title: Council Directive 92/104/EEC of 3 December 1992 on the minimum requirements for improving the safety and health protection of workers in surface and underground mineral-extracting industries (twelfth individual Directive within the meaning of Article 16 (1) of Directive 89/391/EEC)

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31992L0104

Euroopa Liidu Teataja L 404 , 31/12/1992 Lk 0010 - 0025 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 5 Köide 6 Lk 0027  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 5 Köide 6 Lk 0027

		Nõukogu direktiiv 92/104/EMÜ,3. detsember 1992,maa peal ja maa all maavarasid kaevandavate tööstuste töötajate ohutuse ja tervisekaitse tõhustamise miinimumnõuete kohta (kaheteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGUvõttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 118a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1] mis on koostatud pärast konsulteerimist kaevandamise ja muu mäetööstuse ohutuse ja tervishoiu komisjoniga,koostöös Euroopa Parlamendiga, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:asutamislepingu artikkel 118a näeb ette, et nõukogu võtab direktiividega vastu miinimumnõuded, et eelkõige töökeskkonna parandamisega tagada töötajate ohutuse ja tervise parem kaitse;vastavalt kõnealusele artiklile tuleb sellistes direktiivides hoiduda haldus-, finants- ja õiguslike piirangute kehtestamisest viisil, mis pidurdaks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja arengut;töötajate tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu parandamine on eesmärk, mida ei peaks allutama puhtmajanduslikele kaalutlustele;nõukogu 30. novembri 1989. aasta direktiivi 89/654/EMÜ töökohale esitatavate ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta (esimene üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) [4] ei kohaldata kaevanduste suhtes;vastavus miinimumnõuetele, mis on kavandatud paremate ohutus- ja tervishoiustandardite tagamiseks maa all ja maa peal maavarasid kaevandavates tööstustes, on töötajate tervise ja ohutuse tagamisel põhiline;maa all ja maa peal maavarasid kaevandavate tööstuste näol on tegemist valdkonnaga, kus töötajatel on suur tõenäosus puutuda kokku eriti kõrge riskitasemega;käesolev direktiiv on üksikdirektiiv töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamist käsitleva nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses; [5] seepärast kohaldatakse nimetatud direktiivi sätteid maa peal ja maa all maavarasid kaevandavate tööstuste suhtes täiel määral, ilma et see piiraks käesolevas määruses sisalduvaid rangemaid ja/või erisätteid;maa peal ja maa all maavarasid kaevandavate tööstuste maapealsete abirajatiste suhtes, mis ei ole käesoleva direktiivi artikli 2 punktis a määratletud maa peal ja maa all maavarasid kaevandavate tööstuste jaoks esmatähtsad, kohaldatakse direktiivi 89/654/EMÜ sätteid;3. novembril 1992. aastal võttis nõukogu vastu direktiivi 92/91/EMÜ puurimise abil maavarasid kaevandavate tööstuste töötajate ohutuse ja tervisekaitse tõhustamise miinimumnõuete kohta (üheteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses); [6]käesolev direktiiv on praktiline panus siseturu sotsiaalse mõõtme loomisse,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I JAGUÜLDSÄTTEDArtikkel 1Teema1. Käesolevas direktiivis, mis on kaheteistkümnes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses, sätestatakse artikli 2 punktis a määratletud maa peal ja maa all maavarasid kaevandavate tööstuste töötajate ohutuse ja tervise kaitse miinimumnõuded.2. Direktiivi 89/391/EMÜ sätteid kohaldatakse tervikuna kogu lõikes 1 nimetatud valdkonnas, ilma et see piiraks käesoleva direktiivi rangemate ja/või erisätete kohaldamist.Artikkel 2MõistedKäesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) maa peal ja maa all maavarasid kaevandavad tööstused — kõik tööstused, mis tegelevad järgmisega:- maa peal ja maa all toimuv tegelik maavarade kaevandamine ja/või- kaevandamise jaoks vajalikud geoloogilised uuringud ja/või- kaevandatud materjalide valmistamine müügiks, välja arvatud kaevandatud materjalide töötlemisega seotud toimingud,välja arvatud direktiivi 92/91/EMÜ artikli 2 punktis a määratletud puurimise abil maavarasid kaevandavad tööstused;b) töökoht — kogu piirkond, kuhu kavatsetakse paigutada töötamiskohad, mis on seotud maa peal ja maa all maavarasid kaevandavate tööstuste põhi- ja kõrvaltegevuste ja rajatistega, sealhulgas katendi puistangud ja muud mahapanekukohad ning vajaduse korral majutuskohad, millele töötajatel on juurdepääs seoses oma tööga.II JAGUTÖÖANDJA KOHUSTUSEDArtikkel 3Üldkohustused1. Töötajate ohutuse ja tervise tagamiseks võtavad tööandjad kõik meetmed, et kindlustada järgmine:a) töökohtade projekteerimine, ehitamine, seadistamine, kasutuselevõtmine, käitamine ja hooldamine selliselt, et töötajad saavad oma tööd teha ilma enda ja/või teiste töötajate ohutust ja/või tervist ohtu seadmata;b) selliste töökohtade käitamine, kus on töötajaid, toimub vastutava isiku järelevalve all;c) konkreetsete riskidega seotud töö usaldatakse ainult pädevale personalile ning sellise töö teostamisel täidetakse antud juhtnööre;d) kõik ohutusjuhendid on kõigile asjaomastele töötajatele arusaadavad;e) asjaomased esmaabivahendid on kättesaadavad;f) regulaarselt toimuvad otstarbekohased ohutusõppused.2. Tööandja tagab direktiivi 89/391/EMÜ artiklites 6, 9 ja 10 sätestatud asjaomaseid nõudeid hõlmava ohutust ja tervist käsitleva dokumendi (edaspidi "ohutust ja tervishoidu käsitlev dokument") koostamise ja ajakohastamise.Ohutust ja tervishoidu käsitlev dokument peab näitama eelkõige seda, et:- ohud, millega töötajad töökohas kokku puutuvad, on kindlaks määratud ja neile on antud hinnang,- käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks võetakse piisavad meetmed,- töökoha ja seadmete disainilahendus, kasutamine ja hooldamine on ohutud.Ohutust ja tervist käsitlev dokument tuleb koostada enne tööde alustamist ning kui töökohas tehakse suuri muudatusi, töökohta laiendatakse või see ehitatakse ümber, tuleb see läbi vaadata.3. Kui töökohas on korraga mitme eri ettevõtte töötajad, vastutab iga tööandja tema kontrolli all olevate küsimuste eest.Tööandja, kes siseriiklike õigusnormide ja/või tavade kohaselt vastutab töökoha eest, koordineerib kõigi töötajate ohutuse ja tervisega seotud meetmete rakendamist ning sätestab ohutust ja tervist käsitlevas dokumendis kõnealuse koordineerimisega tegelemise eesmärgi ning meetmed ja korra selle eesmärgi elluviimiseks.Koordineerimine ei mõjuta üksikute tööandjate kohustusi, mis on sätestatud direktiivis 89/391/EMÜ.4. Tööandja teatab kõigist tõsistest ja/või surmaga lõppenud tööõnnetustest ja tõsise ohuga seotud olukordadest võimalikult kiiresti pädevale asutusele.Artikkel 4Kaitse tule, plahvatuste ja tervistkahjustavate gaasiliste ainete eestTööandja võtab tarvitusele toimingute laadile vastavad meetmed ja ettevaatusabinõud:- tulekahjude ja plahvatuste tekkimise ja leviku vältimiseks, avastamiseks ja nende vastu võitlemiseks ja- plahvatusohtliku ja/või tervistkahjustava keskkonna tekkimise takistamiseks.Artikkel 5Evakuatsiooni- ja päästevahendidTööandja tagab otstarbekad evakuatsiooni- ja päästevahendid ja hoiab need korras, et tagada töötajatele ohu korral piisavad võimalused viivitamatuks ja ohutuks lahkumiseks töökohast.Artikkel 6Side-, hoiatus- ja häiresüsteemidTööandja võtab vajalikud meetmed tagamaks vajalike hoiatus- ja muude sidesüsteemide olemasolu, et vajaduse korral saaks viivitamata käivitada abi-, evakuatsiooni- ja päästetoimingud.Artikkel 7Töötajate teavitamine1. Ilma et see piiraks direktiivi 89/391/EMÜ artikli 10 kohaldamist, teavitatakse töötajaid ja/või nende esindajaid kõikidest meetmetest, mis võetakse seoses tervise ja ohutusega töökohtades, eelkõige meetmetest, mis on seotud artiklite 3–6 rakendamisega.2. See teave peab olema asjaomastele töötajatele arusaadav.Artikkel 8Tervisekontroll1. Siseriiklike õigusnormide ja/või tavade kohaselt kehtestatakse meetmed, millega tagatakse töötajatele tervisekontroll, mis on vastavuses ohtudega, mida nende töö tekitab tervisele ja ohutusele.2. Lõikes 1 osutatud meetmed on sellised, et igal töötajal on õigus tervisekontrollile või talle tehakse tervisekontroll enne, kui ta määratakse täitma artiklis 2 osutatud toimingutega seotud ülesandeid, ning pärast seda regulaarsete ajavahemike tagant.3. Tervisekontroll võib moodustada osa riiklikust tervishoiusüsteemist.Artikkel 9Töötajate nõustamine ja nende osalemineTöötajate ja/või nende esindajatega konsulteerimine ja nende osalemine käesoleva direktiiviga seotud küsimustes toimub direktiivi 89/391/EMÜ artikli 11 kohaselt.Artikkel 10Ohutuse ja tervisekaitse miinimumnõuded1. Töökohad, mida kasutatakse esimest korda pärast kuupäeva, mil vastavalt artikli 13 lõikele 1 jõustub käesolev direktiiv, peavad vastama lisades sätestatud ohutuse ja tervisekaitse miinimumnõuetele.2. Töökohad, mida kasutatakse juba enne kuupäeva, mil vastavalt artikli 13 lõikele 1 jõustub käesolev direktiiv, peavad lisades sätestatud ohutuse ja tervisekaitse miinimumnõuetele vastama võimalikult ruttu ja hiljemalt üheksa aasta jooksul pärast nimetatud kuupäeva.3. Kui töökohas tehakse muudatusi, seda laiendatakse ja/või ehitatakse ümber pärast kuupäeva, mil vastavalt artikli 13 lõikele 1 jõustub käesolev direktiiv, võtab tööandja vajalikud meetmed tagamaks, et kõnealused muudatused, laiendused ja/või ümberehitused vastavad lisades sätestatud miinimumnõuetele.III JAGUMUUD SÄTTEDArtikkel 11Lisade muutmineLisade puhttehnilised muudatused, mis on seotud:- direktiivide vastuvõtmisega maa peal ja maa all maavarasid kaevandavate tööstuste tehnilise ühtlustamise ja standardimise vallasja/või- tehnika arenguga, muudatustega rahvusvahelistes eeskirjades või spetsifikaatides ja maa peal ja maa all maavarasid kaevandavaid tööstusi puudutavate avastustega,võetakse vastu direktiivi 89/391/EMÜ artiklis 17 sätestatud korra kohaselt.Artikkel 12Maavarade kaevandamine süvendamise abilLiikmesriikidel on õigus mitte kohaldada käesolevat direktiivi süvendamise abil toimuva maavarade kaevandamise suhtes, tingimusel et nad tagavad asjaomaste töötajate kaitse kooskõlas käesolevas direktiivis töötajate ohutuse ja tervise kaitse üldpõhimõtetega, võttes arvesse konkreetseid ohte, mis on seotud süvendamise abil toimuva maavarade kaevamisega.Artikkel 13Lõppsätted1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 24 kuu möödumisel direktiivi vastuvõtmisest. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Kui liikmesriigid lõikes 1 nimetatud meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.3. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud või võetavate siseriiklike õigusnormide teksti.4. Liikmesriigid esitavad komisjonile iga viie aasta järel aruande käesoleva direktiivi sätete tegeliku rakendamise kohta, osutades tööandjate ja töötajate arvamusele.Komisjon teavitab sellest Euroopa Parlamenti, nõukogu, majandus- ja sotsiaalkomiteed, kaevandamise ja muu mäetööstuse ohutuse ja tervishoiu komisjoni ning tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu nõuandekomiteed.Artikkel 14Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 3. detsember 1992Nõukogu nimeleesistujaG. Shephard[1] EÜT C 58, 5.3.1992, lk 3.[2] EÜT C 150, 15.6.1992, lk 128 ja EÜT C 305, 23.11.1992.[3] EÜT C 169, 6.7.1992, lk 28.[4] EÜT L 393, 30.12.1989, lk 1.[5] EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.[6] EÜT L 348, 28.11.1992, lk 9.--------------------------------------------------LISADIREKTIIVI ARTIKLIS 10 OSUTATUD OHUTUSE JA TERVISHOIU MIINIMUMNÕUDEDSissejuhatav märkusKäesolevas lisas sätestatud kohustusi kohaldatakse, kui seda nõuab töökoha iseloom, tegevus, asjaolud või konkreetne oht.A OSAMAA PEAL JA MAA ALL MAAVARASID KAEVANDAVATE TÖÖSTUSTE JA MAAPEALSETE ABIRAJATISTE SUHTES KOHALDATAVAD ÜHISED MIINIMUMNÕUDED1. Järelevalve ja korraldus1.1. Töökohtade korraldus1.1.1. Töökohad tuleb korraldada selliselt, et oleks tagatud piisav kaitse ohtude eest. Töökohad tuleb pidada korras ning kõik ohtlikud ained ja nende jäägid kõrvaldada või neid kontrollida, et mitte seada ohtu töötajate tervist ja ohutust.1.1.2. Töökohad tuleb projekteerida ja ehitada ergonoomika põhimõtete kohaselt, võttes arvesse töötajate vajadust jälgida oma töökohas tehtavaid toiminguid.1.1.3. Kui töökohas töötab üks töötaja, tuleb tagada piisav järelevalve või sidevahendid.1.2. Vastutav isikKui töökohtadel on töötajaid, peab tööandja määratud vastutav isik, kellel on oma töö jaoks nõutavad oskused ja vajalik pädevus vastavalt siseriiklikele õigusnormidele ja/või tavadele, alati vastutama kõigi töökohtade eest.Kui tööandjal on selleks vajalikud oskused ja vajalik pädevus vastavalt siseriiklikele õigusnormidele ja/või tavadele, võib ta lõikes 1 osutatud vastutuse töökoha eest enda kanda võtta.1.3. JärelevalveTöötajate ohutuse ja tervise tagamiseks kõigi ettevõetavate toimingute ajal peavad järelevalvet teostama isikud, kellel on selleks vajalikud oskused ja vajalik pädevus vastavalt siseriiklikele õigusnormidele ja/või tavadele ja kelle on määranud tööandja või kes on määratud tööandja nimel ja kes tegutsevad tema nimel.Kui see on sätestatud ohutust ja tervishoidu käsitlevas dokumendis, peab järelevalve teostaja külastama hõivatud töökohti vähemalt ühe korra vahetuse jooksul.Kui tööandjal on selleks vajalikud oskused ja vajalik pädevus vastavalt siseriiklikele õigusnormidele ja/või tavadele, võib ta lõigetes 1 ja 2 osutatud järelevalvet ise teostada.1.4. Pädevad töötajadKui töökohas on töötajad, siis peab seal olema piisav arv töötajaid, kellel on neile antud ülesannete täitmiseks vajalikud oskused, kogemused ja väljaõpe.1.5. Teave, juhtnöörid ja väljaõpeTöötajatele tuleb anda nende tervise ja ohutuse tagamiseks vajalikku teavet, juhtnööre, väljaõpet ja ümberõpet.Tööandja peab tagama, et töötajatele antakse arusaadavaid juhtnööre, et nende ega teiste töötajate tervis ja ohutus ei satuks ohtu.1.6. Kirjalikud juhtnööridIga töökoha jaoks tuleb koostada kirjalikud juhtnöörid eeskirjade kohta, mida tuleb täita, et tagada töötajate ohutus ja tervis ning seadmete ohutu kasutamine.Sellised eeskirjad peavad sisaldama teavet avariiseadmete kasutamise kohta ja meetmete kohta, mida tuleb võtta, kui töökohas või selle lähedal tekib ohuolukord.1.7. Ohutud töömeetodidKõigis töökohtades ja kõigi toimingute puhul tuleb kasutada ohutuid töömeetodeid.1.8. TööloadKui ohutust ja tervist käsitlev dokument seda eeldab, tuleb kehtestada töölubade süsteem nii ohtlike toimingute kui ka tavaliselt lihtsate toimingute jaoks, mis koosmõjus muude toimingutega võivad tekitada ohu.Vastutav isik peab tööload välja andma enne tööga alustamist ning täpsustama töölubades tingimusi ja ettevaatusabinõusid, mis tuleb täita enne tööga alustamist ja töö tegemise ajal.1.9. Ohutus- ja tervishoiumeetmete regulaarne läbivaatamineTööandja peab tagama, et töötajate ohutuse ja tervise kaitsmiseks võetud meetmed, kaasa arvatud tervise ja ohutuse korralduse süsteemid, vaadatakse regulaarselt läbi, et tagada nende vastavus käesolevale direktiivile.2. Mehaanilised ja elektrilised seadmed ja masinad2.1. ÜldosaMehaaniliste ja elektriliste seadmete valiku, paigaldamise, kasutuselevõtmise, käitamise ja hooldamise juures tuleb nõuetekohaselt arvestada töötajate ohutuse ja tervisega, võttes arvesse ka käesoleva direktiivi muid sätteid ning direktiive 89/392/EMÜ [1] ja 89/655/EMÜ. [2]Kui seadmed asuvad kohas, kus gaasi, auru või lenduvate vedelike süttimise tõttu on või võib tekkida tulekahju või plahvatuse oht, peavad seadmed sobima sellises kohas kasutamiseks.Vajaduse korral peavad seadmed olema varustatud sobivate kaitseseadmete ja tõrkekindlate süsteemidega.2.2. ErisättedMehaanilised seadmed ja masinad peavad olema piisavalt tugevad, neis ei tohi olla ilmseid vigu ja nad peavad sobima kavandatud otstarbeks.Elektrilised seadmed ja masinad peavad olema kavandatud otstarbe jaoks piisavalt suured ja võimsad.Mehaanilised ja elektrilised seadmed ja seadeldised tuleb paigaldada ja neid kaitsta selliselt, et ei tekiks oht.3. Hooldus3.1. Üldine hooldusMehaaniliste ja elektriliste seadmete ja masinate süstemaatilise kontrollimise, hooldamise ja vajaduse korral katsetamise jaoks tuleks koostada sobiv kava.Masinaid ja seadmeid tohivad hooldada, kontrollida ja katsetada ainult pädevad isikud.Kontrollimise ja katsetamise kohta tuleb otstarbekal moel pidada registrit.3.2. Ohutusvahendite hooldusPiisavad ohutusvahendid peavad alati olema kasutusvalmis ja heas töökorras.Hooldamise puhul tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta vahendite toimimist.4. Kaitse plahvatusohu, kahjuliku õhukeskkonna ja tuleohu eest4.1. Üldosa4.1.1. Kahjulike ja/või plahvatusohtlike ainete olemasolu hindamiseks õhus ja selliste ainete kontsentratsiooni mõõtmiseks tuleb võtta meetmeid.Kui ohutust ja tervist käsitlev dokument seda eeldab, tuleb kasutada seadmeid gaasi kontsentratsiooni automaatseks ja pidevaks jälgimiseks teatavates kohtades, automaatseid häireseadmeid ja seadmeid voolu automaatseks katkestamiseks elektriseadmetes ja sisepõlemismootorites.Kui on ette nähtud automaatne mõõtmine, tuleb mõõdetud väärtused salvestada ja alles hoida, nagu ohutust ja tervist käsitlevas dokumendis on ette nähtud.4.1.2. Tule- ja plahvatusohtlikes kohtades on suitsetamine keelatud.Kui ei ole võetud asjakohaseid ohutusabinõusid tulekahjude ja plahvatuste vältimiseks, on keelatud kasutada lahtist tuld ja teha tööd, mis võib tekitada süttimisohu.4.2. Kaitse plahvatusohu eest4.2.1. Plahvatusohtliku keskkonna tekke ja akumuleerumise vastu võitlemiseks tuleb võtta kõik vajalikud meetmed.4.2.2. Plahvatusohtlikes kohtades tuleb võtta kõik vajalikud meetmed vältimaks plahvatusohtliku keskkonna süttimist.4.2.3. Koostada tuleb plahvatuste vältimise kava, milles sätestatakse vajalikud seadmed ja meetmed.4.3. Kaitse kahjuliku õhukeskkonna eest4.3.1. Kui õhku kogunevad või võivad koguneda ohtlikud ained, tuleb võtta asjakohased meetmed, et tagada:a) nende eraldumise tagasitõrjumine tekkekohas võib) nende eraldamine või eemaldamine tekkekohas võic) kogunevate ainete lahjendamineselliselt, et need ei ohustaks töötajaid.Süsteem peab suutma hajutada sellised kahjulikud ained selliselt, et töötajad ei satu ohtu.4.3.2. Kohtades, kus töötajad võivad kokku puutuda tervisele kahjuliku õhukeskkonnaga, peavad olema asjakohased ja piisavad hingamis- ja elustamisseadmed, ilma et see piiraks direktiivi 89/656/EMÜ [3] sätteid.Sellisel juhul peab töökohas olema piisav arv töötajaid, kes on läbinud selliste seadmete kasutamise koolituse.Seadmeid tuleb sobivalt hoiustada ja hooldada.4.3.3. Kui atmosfääris on või võib olla mürgiseid gaase, peab olemas olema kaitseplaan, milles sätestatakse kasutatavad kaitsevahendid ja võetavad ettevaatusabinõud.4.4. Kaitse tuleohu eest4.4.1. Töökohtade projekteerimisel, ehitamisel, seadistamisel, kasutuselevõtmisel, käitamisel ja hooldamisel tuleb võtta piisavad meetmed välistamaks tulekahju tekke ja leviku allikatest, mis on määratletud ohutust ja turvalisust käsitlevas dokumendis.Ette tuleb näha võimalused kiireks ja tõhusaks tuletõrjeks.4.4.2. Töökohad peavad olema varustatud sobivate tuletõrjeseadmetega ja vajaduse korral ka tulekahjuandurite ja häiresüsteemidega.4.4.3. Mehaanilised tuletõrjevahendid peavad olema hõlpsasti kättesaadavad ja lihtsalt kasutatavad ning vajaduse korral kahjustuste eest kaitstud.4.4.4. Tulekaitseplaan, milles on sätestatud käesoleva direktiivi artiklite 3, 4, 5 ja 6 kohased ettevaatusabinõud, mis tuleb võtta tulekahju puhkemise ja leviku eest kaitsmiseks ning selle avastamiseks ja selle vastu võitlemiseks.4.4.5. Tuletõrjevahendid peavad olema märkidega tähistatud vastavalt direktiivi 92/58/EMÜ [4] ülevõtmiseks vastuvõetud siseriiklikele eeskirjadele.Märgid peavad paiknema kindlaksmääratud kohtades ja olema vastupidavad.5. Lõhkeained ja initsieerimisvahendidToiminguid, millega kaasneb lõhkeainete ja initsieerimisvahendite ladustamine, transport ja kasutamine, peavad teostama nõuetekohase loa saanud ja pädevad isikud.Sellised toimingud tuleb korraldada ja ellu viia selliselt, et töötajad ei satuks ohtu.6. Liikumisteed6.1. Töökohtadesse peab olema võimalik jõuda ohutult ning sealt peab ohuolukorras saama lahkuda kiiresti ja ohutult.6.2. Liikumisteed, kaasa arvatud trepid, kinnitatud redelid ning laadimisplatvormid ja -rambid, peavad olema arvestatud, mõõdetud ja paigaldatud selliselt, et jalakäijatele ja sõidukitele oleks tagatud lihtne, ohutu ja otstarbekas juurdepääs, mis ei seaks ohtu nende liikumisteede läheduses töötavaid töötajaid.6.3. Jalakäijate ja/või kaupade liikumiseks kasutatavad teed peavad olema mõõtmetega, mis vastaksid tõenäoliste kasutajate arvule ja ettevõtte liigile.Kui liikumisteedel kasutatakse transpordivahendeid, tuleb jalakäijatele võimaldada piisavalt ohutut liikumisruumi.6.4. Sõidukite liikumisteede ja uste, väravate, jalakäijate läbipääsude, koridoride ja treppide vahele peab jääma piisavalt ruumi.6.5. Töötajate kaitsmise huvides tuleb liikumis- ja juurdepääsuteed selgelt tähistada.6.6. Kui sõidukid või masinad sisenevad töökohta, tuleb vajadusel kehtestada liiklusreeglid.7. Õues asuvad töökohad7.1. Õues olevad töökohad, liikumisteed ja muud piirkonnad või rajatised, mida töötajad kasutavad või kus nad on oma toimingute käigus, tuleb organiseerida selliselt, et jalakäijad ja sõidukid saaksid ohutult liikuda.7.2. Kui päevavalgus ei ole piisav, peab õues asuvates töökohtades olema piisav kunstlik valgustus.7.3. Kui töötajad töötavad õues asuvates töökohtades, tuleb sellised töökohad korraldada selliselt, et töötajad:a) on kaitstud halbade ilmastikutingimuste ja vajadusel ka kukkuvate objektide eest;b) ei puutu kokku kahjuliku müratasemega ega kahjulike välismõjudega, näiteks gaasi, aurude või tolmuga;c) saavad ohu korral lahkuda oma töökohtadest kiiresti ja neile on võimalik kiiresti abi anda;d) ei saa libiseda ega kukkuda.8. Ohualad8.1. Ohualad peavad olema selgelt tähistatud.8.2. Kui töökohad sisaldavad ohualasid, kus on töö laadi tõttu ohte, sealhulgas oht, et töötaja või teatavad objektid võivad kukkuda, peavad need kohad olema võimaluse korral varustatud seadmetega, mis välistavad lubadeta töötajate sisenemise sellisele alale.8.3. Nende töötajate kaitseks, kes tohivad ohualale siseneda, tuleb võtta asjakohased meetmed.9. Evakuatsiooniteed ja -pääsud9.1. Ohu korral peab töötajatel olema võimalik kõigist töökohtadest kiiresti ja võimalikult ohutult evakueeruda.9.2. Evakuatsiooniteed ja -pääsud peavad olema vabad ja viima kõige otsemat teed mööda kas vabasse õhku või ohutusse piirkonda, ohutusse kogunemiskohta või ohutusse evakueerimiskohta.9.3. Evakuatsiooniteede ja -pääsude arv, jaotus ja mõõtmed sõltuvad töökohtade kasutusest, seadmetest ja suurusest ja sellest, milline on maksimaalne seal viibivate inimeste arv.9.4. Avariiuksed peavad avanema väljapoole.Avariiuksed ei tohi olla selliselt lukustatud ega suletud, et inimene, kellel on vaja neid ohuolukorras kasutada, ei saa neid lihtsalt ja viivitamata kasutada.9.5. Avariiuksed ei tohi olla lukustatud.Evakuatsiooniteed ja -pääsud ja nende juurde viivad liikumisteed ja uksed peavad olema takistustest vabad, et neid oleks võimalik igal ajal ilma raskusteta kasutada.9.6. Evakuatsiooniteed ja -pääsud, mis vajavad valgustust, tuleb varustada piisava tugevusega avariivalgustusega juhuks, kui valgustus peaks rikki minema.9.7. Konkreetsed evakuatsiooniteed ja -pääsud peavad olema märkidega tähistatud vastavalt direktiivi 92/58/EMÜ rakendamiseks vastuvõetud siseriiklikele eeskirjadele.10. Evakuatsiooni- ja päästevahendid10.1. Töötajaid tuleb koolitada ohuolukordades võetavate meetmete alal.10.2. Päästeseadmed peavad olema paigutatud lihtsalt juurdepääsetavatesse ja otstarbekalt määratud kohtadesse ning olema kasutusvalmis ja märkidega tähistatud vastavalt direktiivi 92/58/EMÜ ülevõtmiseks vastuvõetud siseriiklikele eeskirjadele.11. OhutusõppusedOhutusõppused peavad regulaarselt toimuma kõigis töökohtades, kus töötajad tavaliselt viibivad.Selliste õppuste peamine eesmärk on koolitada töötajaid ja kontrollida nende töötajate oskusi, kes peavad ohuolukorras täitma eriülesandeid, millega kaasneb avariiseadmete kasutamine, käitamine või nendega töötamine.Vajaduse korral tuleks töötajatele korraldada õppusi ka selliste seadmete õige kasutamise, käsitsemise ja nendega töötamise kohta.12. Esmaabivahendid12.1. Toimingutele vastavad esmaabivahendid peavad olema kättesaadaval kõigis kohtades, kus töötingimused seda eeldavad.Sellised vahendid peavad olema sobivalt tähistatud ja neile peab olema lihtne juurde pääseda.12.2. Kui koha suurus, tegevusliik ja õnnetusjuhtumite sagedus seda eeldavad, peab olemas olema üks või mitu esmaabiruumi.Õnnetusjuhtumi puhuks peavad sellistes ruumides olema selgelt nähtavad esmaabijuhendid.12.3. Esmaabiruumid peavad olema varustatud elementaarsete esmaabivahendite ja -seadmetega ning neile peab olema võimalik kanderaamiga lihtsalt juurde pääseda.Vahendid peavad olema tähistatud vastavalt direktiivi 92/58/EMÜ ülevõtmiseks vastuvõetud siseriiklikele eeskirjadele.12.4. Lisaks sellele peavad esmaabivahendid olema kättesaadavad kõigis kohtades, kus töötingimused seda eeldavad.Need vahendid peavad olema asjakohaselt tähistatud ja lihtsalt kättesaadavad.12.5. Piisav arv töötajaid peab saama koolitust olemasolevate esmaabivahendite kasutamise alal.13. Loomulik ja kunstlik valgustus13.1. Kõigis töökohtades peab kõikjal olema töökohtades olevate isikute tervise ja ohutuse tagamiseks piisav valgustus.13.2. Töökohtades peab võimaluse korral olema loomulik valgus ning kliimatingimusi silmas pidades tuleb töökohad töötajate ohutuse ja tervise huvides varustada ka kunstliku valgustusega.13.3. Töökohti sisaldavate ruumide ja koridoride valgustusseadmed peavad paiknema selliselt, et valgustusseadme liik ei tekita töötajatele õnnetusjuhtumi ohtu.13.4. Tööruumid, kus töötajad satuvad kunstliku valgustuse rikke korral ohtu, peavad olema varustatud piisava tugevusega avariivalgustusega.Kui see ei ole võimalik, tuleb töötajad varustada isiklike lampidega.14. Sanitaarruumid14.1. Riietusruumid ja kapid14.1.1. Töötajatele tuleb tagada sobivad riietusruumid, kui nad peavad kandma spetsiaalseid tööriideid ja kui tervist või sündsust silmas pidades ei saa eeldada, et töötajad vahetaksid riideid mõnes teises ruumis.Riietusruumidele peab olema lihtne juurde pääseda, need peavad olema piisava suurusega ning varustatud istmetega.14.1.2. Riietusruumid peavad olema piisavalt suured ning neis peavad olema vahendid, mis võimaldavad töötajatel hoida oma riideid tööajal lukustatud kohas.Kui asjaolud (nt ohtlikud ained, niiskus, mustus) seda eeldavad, peavad tööriiete ja igapäevariiete jaoks olemas olema eraldi kapid.Ette tuleb näha võimalus märgade tööriiete kuivatamiseks.14.1.3. Meeste ja naiste jaoks tuleb ette näha eraldi riietusruumid või riietusruumide kasutamine eri aegadel.14.1.4. Kui vastavalt punktile 14.1.1 ei ole riietusruume vaja, peab igal töötajal olema koht oma riiete hoidmiseks.14.2. Dušid ja valamud14.2.1. Kui seda eeldab töö laad või tervishoid, tuleb töötajatele võimaldada piisav arv sobivaid dušše.Meeste ja naiste jaoks tuleb ette näha eraldi duširuumid või duširuumide kasutamine eri aegadel.14.2.2. Duširuumid peavad olema piisavalt suured, et kõik töötajad saaksid takistusteta pesta asjakohastele hügieenistandarditele vastavates tingimustes.Dušid peavad olema varustatud nii külma kui ka sooja veega.14.2.3. Kui punkti 14.2.1 esimese lõigu alusel ei ole dušše vaja, peab töökoha läheduses ja riietusruumides olema piisav arv sooja ja külma veega valamuid.Meeste ja naiste jaoks peavad olema eraldi valamud või nad peavad neid kasutama eri aegadel, kui sündsus seda nõuab.14.3. Tualetid ja valamudTöökohtade, puhkeruumide, riietusruumide ning duši- ja valamuruumide läheduses peavad olema spetsiaalsed ruumid piisava arvu tualettide ja valamutega.Meeste ja naiste jaoks tuleb ette näha eraldi tualetid või tualettide kasutamine eri aegadel.Ma all maavarasid kaevandavate tööstuste puhul võivad käesolevas punktis osutatud sanitaarruumid asuda maa peal.15. Aherainepuistangud ja muud mahapanekukohadAherainepuistangud, pinnasekuhjad ja muud mahapanekukohad ning settebasseinid tuleb projekteerida, ehitada ning neid käitada ja hooldada selliselt, et oleks tagatud nii nende stabiilsus kui ka töötajate ohutus ja tervis.16. Maapealsed abirajatised (täiendavad erisätted)16.1. Stabiilsus ja tugevusTöökohad tuleb projekteerida, ehitada, püstitada ning neid käitada, kontrollida ja hooldada selliselt, et nad peaksid vastu eeldatavatele keskkonnamõjudele.Tööruumide konstruktsioon ja tugevus peavad vastama nende kasutusotstarbele.16.2. Ruumide põrandad, seinad, laed ja katused16.2.1. Töökohtade põrandal ei tohi olla ohtlikke muhke, auke ega kallakuid ning põrandad peavad olema kinnitatud ja stabiilsed ega tohi olla libedad.Tööruumid, kus asuvad töökohad, peavad olema nõuetekohase soojusisolatsiooniga, võttes arvesse asjaomase ettevõtte liiki ja töötajate füüsilist koormust.16.2.2. Põrandate, seinte ja lagede pind peab olema selline, et neid saaks vastavalt asjakohastele hügieenistandarditele puhastada ja värskendada.16.2.3. Läbipaistvad ja poolläbipaistvad seinad, eelkõige klaasist vaheseinad ruumides või töökohtade ja liikumisteede lähedal, peavad olema selgelt tähistatud ja valmistatud ohutust materjalist või olema kaitstud selliste kohtade või liikumisteede eest, et töötajad ei puutuks seintega kokku ega saaks viga, kui seinad peaksid purunema.16.2.4. Juurdepääs ebapiisava tugevusega katustele peab olema keelatud, kui kasutada ei saa varustust, mis tagaks töö ohutu toimumise.16.3. Ruumide mõõtmed ja õhuruum. Liikumisruum töökohas16.3.1. Tööruumid peavad olema piisava pindala, kõrguse ja õhuruumiga, et töötajatel oleks võimalik tööd teha oma turvalisust, tervist ja heaolu ohustamata.16.3.2. Töökoha kasutamata alad peavad olema nii suured, et töötajatel oleks piisavalt liikumisruumi ja nad saaksid ohutult oma tööd teha.16.4. Aknad ja katuseaknad16.4.1. Aknad, katuseaknad ja ventilatsiooniseadmed, mida saab avada, kohendada või kinnitada, tuleb projekteerida selliselt, et neid toiminguid saaks teha ohutult.Avatuna ei tohi nad töötajatele ohtlikud olla.16.4.2. Aknaid ja katuseaknaid peab saama ohutult puhastada.16.5. Uksed ja väravad16.5.1. Uste ja väravate asukoht, arv ja mõõtmed ning nende valmistamiseks kasutatud materjalid olenevad vastavate ruumide või piirkondade laadist ja kasutusest.16.5.2. Läbipaistvad uksed peavad olema silmakõrgusel vajalikult tähistatud.16.5.3. Pöörduksed ja -väravad peavad olema läbipaistvad või läbipaistva paneeliga.16.5.4. Juhul kui uste ja väravate läbipaistvad või poolläbipaistvad pinnad ei ole tehtud turvamaterjalist ja kui on oht, et töötajad võivad ukse või värava purunemisel viga saada, peavad pinnad olema purunemise vastu kaitstud.16.5.5. Lükanduksed peavad olema varustatud ohutusseadisega, mis ei lase neil siinidelt maha joosta ja ootamatult ümber kukkuda.16.5.6. Ülespoole avanevad uksed ja väravad peavad olema varustatud mehhanismiga, mis ei lase neil ootamatult tagasi alla kukkuda.16.5.7. Evakuatsiooniteedele jäävad uksed tuleb vastavalt tähistada.Selliseid uksi peab alati saama seestpoolt avada ilma eriabita.Uksi peab saama avada, kui töökohad on hõivatud.16.5.8. Põhimõtteliselt sõidukitele mõeldud väravate vahetus läheduses peavad olema jalakäijate väravad, kui jalakäijatel ei ole tagatud ohutu läbikäik; need peavad olema selgelt tähistatud ja juurdepääsu neile ei tohi takistada.16.5.9. Mehaanilised uksed ja väravad peavad töötama selliselt, et nad ei põhjustaks töötajate jaoks õnnetuste ohtu.Sellised uksed ja väravad peavad olema varustatud hädaseiskamisseadistega, mida on lihtne ära tunda ja millele on lihtne juurde pääseda, ning välja arvatud juhul, kui nad avanevad voolukatkestuse korral automaatselt, peab olema võimalik neid käsitsi avada.16.6. Kinniste tööruumide ventilatsioon16.6.1. Tuleb võtta meetmeid, et tagada kinniste tööruumide piisav varustatus värske õhuga, võttes arvesse kasutatavaid töömeetodeid ja töötajatele esitatavaid füüsilisi nõudmisi.Kui kasutatakse sundventilatsioonisüsteemi, tuleb see hoida töökorras.Kui see on töötajate tervise huvides vajalik, peab kontrollsüsteem rikkeist märku andma.16.6.2. Kui kasutatakse kliimaseadmeid või mehaanilisi ventilatsiooniseadmeid, ei tohi need tekitada töötajatele ebameeldivat tõmbetuult.Igasugune sade või mustus, mis võib õhu saastamisega seada otsesesse ohtu töötajate tervise, tuleb viivitamata kõrvaldada.16.7. Ruumide temperatuur16.7.1. Tööajal peab temperatuur töökohti sisaldavates ruumides olema inimestele sobiv, võttes arvesse kasutatavaid töömeetodeid ja töötajatele esitatavaid füüsilisi nõudmisi.16.7.2. Eluruumide, sanitaarsõlmede, sööklate ja esmaabiruumide, kus need on olemas, temperatuur peab vastama nende ruumide konkreetsele otstarbele.16.7.3. Aknad, katuseaknad ja klaasist vaheseinad peaksid võimaldama töökohtades vältida liigset päikesevalgust, arvestades töö ja töökoha iseloomu.16.8. Puhkeruumid16.8.1. Kui töötajate ohutuse või tervise seisukohast on vajalik, eelkõige seoses teostatava tegevuse liigiga või kui töökohal on rohkem kui teatav arv töötajaid, peab töötajate käsutuses olema lihtsalt juurdepääsetav puhkeruum.See säte ei kehti töötajate puhul, kes töötavad kontorites või muudes samalaadsetes tööruumides, kus on võimalik vahepeal puhata.16.8.2. Puhkeruumid peavad olema piisavalt suured ja varustatud asjaomase töötajate arvu jaoks piisava arvu laudade ja seljatugedega istmetega.16.8.3. Puhkeruumides tuleb võtta asjakohased meetmed kaitsmaks mittesuitsetajaid ebamugavuse eest, mida põhjustab tubakasuits.16.8.4. Kui töö ajal esineb pidevalt ja sageli töökatkestusi ja puudub puhkeruum, peavad olemas olema muud ruumid, kus töötajad saavad selliste töökatkestuste ajal viibida, kui see on vajalik töötajate ohutuse ja tervise huvides.Mittesuitsetajate kaitseks tubakasuitsu põhjustatava ebamugavuse eest tuleb võtta asjakohased meetmed.17. Rasedad naised ja imetavad emadRasedatel naistel ja imetavatel emadel peab olema võimalus sobivates tingimustes puhkamiseks pikali heita.18. Puuetega töötajadVajaduse korral tuleb töökohtade korraldamisel arvesse võtta puuetega töötajaid.See säte kehtib eelkõige uste, vahekäikude, treppide, duššide, valamute, tualettide ja töökohtade suhtes, mida puuetega inimesed otseselt kasutavad või kus nad viibivad.B OSAMAA PEAL MAAVARASID KAEVANDAVATE TÖÖSTUSTE SUHTES KOHALDATAVAD ERIMIINIMUMNÕUDED1. Üldosa1.1. Ilma et see piiraks artikli 3 lõike 2 kohaldamist, peab siseriiklike õigusnormide ja/või tavade kohaselt käesoleva B osaga hõlmatud töökohtade eest vastutav tööandja tagama, et ohutust ja tervist käsitlevas dokumendis näidatakse, et on võetud kõik vajalikud meetmed selleks, et kaitsta töötajate ohutust ja tervist nii tavalistes kui ka erandlikes olukordades.1.2. Ohutust ja tervist käsitlevat dokumenti tuleb regulaarselt ajakohastada ning see peab olema töökohas olemas, et temaga saaks tutvuda.Töö peab toimuma kooskõlas ohutust ja tervist käsitleva dokumendiga.2. Tegevus2.1. Töö kavandamisel tuleb arvesse võtta ohutust ja tervist käsitleva dokumendi neid osi, mis käsitlevad varinguid või maalihkeid.Seepärast peab ennetava meetmena aherainepaljandite ja kaevanduste ete kõrgus ja kalle peavad olema vastavuses maapinna omaduste ja stabiilsuse ning töömeetoditega.2.2. Astangud ja veoteed peavad olema kasutatavate seadmete jaoks piisavalt stabiilsed.Nad peavad olema ehitatud ja neid tuleb hooldada selliselt, et seadmeid saab ohutult liigutada.2.3. Enne töö alustamist või taasalustamist tuleb kontrollida, et tööpiirkondade või veoteede kohal olevatel paljandinõlvadel ja kaevanduste etel ei oleks lahtist pinnast ega lahtisi kive.Vajadusel tuleb kõnealused alad puhastada.2.4. Etes ja mahapanekukohtades tuleb tööd teha nii, et ei tekiks ebastabiilsus.C OSAMAA ALL MAAVARASID KAEVANDAVATE TÖÖSTUSTE SUHTES KOHALDATAVAD ERIMIINIMUMNÕUDED1. Üldosa1.1. Ilma et see piiraks artikli 3 lõike 2 kohaldamist, peab siseriiklike õigusnormide ja/või tavade kohaselt käesoleva C osaga hõlmatud töökohtade eest vastutav tööandja tagama, et ohutust ja tervist käsitlevas dokumendis näidatakse, et on võetud kõik vajalikud meetmed selleks, et kaitsta töötajate ohutust ja tervist nii tavalistes kui ka erandlikes olukordades.1.2. Ohutust ja tervist käsitlevat dokumenti tuleb regulaarselt ajakohastada ning see peab olema töökohas olemas, et temaga saaks tutvuda.Töö peab toimuma kooskõlas ohutust ja tervist käsitleva dokumendiga.2. Allmaakaeveõõnte plaanid2.1. Allmaakaeveõõnte plaanid tuleb koostada sellises mõõtkavas, mis tagab selge kujutise.Lisaks teedele ja laadimisaladele tuleb plaanidel ära näidata ka teadaolevad omadused, mis võivad mõjutada töötegemist ja ohutust.Plaanid peavad olema hõlpsasti kättesaadavad ning neid tuleb alles hoida nii kaua, kui ohutuse huvides vajalik.2.2. Allmaakaeveõõnte plaane tuleb regulaarselt ajakohastada ning need peavad olema töökohas kättesaadavad.3. Väljapääsud maapinnaleKõigist allmaakaeveõõntest peab maa peale pääsema vähemalt kahe eraldi väljapääsu kaudu, mis on kindla konstruktsiooniga ja maa all töötavatele inimestele hõlpsasti juurdepääsetavad.Kui maa peale pääsemine eeldaks märkimisväärset füüsilist pingutust, peavad sellistes väljapääsudes olema mehaanilised seadmed inimeste tõstmiseks või vedamiseks.4. KaeveõõnedKaeveõõned, kus toimub maa-alune kaevandamine, tuleb konstrueerida, neid käitada, seadmestada ja hooldada selliselt, et oht neis töötavatele ja liikuvatele töötajatele oleks minimaalne.Liikumisteed peavad olema tähistatud, et töötajatel oleks lihtsam seal õige tee leida.5. Vedu5.1. Transpordirajatised tuleb püstitada ning neid käitada ja hooldada selliselt, et oleks tagatud juhtide, kasutajate ja muude lähedal viibivate isikute ohutus ja tervis.5.2. Mehaanilised seadmed inimeste tõstmiseks või vedamiseks peavad olema nõuetekohaselt paigaldatud ning neid tuleb kasutada vastavalt kirjalikele juhtnööridele.6. Toestus ja maapinna stabiilsusToestus tuleb paigaldada võimalikult peatselt pärast kaevandamist, kui see ei ole töötajate ohutuse seisukohast tarbetu maapinna stabiilsuse tõttu. Toestus tuleb paigaldada kooskõlas plaanide ja kirjalike juhtnööridega.Töötajale ligipääsetavate kaeveõõnte puhul tuleb regulaarselt kontrollida maapinna stabiilsust ja toestust vastavalt hooldada.7. Ventilatsioon7.1. Kõik allmaakaeveõõned, millele on lubatud juurdepääs, peavad olema nõuetekohaselt ventileeritavad.Ventilatsioon peab olema pidev, et piisava ohutusvaruga säilitada:- tervislik õhukeskkond,- õhukeskkond, kus plahvatusoht ja sissehingatava tolmu kogus on kontrolli all,- õhukeskkond, kus töötingimused on töötamise ajal asjakohased, arvestades kasutatavaid töömeetodeid ja töötajatele esitatavaid füüsilisi nõudmisi.7.2. Kui loomulik ventilatsioon ei ole punkti 7.1 nõuete täitmiseks piisav, tuleb põhiventilatsiooni tagamiseks kasutada üht või mitut mehaanilist ventilaatorit.Stabiilse ja pideva ventilatsiooni tagamiseks tuleb võtta meetmeid.Peaventilaatori rõhku tuleb pidevalt jälgida ning automaatne häiresüsteem peab andma märku planeerimata seisakutest.7.3. Ventilatsiooninäitajaid tuleb regulaarselt mõõta ja salvestada.Koostada tuleb ventilatsiooniplaan, mis sisaldab olulisi üksikasju ventilatsioonisüsteemi kohta, mida tuleb regulaarselt ajakohastada ja mis peab olema töökohas kättesaadav.8. Gaasi sisaldavad kaevandused8.1. Allmaakaeveõõnt peetakse gaasi sisaldavaks, kui kaevandusgaasi lendub õhku sellistes kogustes, et plahvatusohtliku keskkonna tekke ohtu ei saa välistada.8.2. Põhiventilatsioon tuleb tagada ühe või mitme mehaanilise ventilaatori abil.8.3. Töö tegemisel tuleb kaevandusgaasi lendumist arvesse võtta.Tuleb võtta meetmeid, et võimalikult suures osas kõrvaldada kaevandusgaasi tekitatavad ohud.8.4. Abiventilatsiooni kasutamisel tuleb piirduda tööde ettevalmistamise ja päästetöödega ning kohtadega, millel on otseühendus peaventilatsiooni õhujoaga.Kaeveõõsi võib abisüsteemidega ventileerida ainult siis, kui on võetud kõik asjakohased lisameetmed, et tagada töötajate ohutus ja tervis.8.5. Punktis 7.3 osutatud ventilatsiooni mõõtmistega peab kaasnema kaevandusgaasi kindlaksmääramine.Kui ohutust ja tervist käsitlev dokument seda eeldab, tuleb kaevandusgaasi sisaldust pidevalt jälgida õhujoas, mis väljub tootmisüksustest, kus kasutatakse mehaanilist kaevandamist või altkaevandamist, ja mehhaniseeritud tupikkaeveõõnte otstes.8.6. Kasutada tohib ainult gaasi sisaldavate kaevanduste jaoks mõeldud lõhkeaineid ja initsieerimisvahendeid.8.7. A osa punkti 4.1.2 sätted asendatakse järgmisega:- Suitsetamine, suitsetamistubaka ja leegi tekitamiseks kasutatavate esemete kaasaskandmine on keelatud.- Gaaslõikamine, keevitamine ja muud samalaadsed toimingud on lubatud ainult erandjuhtumitel ning selliste toimingute suhtes kohaldatakse erimeetmeid töötajate ohutuse ja tervise tagamiseks.9. Kaevandused, kus on tuleohtlikku tolmu9.1. Söekaevandusi peetakse kohtadeks, kus võib olla tuleohtlikku tolmu, välja arvatud juhul, kui ohutust ja tervist käsitlevas dokumendis ei ole näidatud, et ükski kaevandatav kiht ei sisalda tolmu, mis võiks põhjustada plahvatuse.9.2. Tuleohtlikku tolmu sisaldavates kaevandustes kohaldatakse C osa punktide 8.6 ja 8.7 sätteid mutatis mutandis.9.3. Tuleohtliku tolmu kogunemise vähendamiseks ning selle kõrvaldamiseks ja neutraliseerimiseks tuleb võtta meetmeid.9.4. Tuleohtliku tolmu ja/või kaevandusgaasi plahvatuste levikut, mis võivad põhjustada uusi tuleohtliku tolmu plahvatusi, tuleb piirata plahvatustõkete süsteemi paigaldamisega.Selliste plahvatustõkete asukoht tuleb tähistada dokumendis, mida regulaarselt ajakohastatakse ja mis on töökohas kättesaadav.10. Gaasipursked, kivimite varingud ja vee sissetung10.1. Tsoonide kohta, kus võib tekkida gaasipurse kas koos maavarade või kivimite purskega, kivivaringuga või vee sissetungiga või ilma, tuleb koostada ja ellu viia tegevusplaan, et võimalikult suures ulatuses tagada ohutu töö ja töötajate kaitse.10.2. Tuleb võtta meetmeid ohutsoonide kindlakstegemiseks, töötajate kaitsmiseks nende tsoonide lähedal asuvates või neid tsoone läbivates kaeveõõntes ja riski kontrollimiseks.11. Tulekahju, süttimine ja kuumenemine11.1. Ette tuleb näha isesüttimise vältimine ja vajaduse korral varane avastamine.11.2. Kaeveõõntesse viidavate tuleohtlike ainete kogus ei tohi olla suurem kui hädavajalik.11.3. Kui on vaja kasutada hüdraulilisi vedelikke (vedelikud hüdrostaatilise ja/või hüdrokineetilise mehaanilise energia ülekandmiseks), tuleb võimaluse korral kasutada raskestisüttivad vedelikke, et vältida tulekahju tekkimise ja levimise oht.Hüdraulilised vedelikud peavad vastama tulekindluse ja hügieeniga seotud spetsifikaatidele ja katsetingimustele.Kui kasutatakse hüdraulilisi vedelikke, mis ei vasta teises lõigus osutatud spetsifikaatidele ja kriteeriumidele, tuleb suurenenud tuleohu ja tule levimise ohu vältimiseks võtta täiendavaid ettevaatusabinõusid.12. Ettevaatusabinõud töötajate väljaviimiseksTöötajate ohutuks väljaviimiseks tuleb töötajad vajaduse korral varustada isiklike hingamisteede kaitsevahenditega, mis peavad alati olema käeulatuses.Töötajaid tuleb selliste kaitsevahendite kasutamiseks koolitada.Kõnealused vahendid peavad olema alati kohal ning neid tuleb korrasoleku tagamiseks regulaarselt kontrollida.13. ValgustusA osa punkti 13 sätted asendatakse järgmisega:- Töötajatel peavad olema sobivad isiklikud lambid.- Töökohad peavad võimaluse korral olema varustatud kunstliku valgustusega, mis on piisav töötajate ohutuse ja tervise kaitseks.- Valgustid tuleb paigaldada selliselt, et paigaldatud valgusti tüüp ei oleks töölistele ohtlik.14. Arvestuse pidamine maa all oleva tööjõu üleAlati peab olema täpselt teada, kes on mingil hetkel maa all.15. PäästeorganisatsioonSelleks, et saaks suurõnnetuse korral kiiresti ja tulemuslikult teostada vajalikke toiminguid, tuleb luua asjakohane päästeorganisatsioon.Selleks et päästeorganisatsioon suudaks tegutseda kõikjal, kus toimuvad maa-alused kaeve- või uurimistööd, peab tema käsutuses olema piisavalt koolitatud päästetöötajaid ja asjakohaseid päästevahendeid.[1] EÜT L 183, 29.6.1989, lk 9. Direktiivi on muudetud direktiiviga 91/368/EMÜ (EÜT L 198, 22.7.1991, lk 16).[2] EÜT L 393, 30.12.1989, lk 13[3] EÜT L 393, 30.12.1989, lk 18.[4] EÜT L 245, 26.8.1992, lk 23.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 2. aprill 1979, loodusliku linnustiku kaitse kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31979L0409

Euroopa Liidu Teataja L 103 , 25/04/1979 Lk 0001 - 0018 Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 1 Lk 0202  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 2 Lk 0125  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 15 Köide 2 Lk 0125  Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 2 Lk 0161  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 2 Lk 0161

		Nõukogu direktiiv,2. aprill 1979,loodusliku linnustiku kaitse kohta(79/409/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 235,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:nõukogu 22. novembri 1973. aasta deklaratsioon Euroopa ühenduste keskkonnaalase tegevusprogrammi kohta, [4] mida on täiendatud Euroopa Ühenduste Nõukogu ja nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate 17. mai 1977. aasta resolutsiooniga Euroopa Ühenduse keskkonnapoliitika ja keskkonnaalase tegevusprogrammi jätkamise ja rakendamise kohta, [5] kutsub üles võtma lindude kaitseks erimeetmeid;suure osa liikmesriikide Euroopa territooriumil looduslikult esinevate linnuliikide arvukus väheneb ja mõnel juhul väga kiiresti; selline vähenemine kujutab endast tõsist ohtu looduskeskkonna kaitsele, eelkõige bioloogilise tasakaalu ohustamise tõttu;liikmesriikide Euroopa territooriumil looduslikult esinevad linnuliigid on peamiselt rändliigid; need liigid moodustavad ühispärandi ja tõhus linnukaitse on üldjuhul mitmeid riike hõlmav keskkonnaprobleem, millega kaasneb ühine vastutus;lindude elutingimused Gröönimaal erinevad üldiste olude ja eriti kliima, väikese rahvastikutiheduse ning saare erandliku suuruse ja geograafilise asendi tõttu põhjalikult lindude elutingimustest teistes liikmesriikide Euroopa territooriumi piirkondades;seetõttu ei tuleks käesolevat direktiivi Gröönimaa suhtes kohaldada;liikmesriikide Euroopa territooriumil looduslikult esinevate linnuliikide kaitse tuleb saavutada ühisturu toimimise raames ja silmas pidades ühenduse eesmärke elutingimuste parandamise osas, majandustegevuse harmoonilise arengu osas kogu ühenduses ning pideva ja tasakaalustatud laienemise osas, kuid asutamislepinguga ei ole selleks vajalikke erivolitusi ette nähtud;võetavaid meetmeid tuleb kohaldada mitmesuguste lindude arvukust mõjutavate tegurite suhtes, nagu inimtegevuse tagajärjed, eelkõige lindude elupaikade hävitamine ja saastamine, lindude püüdmine ja tapmine inimese poolt ning sellega kaasnev kaubandus;looduskaitsepoliitika raames tuleb selliste meetmete rangust kohandada vastavalt eri liikide konkreetsele olukorrale;kaitsmise eesmärk on loodusvarade kui Euroopa rahvaste pärandi lahutamatu osa pikaajaline kaitse ja majandamine; see võimaldab loodusvarasid kontrollida ja juhib nende kasutamist liikidevahelise loodusliku tasakaalu hoidmiseks ja kohandamiseks vajalike meetmete alusel mõistlikkuse piires;elupaikade piisava mitmekesisuse ja suuruse säilitamine, hoidmine või taastamine on oluline kõikide linnuliikide kaitsel; teatavate linnuliikide elupaikasid tuleb kaitsta erimeetmete abil, et kindlustada nende säilimine ja paljunemine levikualal; selliste meetmete puhul tuleb arvestada ka rändliikidega ning meetmed tuleb ühtse terviku loomiseks kooskõlastada;takistamaks ärihuve avaldamast võimalikku kahjulikku mõju linnuliikide kasutamismääradele, tuleb kehtestada üldine turustuskeeld ja piirata erandeid, et need kehtiksid üksnes selliste liikide suhtes, mille bioloogiline seisund seda lubab, võttes arvesse erinevates piirkondades valitsevaid eritingimusi;teatavatele liikidele võib nende suure arvukuse, geograafilise leviku ja sigimisvõime tõttu kogu ühenduses jahti pidada, mis on lubatav kasutus; kui kehtestatakse ja järgitakse teatavaid piiranguid, peab selline jahipidamine olema kooskõlas vastava liigi asurkonna rahuldava taseme säilitamisega;mitmesugused massilisel või mittevalikulisel püüdmisel või tapmisel kasutatavad vahendid, seadised või viisid ning jahipidamine teatud liiklusvahenditega tuleb keelustada, kuna need ohustavad või võivad ohustada asjaomaste liikide arvukust;teatavate eriolukordade olulisuse tõttu tuleks sätestada erandite tegemise võimalus teatavatel tingimustel ja komisjoni järelevalve all;lindude ja eelkõige rändlindude kaitsmine tekitab endiselt probleeme, mis vajavad teadusuuringuid; selliste uuringute abil on samuti võimalik hinnata võetud meetmete tõhusust;komisjoniga konsulteerides tuleks hoolitseda selle eest, et liikmesriikide Euroopa territooriumil looduslikult mitteesinevate linnuliikide sissetoomine ei kahjustaks kohalikku taimestikku ega loomastikku;komisjon koostab ja edastab liikmesriikidele iga kolme aasta järel liikmesriikide esitatud teabel põhineva kokkuvõtliku aruande käesolevale direktiivile vastavalt kehtestatud siseriiklike õigusnormide kohaldamise kohta;teaduse ja tehnika arengut silmas pidades on kiiresti vaja kohandada teatavaid lisasid; selleks vajalike meetmete rakendamise hõlbustamiseks tuleks ette näha kord liikmesriikide ja komisjoni vahelise tiheda koostöö sisseseadmiseks tehnika ja teaduse arenguga kohandamise komitees,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Käesolev direktiiv käsitleb kõikide looduslikult esinevate linnuliikide kaitset nende liikmesriikide Euroopa territooriumil, mille suhtes kohaldatakse asutamislepingut. See hõlmab nende liikide kaitset, hoidmist ja kontrolli ning kehtestab nende kasutamise eeskirjad.2. Direktiivi kohaldatakse lindude, nende munade, pesade ja elupaikade suhtes.3. Käesolevat direktiivi ei kohaldata Gröönimaa suhtes.Artikkel 2Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid artiklis 1 nimetatud liikide arvukuse hoidmiseks tasemel, mis vastab eelkõige ökoloogilistele, teaduslikele ja kultuurilistele nõuetele, arvestades samal ajal majanduslikke ja puhkeaja veetmisega seotud vajadusi, või nende liikide arvukuse kohandamiseks vastavalt sellele tasemele.Artikkel 31. Artiklis 2 nimetatud nõudeid silmas pidades võtavad liikmesriigid vajalikke meetmeid kõikide artiklis 1 osutatud linnuliikide elupaikade piisava mitmekesisuse ja suuruse säilitamiseks, hoidmiseks või taastamiseks.2. Biotoopide ja elupaikade säilitamine, hoidmine ja taastamine hõlmab eelkõige järgmisi meetmeid:a) kaitsealade loomine;b) nii kaitseala sees kui ka sellest väljaspool asuvate elupaikade hooldus ja hoidmine vastavalt nende ökoloogilistele vajadustele;c) hävitatud biotoopide taastamine;d) biotoopide loomine.Artikkel 41. I lisas nimetatud liikide elupaikade kaitseks tuleb rakendada erimeetmeid, et kindlustada nende liikide säilimine ja paljunemine levikualal.Sellega seoses võetakse arvesse järgmist:a) väljasuremisohus liigid;b) liigid, mis on tundlikud teatavate muutuste suhtes oma elupaigas;c) liigid, mida peetakse nende väikesearvuliste asurkondade või piiratud kohaliku leviku tõttu haruldaseks;d) teised liigid, mis oma elupaiga eripära tõttu nõuavad erilist tähelepanu.Hindamisel võetakse arvesse arvukuse arengutendentse ja muutumist.Liikmesriigid klassifitseerivad erikaitsealadena nende liikide kaitseks eelkõige arvuliselt ja suuruselt kõige sobivamad alad, võttes arvesse nende liikide kaitsenõudeid geograafilistel maismaa- ja merealadel, kus käesolevat direktiivi kohaldatakse.2. Liikmesriigid võtavad samalaadseid meetmeid I lisas nimetamata, kuid reeglipäraselt esinevate rändliikide ja nende pesitsus-, sulgimis- ja talvitusalade ning rändepeatuspaikade suhtes, pidades silmas nende kaitsmise vajadust geograafilistel maismaa- ja merealadel, kus käesolevat direktiivi kohaldatakse. Sel eesmärgil pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu märgalade ja eelkõige rahvusvahelise tähtsusega märgalade kaitsele.3. Liikmesriigid edastavad komisjonile kogu asjakohase teabe, et komisjon saaks algatada vajaliku kooskõlastuse, et tagada lõigetes 1 ja 2 sätestatud aladest ühtse terviku loomist, mis vastab nende liikide kaitsenõuetele geograafilistel maismaa- ja merealadel, kus käesolevat direktiivi kohaldatakse.4. Liikmesriigid võtavad lõigetes 1 ja 2 osutatud kaitsealade suhtes vajalikke meetmeid, et vältida elupaikade saastamist või kahjustamist või lindude mis tahes häirimist, niivõrd kui see on käesoleva artikli eesmärkide seisukohast oluline. Liikmesriigid püüavad elupaikade saastamist või kahjustamist vältida ka väljaspool kaitsealasid.Artikkel 5Ilma et see piiraks artiklite 7 ja 9 kohaldamist, võtavad liikmesriigid vajalikke meetmeid kõikide artiklis 1 nimetatud linnuliikide üldise kaitsesüsteemi loomiseks, keelates eelkõige:a) tahtliku tapmise või püüdmise mis tahes viisil;b) pesade ja munade tahtliku hävitamise või kahjustamise või pesade kõrvaldamise;c) linnumunade korjamise loodusest ja munade või tühjade koorte hoidmise;d) lindude tahtliku häirimise eriti pesitsemise ja poegade üleskasvatamise ajal, niivõrd kui selline häirimine on käesoleva direktiivi eesmärkide seisukohalt oluline;e) nende linnuliikide isendite pidamise, mille jahtimine ja püüdmine on keelatud.Artikkel 61. Ilma et see piiraks lõigete 2 ja 3 sätete kohaldamist, keelustavad liikmesriigid kõikide artiklis 1 nimetatud linnuliikide elus või surnud isendite ja nende selgelt äratuntavate kehaosade või nendest valmistatud toodete müügi, müügiks transportimise, müügi eesmärgil pidamise ja müügiks pakkumise.2. Lõikes 1 märgitud tegevused ei ole keelatud III/1 lisas osutatud liikide suhtes tingimusel, et linnud on seaduslikult tapetud või püütud või omandatud muul seaduslikul viisil.3. Teatavaid piiranguid sätestades võivad liikmesriigid oma territooriumil lubada III/2 lisas loetletud liikide puhul lõikes 1 märgitud tegevusi tingimusel, et linnud on seaduslikult tapetud või püütud või omandatud muul seaduslikul viisil.Liikmesriigid, kes soovivad sellist luba anda, konsulteerivad kõigepealt komisjoniga, et uurida ühiselt, kas asjaomaste liikide isendite turustamine seaks või võiks tõenäoliselt seada ohtu nende liikide arvukuse, geograafilise leviku või sigimisvõime terves ühenduses. Kui uurimine näitab, et kavatsetav luba seab või võib komisjoni arvates seada ohtu mis tahes eespool nimetatud liigi, edastab komisjon asjaomasele liikmesriigile põhjendatud soovituse, teatades oma vastuseisust kõnealuste liikide turustamisele. Kui komisjoni arvates sellist ohtu ei ole, teavitab ta asjaomast liikmesriiki sellest vastavalt.Komisjoni soovitus avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas.Käesolevale lõikele vastavalt lube väljastavad liikmesriigid kontrollivad korrapäraste ajavahemike järel, et sellise loa andmist reguleerivad tingimused on jätkuvalt täidetud.4. Komisjon viib läbi uuringuid III/3 lisas loetletud liikide bioloogilise seisundi kohta ning turustamise mõju kohta sellele seisundile.Komisjon esitab hiljemalt neli kuud enne käesoleva direktiivi artikli 18 lõikes 1 märgitud tähtaega artiklis 16 osutatud komiteele aruande ja oma ettepanekud kõnealuste liikide III/2 lisasse kandmise otsuse kohta.Kuni selle otsuse tegemiseni võivad liikmesriigid kohaldada nende liikide suhtes olemasolevaid siseriiklikke eeskirju, ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 3 kohaldamist.Artikkel 71. Olenevalt konkreetse liigi arvukusest, geograafilisest levikust ja sigimisvõimest kogu ühenduses võib II lisas loetletud liikidele jahti pidada vastavalt siseriiklikele õigusaktidele. Liikmesriigid tagavad, et jahipidamine nendele liikidele ei ohusta levikualal nende kaitsmiseks tehtud jõupingutusi.2. II/1 lisas osutatud liikidele võib pidada jahti sel geograafilisel maismaa- ja merealal, kus käesolevat direktiivi kohaldatakse.3. II/2 lisas osutatud liikidele võib jahti pidada üksnes vastavalt osutatud liikmesriikides.4. Liikmesriigid tagavad, et kehtivate siseriiklike meetmetega kooskõlas toimuv jahipidamine, sealhulgas jaht jahikullidega, kui seda peetakse, järgib asjaomaste linnuliikide mõistliku kasutamise ja nende arvukuse ökoloogiliselt tasakaalustatud piiramise põhimõtteid, ning et kõnealune tegevus asjaomaste liikide, eelkõige rändliikide arvukuse suhtes vastab artiklist 2 tulenevatele meetmetele. Liikmesriigid tagavad eelkõige, et liikidele, mille suhtes jahialaseid seadusi kohaldatakse, ei peetaks jahti poegade üleskasvatamise ajal ega sigimise erinevatel etappidel. Rändliikide puhul tuleb liikmesriikidel eelkõige tagada, et liikidele, mille suhtes jahialaseid seadusi kohaldatakse, ei peetaks jahti sigimise ega pesitsusaladele naasmise ajal. Liikmesriigid edastavad komisjonile kogu asjakohase teabe oma jahialaste seaduste tegeliku rakendamise kohta.Artikkel 81. Käesoleva direktiivi alusel jahtida, püüda või tappa lubatud lindude suhtes keelustavad liikmesriigid kõik massilist või mittevalikulist püüdmist või tapmist võimaldavad või liigi paigutist kadumist põhjustada võivad vahendid, seadised või viisid ning esmajoones IV lisa punktis a loetletud vahendite, seadiste või viiside kasutamise.2. Lisaks sellele keelavad liikmesriigid jahipidamise liiklusvahenditelt ja IV lisa punktis b nimetatud tingimustel.Artikkel 91. Liikmesriigid võivad teiste rahuldavate lahenduste puudumisel teha erandeid artiklite 5, 6, 7 ja 8 sätetest järgmistel põhjustel:a) - rahva tervise ja ohutuse huvides,- lennuohutuse huvides,- vältimaks tõsist kahju viljasaagile, kariloomadele, metsadele, kalastuspiirkondadele ja vetele,- taimestiku ja loomastiku kaitseks;b) teadus- ja õppetöö, taasasustamise, uuesti loodusesse laskmise ja selleks vajaliku paljundamise eesmärgil;c) lubamaks range järelevalve tingimustes ja valikuliselt teatavate lindude vähesel arvul püüdmist, pidamist või muud mõistlikku kasutamist.2. Erandite puhul peab olema täpsustatud:- milliste liikide suhtes erandeid kohaldatakse,- püüdmiseks või tapmiseks lubatud vahendid, seadised või viisid,- millise riski tingimustel ja millisel ajal ning kus selliseid erandeid võib lubada,- asutus, kes on volitatud kinnitama, et nõutud tingimused on täidetud, ning otsustama, milliseid vahendeid, seadiseid või viise võib kasutada, millises ulatuses ja kellel see on lubatud,- milliseid kontrollimeetmeid rakendatakse.3. Liikmesriigid saadavad igal aastal komisjonile aruande käesoleva artikli rakendamise kohta.4. Komisjon tagab kättesaadava teabe ja eelkõige talle vastavalt lõikele 3 edastatud teabe põhjal igal ajal, et kõnealuste erandite tagajärjed ei ole vastuolus käesoleva direktiiviga. Selleks võtab komisjon vajalikke meetmeid.Artikkel 101. Liikmesriigid soodustavad kõikide artiklis 1 nimetatud linnuliikide asurkondade kaitseks, hoidmiseks ja kasutamiseks tehtavat uurimistööd ja muud tööd.2. Erilist tähelepanu pööratakse V lisas loetletud teemadega seotud uurimisele ja tööle. Liikmesriigid saadavad komisjonile mis tahes nõutava teabe, võimaldamaks komisjonil võtta asjakohaseid meetmeid käesolevas artiklis osutatud uuringute ja töö kooskõlastamiseks.Artikkel 11Liikmesriigid tagavad, et liikmesriigi Euroopa territooriumil looduslikult mitteesinevate linnuliikide sissetoomine ei ohustaks kohalikku taimestikku ega loomastikku. Sellega seotud küsimustes konsulteerivad nad komisjoniga.Artikkel 121. Liikmesriigid edastavad komisjonile artikli 18 lõikes 1 osutatud tähtaja möödumisest alates iga kolme aasta järel aruande nimetatud artikli alusel kehtestatud siseriiklike õigusnormide rakendamise kohta.2. Komisjon koostab iga kolme aasta järel lõikes 1 osutatud teabe põhjal kokkuvõtliku aruande. See osa aruande eelnõust, mis hõlmab liikmesriigi esitatud teavet, saadetakse kõnealuse liikmesriigi asutustele kontrollimiseks. Aruande lõplik variant edastatakse liikmesriikidele.Artikkel 13Käesolevale direktiivile vastavalt võetud meetmete kohaldamine ei tohi viia artiklis 1 nimetatud linnuliikide kaitse praeguse olukorra halvenemiseni.Artikkel 14Liikmesriigid võivad kehtestada käesolevas direktiivis sätestatutest rangemaid kaitsemeetmeid.Artikkel 15Käesoleva direktiivi I ja V lisa tehnika ja teaduse arenguga kohandamiseks vajalikud muudatused ja artikli 6 lõike 4 teises lõigus osutatud muudatused võetakse vastu artiklis 17 sätestatud korras.Artikkel 161. Käesoleva direktiivi artiklis 15 osutatud muudatuste kohaldamiseks moodustatakse käesolevaga teaduse ja tehnika arenguga kohandamise komitee (edaspidi "komitee"), mis koosneb liikmesriikide esindajatest ja mille eesistuja on komisjoni esindaja.2. Komitee koostab oma töökorra.Artikkel 171. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab komitee eesistuja omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotlusel kõnealuse küsimuse komiteele.2. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamused võetakse vastu 41häälelise häälteenamusega; liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.3. a) Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu.b) Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.c) Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jooksul alates ettepaneku tegemisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu.Artikkel 181. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid kahe aasta jooksul alates direktiivi teatavakstegemisest. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.Artikkel 19Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 2. aprill 1979Nõukogu nimeleesistujaJ. François-Poncet[1] EÜT C 24, 1.2.1977, lk 3; EÜT C 201, 23.8.1977, lk 2.[2] EÜT C 163, 11.7.1977, lk 28.[3] EÜT C 152, 29.6.1977, lk 3.[4] EÜT C 112, 20.12.1973, lk 40.[5] EÜT C 139, 13.6.1977, lk 1.--------------------------------------------------BILAG IANHANG IANNEX IANNEXE IALLEGATO IBIJLAGE I| Dansk | Deutsch | English | Francais | Italiano | Nederlands |1.Gavia immer | Islom | Eistaucher | Great northern diver | Plongeon imbrin | Strolaga maggiore | Ijsduiker |2.Calonectris diomedea | Kuhls skråpe | Gelbschnabelsturm- taucher | Cory's shearwater | Puffin cendré | Berta maggiore | Kuhls pijlstormvogel |3.Hydrobares pelagicus | Lille stormsvale | Sturmschwalbe | Storm petrel | Pétrel tempête | Uccello delle tempeste | Stormvogeltje |4.Oceanodroma leucorrhoa | Stor stormsvale | Wellenläufer | Leach's petrel | Pétrel cut-blanc | Uccello delle tempeste codaforcuta | Vaal stormvogeltje |5.Phalacrocorax carbo sinensis | Skarv (kontinental race) | Kormoran (kontinentale Rasse) | Cormorant (continental race) | Grand cormoran (race continentale) | Cormorano (razza continentale) | Aalscholver (continentaal ras) |6.Botaurus stellaris | Rørdrum | Rohrdommel | Bittern | Butor étoilé | Tarabuso | Roerdomp |7.Nycticorax nycticorax | Nathejre | Nachtreiher | Night heron | Héron bihoreau | Nitticora | Kwak |8.Ardeola ralloides | Tophejre | Rallenreiher | Squacco heron | Héron crabier | Sgarza ciuffetto | Ralreiger |9.Egretta garzetta | Silkehejre | Seidenreiher | Little egret | Aigrette garzette | Garzetta | Kleine zilverreiger |10.Egretta alba | Sølvhejre | Silberreiher | Great white heron | Grande aigrette | Airone bianco maggiore | Grote zilverreiger |11.Ardea purpurea | Purpurhejre | Purpurreiher | Purple heron | Héron pourpré | Airone rosso | Purperreiger |12.Ciconia nigra | Sort stork | Schwarzstorch | Black stork | Cigogne noire | Cicogna nera | Zwarte ooievaar |13.Ciconia ciconia | Hvid stork | Weißstorch | White stork | Cigogne blanche | Cicogna bianca | Ooievaar |14.Plegadis falcinellus | Sort ibis | Sichler | Glossy ibis | Ibis falcinelle | Mignattaio | Zwarte ibis |15.Platalea leucorodia | Skestork | Löffler | Spoonbill | Spatule blanche | Spatola | Lepelaar |16.Phoenicopterus ruber | Flamingo | Flamingo | Greater flamingo | Flamant rose | Fenicottero | Flamingo |17.Cygnus colombianus bewickii(Cygnus bewickii) | Pibesvane | Zwergschwan | Bewick's swan | Cygne de Bewick | Cigno minore | Kleine zwaan |18.Cygnus cygnus | Sangsvane | Singschwan | Whooper swan | Cygne sauvage | Cigno selvatico | Wilde zwaan |19.Anser albifrons flavirostris | Blisgås (grønlandsk race) | Bläßgans (Grönlandrasse) | White-fronted goose (Greenland race) | Oie rieuse (race de Groenland) | Oca lombardella (razza di Groenlandia) | Kolgans (Groenland-ras) |20.Branta leucopsis | Bramgås | Nonnengans | Barnacle goose | Bernache nonnette | Oca facciabianca | Brandgans |21.Aythya nycroca | Hvidøjet and | Moorente | White-eyed pochard | Canard nyocra | Moretta tabacata | Witoogeend |22.Oxyura leucicephala | Hvidhovedet and | Weißkopf-Ruderente | White-headed duck | Erismature à tête blanche | Gobbo rugginoso | Witkopeend |23.Pernis apivorus | Hvepsevåge | Wespenbussard | Honey buzzard | Bondrée apivore | Falco pecchiaiolo | Wespendief |24.Milvus migrans | Sort glente | Schwarzmilan | Black kite | Milan noir | Nibbio bruno | Zwarte wouw |25.Milvus milvus | Rød glente | Rotmilan | Kite | Milan royal | Nibbio reale | Rode wouw |26.Haliaaetus albicilla | Havørn | Seeadler | White-tailed eagle | Pygargue à queue blanche | Aquila di mare | Zeearend |27.Gypaetus barbatus | Lammegrib | Bartgeier | Bearded vulture | Gypaète barbu | Avvoltoio degli agnelli | Lammergier |28.Neophron percnopterus | Ådselgrib | Schmutzgeier | Egyptian vulture | Percnoptère d'Égypte | Capovaccaio | Aasgier |29.Gyps fulvus | Gåsegrip | Gänsegeier | Griffon vulture | Vautour fauve | Grifone | Vale gier |30.Aegypius monachus | Munkegrib | Mönchsgeier | Black vulture | Vautour moine | Avvoltoio | Monniksgier |31.Circaetus gallicus | Slangeørn | Schlangenadler | Short-toed eagle | Circaète jean-le-blanc | Biancone | Slangenarend |32.Circus aeruginosus | Rørhøg | Rohrweihe | Marsh harrier | Busard des roseaux | Falco di palude | Bruine kiekendief |33.Circus cyaneus | Blå kærhøg | Kornweihe | Hen harrier | Busard saint-martin | Albanella reale | Blauwe kiekendief |34.Circus pygargus | Hedehøg | Wiesenweihe | Montagu's harrier | Busard cendré | Albanella minore | Grauwe kiekendief |35.Aquila chrysaetus | Kongeørn | Steinadler | Golden eagle | Aigle royal | Aquila reale | Steenarend |36.Hieraaetus pennatus | Dværgørn | Zwergadler | Booted eagle | Aigle botté | Aquila minore | Dwergarend |37.Hieraaetus fasciatus | Høgeørn | Habichtsadler | Bonelli's eagle | Aigle de Bonelli | Aquila del Bonelli | Havikarend |38.Pandion haliaaetus | Fiskeørn | Fischadler | Osprey | Balbuzard pêcheur | Falco pescatore | Visarend |39.Falco eleonorae | Eleonorafalk | Eleonorenfalke | Eleonora's falcon | Faucon d'Éléonore | Falco della regina | Eleonora's valk |40.Falco biarmicus | Lannerfalk | Lanner | Lanner falcon | Faucon lanier | Lanario | Lannervalk |41.Falco peregrinus | Vandrefalk | Wanderfalke | Peregrine | Faucon pèlerin | Falco pellegrino | Slechtvalk |42.Porphyrio porphyrio | Sultanhøne | Purpurhuhn | Purple gallinule | Poule sultane | Polio sultano | Purperkoet |43.Grus grus | Trane | Kranich | Crane | Grue cendrée | Gru | Kraanvogel |44.Tetrax tetrax (Otis tetrax) | Dværgtrappe | Zwergtrappe | Little bustard | Outarde canepetière | Gallina prataiola | Kleine trap |45.Otis tarda | Stortrappe | Großtrappe | Great bustard | Outarde barbue | Otarda | Grote trap |46.Himantopus himantopus | Stylteløber | Stelzenläufer | Black-winged stilt | Échasse blanche | Cavaliere d'Italia | Steltkluut |47.Recurvirostra avosetta | Klyde | Säbelschnäbler | Avocet | Avocette | Avocetta | Kluut |48.Burhinus oedicnemus | Triel | Triel | Stone curlew | Œdicnème criard | Occhione | Grief |49.Glareola pratincola | Braksvale | Brachschwalbe | Pratincole | Glaréole à collier | Pernice di mare | Vorkstaartplevier |50.Charadrius morinellus(Endromias morinellus) | Pomeransfugl | Mornellregenpfeifer | Dotterel | Pluvier guignard | Piviere tortolino | Morinelplevier |51.Pluvialis apricaria | Hjejle | Goldregenpfeifer | Golden plover | Pluvier doré | Piviere dorato | Goudplevier |52.Gallinago media | Tredækker | Doppelschnepfe | Great snipe | Bécassine double | Croccolone | Poelsnip |53.Tringa glareola | Tinksmed | Bruchwasserläufer | Wood-sandpiper | Chevalier sylvain | Piro-piro boschereccio | Bosruiter |54.Phalaropus lobatus | Odinshane | Odinshühnchen | Red-necked phalarope | Phalarope à bec étroit | Falarope becco sottile | Grauwe franiepoot |55.Larus genei | Tyndnæbbet måge | Dünnschnabelmöwe | Slender-billed gull | Goéland railleur | Gabbiano roseo | Dunbekmeeuw |56.Larus audouinii | Adouinsmåge | Korallenmöwe | Audouin's gull | Goéland d'Audouin | Gabbiano torso | Audouins meeuw |57.Gelochelidon nilotica | Sandterne | Lachseeschwalbe | Gull-billed tern | Sterne hansel | Sterna zampenere | Lachstern |58.Sterna sandvicensis | Splitterne | Brandseeschwalbe | Sandwich tern | Sterne caugek | Beccapesci | Grote stern |59.Sterna dougallii | Dougallsterne | Rosenseeschwalbe | Roseate tern | Sterne de Dougall | Sterna del Dougall | Dougalls stern, |60.Sterna hirundo | Fjordrerne | Flußseeschwalbe | Common tern | Sterne Pierregarin | Sterna comune | Visdief |61.Sterna paradisaea | Havterne | Küstenseeschwalbe | Arctic tern | Sterne arctique | Sterna codalunga | Noordse stern |62.Sterna albifrons | Dværgterne | Zwergseeschwalbe | Little tern | Sterne naine | Fraticello | Dwergstern |63.Chlidonias niger | Sortterne | Trauerseeschwalbe | Black tern | Guifette noire | Mignattino | Zwarte stern |64.Pterocles alchata | Spidshalet sandhne | Spießflughuhn | Pin-tailed sandgrouse | Ganga cata | Grandule | Witbuikzandhoen |65.Bubo bubo | Stor hornugle | Uhu | Eagle owl | Hibou grand-duc | Gufo reale | Oehoe |66.Nyctea scandiaca | Sneugle | Schnee-Eule | Snowy owl | Chouerte harfang | Gufo delle nevi | Sneeuwuil |67.Asio flammeus | Mosehornugle | Sumpfohreule | Short-eared owl | Hibou brachyote | Gufo di palude | Velduil |68.Alcedo atthis | Isfugl | Eisvogel | Kingfisher | Martin pêcheur d'Europe | Martin pescatore | Ijsvogel |69.Dryocopus martius | Sortspætte | Schwarzspecht | Black woodpecker | Pic noir | Picchio nero | Zwarte specht |70.Dendrocopus leucotus | Hvidrygget spætte | Weißrückenspecht | White-backed woodpecker | Pie à dos blanc | Picchio dorsobianco | Witrugspecht |71.Luscinia svecica | Blåhals | Blaukehlchen | Blue-throat | Gorge-bleue à miroir | Pettazzurro | Blauwborst |72.Sylvia undata | Provencesanger | Provencegrasmücke | Dartford warbler | Fauvette pitchou | Magnanina | Provence-grasmus |73.Sylvia nisoria | Høgesanger | Sperbergrasmücke | Barred warbler | Fauvette épervière | Bigia padovana | Gestreepte grasmus |74.Sitta whiteheadi | Korsikansk spætmejse | Korsenkleiber | Corsican nuthatch | Sittelle corse | Picchio muratore torso | Zwartkopboomklever |--------------------------------------------------BILAG II/1ANHANG II/1ANNEX II/1ANNEXE II/7ALLEGATO II/1BIJLAGE II/1| Dansk | Deutsch | English | Français | Italiano | Nederlands |ANSERIFORMES (HANELISED)1.Anser fabalis | Sædgås | Saatgans | Bean goose | Oie des moissons | Oca granaiola | Rietgans |2.Anser anser | Grågås | Graugans | Greylag goose | Oje cendrée | Oca selvatica | Grauwe Bans |3.Branta canadensis | Kanadagås | Kanadagans | Canada goose | Bernache du Canada | Oca del Canada | Canadese gans |4.Anas penelope | Pibeand | Pfeifente | Wigeon | Canard siffleur | Fischione | Smient |5.Anas strepera | Knarand | Schnatterente | Gadwall | Canard chipeau | Canapiglia | Krakeend |6.Anas crecca | Krikand | Krickente | Teal | Sarcelle d'hiver | Alzavola | Wintertaling |7.Anas platyrhynchus | Gråand | Srockente | Mallard | Canard colvert | Germano reale | Wilde eend |8.Anas acuta | Spidsand | Spießente | Pintail | Canard pilet | Codone | Pijlstaart |9.Anas querquedula | Atlingand | Knäkente | Garganey | Sarcelle d'été | Marzaiola | Zomertaling |10.Anas clypeata | Skeand | Löffelente | Shoveler | Canard souchet | Mestolone | Slobeend |11.Aythya ferina | Taffeland | Tafelente | Pochard | Fuligule milouin | Moriglione | Tafeleend |12.Aythya fuligula | Troldand | Reiherente | Tufted duck | Fuligule morillon | Moretta | Kuifeend |GALLIFORMES (KANALISED)13.Lagopus lagopus scoticus et hibernicus | Grouse | Schottisches Moorschneehuhn | Red grouse | Lagopède des saules | Pernice bianca di Scozia | Moerassneeuwhoen |14.Lagopus mutus | Fieldrype | Alpenschneehuhn | Ptarmigan | Lagopède des Alpes | Pemice bianca | Alpensneeuwhoen |15.Alectoris graeca | Stenhøne | Steinhuhn | Rock partridge | Perdrix bartavelle | Cotumice | Europese steenpatrijs |16.Alectoris rufa | Rødhøne | Rothuhn | Red-legged partridge | Perdrix rouge | Pernice rossa | Rode patrijs |17.Perdix perdix | Agerhøne | Rebhuhn | Partridge | Perdrix grise | Starna | Patrijs |18.Phasianus colchicus | Fasan | Fasan | Pheasant | Faisan de chasse | Fagiano | Fazant |GRUIFORMES (KURELISED)19.Fulica atra | Blishøne | Bläßhuhn | Coot | Foulque macroule | Folaga | Meerkoet |CHARADRIIFORMES (KURVITSALISED)20.Lymnocryptes minimus | Enkeltbekkasin | Zwergschnepfe | Jack snipe | Bécassine sourde | Frullino | Bokje |21.Gallinago gallinago | Dobbeltbekkasin | Bekassine | Snipe | Bécassine des marais | Beccaccino | Watersnip |22.Scolopax rusticola | Skovsneppe | Waldschnepfe | Woodcock | Bécasse des bois | Beccaccia | Houtsnip |COLUMBIFORMES (TUVILISED)23.Columba livia | Klippedue | Felsentaube | Rock dove | Pigeon biset | Piccione selvatico | Rotsduif |24.Columba palumbus | Ringdue | Ringeltaube | Wood pigeon | Pigeon ramier | Colombaccio | Houtduif |--------------------------------------------------BILAG II/2ANHANG II/2ANNEX II/2ANNEXE II/2ALLEGATO II/2BIJLAGE II/2| Dansk | Deutsch | English | Français | Italiano | Nederlands |25.Cygnus olor | Knopsvane | Höckerschwan | Mute swan | Cygne muet | Cigno reale | Knobbelzwaan |26.Anser brachyrhynchus | Kortnæbbet gås | Kurzschnabelgans | Pink-footed goose | Oie à bec court | Oca zamperose | Kleine rietgans |27.Anser albifrons | Blisgås | Bläßsgans | White-fronted goose | Oie rieuse | Oca lombardella | Kolgans |28.Branta bernicla | Knortegås | Ringelgans | Brent goose | Bernache cravant | Oca colombaccio | Rotgans |29.Netta rufina | Rødhovedet and | Kolbenente | Red-crested pochard | Nette rousse | Fistione turco | Krooneend |30.Aythya marila | Bjergand | Bergente | Scaup | Fuligule milouinin | Moretta grigia | Toppereend |31.Somateria mollissima | Ederfugl | Eiderente | Eider | Eider à duvet | Edredone | Eidereend |32.Clangula hyemalis | Havlit | Eisente | Long-tailed duck | Harelde de Miquelon | Moretta codona | Ijseend |33.Melanitta nigra | Sortand | Trauerente | Common scoter | Macreuse noire | Orchetto marino | Zwarte zeeëend |34.Melanitta fusca | Fløjlsand | Samtente | Velvet scoter | Macreuse brune | Orco marino | Grote zeeëend |35.Bucephala clangula | Hvinand | Schellente | Golden-eye | Garrot à l'œil d'or | Quattrocchi | Brilduiker |36.Mergus serrator | Toppet skallesluger | Mittelsäger | Red-breasted merganser | Harle huppé | Smergo minore | Middelste zaagbek |37.Mergus merganser | Stor skallesluger | Gänsesäger | Goosander | Harle bièvre | Smergo maggiore | Grote zaagbek |38.Bonasa bonasia(Tetrastes bonasia) | Hjerpe | Haselhuhn | Hazel hen | Gélinotte des bois | Francolino di monte | Hazelhoen |39.Tetrao tetrix(Lyrurus tetrix) | Urfugl | Birkhuhn ♂ | Black grouse | Tétras lyre ♂ | Fagiano di monte | Korhoen |40.Tetrao urogallus | Tjur | Auerhuhn ♂ | Capercaillie | Grand tétras ♂ | Gallo cedrone | Auerhoen |41.Alectoris barbara | Berberhøne | Felsenhuhn | Barbary partridge | Perdrix de Barbarie | Pernice di Sardegna | Barbarijse patrijs |42.Coturnix coturnix | Vagtel | Wachtel | Quail | Caille des blés | Quaglia | Kwartel |43.Meleagris gallopavo | Vildkalkun | Wildtruthuhn | Wild turkey | Dindon/Dinde sauvage | Tacchino selvatico | Wilde kalkoen |44.Rallus aquaticus | Vandrikse | Wasserralle | Water rail | Râle d'eau | Porciglione | Waterral |45.Gallinula chloropus | Grønbenet rørhøne | Teichhuhn | Moorhen | Poule d'eau | Gallinella d'acqua | Waterhoen |46.Haematopus ostralegus | Strandskade | Austernfischer | Oystercatcher | Huîtrier pie | Beccaccia di mare | Scholekster |47.Pluvialis apricaria | Hjejle | Goldregenpfeifer | Golden plover | Pluvier doré | Piviere dorato | Goudplevier |48.Pluvialis squatarola | Strandhjejle | Kiebitzregenpfeifer | Grey plover | Pluvier argenté | Pivieressa | Zilverplevier |49.Vanellus vanellus | Vibe | Kiebitz | Lapwing | Vanneau huppé | Pavoncella | Kievit |50.Calidris canutus | lslandsk ryle | Knutt | Knot | Bécasseau maubèche | Piovanello maggiore | Kanoetstrandloper |51.Philomachus pugnax | Brushane | Kampfläufer | Ruff ♂ Reeve ♀ | Chevalier combattant | Combattente | Kemphaan |52.Limosa limosa | Stor kobbersneppe | Uferschnepfe | Black-tailed godwit | Barge à queue noir | Pittima reale | Grutto |53.Limosa lapponica | Lille kobbersneppe | Pfuhlschnepfe | Bar-tailed godwit | Barge rousse | Pittima minore | Rosse grutto |54.Numenius phaeopus | Lille regnspove | Regenbrachvogel | Whimbrel | Courlis corlieu | Chiurlo piccolo | Regenwulp |55.Numenius arquata | Stor regnspove | Großer Brachvogel | Curlew | Courlis cendré | Chiurlo | Wulp |56.Tringa erythropus | Sortklire | Dunkler Wasserläufer | Spotted redshank | Chevalier arlequin | Totano moro | Zwarte ruiter |57.Tringa totanus | Rødben | Rotschenkel | Redshank | Chevalier gambette | Pettegola | Tureluur |58.Tringa nebularia | Hvidklire | Grünschenkel | Greenshank | Chevalier aboyeur | Pantana | Groenpootruiter |59.Larus ridibundus | Hættemåge | Lachmöwe | Black-headed gull | Mouette rieuse | Gabbiano comune | Kokmeeuw |60.Larus canus | Stormmåge | Sturmmöwe | Common gull | Goéland cendré | Gavina | Stormmeeuw |61.Larus fuscus | Slidemåge | Heringsmöwe | Lesser black-backed gull | Goéland brun | Gabbiano zafferano | Kleine mantelmeeuw |62.Larus argentatus | Sølvmåge | Silbermöwe | Herring gull | Goéland argenté | Gabbiano reale | Zilvermeeuw |63.Larus marinus | Svartbag | Mantelmöwe | Greater black-backed gull | Goéland marin | Mugnaiaccio | Mantelmeeuw |64.Columba oenas | Huldue | Hohltaube | Stock dove | Pigeon columbien | Colombella | Holenduif |65.Streptopelia decaocto | Tyrkerdue | Türkentaube | Collared turtle dove | Tourterelle turque | Tortora dal collare orientale | Turkse tortel |66.Streptopelia turtur | Turteldue | Turteltaube | Turtle dove | Tourterelle des bois | Tortora | Tortelduif |67.Alauda arvensis | Sanglærke | Feldlerche | Skylark | Alouette des champs | Lodola | Veldleeuwerik |68.Turdus merula | Solsort | Amsel | Blackbird | Merle noir | Merlo | Merel |69.Turdus pilaris | Sjagger | Wacholderdrossel | Fieldfare | Grive litome | Cesena | Kramsvogel |70.Turdus philomelos | Sangdrossel | Singdrossel | Song-thrush | Grive musicienne | Tordo | Zanglijster |71.Turdus iliacus | Vindrossel | Rotdrossel | Redwing | Grive mauvis | Tordo sassello | Koperwiek |72.Turdus viscivorus | Misteldrossel | Misteldrossel | Mistle-thrush | Grive draine | Tordela | Grote lijster |+ = Medlemsstater, som i overensstemmelse med artikel 7, stk. 3, kan give tilladelse til jagt på de anførte arter.+ = Mitgliedstaaten, die nach Artikel 7 Absatz 3 die Bejagung der aufgeführten Arten zulassen können.+ = Member States which under Article 7 (3) may authorize hunting of the species listed.+ = États membres pouvant autoriser, conformément à l'article 7 paragraphe 3, la chasse des espèces énumérées.+ = Stati membri che possono autorizzare, conformemente all'articolo 7, paragrafo 3, la caccia delle specie elencate.+ = Lid-Staten die overeenkomstig artikel 7, lid 3, toestemming mogen geven tot het jagen op de genoemde soorten.| BelgiqueBelgie | Danmark | Deutschland | France | Ireland | Italia | Luxembourg | Nederland | United Kingdom |25.Cynus olor | | | + | | | | | | |26.Anser brachyrhynchus | + | + | | | + | | | | + |27.Anser albifrons | + | + | + | + | + | | | + | + |28.Branta bernicla | | + | + | | | | | | |29.Netta rufina | | | | + | | | | | |30.Aythya marila | + | + | + | + | + | | | + | + |31.Somateria mollissima | | + | | + | + | | | | |32.Clangula hyemalis | | + | | + | + | | | | + |33.Melanitta nigra | | + | + | + | + | | | | + |34.Melanitta fusca | | + | + | + | + | | | | + |35.Bucephala clangula | | + | | + | + | | | | + |36.Mergus serrator | | + | | | + | | | | |37.Mergus merganser | | + | | | + | | | | |38.Bonasa bonasia (Tetrastes bonasia) | | | | + | | | | | |39.Tetrao tetrix (Lyrurus tetrix) | + | | + ♂ | + ♂ | | + | | | + |40.Tetrao urogallus | | | + ♂ | + ♂ | | + | | | + |41.Alectoris barbara | | | | | | + | | | |42.Coturnix coturnix | | | | + | | + | | | |43.Meleagris gallopavo | | | + | | | | | | |44.Rallus aquaticus | | | | + | | + | | | |45.Gallinula chloropus | + | | | + | | + | | | + |46.Haematopus ostralegus | | + | | + | | | | | |47.Pluvialis apricaria | + | + | | + | + | + | | + | + |48.Pluvialis squatarola | | + | | + | | | | | + |49.Vanellus vanellus | + | + | | + | + | + | | | |50.Calidris canutus | | + | | + | | | | | |51.Philomachus pugnax | | | | + | | + | | | |52.Limosa limosa | | + | | + | | + | | | |53.Limosa lapponica | | + | | + | | + | | | + |54.Numenius phaeopus | | + | | + | | | | | + |55.Numenius arquata | | + | | + | + | + | | | + |56.Tringa erythropus | | + | | + | | | | | |57.Tringa totanus | | + | | + | | + | | | + |58.Tringa nebularia | | + | | + | | | | | |59.Larus ridibundus | | + | + | | | | | | |60.Larus canus | | + | + | | | | | | |61.Larus fuscus | | + | + | | | | | | |62.Larus argentatus | | + | + | | | | | | |63.Larus marinus | | + | + | | | | | | |64.Columba oenas | | | | + | | | | | |65.Streptopelia decaocto | | + | + | + | | | | | |66.Streptopelia turtur | | | | + | | + | | | |67.Alauda arvensis | | | | + | | + | | | |68.Turdus merula | | | | + | | + | | | |69.Turdus pilaris | | | | + | | + | | | |70.Turdus philomelos | | | | + | | + | | | |71.Turdus iliacus | | | | + | | + | | | |72.Turdus viscivorus | | | | + | | | | | |--------------------------------------------------BILAG III/1ANHANG III/1ANNEX III/1ANNEXE III/1ALLEGATO III/1BIJLAGE III/1| Dansk | Deutsch | English | Franqais | Italiano | Nederlands |1.Anas platyrhynchus | Gråand | Stockente | Mallard | Canard colvert | Germano reale | Wilde Bend |2.Lagopus lagopus scoticus et hibernicus | Grouse | Schottisches Moorschneehuhn | Red grouse | Lagopède des saules | Pernice bianca di Scozia | Moerassneeuwhoen |3.Alectoris rufa | Rødhøne | Rothuhn | Red-legged partridge | Perdrix rouge | Pernice rossa | Rode patrijs |4.Alectoris barbara | Berberhøne | Felsenhuhn | Barbary partridge | Perdrix de Barbarie | Pernice di Sardegna | Barbarijse patrijs |5.Perdix perdix | Agerhøne | Rebhuhn | Partridge | Perdrix grise | Starna | Patrijs |6.Phasianus colchicus | Fasan | Fasan | Pheasant | Faisan de chasse | Fagiano | Fazant |7.Columba palumbus | Ringdue | Ringeltaube | Wood pigeon | Pigeon ramier | Colombaccio | Houtduif |--------------------------------------------------BILAG III/2ANHANG III/2ANNEX III/2ANNEXE III/2ALLEGATO III/2BIJLAGE III/2| Dansk | Deutsch | English | Ftangais | Italiano | Nederlands |8.Anser anser | Grågås | Graugans | Greylag goose | Oie cendrée | Oca selvatica | Grauwe gans |9.Anas penelope | Pibeand | Pfeifenente | Wigeon | Canard siffleur | Fischione | Smient |10.Anas crecca | Krikand | Krickente | Teal | Sarcelle d'hiver | Alzavola | Wintertaling |11.Anas acuta | Spidsand | Spießente | Pintail | Canard pilet | Codone | Pijlstaart |12.Aythya ferina | Taffeland | Tafeleene | Pochard | Fuligule milouin | Moriglione | Tafeleend |13.Aythya fuligula | Troldand | Reiherente | Tufted duck | Fuligule morillon | Moretta | Kuifeend |14.Somateria mollissima | Ederfugl | Eiderente | Eider | Eider à duvet | Edredone | Eidereend |15.Lagopus mutus | Fjeldrype | Alpenschneehuhn | Ptarmigan | Lagopède des Alpes | Pernice bianca | Alpensneeuwhoen |16.Tetrao urogallus | Tjur | Auerhuhn | Capercaillie | Grand tétras | Gallo cedrone | Auerhoen |17.Fulica atra | Blishøne | Bläßhuhn | Coot | Foulque macroule | Folaga | Meerkoet |--------------------------------------------------BILAG III/3ANHANG III/3ANNEX III/3ANNEXE III/3ALLEGATO III/3BIJLAGE III/3| Dansk | Deutsch | English | Frantais | Italiano | Nederlands |18.Anser albifrons | Blisgås | Bläßgans | White-fronted goose | Oie rieuse | Oca lombardella | Kolgans |19.Anas clypeata | Skeand | Löffelente | Shoveler | Canard souchet | Mestolone | Slobeend |20.Aythya marila | Bjergand | Bergente | Scaup | Fuligule milouinin | Moretta grigia | Toppereend |21.Melanitta nigra | Sortand | Trauerente | Common scoter | Macreuse noire | Orchetto marino | Zwarte zeeëend |22.Tetrao tetrix (Lyrurus tetrix) | Urfugl | Birkhuhn | Black grouse | Tétras lyre | Fagiano di monte | Korhoen |23.Pluvialis apricaria | Hjejle | Goldregenpfeifer | Golden plover | Pluvier doré | Piviere dorato | Goudplevier |24.Lymnocryptes minimus | Enkeltbekkasin | Zwergschnepfe | Jack snipe | Bécassine sourde | Frullino | Bokje |25.Gallinago gallinago | Dobbeltbekkasin | Bekassine | Snipe | Bécassinne de marais | Beccaccino | Watersnip |26.Scolopax rusticola | Skovsneppe | Waldschnepfe | Woodcock | Bécasse des boil | Beccaccia, | Houtsnip |--------------------------------------------------IV LISAa) - Linnupaelad, linnuliim, konksud, peibutistena kasutatavad pimedad või sandistatud elusad linnud, magnetofonid, elektrivooluga surmamise seadmed.- Kunstlikud valgusallikad, peeglid, seadised sihtmärgi valgustamiseks, öise jahipidamise sihtimisseadmed, mis sisaldavad elektroonset kujutise suurendajat või muundajat.- Lõhkeained.- Võrgud, püünised, mürgitatud või uimastav sööt.- Poolautomaatsed või automaatrelvad, mille padrunisalv mahutab üle kahe laengu laskemoona.b) - Õhusõidukid, mootorsõidukid.- Paadid, mille sõidukiirus on üle viie kilomeetri tunnis. Avamerel võivad liikmesriigid ohutuse tagamiseks lubada kasutada mootorpaate, mille maksimaalkiirus on 18 kilomeetrit tunnis. Liikmesriigid teavitavad komisjoni mis tahes lubade väljastamisest.--------------------------------------------------V LISAa) Siseriiklikud loendid liikidest, mis on nende geograafilist levikut arvestades väljasuremisohus või eriti ohustatud.b) Rändliikidele nende rändeteedel ning talvitus- ja pesitsuspaikadena eriti tähtsate alade loetelu ja nende ökoloogilise kirjelduse koostamine.c) Rändliikide rõngastamisel saadud arvukuseandmete loetelu koostamine.d) Metslindude loodusest võtmise meetodite mõju hindamine liikide arvukusele.e) Lindude põhjustatavate kahjustuste vältimise ökoloogiliste meetodite väljatöötamine või täiustamine.f) Teatavate liikide rolli kindlaksmääramine reostuse indikaatoritena.g) Linnuliikide arvukusele kahjulikku mõju avaldava keemilise reostuse uurimine.--------------------------------------------------