgata vastu ümbermineku kaitsekonstruktsiooni.

                     1.1.5.

                     Tagantlööki ei katsetata traktoril, mille massist vastavalt II lisa punktis 1.3 määratletule vähemalt 50 % kannab esitelg.

               1.2.   Löök eest

                     1.2.1.

                     Traktor paigutatakse raskuse suhtes selliselt, et löök tabab ümbermineku kaitsekonstruktsiooni punktis, kus raskuse löögikülg ja tugiketid või terastrossid on vertikaaltelje suhtes 20-kraadise nurga all, välja arvatud juhul, kui ümbermineku kaitsekonstruktsiooni nurk on läbipainde ajal vertikaaltelje suhtes suurem. Niisugusel juhul reguleeritakse raskuse löögikülge lisatoe abil selliselt, et see oleks maksimaalse läbipainde momendil ümbermineku kaitsekonstruktsiooniga löögipunktis paralleelne, kusjuures tugiketid või terastrossid jäävad vertikaaltelje suhtes 20-kraadise nurga alla. Tuleb rakendada abinõusid vähendamaks võimalust, et raskus puutepunktis kõrvale pöördub. Raskuse rippumiskõrgus peab olema reguleeritud selliselt, et selle raskuskeskme koht läbiks puutepunkti.
                     Löögipunktiks on ümbermineku kaitsekonstruktsiooni see osa, mis traktori edaspidi liikumisel külili paiskumisel tõenäoliselt kõige esimesena maad puudutab, tavaliselt eesmine ülemine nurk. Raskuse raskuskese ei tohi paikneda ümbermineku kaitsekonstruktsiooni ülaserva kaugeimat välispunkti puudutavast, traktori kesktasapinnaga paralleelsest vertikaaltasapinnast enam kui 80 mm kaugusel.
                     Kui aga ümbermineku kaitsekonstruktsiooni esiserva kõver algab kaugemalt kui 80 mm vertikaaltasapinnast, antakse löök kõvera alguses, st punktis, kus nimetatud kõver on traktori kesktasapinnaga täisnurkselt paikneva joone suhtes tangensiaalne (vt IV lisa joonist 9).

                     1.2.2.

                     Jäiga kerega traktorid kinnitatakse maapinna külge, nagu näidatud IV lisa joonisel 6. Kinnituspunktid peavad paiknema ligikaudu 2 m tagateljest tagapool ja 1,5 m esiteljest eespool.
                     Kinnitusköied pingutatakse selliselt, et esi- ja tagarehvide läbipainded vastaksid II lisa punktile 3.1.5. Kui kinnitusköied on pingutatud, kinnitatakse tagarataste ette 150 mm läbimõõduga neljakandiline puitpruss ja surutakse tihedalt rataste vastu.

                     1.2.3.

                     Raamjuhtimisega traktoritel kinnitatakse mõlemad teljed. Traktori selle osa telge, millele on kinnitatud ümbermineku kaitsestruktuur, käsitletakse nagu esitelge IV lisa joonisel 6. Seejärel toestatakse liigenduspunkt vähemalt 100 mm paksuse neljakandilise prussiga ja kinnitatakse terastrossiga kindlalt rööbaste külge.

                     1.2.4.

                     Raskus tõmmatakse tagasi nii, et selle raskuskeskme kõrgus löögipunkti kohal vastab järgmisele valemile:
                     H = 125 + 0,020 W

               1.3.   Löök küljelt

                     1.3.1.

                     Traktor paigutatakse raskuse suhtes selliselt, et löök tabab ümbermineku kaitsekonstruktsiooni siis, kui raskuse löögikülg ja tugiketid või terastrossid on vertikaalsed, välja arvatud juhul, kui kaitsekonstruktsioon ei ole läbipainde ajal puutepunktis vertikaalne. Niisugusel juhul reguleeritakse raskuse löögikülge lisatoe abil selliselt, et see oleks puutepunktis maksimaalse läbipainde ajal kaitsekonstruktsiooniga paralleelne, kusjuures tugiketid või terastrossid jäävad vertikaalseks. Raskuse rippumiskõrgus peab olema reguleeritud selliselt, et selle raskuskeskme koht läbiks puutepunkti.
                     Löögipunktiks on ümbermineku kaitsestruktuuri osa, mis traktori külilipaiskumise puhul tabab maapinda tõenäoliselt esimesena, tavaliselt ülaserv. Kui pole kindel, et esimesena tabab maapinda selle serva mingi muu osa, asub löögipunkt traktori kesktasapinnaga täisnurga all oleval tasapinnal ning läbib keskmisesse asendisse reguleeritud istme keskosa. Tuleb rakendada abinõusid vähendamaks võimalust, et raskus puutepunktis kõrvale pöördub. Pööratava sõidusuunaga traktori puhul (nt pööratav iste ja rool) tuleb löögipunkt määrata traktori keskjoone ja sellega kohakuti asetseva tasapinna lõikumispunkti suhtes, mida läbib kahe istme võrdluspunktist võrdsel kaugusel asetsevat punkti läbiv sirgjoon.

                     1.3.2.

                     Jäikadel traktoritel kinnitatakse löögiküljelt mis tahes telg, mille asend on kaitsekonstruktsiooni suhtes muutumatu. Kaherattaveoga traktoritel on selleks tavaliselt tagatelg; toimingu kirjeldus on esitatud IV lisa joonisel 7. Kaks kinnitusköit tõmmatakse üle telje otse selle all asuvatest punktidest, üks tõmmatakse kinnituspunktile umbes 1,5 m teljest eespool, teine kinnituspunktile umbes 1,5 m teljest tagapool. Kinnitused pingutatakse selliselt, et kinnituse kõrval asuvas rehvis tekiks läbipaine, nagu näidatud II lisa punktis 3.1.5. Pärast kinnitamist asetatakse raskuse vastas asuvale rattale toeks puitpruss ja kinnitatakse see kindlalt põranda külge nii, et see suruks löögi ajal tihedasti vastu velge, nagu näidatud IV lisa joonisel 7. Prussi pikkus tuleb valida selliselt, et see oleks ratta vastu asetatuna horisontaaltelje suhtes 30 ± 3° nurga all. Prussi pikkus peab ületama paksuse 20–25 korda ja laius paksuse kaks kuni kolm korda. Mõlema telje külgsuunalist liikumist takistatakse prussiga, mis kinnitatakse löögikülje vastasküljel vastu ratta väliskülge põranda külge.

                     1.3.3.

                     Raamjuhtimisega traktor tuleb kinnitada selliselt, et kaitsekonstruktsiooni kandev traktoriosa oleks liikumatult maapinna külge kinnitatud, nagu jäigal traktoril.
                     Raamjuhtimisega traktori mõlemad teljed kinnitatakse maapinna külge. Selle traktoriosa telg ja rattad, millele on kinnitatud kaitsekonstruktsioon, kinnitatakse ja toestatakse vastavalt IV lisa joonisel 7 näidatule. Liigenduspunkt toestatakse vähemalt 100 mm paksuse neljakandilise prussiga ja kinnitatakse maapinnal asuvate rööbaste külge. Liigenduspunkti vastu asetatakse tugipost, mis kinnitatakse põranda külge nii, et see toimib samuti kui tagumise ratta vastu asetatud tugi ning toetus on samasugune nagu jäiga traktori puhul.

                     1.3.4.

                     Raskus tõmmatakse tagasi nii, et selle raskuskeskme kõrgus löögipunktis vastab järgmisele valemile:
                     H = 125 + 0,150 W

               1.4.   Muljumine tagant
         Traktor paigaldatakse II lisa punktis 2.6 kirjeldatud ja IV lisa joonistel 8 ja 10 näidatud kinnitussüsteemis selliselt, et prussi tagaserv asetseks kaitsekonstruktsiooni ülemise tagumise koormust kandva osa peal ja traktori pikisuunaline kesktasapind oleks prussile jõu rakendamise punktide keskel.
         Teljetoed asetatakse telgede alla nii, et rehvid ei peaks muljumisjõudu taluma. Rakendatav jõud peab vastama traktori kahekordsele massile, nagu määratletud II lisa punktis 1.3. Võimalik, et ka traktori esiosa tuleb kinnitada.
         1.5.   Muljumine eest

                     1.5.1.

                     Analoogiline tagant muljumise katsega, välja arvatud asjaolu, et prussi esiserv peab asetsema ümbermineku kaitsekonstruktsiooni eesmise ülaosa peal.

                     1.5.2.

                     Kui kaitsekonstruktsiooni katuse esiosa täielikule muljumisele vastu ei pea, rakendatakse jõudu kuni katuse sel määral paindumiseni, et see ühtib tasapinnaga, mis ühendab ümbermineku kaitsekonstruktsiooni ülaosa traktori esikülje selle osaga, mis ümbermineku korral suudab traktori massi taluda. Seejärel jõu rakendamine lõpetatakse ja traktor paigutatakse ümber nii, et pruss on kaitsekonstruktsiooni selle punkti kohal, mis toetab traktori tagaosa täieliku ümbermineku korral, nagu näidatud IV lisa joonisel 10. Seejärel rakendatakse kogu jõud uuesti.

               2.   LIIKUMISRUUM

                     2.1.

                     Liikumisruum on näidatud IV lisa joonisel 3 ning see on harilikult määratud traktori suhtes pikisuunalise vertikaalse baastasandiga, mis läbib punktis 2.3 kirjeldatud istme võrdluspunkti ja rooliratta keskme. Eelduseks on, et baastasand liigub löökide ajal istmega horisontaalselt, kuid jääb traktori põranda või ümbermineku kaitsekonstruktsiooni suhtes risti (juhul, kui see on elastselt monteeritud).
                     Kui rooliratta asend on reguleeritav, peab see olema normaalses juhtimisasendis.

                     2.2.

                     Liikumisruumi piirid on järgmised:

                                 2.2.1.

                                 250 mm vertikaaltasandid baastasandi mõlemal küljel, mis ulatuvad istme võrdluspunktist 300 mm ülespoole;

                                 2.2.2.

                                 paralleeltasandid, mis ulatuvad punktis 2.2.1 nimetatud tasandite ülaservast maksimaalselt 900 mm võrra istme võrdluspunktist kõrgemale ja on kaldu selliselt, et külglöögi-poolsel küljel asuva tasandi üleserv on tausttasapinnast vähemalt 100 mm kaugusel;

                                 2.2.3.

                                 horisontaaltasand 900 mm istme võrdluspunktist kõrgemal;

                                 2.2.4.

                                 kaldpind, mis on baastasandiga risti ja hõlmab punkti 900 mm kõrgusel otse istme võrdluspunkti kohal ning istme konstruktsiooni (vedrustus kaasa arvatud) kõige tagumist punkti;

                                 2.2.5.

                                 baastasandiga ristisuunaline vertikaaltasand, mis ulatub istme kõige tagumisest punktist allapoole;

                                 2.2.6.

                                 baastasandiga risti olev kõverjooneline pind raadiusega 120 mm, tasandite 2.2.3 ja 2.2.4 suhtes tangensiaalne;

                                 2.2.7.

                                 baastasandiga risti olev kõverjooneline pind raadiusega 900 mm, mis ulatub istme võrdluspunktist 150 mm ettepoole jäävas punktis 400 mm tasandist 2.2.3 ettepoole ja on selle suhtes tangensiaalne;

                                 2.2.8.

                                 baastasandiga risti olev kaldpind, mis ühineb pinnaga 2.2.7 selle esiservas ning möödub roolirattast 40 mm kauguselt. Rooliratta kõrge asendi puhul asendatakse see tasand pinna 2.2.7 suhtes tangenstasandiga;

                                 2.2.9.

                                 baastasandiga risti olev vertikaaltasand, 40 mm roolirattast eespool;

                                 2.2.10.

                                 istme võrdluspunkti läbiv horisontaaltasand;

                                 2.2.11.

                                 pööratava sõidusuunaga (nt pööratava istme ja rooliga) traktori puhul peab turvapiirkond olema kahe turvapiirkonna kombinatsioon, mis on määratud rooli ja istme kahe asendi poolt;

                                 2.2.12.

                                 kui traktorisse on võimalik paigaldada lisaistmeid, tuleb katsed teostada kombineeritud istme võrdluspunkti turvapiirkonna põhjal kõikidele võimalikele istme variantidele. Ümbermineku kaitsekonstruktsioon ei tohi siseneda erinevate istmete lähtepunktide kombineeritud turvapiirkonda;

                                 2.2.13.

                                 kui pärast katseid soovitatakse istme jaoks uut kohta, tuleb välja arvestada, kas uue istme võrdluspunkti turvapiirkond jääb täielikult saavutatud turvapiirkonna sisse. Kui nii ei ole, tuleb teostada uus katse.

                     2.3.

                     Istme asukoht ja võrdluspunkt

                     2.3.1.

                     Punktis 2.1 kirjeldatud liikumisruumi määratlemiseks peab iste olema mis tahes horisontaalse reguleerimisvahemiku kõige tagumises asendis. Samuti tuleb iste paigutada vertikaalse reguleerimisvahemiku keskpunkti (juhul, kui seda on võimalik horisontaalasendist sõltumatult reguleerida).
                     Võrdluspunkti määramisel inimkeha koormuse simuleerimiseks kasutatakse IV lisa joonistel 1 ja 2 toodud aparatuuri. Aparatuur koosneb istme tahvlist ja seljatoe tahvlitest. Alumine seljatoe tahvel liigendatakse istmikuluu (A) ja niuete (B), piirkonnas, kusjuures liigendus (B) on reguleeritav.

                     2.3.2.

                     Võrdluspunktiks on punkt istme pikisuunalises kestasandis, kus lõikuvad seljatoe alumise osa tangensiaaltasand ja horisontaaltasand. Nimetatud horisontaaltasand lõikab istmeosa tahvli alumist osa 150 mm ülalnimetatud puutujast eespool.

                     2.3.3.

                     Kui istme vedrustus on juhi kaalu järgi reguleeritav, tuleb see reguleerida dünaamilise vahemiku keskpunkti.
                     Aparatuur asetatakse istmele. Seejärel rakendatakse sellele 50 mm liigendusest (A) eespool asuvas punktis jõudu 550 N ning kaks seljatoe tahvli osa surutakse tangensiaalselt kergelt vastu seljatuge.

                     2.3.4.

                     Kui igale seljatoe piirkonnale (nimmepiirkonnast üleval ja all) pole võimalik kindlaid puutujaid määrata, tuleb toimida järgmiselt:

                                 2.3.4.1.

                                 kui alumise piirkonna puutujat pole võimalik täpselt määrata: seljatoe tahvli alumine osa surutakse vertikaalselt vastu seljatuge;

                                 2.3.4.2.

                                 kui ülemise piirkonna puutujat pole võimalik täpselt määrata: liigendus (B) fikseeritakse 230 mm kõrgusel istme võrdluspunkti kohal, kui seljatoe tahvli alumine osa on vertikaalne. Seejärel surutakse seljatoe tahvli kaks osa kergelt tangensiaalselt vastu seljatuge.

               3.   TEOSTATAVAD MÕÕTMISED
         3.1.   Murrud ja praod
         Pärast iga katset kontrollitakse kõiki traktori konstruktsioonielemente, liitekohti ja kinnituskronsteine visuaalselt võimalike murdumiste ja pragude suhtes, pööramata tähelepanu väikestele pragudele ebaolulistes osades.
         3.2.   Liikumisruum

                     3.2.1.

                     Pärast iga katset vaadatakse ümbermineku kaitsekonstruktsioon üle ja kontrollitakse, kas mõni kaitsekonstruktsiooni osa on tunginud punktides 2.1 ja 2.2 määratletud, juhiistet ümbritsevasse liikumisruumi.

                     3.2.2.

                     Lisaks kontrollitakse kaitsekonstruktsiooni ja tehakse kindlaks, ega mõni liikumisruumi osa ei asu väljaspool kaitsekonstruktsiooni kaitstavat ala. Liikumisruum loetakse kaitsekonstruktsiooni kaitsealast välja jäävaks juhul, kui mõni selle osa on traktori ümberpaiskumisel löögi saamise suunas maapinda puudutanud. Selleks otstarbeks peavad rehvid ja teljelaius olema väikseima tootja poolt lubatud suurusega.

               3.3.   Maksimaalne läbipaindemoment
         Külglöögi katsel tuleb registreerida maksimaalse läbipainde ja jääkläbipainde vahe istme võrdluspunktist 900 mm kõrgusel ja 150 mm eespool. II lisa punktis 2.7.1 kirjeldatud varva üks ots kinnitatakse ümbermineku kaitsekonstruktsiooni ülaosa külge ning teine asetatakse vertikaalstandardi avasse. Hõõrdekrae asend varval pärast lööki näitab maksimaalset läbipaindemomenti.
         3.4.   Püsiläbipaine
         Pärast viimast survekatset tuleb registreerida kaitsekonstruktsiooni püsiläbipaine. Selleks tuleb enne katse läbiviimist üles märkida peamiste ümbermineku kaitsekonstruktsiooni osade asend istme suhtes.

         IV LISA

            JOONISED

         V LISA

         VI LISA

            MÄRGID

         Osa EÜ tüübikinnitusmärk koosneb väikest e-tähte ümbritsevast ristkülikust, millele järgneb/järgnevad tüübikinnituse andnud liikmesriigi number:
         1 Saksamaa,
         2 Prantsusmaa,
         3 Itaalia,
         4 Madalmaad,
         5 Rootsi,
         6 Belgia,
         7 Ungari,
         8 Tšehhi Vabariik,
         9 Hispaania,
         11 Ühendkuningriik,
         12 Austria,
         13 Luksemburg,
         17 Soome,
         18 Taani,
         19 Rumeenia,
         20 Poola,
         21 Portugal,
         23 Kreeka,
         24 Iirimaa,
         26 Sloveenia,
         27 Slovakkia,
         29 Eesti,
         32 Läti,
         34 Bulgaaria,
         36 Leedu,
         49 Küpros,
         50 Malta.
         Ristküliku läheduses peab paiknema ka osa EÜ tüübikinnituse number, mis ühtib ümbermineku kaitsekonstruktsiooni tugevuse ja selle traktorile kinnitamise seadme kohta väljastatud osa EÜ tüübikinnitustunnistuse numbriga.

            Osa EÜ tüübikinnitusmärgi näidis

         VII LISA

         VIII LISA

            EÜ tüübikinnituse tingimused

                     1.

                     Taotluse traktorile osa EÜ tüübikinnituse saamiseks ümbermineku kaitsekonstruktsiooni ja selle traktorile kinnitamise seadme tugevuse osas esitab traktori tootja või tema volitatud esindaja.

                     2.

                     Tüübikatsetuste eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse tüübikinnituskatsete läbiviimiseks kinnitatud traktoritüübi representatiivtraktor, millel on nõuetekohaselt monteeritud kaitsekonstruktsioon ja selle kinnitused.

                     3.

                     Tüübikatsetuste läbiviimise eest vastutav tehniline teenistus kontrollib, kas kinnitatud kaitsekonstruktsiooni tüüp sobib paigaldamiseks sellele traktoritüübile, mille jaoks tüübikinnitust taotletakse. Eelkõige tehakse kindlaks, kas kaitsekonstruktsiooni vastab sellele, mida katsetati osa EÜ tüübikinnituse andmisel.

                     4.

                     Tüübikinnituse omanik võib taotleda selle laiendamist muudele kaitsekonstruktsioonide tüüpidele.

                     5.

                     Pädevad asutused annavad nimetatud laienduse järgmistel tingimustel:

                                 5.1.

                                 uut tüüpi ümbermineku kaitsekonstruktsioon ja selle kinnitus traktorile on saanud osa EÜ tüübikinnituse;

                                 5.2.

                                 see on projekteeritud paigaldamiseks traktoritüübile, mille jaoks taotletakse EÜ tüübikinnituse laiendust;

                                 5.3.

                                 kaitsekonstruktsiooni kinnitamine traktorile vastab sellele, mida katsetati osa EÜ tüübikinnituse andmisel.

                     6.

                     Tunnistus, mille näidis on esitatud IX lisas, lisatakse EÜ tüübikinnitustunnistusele iga antud/andmisest keeldutud tüübikinnituse või tüübikinnituse laienduse puhul.

                     7.

                     Kui EÜ tüübikinnituse taotlus traktoritüübile esitatakse samaaegselt sellele traktoritüübile paigaldamiseks mõeldud ümbermineku kaitsekonstruktsiooni osa EÜ tüübikinnituse taotlusega, ei teostata punktides 2 ja 3 sätestatud kontrolli.

         IX LISA

         X LISA
         A   OSA

            Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatustega

         (märgitud artiklis 13)

                     Nõukogu direktiiv 77/536/EMÜ
                     (EÜT L 220, 29.8.1977, lk 1)

                     1979. aasta ühinemisakti I lisa X osa
                     (EÜT L 291, 19.11.1979, lk 108)

                     1985. aasta ühinemisakti I lisa IX A osa
                     (EÜT L 302, 15.11.1985, lk 209)

                     Nõukogu direktiiv 87/354/EMÜ
                     (EÜT L 192, 11.7.1987, lk 43)

                     Ainult lisa punkti 9a viide direktiivile 77/536/EMÜ

                     Nõukogu direktiiv 89/680/EMÜ
                     (EÜT L 398, 30.12.1989, lk 26)

                     1994. aasta ühinemisakti I lisa XI osa C jao II punkti alapunkt 2
                     (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 205)

                     Komisjoni direktiiv 1999/55/EÜ
                     (EÜT L 146, 11.6.1999, lk 28)

                     2003. aasta ühinemisakti II lisa I osa A jao punkt 21
                     (ELT L 236, 23.9.2003, lk 53)

                     Nõukogu direktiiv 2006/96/EÜ
                     (ELT L 363, 20.12.2006, lk 81)

                     Ainult artikli 1 viide direktiivile 77/536/EMÜ ja lisa punkt 20

               B   OSA

            Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevad

         (märgitud artiklis 13)

                     Direktiiv

                     Ülevõtmise tähtpäev

                     Kohaldamise tähtpäev

                     77/536/EMÜ

                     29. detsember 1978

                     —

                     87/354/EMÜ

                     31. detsember 1987

                     —

                     89/680/EMÜ

                     3. jaanuar 1990

                     —

                     1999/55/EÜ

                     30. juuni 2000 (1)

                     —

                     2006/96/EÜ

                     1. jaanuar 2007

                     —

            (1)  Vastavalt direktiivi 1999/55/EÜ artiklile 2:

            „1.   Alates 1. juulist 2000 ei tohi liikmesriigid:

                        —

                        keelduda ühelegi traktoritüübile EÜ tüübikinnituse andmisest, direktiivi 74/150/EMÜ artikli 10 lõike 1 kolmandas taandes nimetatud dokumendi väljastamisest ega siseriikliku tüübikinnituse andmisest ega

                        —

                        keelata traktorite kasutuselevõtmist,

                  kui traktorid vastavad direktiivis 77/536/EMÜ (muudetud käesoleva direktiiviga) ette nähtud nõuetele.
            2.   Alates 1. jaanuarist 2001 liikmesriigid:

                        —

                        ei anna välja direktiivi 74/150/EMÜ artikli 10 lõike 1 kolmandas taandes sätestatud dokumenti ühelegi traktoritüübile, mis ei vasta direktiivi 77/536/EMÜ (muudetud käesoleva direktiiviga) sätetele,

                        —

                        võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest traktoritüübile, mis ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 77/536/EMÜ (muudetud käesoleva direktiiviga) sätetele.”

         XI LISA

            VASTAVUSTABEL

                     Direktiiv 77/536/EMÜ

                     Direktiiv 1999/55/EÜ

                     Käesolev direktiiv

                     Artikkel 9

                     Artikkel 1

                     Artikkel 1

                     Artikkel 2

                     Artikkel 2

                     Artikkel 3

                     Artikkel 3

                     Artikkel 4

                     Artikkel 4

                     Artikkel 5

                     Artikkel 5

                     Artikkel 6

                     Artikkel 6

                     Artikkel 7

                     Artikkel 7

                     —

                     Artikkel 2

                     Artikkel 8

                     Artikkel 8

                     Artikkel 9

                     Artiklid 10 ja 11

                     Artiklid 10 ja 11

                     Artikli 12 lõige 1

                     —

                     Artikli 12 lõige 2

                     Artikkel 12

                     —

                     Artikkel 13

                     —

                     Artikkel 14

                     Artikkel 13

                     Artikkel 15

                     I–IX lisa

                     I–IX lisa

                     —

                     X lisa

                     —

                     XI lisa


Tähtis õiguslik teade

|

32003L0102

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/102/EÜ, 17. november 2003, jalakäijate ja teiste vähem kaitstud liiklejate kaitse kohta enne kokkupõrget ja kokkupõrke korral mootorsõidukiga, ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ

Euroopa Liidu Teataja L 321 , 06/12/2003 Lk 0015 - 0025 CS.ES Peatükk 13 Köide 32 Lk 670  - 680 ET.ES Peatükk 13 Köide 32 Lk 670  - 680 HU.ES Peatükk 13 Köide 32 Lk 670  - 680 LT.ES Peatükk 13 Köide 32 Lk 670  - 680 LV.ES Peatükk 13 Köide 32 Lk 670  - 680 MT.ES Peatükk 13 Köide 32 Lk 670  - 680 PL.ES Peatükk 13 Köide 32 Lk 670  - 680 SK.ES Peatükk 13 Köide 32 Lk 670  - 680 SL.ES Peatükk 13 Köide 32 Lk 670  - 680

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/102/EÜ,17. november 2003,jalakäijate ja teiste vähem kaitstud liiklejate kaitse kohta enne kokkupõrget ja kokkupõrke korral mootorsõidukiga, ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [1]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras [2]ning arvestades järgmist:(1) Vähendamaks liiklusõnnetuste arvu ühenduse teedel, on vaja võtta meetmeid, et parandada jalakäijate ja teiste vähem kaitstud liiklejate kaitset enne kokkupõrget ja kokkupõrke korral mootorsõiduki esiotsaga.(2) Liiklusohutuse meetmeprogrammi raames on vähem kaitstud liiklejate, nagu jalakäijate, jalgratturite ja mootorratturite jaoks hädasti vaja ohutuse parandamise passiivsete ja aktiivsete meetmete kogumit (õnnetuste vältimine ning kaasmõjude vähendamine liikluse rahulikumaks muutmise ja infrastruktuuri täiustamise teel).(3) Siseturg hõlmab sisepiirideta ala, kus peab olema tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine ning selleks on kehtestatud ühenduse mootorsõidukite tüübikinnituse süsteem; tuleks ühtlustada mootorsõidukite tüübikinnituse tehnilised nõuded seoses jalakäijate kaitsega, et vältida liikmesriigiti erinevate nõuete vastuvõtmist ning tagada siseturu nõuetekohane toimimine.(4) Jalakäijate kaitse eesmärgi täitmiseks on vajalik aktiivsete ja passiivsete ohutusmeetmete kombineerimine; Euroopa Tõhusama Sõidukiohutuse Komitee (European Enhanced Vehicle-Safety Committee, EEVC) soovitused 1999. aasta juunist on kogunud selles valdkonnas laialdase heakskiidu. Nendes soovitustes pannakse teatud kategooriate mootorsõidukite esistruktuuridele ette nõudeid, et vähendada nende ohtlikkust; käesoleva direktiiviga esitatakse EEVC soovitustele põhinevad katsed ja piirväärtused.(5) Komisjon peaks uurima, kas käesoleva direktiivi reguleerimisala tasub laiendada sõidukitele täismassiga kuni 3,5 tonni, ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule uuringu tulemustest ettekande.(6) Käesolevat direktiivi tuleks käsitleda ühe elemendina liiklejaid, sõidukeid ja infrastruktuuri puudutavast laiemast meetmete kogumist, mida ühendus, autotööstus ja liikmesriikide asjaomased ametiasutused võtavad heade tavade alusel toimunud teabevahetuste põhjal, eesmärgiga reguleerida jalakäijate ja teiste vähem kaitstud liiklejate kokkupõrke-eelset (aktiivne), kokkupõrkeaegset (passiivne) ja kokkupõrkejärgset ohutust.(7) Pidades silmas selle valdkonna kiiret tehnoloogiaarengut, võib autotööstus teha ettepaneku võtta tegeliku tõhususe osas käesoleva direktiivi nõuetega vähemalt võrdväärseid alternatiivseid meetmeid – kas passiivseid meetmeid või aktiivsete ja passiivsete meetmete kombinatsiooni – ning mida hinnatakse pärast sõltumatute ekspertide poolt 1. juuliks 2004 tehtud tasuvusuuringut; tegeliku tõhususe poolest vähemalt võrdväärsete alternatiivsete meetmete kasutuselevõtmine nõuaks käesoleva direktiivi kohandamist või muutmist.(8) Jalakäijate kaitse valdkonna jätkuva teadusliku ja tehnilise progressi tõttu on asjakohane rakendada selles valdkonnas teatud paindlikkust. Järelikult peaks käesoleva direktiiviga ette nägema jalakäijate kaitset käsitlevad põhisätted katsete kohta, mida peavad läbima uued sõidukitüübid ja uued sõidukid. Nende katsete kohaldamise tehnilised ettekirjutised võetakse vastu komisjoni otsusega.(9) Aktiivse liiklusohutuse kiiresti arenev tehnoloogia tähendab seda, et kokkupõrke leevendamise ja vältimise süsteemidega võib näiteks kokkupõrkekiiruse vähendamise ning löögisuuna reguleerimisega saavutada märkimisväärse turvalisuse. Käesoleva direktiiviga julgustatakse selliste tehnoloogiate arengut.(10) Euroopa, Jaapani ja Korea autotootjaid esindavad ühendused on võtnud kohustuse hakata kohaldama piirväärtusi ja katseid käsitlevaid EEVC soovitusi või vähemalt võrdväärse mõjuga kokkulepitud alternatiivseid meetmeid alates aastast 2010, esimesi piirväärtusi ja katseid uutele sõidukitüüpidele alates aastast 2005 ning kohaldada esimesi katseid 80 %-le kõigist uutest sõidukitest alates 1. juulist 2010, 90 %-le kõigist uutest sõidukitest alates 1. juulist 2011 ja kõigile uutele sõidukitele alates 31. detsembrist 2012.(11) Käesolev direktiiv peaks aitama kaasa kõrge kaitstuse taseme saavutamisele, arvestades selle valdkonna õigusaktide rahvusvahelist ühtlustamist, millega alustati 1998. aasta UN/ECE kokkuleppe alusel, milles käsitletakse ratassõidukile ning sellele paigaldatavale ja/või sellel kasutatavale varustusele ja osadele üldiste tehniliste eeskirjade kehtestamist.(12) Käesolev direktiiv on üks mitmest üksikdirektiivist, mida tuleb täita, et olla vastavuses nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiiviga 70/156/EMÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) [3] kehtestatud EÜ tüübikinnitusmenetlusega.(13) Seetõttu tuleks direktiivi 70/156/EMÜ vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Käesolevat direktiivi kohaldatakse mootorsõidukite esipindade suhtes. Käesolevad direktiivis tähendab "sõiduk" mis tahes M1-kategooria mootorsõidukit, nagu see on määratletud direktiivi 70/156/EMÜ II lisa artiklis 2, täismassiga kuni 2,5 tonni, ning M1-kategooriast tuletatud N1-kategooria mootorsõidukit, täismassiga kuni 2,5 tonni.2. Käesoleva direktiivi eesmärk on vähendada lõikes 1 määratletud mootorsõidukite esipindadelt löögi saanud jalakäijate ja teiste vähem kaitstud liiklejate vigastuste arvu.Artikkel 21. Alates 1. jaanuarist 2004 ei tohi liikmesriigid jalakäijate kaitsega seotud põhjustel:- keelduda EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõidukitüübile või- keelata sõidukite registreerimist, müüki või kasutuselevõtmist,juhul kui sõidukid vastavad I lisa punktides 3.1 või 3.2 kehtestatud tehnilistele sätetele.2. Alates 1. oktoobrist 2005 ei anna liikmesriigid enam:- EÜ tüübikinnitust või- siseriiklikku tüübikinnitust,välja arvatud juhul, kui kohaldatakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 8 lõike 2 sätteid ükskõik millise sõidukitüübi kohta jalakäijate kaitsega seotud põhjustel, kui I lisa punktis 3.1 või 3.2 kehtestatud tehnilistest sätetest ei ole kinni peetud.3. Lõiget 2 ei kohaldata sõidukitele, mis ei erine A-sambast eespool asetseva kerekonstruktsiooni ja -ehituse oluliste aspektide poolest sõidukitüüpidest, millele on antud EÜ või siseriiklik tüübikinnitus enne 1. oktoobrit 2005 ja mida ei ole käesoleva direktiivi alusel veel heaks kiidetud.4. Alates 1. septembrist 2010 ei anna liikmesriigid enam:- EÜ tüübikinnitust või- siseriiklikku tüübikinnitust,välja arvatud juhul, kui kohaldatakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 8 lõike 2 sätteid ükskõik millise sõidukitüübi kohta jalakäijate kaitsega seotud põhjustel, kui I lisa punktis 3.2 kehtestatud tehnilistest sätetest ei ole kinni peetud.5. Alates 31. detsembrist 2012 liikmesriigid:- käsitlevad uute sõidukitega kaasas olevaid, vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ sätetele koostatud vastavustunnistusi kehtetuna selle direktiivi artikli 7 lõike 1 kohaldamisel, ning- keelavad selliste uute sõidukite registreerimise, müügi või kasutuselevõtmise, millega ei ole kaasas direktiivi 70/156/EMÜ kohast vastavustunnistust,jalakäijate kaitsega seotud põhjustel, kui I lisa punktides 3.1 või 3.2 kehtestatud tehnilistest sätetest ei ole kinni peetud.6. Alates 1. septembrist 2015 liikmesriigid:- käsitlevad uute sõidukitega kaasas olevaid, vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ sätetele koostatud vastavustunnistusi kehtetuna selle direktiivi artikli 7 lõike 1 kohaldamisel, ning- keelavad selliste uute sõidukite registreerimise, müügi või kasutuselevõtmise, millega ei ole kaasas direktiivi 70/156/EMÜ kohast vastavustunnistust,jalakäijate kaitsega seotud põhjustel, kui I lisa punktis 3.2 kehtestatud tehnilistest sätetest ei ole kinni peetud.Artikkel 3Kui artiklist 2 ei tulene teisiti, tagavad liikmesriigid, et I lisa punktides 3.1 ja 3.2 ettenähtud katsed tehakse vastavalt komisjoni otsusega kindlaksmääratavatele tehnilistele eeskirjadele.Artikkel 4Liikmesriigi tüübikinnitusasutused saadavad kord kuus komisjonile koopia tüübikinnitustunnistusest, mille näidis on toodud II lisa 2. liites, iga sõiduki kohta, mille nad on selle kuu jooksul vastavalt käesolevale direktiivile heaks kiitnud.Artikkel 51. Komisjon, tegutsedes tüübikinnitusasutuste, huvitatud poolte ning sõltumatute uuringute poolt edastatud asjakohase teabe alusel, teostab järelevalvet tööstuse poolt jalakäijate kaitse valdkonnas tehtud edusammude üle ning teeb 1. juuliks 2004 sõltumatu tasuvusuuringu, mis puudutab I lisa punkti 3.2 sätteid ning eelkõige alternatiivseid meetmeid – kas passiivseid meetmeid või aktiivsete ja passiivsete meetmete kombinatsiooni –, mis on tegeliku tõhususe poolest vähemalt võrdväärsed. Tasuvusuuring tugineb muu hulgas praktilistele katsetele ja sõltumatutele teadusuuringutele.2. Kui lõikes 1 nimetatud tasuvushinnangu tulemusena peetakse vajalikuks I lisa punkti 3.2 sätteid kohandada, kaasates passiivsete ja aktiivsete meetmete kombinatsiooni, mis võimaldab vähemal samaväärset kaitset kui I lisa punktis 3.2 sätestatu, esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku käesolevat direktiivi vastavalt muuta.3. Niikaua kui käesoleva direktiivi kohandamine piirdub alternatiivsete passiivsete meetmete kasutuselevõtmisega, mis võimaldavad vähemalt samaväärset kaitset kui I lisa punktis 3.2 sätestatu, võib sellise kohandamise teha tehnika arendamise kohandamise komitee direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 13 ettenähtud korras.4. Enne 1. aprilli 2006 ning seejärel iga kahe aasta tagant esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande lõikes 1 nimetatud järelevalve tulemuste kohta.Artikkel 6Direktiivi 70/156/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. I lisasse lisatakse järgmised punktid:"9.23. Jalakäijate kaitse9.23.1. Esitada tuleb sõiduki üksikasjalik kirjeldus, sealhulgas fotod ja/või joonised sõiduki struktuuri, mõõtmete, asjakohaste võrdlusjoonte ja sõiduki esiosa (seesmise ja välimise) koostismaterjalide kohta. See kirjeldus peab sisaldama täpsustusi installeeritud aktiivse kaitse süsteemide kohta."2. III lisa A jaotisesse lisatakse järgmised punktid:"9.23. Jalakäijate kaitse9.23.1. Esitada tuleb sõiduki üksikasjalik kirjeldus, sealhulgas fotod ja/või joonised sõiduki struktuuri, mõõtmete ja asjakohaste võrdlusjoonte ja sõiduki esiosa (seesmise ja välimise) koostismaterjalide kohta. See kirjeldus peab sisaldama täpsustusi installeeritud aktiivse kaitse süsteemide kohta."3. IV lisa I osasse lisatakse järgmine, 58. punkt ja joonealused märkused:"Teema | Direktiivi number | EÜT/ ELT viide | Kohaldamine |M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |58Jalakäijate kaitse | 2003/102/EÜ | ELT L 321, 6.12.2003, lk 15. | X [4] | | | X [4] [5] | | | | | | |4. XI lisa muudetakse järgmiselt:- 1. liitesse lisatakse järgmine, 58. punkt:"Punkt | Teema | Direktiivi number | M1≤ 25001 kg | M1> 25001 kg | M2 | M3 |58 | Jalakäijate kaitse | 2003/102/EÜ | X" | | | |- 2. liitesse lisatakse järgmine, 58. punkt:"Punkt | Teema | Direktiivi number | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |58 | Jalakäijate kaitse | 2003/102/EÜ" | | | | | | | | | | |- 3. liitesse lisatakse järgmine, 58. punkt:"Punkt | Teema | Direktiivi number | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |58 | Jalakäijate kaitse | 2003/102/EÜ" | | | | | | | | | |Artikkel 71. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2003. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad neid meetmeid alates 1. jaanuarist 2004.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.Artikkel 8Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Artikkel 9Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 17. november 2003Euroopa Parlamendi nimelpresidentP. CoxNõukogu nimeleesistujaG. Alemanno[1] ELT C 234, 30.9.2003, lk 10.[2] Euroopa Parlamendi 3. juuli 2003. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 4. novembri 2003. aasta otsus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).[3] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).--------------------------------------------------I LISATEHNILISED SÄTTED1. RAKENDUSALAKäesolevat direktiivi kohaldatakse mootorsõidukite esipindade suhtes. Käesolevas direktiivis tähendab "sõiduk" mis tahes M1-kategooria mootorsõidukit, nagu see on määratletud direktiivi 70/156/EMÜ II lisa artiklis 2, täismassiga kuni 2,5 tonni, ning M1-kategooriast tuletatud N1-kategooria mootorsõidukit, täismassiga kuni 2,5 tonni.2. MÕISTEDKäesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:2.1. A-sammas – kõige eespoolsem ja välimisem katusetugi, mis ulatub šassiilt sõiduki katusele.2.2. Kaitseraud – sõiduki esikülje madalaim väline struktuur. See hõlmab kõiki struktuure, mille eesmärk on kaitsta sõidukit aeglasel sõidul toimunud laupkokkupõrke korral teise sõidukiga, ning selle struktuuri kinnituselemente.2.3. Kapoti esiserv – esiosa ülemine välisstruktuur, mis hõlmab kapotti ja poritiibu, esilaternate raamide ülemisi ja külgmisi osi ning mis tahes muid lisaelemente.2.4. Kapotipealne – välimine struktuur, mis hõlmab kõigi välimiste struktuuride, välja arvatud tuuleklaasi, A-samba ning nende taga asetsevate struktuuride ülemise pinna. Seega hõlmab see kapotti, poritiibu, ventilatsiooniava katet, klaasipuhastajaid ning tuuleklaasi alumist raami, kuid ei välista muud.2.5. Pea jõudluskriteerium (HPC) – löögi vältel kogetud maksimaalse resultaatkiirenduse arvutus teatud kindla ajavahemiku jooksul.2.6. Tuuleklaas – sõiduki esiklaas, mis vastab kõigile direktiivi 77/649/EMÜ [1] I lisa asjakohastele nõuetele.2.7. Sõidukitüüp – kategooria sõidukeid, mis ei erine A-sambast eespool olevate osade poolest üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:- struktuur,- peamised mõõtmed,- sõiduki välispinna materjalid,- osade montaaž (sisemised ja välimised osad),niivõrd kui võib arvata, et neil on negatiivne mõju käesolevas direktiivis ette nähtud löögikatsete tulemustele.2.8. Täismass – tehniliselt lubatud maksimaalne tegelik mass, mis on näidatud tootja poolt vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ I lisa lõikele 2.8.3. SÄTTED KATSETAMISE KOHTA3.1. Tuleb teha järgmised katsed; sellegipoolest on punktides 3.1.3 ja 3.1.4 toodud piirväärtused nõutavad ainult järelevalve eesmärgil.3.1.1. Jalamudeli kokkupõrge kaitserauaga: jalamudeliga tuleb teha üks punktides 3.1.1.1 või 3.1.1.2 kirjeldatud katsetest:3.1.1.1. Jalamudeli sääreosa kokkupõrge kaitserauaga: Kokkupõrge toimub kiirusel 40 km/h. Suurim põlveliigendi paindenurk ei tohi ületada 21,0o, põlveliigendi murdepinna suurim nihe ei tohi ületada 6,0 mm ning sääreluu ülaosale mõjuv kiirendus ei tohi ületada 200 g;3.1.1.2. Jalamudeli reieosa kokkupõrge kaitserauaga: Kokkupõrge toimub kiirusel 40 km/h. Löögijõudude hetkesumma aja suhtes ei tohi ületada 7,5 kN ning paindumismoment katse löökkehal ei tohi ületada 510 Nm.3.1.2. Lapse/väikese täiskasvanu peamudeli kokkupõrge kapotipealsega: Kokkupõrge toimub kiirusel 35 km/h, kasutades 3,5 kg raskust löökkeha. Pea jõudluskriteerium (HPC) ei või ületada 1000 üle 2/3 kapoti katsepinna osas ja2000 ülejäänud 1/3 kapoti katsepinna osas.3.1.3. Jalamudeli reieosa kokkupõrge kapoti esiservaga: Kokkupõrge toimub kiirusel kuni 40 km/h. Löögijõudude hetkesumma aja suhtes ei tohi ületada võimalikku sihtväärust 5,0 kN ning paindumismoment katse löökkehal registreeritakse ja seda võrreldakse võimaliku sihtväärtusega (300 Nm).3.1.4. Täiskasvanu peamudeli kokkupõrge tuuleklaasiga: Kokkupõrge toimub kiirusel 35 km/h, kasutades 4,8 kg raskust löökkeha. HCP registreeritakse ja seda võrreldakse võimaliku sihtväärtusega (1000).3.2. Tuleb teha järgmised katsed.3.2.1. Jalamudeli kokkupõrge kaitserauaga: Tuleb teha üks punktides 3.2.1.1 või 3.2.1.2 kirjeldatud katsetest jalamudeliga:3.2.1.1. Jalamudeli sääreosa kokkupõrge kaitserauaga: Kokkupõrge toimub kiirusel 40 km/h. Suurim põlveliigendi paindenurk ei tohi ületada 15,0o, põlveliigendi murdepinna suurim nihe ei tohi ületada 6,0 mm ning sääreluu ülaosale mõjuv kiirendus ei tohi ületada 150 g.3.2.1.2. Jalamudeli reieosa kokkupõrge kaitserauaga: Kokkupõrge toimub kiirusel 40 km/h. Löögijõudude hetkesumma aja suhtes ei tohi ületada 5,0 kN ning katse paindumismoment katse löökkehal ei tohi ületada 300 Nm.3.2.2. Lapse peamudeli kokkupõrge kapotipealsega: Kokkupõrge toimub kiirusel 40 km/h, kasutades 2,5 kg raskust löökkeha. HPC ei või ületada 1000 kogu kapoti katsepinna osas.3.2.3. Jalamudeli reieosa kokkupõrge kapoti esiservaga: Kokkupõrge toimub kiirusel 40 km/h. Löögijõudude hetkesumma aja suhtes ei tohi ületada 5,0 kN ning paindumismoment katse löökkehal ei tohi ületada 300 Nm.3.2.4. Täiskasvanu peamudeli kokkupõrge kapotipealsega: Kokkupõrge toimub kiirusel 40 km/h, kasutades 4,8 kg raskust löökkeha. HPC ei või ületada 1000 kogu kapoti katsepinna osas.[1] Nõukogu 27. septembri 1977. aasta direktiiv 77/649/EMÜ mootorsõidukijuhtide vaatevälja käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 267, 19.10.1977, lk 1). Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 90/630/EMÜ (EÜT L 341, 6.12.1990, lk 20).--------------------------------------------------II LISATÜÜBIKINNITUSE RAKENDUSSÄTTED1. EÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE1.1. Sõidukitüübi direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõike 4 kohase EÜ tüübikinnitustaotluse jalakäijate kaitse kohta esitab tootja.1.2. Teatise näidis on esitatud 1. liites.1.3. Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatava sõidukitüübi representatiivsõiduk.2. EÜ TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE2.1. Kui käesoleva direktiivi I lisas nimetatud katsed on kooskõlas nimetatud lisas ettenähtud erisustega ning käesoleva direktiivi artiklis 3 nimetatud tehniliste eeskirjadega tehtud, antakse EÜ tüübikinnitus vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõikele 1 ja artikli 4 lõikele 3.2.2. EÜ tüübikinnitustunnistuse näidis on esitatud 2. liites.2.3. Igale kinnituse saanud sõidukitüübile antakse tüübikinnitusnumber vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ VII lisale. Sama liikmesriik ei või anda sama numbrit teisele sõidukitüübile.2.4. Kahtluse korral võetakse katse tegemise käigu kontrollimisel arvesse tootja esitatud mis tahes andmeid või katsete tulemusi, mida võib arvestada tüübikinnitusasutuste tehtud kinnituskatse kontrollimisel.3. TÜÜBI JA TÜÜBIKINNITUSTE MUUDATUSED3.1. Katset tuleb korrata sõiduki muudatuste korral, mis mõjutavad sõiduki esistruktuuri üldkuju, ning millel oleks tüübikinnitusasutuse otsuses oluline mõju katsete tulemustele.3.2. Käesoleva direktiivi alusel kinnitatud sõidukitüübi muutmisel kohaldatakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 5 sätteid.4. TOODANGU VASTAVUS4.1. Tootmise vastavust käsitlevad meetmed võetakse direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 10 sätestatud korras.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 27. november 1984, millega muudetakse direktiivis 78/660/EMÜ eküüdes väljendatud summasid

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31984L0569

Euroopa Liidu Teataja L 314 , 04/12/1984 Lk 0028 - 0028 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 17 Köide 1 Lk 0088  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 17 Köide 1 Lk 0143  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 17 Köide 1 Lk 0088  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 17 Köide 1 Lk 0143

		Nõukogu direktiiv,27. november 1984,millega muudetakse direktiivis 78/660/EMÜ eküüdes väljendatud summasid(84/569/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 25. juuli 1978. aasta direktiivi 78/660/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid, [1] eriti selle direktiivi artikli 53 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades, et:määruses (EMÜ) nr 3180/78, [2] mida on muudetud määrusega (EMÜ) nr 2626/84, [3] on määratletud uus arvestusühik nimetusega eküü;määrusega (EMÜ, Euratom) nr 3308/80 [4] on selle jõustumise ajal kehtinud kõikides ühenduse juriidilistes dokumentides "Euroopa arvestusühik" asendatud "eküüga";direktiivi 78/660/EMÜ artiklites 11 ja 27 sisaldavad ning direktiivi 83/349/EMÜ [5] artiklis 6 ning direktiivi 84/253/EMÜ [6] artiklites 20 ja 21 on peetud silmas eküüdes piiratud bilansi kogumahtu ja puhaskäivet, mille piires liikmesriigid võivad lubada kõrvalekaldumist nendest direktiividest;direktiivi 78/660/EMÜ artikli 53 lõikes 2 on ette nähtud, et iga viie aasta järel vaatab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal läbi selles direktiivis eküüdes väljendatud summad ning vajaduse korral muudab neid ühenduse majanduse ja rahanduse arengu alusel;tegelike olude taustal hinnatuna ei ole eküü säilitanud oma väärtust, nagu see oli direktiivi 78/660/EMÜ vastuvõtmise ajal;võtmaks arvesse alates sellest ajast valitsenud rahanduse arengut eküü suhtes, tuleks võrdväärsed summad riikide valuutades ümber arvutada kuupäeval, mis on määratud direktiivi 78/660/EMÜ artikli 53 lõikega 2,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevaga muudetakse direktiivi 78/660/EMÜ järgmiselt.1. Artiklis 11:- esimeses taandes asendatakse tekst "bilansi kogumaht: 1000000 eküüd" tekstiga "bilansi kogumaht: 1550000 eküüd";- teises taandes asendatakse tekst "puhas müügikäive: 2000000 eküüd" tekstiga "puhas müügikäive: 3200000 eküüd".2. Artiklis 27:- esimeses taandes asendatakse tekst "bilansi kogumaht: 4000000 eküüd" tekstiga "bilansi kogumaht: 6200000 eküüd";- teises taandes asendatakse tekst "puhaskäive: 8000000 eküüd" tekstiga "puhaskäive: 12800000 eküüd".3. a) Artikli 53 lõige 1 sõnastatakse järgmiselt:"1. Käesoleva direktiivi kohaldamisel vastab eküü määratlusele määruses (EMÜ) nr 3180/78, (1) mida on muudetud määrusega (EMÜ) nr 2626/84 (2). Võrdväärne summa riigi valuutas arvutatakse 1983. aasta 25. juuli kursi järgi."b) Joonealune märkus"1"asendatakse järgmiste joonealuste märkustega:"1 EÜT L 379, 30.12.1978, lk 1.2 EÜT L 247, 16.9.1984, lk 1."Artikkel 2Liikmesriigid teatavad komisjonile viivitamata kõigist õigus- või haldusnormidest, mis nad käesoleva direktiivi kohaselt jõustavad.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 27. november 1984Nõukogu nimeleesistujaP. Barry[1] EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11.[2] EÜT L 379, 30.12.1978, lk 1.[3] EÜT L 247, 16.9.1984, lk 1.[4] EÜT L 345, 20.12.1980, lk 1.[5] EÜT L 193, 18.7.1983, lk 1.[6] EÜT L 126, 12.5.1984, lk 20.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 2003/38/EÜ, 13. mai 2003, millega muudetakse direktiivi 78/660/EMÜ teatud liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruannete kohta eurodes väljendatud summade osas

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32003L0038

Euroopa Liidu Teataja L 120 , 15/05/2003 Lk 0022 - 0023

		Nõukogu direktiiv 2003/38/EÜ,13. mai 2003,millega muudetakse direktiivi 78/660/EMÜ teatud liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruannete kohta eurodes väljendatud summade osasEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 25. juuli 1978. aasta neljandat direktiivi 78/660/EMÜ, mis käsitleb teatud liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid, [1] ja eriti selle artikli 53 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut [2]ning arvestades järgmist:(1) Direktiivi 78/660/EMÜ artiklites 11 ja 27 ning nõukogu 13. juuni 1983. aasta seitsmenda, konsolideeritud aastaaruandeid käsitleva direktiivi 83/349/EMÜ [3] artiklis 6, milles viidatakse sellele direktiivile, ning nõukogu 10. aprilli 1984. aasta kaheksanda, raamatupidamisdokumentide põhikirjajärgse auditeerimise eest vastutavate isikute kinnitamist käsitleva direktiivi 84/253/EMÜ [4] artiklites 20 ja 21 on kindlaks määratud bilansi üldsumma ja netokäibe eurodes väljendatud piirmäärad, mille korral või alla mille võivad liikmesriigid lubada erandeid kõnealuste direktiivide teatud sätetest.(2) Direktiivi 78/660/EMÜ vastuvõtmisele järgnenud viies viieaastane periood lõpeb 24. juulil 2003 ning seetõttu on nõuetekohaselt teostatud kõnealuste piirmäärade läbivaatamine nagu antud direktiivis on ette nähtud. Selle läbivaatamise tulemused näitavad, et ühenduses valitsevate majandus- ja finantstendentside tõttu on vaja eurodes väljendatud summasid suurendada.(3) Seetõttu tuleks direktiivi 78/660/EMÜ vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 78/660/EMÜ muudetakse käesolevaga järgmiselt.1. Artiklis 11:a) muudetakse esimest lõiku järgmiselt:i) esimeses taandes asendatakse tekst "bilansi üldsumma: 3125000 eurot" tekstiga "bilansi üldsumma: 3650000 eurot";ii) teises taandes asendatakse tekst "netokäive: 6250000 eurot" sõnadega "netokäive: 7300000 eurot";b) lisatakse järgmine lõik:"Nendes liikmesriikides, mis ei ole eurot kasutusele võtnud, arvutatakse esimeses lõigus toodud summad riigivääringusse ümber vahetuskursside alusel, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas päeval, mil jõustub direktiiv, milles on sätestatud käesolevad summad artikli 53 lõikes 2 ette nähtud läbivaatuse tulemusel."2. Artiklis 27:a) muudetakse esimest lõiku järgmiselt:i) esimeses taandes asendatakse tekst "bilansi üldsumma: 12500000 eurot" tekstiga "bilansi üldsumma: 14600000 eurot";ii) teises taandes asendatakse tekst "netokäive: 25000000 eurot" tekstiga "netokäive: 29200000 eurot";b) lisatakse järgmine lõik:"Nendes liikmesriikides, mis ei ole eurot kasutusele võtnud, arvutatakse esimeses lõigus toodud summad riigivääringusse ümber vahetuskursside alusel, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas päeval, mil jõustub direktiiv, milles on sätestatud käesolevad summad artikli 53 lõikes 2 ette nähtud läbivaatuse tulemusel."Artikkel 21. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud meetmed vastu siis, kui nad otsustavad kasutada direktiivi 78/660/EMÜ artiklites 11 ja 27 sätestatud võimalust. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid nimetatud meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid saadavad komisjonile nende poolt käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub selle avaldamise päeval Euroopa Liidu Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 13. mai 2003Nõukogu nimeleesistujaA.-A. Tsochatzopoulos[1] EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2001/65/EÜ (EÜT L 283, 27.10.2001, lk 28).[2] 24. jaanuaril 2003. aastal esitatud ettepanek (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).[3] EÜT L 193, 18.7.1983, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2001/65/EÜ.[4] EÜT L 126, 12.5.1984, lk 20.--------------------------------------------------