title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/36/EÜ, 7. september 2005, kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta   (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               30.9.2005

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 255/22

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2005/36/EÜ,
   7. september 2005,
   kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja eriti selle artiklit 40, artikli 47 lõiget 1, artikli 47 lõike 2 esimest ja kolmandat lauset ning artiklit 55,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1)

   võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2)

   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Asutamislepingu artikli 3 lõike 1 punkti c kohaselt on isikute ja teenuste vaba liikumise takistuste kõrvaldamine liikmesriikide vahel üks ühenduse eesmärke. Liikmesriikide kodanike jaoks tähendab see eelkõige õigust tegutseda kutsealal füüsilisest isikust ettevõtja või töötajana ka muus liikmesriigis kui see, kus nad omandasid kutsekvalifikatsiooni. Lisaks sätestab asutamislepingu artikli 47 lõige 1 direktiivide väljaandmise diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikuseks tunnustamiseks.

               (2)

               Pärast 23. ja 24. märtsi 2000. aasta Lissaboni Euroopa Ülemkogu võttis komisjon vastu teatise “Siseturu strateegia teenuste osas”, mille eesmärk oli eelkõige muuta teenuste vaba osutamine ühenduses sama lihtsaks kui see on üksikutes liikmesriikides. Lisaks komisjoni teatisele pealkirjaga “Euroopa uued tööjõuturud, avatud kõigile, juurdepääsuga kõigele” tehti 23. ja 24. märtsil 2001. aasta Stockholmi Euroopa Ülemkogul komisjonile ülesandeks esitada 2002. aasta kevadisele Euroopa Ülemkogule konkreetsed ettepanekud kvalifikatsioonide tunnustamise ühtsema, läbipaistvama ja paindlikuma korra loomiseks.

               (3)

               Käesoleva direktiiviga liikmesriigis kutsekvalifikatsiooni omandanud isikutele antud tagatis pääseda teises liikmesriigis samale kutsealale ja sellel tegutseda vastava liikmesriigi enda kodanikega samadel tingimustel ei piira võõrspetsialisti kohustust järgida selles riigis kutsealal tegutsemiseks kehtestatud mittediskrimineerivaid tingimusi eeldusel, et viimased on objektiivselt põhjendatud ja proportsionaalsed.

               (4)

               Teenuste vaba osutamise lihtsustamiseks peaks kehtestama täpsema korra eesmärgiga laiendada võimalusi kutsetegevuseks algupärase kutsenimetuse all. Infoühiskonna kaugteenuste suhtes tuleks kohaldada ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul, (4) sätteid.

               (5)

               Arvestades erinevaid, ühest küljest ajutise ja episoodilise iseloomuga teenuste piiriülesele osutamisele ja teisest küljest asutamisele kehtestatud süsteeme, tuleks täpsustada kriteeriumid nende kahe kontseptsiooni eristamiseks teenuse osutaja asumisel vastuvõtva liikmesriigi territooriumile.

               (6)

               Teenuste osutamise hõlbustamisel tuleks hoolikalt suhtuda rahva tervise ja ohutuse ning tarbijakaitse küsimustesse. Seetõttu tuleks rahva tervise ja ohutusega seotud ja piiriülest teenust kas ajutiselt või episoodiliselt osutavate reguleeritud kutsealade suhtes kehtestada erisätted.

               (7)

               Vastuvõtvad liikmesriigid võivad vajaduse korral ja kooskõlas ühenduse õigusega kehtestada deklareerimise nõuded. Need nõuded ei tohi olla teenuse osutajatele ülemäära koormavad ega takistada teenuse osutamise vabaduse teostamist või muuta seda vähem atraktiivseks. Selliste nõuete vajadust tuleb regulaarselt kontrollida, arvestades liikmesriikidevaheliseks halduskoostööks ühenduse raamistiku loomisel tehtud edusamme.

               (8)

               Teenuse osutaja suhtes kohaldatakse vastuvõtva liikmesriigi distsiplinaarkorda, mis on otseses ja eriomases seoses kutsekvalifikatsioonidega, nagu näiteks kutseala mõiste, kutseala alla kuuluvad tegevused, tiitlite ja nimetuste kasutamine ja tarbijakaitse ja turvalisusega otseselt ning konkreetselt seotud tõsine kutsealane rikkumine.

               (9)

               Säilitades asutamisvabadust silmas pidades erinevate kehtivate tunnustamissüsteemide aluseks olevad põhimõtted ja kaitsemeetmed, tuleks nende süsteemide eeskirju saadud kogemusi arvestades täiustada. Pealegi on vastavaid direktiive mitmel korral muudetud ning nende sätted tuleks kohaldatavaid põhimõtteid standardiseerides ümber struktureerida ja ratsionaliseerida. Seetõttu on vaja asendada kutsealase koolituse tunnustamise üldsüsteemi käsitlevad nõukogu direktiivid 89/48/EMÜ (5) ja 92/51/EMÜ (6) ning samuti kutsekvalifikatsiooni tunnustamise üldsüsteemi käsitlev Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/42/EÜ, (7) nõukogu direktiivid 77/452/EMÜ, (8) 77/453/EMÜ, (9) 78/686/EMÜ, (10) 78/687/EMÜ, (11) 78/1026/EMÜ, (12) 78/1027/EMÜ, (13) 80/154/EMÜ, (14) 80/155/EMÜ, (15) 85/384/EMÜ, (16) 85/432/EMÜ, (17) 85/433/EMÜ (18) ja 93/16/EMÜ, (19) mis käsitlevad üldõe, hambaarsti, veterinaararsti, ämmaemanda, arhitekti, proviisori ja arsti kutsealasid ühendades need ühte teksti.

               (10)

               Käesolev direktiiv ei loo takistusi liikmesriikide võimalusele tunnustada oma korra kohaselt kolmandate riikide kodanike poolt väljaspool Euroopa Liidu territooriumi omandatud kutsekvalifikatsioone. Igasuguse tunnustamise puhul peab igal juhul järgima teatud kutsealale kehtestatud koolituse miinimumnõudeid.

               (11)

               Kvalifikatsioonide tunnustamise üldsüsteemi, edaspidi “üldsüsteemi”, kuuluvate kutsealade osas on liikmesriikidel õigus oma territooriumil pakutavate teenuste kvaliteedi tagamiseks kehtestada kvalifikatsiooni miinimumnõuded. Siiski ei tohiks liikmesriik vastavalt EÜ asutamislepingu artiklitele 10, 39 ja 43 nõuda liikmesriigi kodanikult kvalifikatsiooni, mille tingimuseks on üldjuhul üksnes siseriikliku haridussüsteemi väljastatud diplom, kui asjaomane isik on kogu või osa sellest kvalifikatsioonist juba omandanud mõnes teises liikmesriigis. Seetõttu tuleks sätestada, et vastuvõttev liikmesriik, kus kutseala on reguleeritud, peab arvestama teises liikmesriigis omandatud kvalifikatsiooni ning hindama selle vastavust siseriiklikele nõuetele. Tunnustamise üldsüsteem ei takista siiski liikmesriigil kohaldada isikute suhtes, kes soovivad tema territooriumil kutsealaga tegeleda, kutsealaste eeskirjade rakendamisest tulenevaid ja avaliku huviga õigustatud erinõudeid. Taolised eeskirjad on seotud näiteks kutseala korralduse, kutsenormide, sealhulgas kutse-eetika alaste normide, ning järelevalve ja vastutusega. Lisaks ei ole käesolev direktiiv ette nähtud sekkumiseks liikmesriikide õigustatud huvidesse oma kodanike kutsealadega seotud siseriikliku õiguse täitmisest kõrvale hoidmise tõkestamisel.

               (12)

               Käesolev direktiiv käsitleb teistes liikmesriikides omandatud kutsekvalifikatsioonide tunnustamist liikmesriikide poolt. Siiski ei käsitleta teistes liikmesriikides vastavalt käesolevale direktiivile vastu võetud tunnustamisotsuste tunnustamist liikmesriikide poolt. Seega isikud, kel on vastavalt käesolevale direktiivile tunnustatud kutsekvalifikatsioon, ei või kasutada seda tunnustust, et saada oma päritoluliikmesriigis õigusi, mis erinevad selles liikmesriigis saadud kutsekvalifikatsiooniga antud õigustest, välja arvatud juhul, kui nad tõendavad, et on omandanud vastuvõtvas liikmesriigis täiendava kutsekvalifikatsiooni.

               (13)

               Selleks, et määratleda üldise süsteemi alusel täpne tunnustamismehhanism, on vaja rühmitada siseriiklikud haridus- ja koolituskavad erinevate tasemete vahel. Nimetatud tasemed luuakse ainult üldise tunnustamise süsteemi tarbeks ning need ei mõjuta siseriiklikku hariduse ja koolituse korraldust ega liikmesriikide pädevust antud küsimuses.

               (14)

               Direktiividega 89/48/EMÜ ja 92/51/EMÜ kehtestatud tunnustamismehhanismi ei muudeta. Seetõttu tuleks liikmesriigil, kus teatud reguleeritud kutsealal tegutsemise tingimuseks on nelja-aastase kestusega kõrg- või ülikoolihariduse edukat läbimist tõendava diplomi olemasolu, lubada nendel kutsealadel tegutsemist isikutele, kellel on vähemalt üheaastase kestusega keskharidusele järgneva koolituse edukat läbimist tõendav diplom, hoolimata tasemest, millele vastuvõtvas liikmesriigis nõutav diplom vastab. Samas juhul, kui reguleeritud kutsealal tegutsemise tingimuseks on üle nelja-aastase kestusega kõrg- või ülikoolihariduse omamine, tuleks nimetatud kutsealadel tegutsemist võimaldada isikutele, kellel on vähemalt kolmeaastase kestusega ülikooli- või kõrgharidust tõendav diplom.

               (15)

               Üldsüsteemi kuuluvatel kutsealadel tegutsema hakkamiseks vajalike koolituse miinimumnõuete ühtlustamise puudumise tõttu peaks vastuvõtval liikmesriigil olema võimalus kehtestada korvamismeetmed. Meetmed peavad olema proportsionaalsed ja arvestama eriti taotleja töökogemust. Kogemused näitavad, et sisserändajalt vastavalt tema valikule kas sobivustesti või kohanemisaja nõudmine annab piisava tagatise tema kvalifikatsioonitasemele, nii et selle valikuvabaduse piiramist tuleb igal üksikul juhul põhjendada kohustusliku normiga avalikust huvist lähtuvalt.

               (16)

               Spetsialistide vaba liikumise edendamiseks ja samaaegselt kvalifikatsiooni piisava taseme tagamiseks peaks mitmesugustel kutseühingutel ja -organisatsioonidel või liikmesriikidel olema võimalik esitada Euroopa tasandil ühisplatvorme. Käesolevas direktiivis peaks neid algatusi teatud tingimustel arvestama vastavalt liikmesriikide pädevusele otsustada oma territooriumil kutsealal tegutsemiseks nõutava kvalifikatsiooni, samuti oma haridussüsteemi ja kutsealase koolituse süsteemi sisu ja korralduse üle, ning vastavalt ühenduse õigusele ja eriti ühenduse konkurentsiõigusele edendades sellega seoses automatiseeritumat tunnustamist üldsüsteemi raames. Ühisplatvorme esitada võivad kutseühingud peaksid olema esindatud nii siseriiklikul kui Euroopa tasandil. Ühisplatvorm on kriteeriumide kogum, mis võimaldab korvata vähemalt kahes kolmandikus liikmesriikides, kaasa arvatud kõigis seda kutseala reguleerivates liikmesriikides, kindlaks tehtud suurimad sisulised erinevused koolitusnõuetes. Kriteeriumid võivad sisaldada näiteks selliseid nõudeid nagu lisakoolitus, kohanemisaeg juhendaja järelevalve all, sobivustest või minimaalselt ettenähtud kutsepraktika või eelnimetatute kombinatsioon.

               (17)

               Kõigi selliste olukordade arvesse võtmiseks, mille puhul kutsekvalifikatsiooni tunnustamisega seotud õigusnormid puuduvad, peab üldsüsteem laienema ühegi konkreetse süsteemiga katmata juhtudele, kus vastav kutseala kas ei kuulu ühegi olemasoleva süsteemi alla või kus taotleja, vaatamata kutseala kuulumisele sellise konkreetse süsteemi alla, ei vasta mingil eri või erandlikul põhjusel selle tingimustele.

               (18)

               Mitmete tööstus- ja äritegevuse ning käsitöö aladel tegutsema hakkamise korda tuleb liikmesriikides, kus need kutsealad on reguleeritud, lihtsustada, niivõrd kui taotleja on teises liikmesriigis vastaval alal tegutsenud mõistliku aja vältel piisavalt hiljuti, säilitades samas nendel tegevusaladel tegutsema hakkamiseks töökogemusel põhineva automaatse tunnustamise.

               (19)

               Arstide, üldõdede, hambaarstide, veterinaararstide, ämmaemandate, proviisorite ja arhitektide vaba liikumine ja nende kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikune tunnustamine tugineb koolituse kooskõlastatud miinimumnõuetel põhineval kvalifikatsiooni automaatse tunnustamise põhimõttel. Lisaks peaks arsti, üldõe, hambaarsti, veterinaararsti, ämmaemanda ja proviisori tegevusalal tegutsema hakkamine liikmesriigis sõltuma vastava kvalifikatsiooni omamisest, mis tagab, et asjaomane isik on läbinud miinimumnõudeid järgiva koolituse. Seda süsteemi peaks täiendama rida omandatud õigusi, mida kvalifitseeritud spetsialistid saavad teatud tingimustel kasutada.

               (20)

               Arstide ja hambaarstide kvalifikatsioonisüsteemi näitajate ja sellega seotud vastastikuse tunnustamise valdkonna ühenduse õigustiku arvesse võtmiseks tuleks automaatse tunnustamise põhimõtet arsti ja hambaravi erialade puhul, mis on ühised vähemalt kahes liikmesriigis, rakendada kõikidele käesoleva direktiivi vastuvõtmise kuupäeval tunnustatud erialadele. Siiski tuleks süsteemi lihtsustamiseks rakendada automaatset tunnustamist pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva ainult sellistele uutele arsti erialadele, mis on ühised vähemalt kahele viiendikule liikmesriikidest. Pealegi ei takista käesolev direktiiv liikmesriikidel omavahel kokku leppida neis levinud, kuid käesoleva direktiivi mõistes mitte automaatselt tunnustatud arsti ja hambaravi erialade automaatses tunnustamises neis kehtiva korra alusel.

               (21)

               Üldarsti kvalifikatsiooni automaatne tunnustamine ei tohiks piirata liikmesriikide pädevust otsustada, kas siduda see kvalifikatsioon teatud kutsetegevusega või mitte.

               (22)

               Kõik liikmesriigid peaksid tunnustama hambaarsti arstist eraldi kutsena sõltumata sellest, kas hambaarst on spetsialiseerunud erihambaarst. Liikmesriigid peaksid tagama, et hambaarstide väljaõpe annab neile hammaste, suu, lõualuude ja kaasnevate kudede anomaaliate ja haiguste ennetamiseks, diagnoosimiseks ja raviks vajalikud oskused. Hambaarsti kutsetegevust teostavad käesoleva direktiiviga sätestatud hambaarsti kvalifikatsiooni omavad isikud.

               (23)

               Ämmaemandate väljaõppe ühtsustamine kõikides liikmesriikides ei tundu olevat soovitav. Pigem peaks liikmesriikidel olema ämmaemandate väljaõppe korraldamisel võimalikult vabad käed.

               (24)

               Käesoleva direktiivi lihtsustamiseks peaks proviisori kvalifikatsiooni automaatset tunnustamist käsitlevate sätete ulatuse piiritlemiseks määratlema “proviisori” mõiste, seda tegevusala reguleerivate siseriiklike eeskirjade erisätteid piiramata.

               (25)

               Proviisori kvalifikatsiooniga isikud on spetsialistid ravimite alal ja neil peaks põhimõtteliselt olema kõikides liikmesriikides juurdepääs minimaalsetele tegevustele selles valdkonnas. Miinimumpiiridest väljapoole jääva tegevuse määratlemisel ei tohiks käesolev direktiiv piirata proviisoritele avatud tegevuste ringi liikmesriikides — eriti meditsiinibioloogilise analüüsi vallas — ega anda spetsialistidele monopoolset seisundit, kui need küsimused jäävad ainuüksi liikmesriikide otsustada. Käesoleva direktiivi sätted ei takista liikmesriikidel nõuda lisakoolitust kooskõlastamise miinimumpiiridest väljapoole jääva tegevuse alustamiseks. See tähendab, et vastuvõttev liikmesriik peaks saama kehtestada need nõuded kodanikele, kellel on automaatselt tunnustatav kvalifikatsioon käesoleva direktiivi tähenduses.

               (26)

               Käesolev direktiiv ei kooskõlasta kõiki farmaatsia valdkonna tegevusaladel tegutsema hakkamise ja töötamise nõudeid. Eelkõige peaks jääma liikmesriikide endi otsustada apteekide geograafilise jaotuse ja ravimite müügimonopoli küsimus. Käesolev direktiiv ei muuda liikmesriikide õigus- ja haldusnorme, mis keelavad ettevõtjatel tegutseda teatud proviisori tegevusaladel või kehtestavad nendel tegutsemiseks teatud tingimused.

               (27)

               Arhitektuurne projekteerimine, ehituste kvaliteet, nende harmooniline sulandumine ümbruskonda, austus loodus- ja linnamaastiku ning riikliku ja eraõigusliku pärandi vastu on avaliku huvi objektiks. Seetõttu peab kvalifikatsioonide vastastikune tunnustamine tuginema kvalitatiivsetele ja kvantitatiivsetele kriteeriumidele, mis tagavad, et tunnustatud kvalifikatsioone omavad isikud on võimelised mõistma ja üle kandma üksikisikute, ühiskondlike gruppide ja ametiasutuste vajadusi seoses ruumilise planeerimise, projekteerimise, struktuuride korralduse ja ehitamise, arhitektuuripärandi säilitamise ja väärtustamise ning loodusliku tasakaalu hoidmisega.

               (28)

               Arhitektuuri ja arhitekti kutsealal tegutsema hakkamist ja sellel tegutsemist reguleerivad siseriiklikud eeskirjad on oma reguleerimisalalt väga erinevad. Enamikes liikmesriikides töötavad arhitektuurivaldkonnas de jure või de facto üksnes arhitekti kutsenimetust või lisaks muud kutsenimetust kandvad isikud, omamata kutsetegevuses monopoolset seisundit, kui seadustes ei ole sätestatud teisiti. Nendel tegevusaladel või mõnedel neist võivad töötada ka muud isikud, eriti ehituse või ehituskunsti valdkonnas eriväljaõppe läbinud insenerid. Käesoleva direktiivi lihtsustamiseks peaks arhitekti kvalifikatsiooni automaatset tunnustamist käsitlevate sätete ulatuse piiritlemiseks määratlema “arhitekti” mõiste, seda tegevusala reguleerivate siseriiklike eeskirjade erisätteid piiramata.

               (29)

               Kui reguleeritud kutseala siseriiklik või Euroopa tasandi kutsorganisatsioon või -ühing esitab põhjendatud taotluse kvalifikatsioonide tunnustamise erisätete osas, mis põhineb koolituse miinimumnõuete kooskõlastamisele, võib komisjon hinnata käesoleva direktiivi muutmise vajalikkust.

               (30)

               Kutsekvalifikatsioonide tunnustamise süsteemi tõhususe tagamiseks tuleks määrata kindlaks selle rakendamise ühtsed tingimused ja menetluskord, samuti kutsealal töötamise teatud üksikasjad.

               (31)

               Kuna liikmesriikide ning liikmesriikide ja komisjoni vaheline koostöö soodustab tõenäoliselt käesoleva direktiivi rakendamist ning sellest direktiivist tulenevate kohustuste täitmist, tuleks korraldada koostöö vahendid.

               (32)

               Kutseühenduste ja -organisatsioonide poolt väljaantav Euroopa tasandi kutsekaart võiks lihtsustada spetsialistide vaba liikumist, eelkõige kiirendades infovahetust vastuvõtva ja päritoluliikmesriigi vahel. See kutsekaart peaks muutma võimalikuks erinevates liikmesriikides töötava spetsialisti teenistuskäigu jälgimise.Arvestades täiel määral kõiki andmekaitse sätteid, võiks nimetatud kaart sisaldada teavet spetsialisti kvalifikatsiooni (lõpetatud ülikool või õppeasutused, omandatud kvalifikatsioon, töökogemus), juriidilise tegutsemisvormi, tema suhtes rakendatud kutsealaga seotud sanktsioonide ning vastava pädeva ametiasutuse kohta.

               (33)

               Liikmesriikide kodanikele teavet ja abi pakkuvate kontaktpunktide võrgustiku loomine võimaldab kindlustada tunnustamissüsteemi läbipaistvuse. Need kontaktpunktid annavad komisjonile ja soovi korral igale kodanikule kogu tunnustamiskorda puudutava teabe ja aadressid. Iga liikmesriigi poolt selle võrgustiku raames ühe kontaktpunkti nimetamine ei mõjuta pädevuse korraldamist siseriiklikul tasandil. Eelkõige ei takista see siseriiklikul tasandil mitme asutuse nimetamist, kusjuures eelmainitud võrgustiku raames nimetatud kontaktpunkt vastutab teiste asutustega töö koordineerimise ja vajaduse korral kodanikke teavitava asjaomase pädeva asutuse kohta teabe andmise eest.

               (34)

               Sektoridirektiivide ja üldsüsteemi põhjal loodud erinevate tunnustamissüsteemide haldamine on osutunud kohmakaks ja keeruliseks. Seetõttu on haldamist vaja lihtsustada ja käesoleva direktiivi ajakohastamisel on vaja arvestada teaduse ja tehnika arengut, eriti juhul, kui kvalifikatsioonide automaatseks tunnustamiseks kooskõlastatakse koolituse miinimumnõuded. Sel eesmärgil tuleks kutsekvalifikatsioonide tunnustamiseks luua üksainus komitee ning tagada kutseorganisatsioonide esindajate sobiv kaasamine, seda ka Euroopa tasandil.

               (35)

               Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (20)

               (36)

               Liikmesriikide regulaarselt koostatav ja statistilisi andmeid sisaldav aruanne käesoleva direktiivi rakendamise kohta võimaldab kindlaks määrata kutsekvalifikatsioonide tunnustamissüsteemi mõju.

               (37)

               Kui käesoleva direktiivi mõne sätte rakendamisel põrgatakse liikmesriigis tugevale vastuseisule, peaks ajutiste meetmete vastuvõtmiseks olema ettenähtud vastav kord.

               (38)

               Käesoleva direktiivi sätted ei mõjuta liikmesriigi õigust siseriikliku sotsiaalkindlustussüsteemi korraldamisel ja selle süsteemi raames teostatavate tegevusalade määratlemisel.

               (39)

               Arvestades tehnoloogiliste muudatuste ja teaduse arengu kiirust, on elukestev õpe paljudel kutsealadel eriti oluline. Liikmesriikide ülesanne on vastu võtta üksikasjalik kord, mille raames spetsialistid hoiaksid end asjakohast täienduskoolitust saades tehnika ja teaduse arenguga kursis.

               (40)

               Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt kutsekvalifikatsioonide tunnustamise korra ratsionaliseerimist, lihtsustamist ja parandamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, ning seda võib paremini saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus vastu võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärgi saavutamiseks.

               (41)

               Käesolev direktiiv ei piira asutamislepingu artikli 39 lõike 4 rakendamist ja asutamislepingu artikli 45 rakendamist eelkõige notarite suhtes.

               (42)

               Asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse osas kohaldatakse käesolevat direktiivi, ilma et see piiraks teiste kutsekvalifikatsioonide tunnustamist käsitlevate eriomaste õigusaktide, nagu transpordile, kindlustusvahendajatele ja diplomeeritud audiitoritele kehtivate õigusaktide kohaldamist. Käesolev direktiiv ei mõjuta nõukogu 22. märtsi 1977. aasta direktiivi 77/249/EMÜ õigusteenuste osutamise vabaduse tulemuslikuma elluviimise kohta (21) ega Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/5/EÜ, millega hõlbustatakse alalist tegutsemist advokaadi kutsealal muus liikmesriigis kui see, kus omandati kutsekvalifikatsioon (22) toimimist. Käesoleva direktiiviga peaks reguleerima advokaatide kutsekvalifikatsioonide tunnustamist nende viivitamatuks asutamiseks vastuvõtva liikmesriigi kutsenimetuse all.

               (43)

               Niivõrd, kui need on reguleeritud, hõlmab käesolev direktiiv ka vabakutseid, mis on käesoleva direktiivi kohaselt kutsealad, millega tegeleb isik, kes omades vastavat kutsekvalifikatsiooni, osutab isiklikult, omal vastutusel ja tehniliselt sõltumatult kliendi huvides ja üldhuvides intellektuaalseid ja kontseptuaalseid teenuseid. Vastavalt asutamislepingule võidakse kutsealaga tegelemisele liikmesriikides kohaldada erilisi õiguslikke piiranguid, mis tulenevad siseriiklikest õigusaktidest ja nende raames sõltumatult vastava kutseala esindusorgani poolt kehtestatud õigusnormidest, et tagada ja arendada professionaalsust, teenuse kvaliteeti ja usaldussuhet kliendiga.

               (44)

               Käesolev direktiiv ei piira tervise ja tarbijakaitse kõrge taseme tagamiseks vajalike meetmete rakendamist,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   I JAOTIS
   ÜLDSÄTTED
   Artikkel 1
   Eesmärk
   Käesolev direktiiv kehtestab korra, mille alusel liikmesriik, kes teeb reguleeritud kutsealal tegutsema hakkamise või sellel tegutsemise oma territooriumil sõltuvaks eriomase kutsekvalifikatsiooni omamisest (edaspidi “vastuvõttev liikmesriik”), peab vastaval kutsealal tegutsema hakkamiseks või sellel tegutsemiseks tunnustama teises liikmesriigis või teistes liikmesriikides (edaspidi “päritoluliikmesriik”) saadud kutsekvalifikatsioone, mis lubavad nimetatud kvalifikatsioone omaval isikul seal samal kutsealal töötada.
   Artikkel 2
   Reguleerimisala
   1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõigi liikmesriigi kodanike, sealhulgas vabakutseliste suhtes, kes soovivad füüsilisest isikust ettevõtjana või töötajana tegutseda reguleeritud kutsealal teises liikmesriigis kui see, kus nad omandasid oma kutsekvalifikatsiooni.
   2.   Iga liikmesriik võib vastavalt oma õigusaktidele lubada liikmesriigi kodanikel, kellel on mujal kui selles liikmesriigis saadud kutsekvalifikatsiooni tõend, tegutseda oma territooriumil reguleeritud kutsealal artikli 3 lõike 1 punkti a mõistes. III jaotise III peatükis reguleeritud kutsealade osas peab esmane tunnustamine arvestama nimetatud peatükis sätestatud koolituse miinimumnõudeid.
   3.   Käesoleva direktiivi vastavaid sätteid ei kohaldata juhul, kui kõnealuste reguleeritud kutsealade suhtes kehtestatakse ühenduse eraldi õigusaktiga kutsekvalifikatsioonide tunnustamisega otseselt seotud teistsugune täpsustatud kord.
   Artikkel 3
   Mõisted
   1.   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)

                  reguleeritud kutseala — kutsetegevus või -tegevuste hulk, millel tegutsema hakkamist või tegutsemist või tegutsemise üht moodustest reguleerivad spetsiaalse kutsekvalifikatsiooni omamist kas otseselt või kaudselt käsitlevad õigus- või haldusnormid; tegutsemise moodus on eelkõige kutsealal tegutsemine kutsenimetuse all, kui sellise nimetuse kasutamine on õigus- või haldusnormidega lubatud üksnes vastavat kutsekvalifikatsiooni omavatel isikutel. Kui esimene lause ei kohaldu, käsitletakse reguleeritud kutsealana lõikes 2 nimetatud kutseala;

               b)

                  kutsekvalifikatsioon — haridust tõendava dokumendiga, artikli 11 punkti a alapunktis i nimetatud pädevuskinnituse ja/või töökogemusega tõendatud kvalifikatsioon;

               c)

                  kvalifikatsiooni tõendav dokument — diplomid, tunnistused ja muud, liikmesriigi õigus- või haldusnormide kohaselt liikmesriigi pädeva asutuse väljaantud dokumendid, mis tõendavad peamiselt ühenduses omandatud kutsealase koolituse edukat läbimist. Kui esimene lause ei kohaldu, käsitletakse kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidena lõikes 3 nimetatud kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti;

               d)

                  pädev asutus — mistahes asutus või organ, mis on liikmesriigi poolt eraldi volitatud väljastama või vastu võtma koolitusdiplomeid ja muid dokumente või teavet ja vastu võtma taotlusi ja tegema käesolevas direktiivis nimetatud otsuseid;

               e)

                  reguleeritud haridus ja koolitus — antud kutsealal tegutsemisele suunatud koolitus, mis koosneb kursustest või vajadusel lisaks kursustele ka kutsealasest koolitusest või katseajast või kutsepraktikast.
               Asjaomase liikmesriigi õigus- või haldusnormidega määratakse kutsealase koolituse, katseaja või kutsepraktika struktuur ja tase ning neid kontrollib või kiidab heaks selleks määratud asutus;

               f)

                  töökogemus — asjaomasel kutsealal tegelik ja seaduslik tegutsemine liikmesriigis;

               g)

                  kohanemisaeg — vastuvõtvas liikmesriigis reguleeritud kutsealal tegutsemine kutseala kvalifitseeritud esindaja vastutuse all, kusjuures sellise järelevalve all sooritud praktikaga võib kaasneda täienduskoolitus. Seda järelevalve all sooritatud praktikat tuleb hinnata. Vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus kehtestab üksikasjaliku kohanemisaja ja selle hindamist, samuti sisserändaja seisundit käsitleva korra.
               Vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused kehtestavad kehtiva ühenduse õiguse alusel järelevalve all praktikat sooritava isiku seisundi selles liikmesriigis, reguleerides eelkõige elamisloa, samuti kohustuste, sotsiaalsete õiguste ja soodustuste, toetuste ning tasude küsimusi;

               h)

                  sobivustest — vastuvõtva liikmesriigi pädeva asutuse korraldatud test, mis piirdub taotleja kutsealaste teadmistega ja mille eesmärk on hinnata taotleja suutlikkust tegutseda reguleeritud kutsealal selles liikmesriigis. Sellise testi korraldamiseks koostab pädev asutus nimekirja teemadest, mis liikmesriigis nõutavat hariduse ja koolituse ning taotleja omandatud hariduse ja läbitud koolituse võrdluse alusel ei ole taotleja kvalifikatsiooni tõendava diplomiga või muu dokumendiga kaetud.
               Sobivustest peab arvestama asjaolu, et taotleja on kvalifitseeritud spetsialist kas oma päritoluliikmesriigis või selles liikmesriigis, kust ta tuleb. Test peab valikuliselt hõlmama nimekirjas ülesloetud teemasid, mille valdamine on vastuvõtvas liikmesriigis kutsealal tegutsemiseks oluline. Testis võib kontrollida ka vastuvõtvas liikmesriigis kõnealusele tegevusele kohaldatavate kutsealaste eeskirjade tundmist.
               Vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus määrab sobivustesti üksikasjaliku rakendamise korra ja selles liikmesriigis ennast sobivustestiks ette valmistada sooviva taotleja staatuse liikmesriigis;

               i)

                  ettevõtte juht — isik, kes on kõnealuse tegevusala ettevõttes tegev kui:

                           i)

                           ettevõtte juht või ettevõtte filiaali juht või

                           ii)

                           ettevõtte omaniku või juhi asetäitja juhul, kui selle ametiga kaasneb esindatud omaniku või juhi vastutusega võrdväärne vastutus, või

                           iii)

                           juhtival ametikohal töötav isik, kelle kohustused on kaubandus- ja/või tehnilise iseloomuga ja kes vastutab ettevõtte ühe või enama osakonna eest.

         2.   I lisas loetletud ühingute või organisatsioonide liikmete praktiseeritavaid kutsealasid käsitletakse reguleeritud kutsealadena.
   Esimeses lõigus nimetatud ühingute või organisatsioonide eesmärk on esmajoones edendada ja hoida asjaomase kutseala kõrget standardit. Liikmesriik tunnustab neid selle eesmärgi teostajatena erikorras ja nad väljastavad oma liikmetele kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, tagades et nende liikmed austavad nende kehtestatud kutsealaseid eeskirju ja andes liikmetele õiguse kasutada kutsenimetust või vastavat tähekombinatsiooni või saada kasu sellise kvalifikatsiooniga kaasnevast.
   Kui liikmesriik tunnustab esimeses lõigus nimetatud ühingut või organisatsiooni, peab ta komisjonile sellest teatama ja komisjon avaldab vastava teate Euroopa Liidu Teatajas.

   3.   Kolmanda riigi väljastatud kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente käsitletakse kvalifikatsiooni tõendava dokumendina juhul, kui selle omanikul on selle liikmesriigi territooriumil, kes tunnustab seda kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti artikli 2 lõike 2 alusel, selle liikmesriigi poolt tõendatud kolmeaastane töökogemus asjaomasel kutsealal.
   Artikkel 4
   Tunnustamise toime
   1.   Kutsekvalifikatsiooni tunnustamine vastuvõtva liikmesriigi poolt annab soodustatud isikule võimaluse asuda selles liikmesriigis tegutsema samal kutsealal kui see, millele ta kvalifitseerus päritoluliikmesriigis, ja tegutseda sellel kutsealal vastuvõtvas liikmesriigis selle liikmesriigi kodanikega võrdsetel tingimustel.
   2.   Käesoleva direktiivi tähenduses on kutseala, millel taotleja soovib vastuvõtvas liikmesriigis tegutseda, sama mis kutseala, millele ta päritoluliikmesriigis kvalifitseerus, juhul, kui vastavad kutsetegevused on võrreldavad.
   II JAOTIS
   TEENUSTE VABA OSUTAMINE
   Artikkel 5
   Teenuste vaba osutamise põhimõte
   1.   Ilma et see piiraks ühenduse õiguse erisätete ning samuti käesoleva direktiivi artiklite 6 ja 7 kohaldamist, ei tohi liikmesriigid kutsekvalifikatsiooniga seotud põhjusel takistada teenuste vaba osutamist teises liikmesriigis juhul, kui:

               a)

               teenuse osutaja on liikmesriigis ametlikult asutatud (edaspidi “asutamise liikmesriik”), eesmärgiga tegutseda seal samal kutsealal ja

               b)

               teenuse osutaja asub teise liikmesriiki ja kui ta tegutses asutamise liikmesriigis sellel kutsealal vähemalt kaks aastat teenuse osutamisele eelnenud kümne aasta jooksul, kui see kutseala ei ole selles liikmesriigis reguleeritud. Kaheaastast kutsealal tegutsemise nõuet ei kohaldata juhul, kui kas kutseala või kutsealal tegutsemiseks vajalik haridus või koolitus on reguleeritud.

         2.   Käesoleva jaotise sätteid kohaldatakse ainult juhul, kui teenuse osutaja asub vastuvõtva liikmesriigi territooriumile, et tegutseda ajutiselt ja episoodiliselt lõikes 1 nimetatud kutsealal.
   Teenuse osutamise ajutist ja episoodilist olemust, eriti selle kestust, sagedust, regulaarsust ja pidevust hinnatakse igal juhtumil eraldi.
   3.   Kui teenuse osutaja asub teise liikmesriiki, kehtivad talle kutse-, õigusliku ja haldusiseloomuga kutsealased eeskirjad, mis on otseselt seotud kutsekvalifikatsioonidega, näiteks kutseala mõiste, tiitlite ja nimetuste kasutamine ja tõsine kutsealane rikkumine, mis on otseselt ja konkreetselt seotud tarbijakaitse ning turvalisusega, samuti distsiplinaarsätted, mida vastuvõtvas liikmesriigis kohaldatakse selles liikmesriigis samal kutsealal tegutsevate isikute suhtes.
   Artikkel 6
   Erandid
   Vastavalt artikli 5 lõikele 1 peab vastuvõttev liikmesriik teises liikmesriigis asutatud teenuse osutajad vabastama nõuetest, mis ta on kehtestanud oma territooriumil registreeritud spetsialistidele, mis on seotud:

               a)

               kutseorganisatsioonilt või -organilt tegevusloa saamist, selles registreerimist või selle organisatsiooni või organi liikmeks olemist. Oma territooriumil kehtivate distsiplinaarsätete kohaldamise lihtsustamiseks vastavalt artikli 5 lõikele 3 võivad liikmesriigid kehtestada ajutise automaatse registreerimise sellise kutseorganisatsiooni või -organi juures või pro forma liikmelisuse selles organisatsioonis või organis tingimusel, et selline registreerimine või liikmelisus ei aeglusta ega komplitseeri mingil moel teenuste osutamist ega põhjusta teenuse osutajale mingeid lisakulusid. Pädev asutus peab artikli 7 lõikes 4 nimetatud ja rahva tervise ning ohutusega seotud kutsealade, samuti III jaotise III peatüki kohaselt automaatsele registreerimisele kuuluvate kutsealade kohta saatma vastavale kutseorganisatsioonile või -organile deklaratsiooni või artikli 7 lõike 1 kohaldavuse korral selles nimetatud uuenduse koopia koos artikli 7 lõikes 2 nimetatud dokumentide koopiatega ning seda käsitletakse kui automaatset ajutist registreerimist või pro forma liikmelisust,

               b)

               riikliku sotsiaalkindlustusasutuse juures registreerimist kindlustusandjaga tasaarveldamise eesmärgil seoses kindlustatud isikute kasuks sooritatud tegevustega.

         Siiski peab teenuse osutaja punktis b nimetatud organit kas eelnevalt või kiireloomulistel juhtudel tagantjärele osutatud teenustest teavitama.
   Artikkel 7
   Teenuse osutaja teise liikmesriiki asumise korral eelnevalt esitatav deklaratsioon
   1.   Liikmesriigid võivad nõuda, et teenuste osutamiseks ühest liikmesriigist esmakordselt teise asuv teenuse osutaja peab sellest vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele eelneva kirjaliku deklaratsiooniga teatama, lisades kindlustuse või muu erialase vastutuse osas isiklikku või ühist kaitset pakkuva meetme kirjelduse. Seda deklaratsiooni tuleb kord aastas uuendada juhul, kui teenuse osutaja kavatseb selles liikmesriigis pakkuda vastaval aastal ajutisi või episoodilisi teenuseid. Teenuse osutaja võib deklaratsiooni esitamiseks kasutada erinevaid vahendeid.
   2.   Teenuste esmasel osutamisel või kui olukorra oluline muutus on dokumentaalselt tõestatud, võivad liikmesriigid nõuda deklaratsioonile järgmiste dokumentide lisamist:

               a)

               tõend teenuse osutaja kodakondsuse kohta,

               b)

               dokument, mis tõendab, et selle omanik on liikmesriigis ametlikult asutatud asjaomasel tegevusalal tegutsemise eesmärgil ja et tal ei ole tõendi väljastamise ajal ajutist ega alalist tegevuskeeldu,

               c)

               kutsekvalifikatsiooni tõend,

               d)

               artikli 5 lõike 1 punktis b nimetatud juhtudel igasugune tõend selle kohta, et teenuse osutaja on asjaomasel tegevusalal tegutsenud vähemalt kaks aastat viimase kümne aasta jooksul,

               e)

               turvateenuste kutsealade puhul tõend kriminaalkorras karistatuse puudumise kohta, kui liikmesriik nõuab seda ka oma kodanikelt.

         3.   Teenust osutatakse asutamise liikmesriigi kutsenimetuse all niivõrd, kui kõnealusele kutsetegevusele on selles liikmesriigis olemas selline kutsenimetus. Sellele kutsenimetusele viidatakse asutamise liikmesriigi ametlikus keeles või ühes ametlikest keeltest viisil, mis väldib segiajamist vastuvõtva liikmesriigi kutsenimetusega. Kui asutamise liikmesriigis ei ole sellist kutsenimetust, viitab teenuse osutaja oma kvalifikatsioonile selle liikmesriigi ametlikus keeles või ühes ametlikest keeltest. III jaotise III peatükis nimetatud juhtudel pakutakse teenust erandlikult vastuvõtva liikmesriigi kutsenimetuse all.
   4.   Teenuste esmasel osutamisel rahva tervist ja ohutust mõjutavatel reguleeritud kutsealadel, mis ei kuulu III jaotise III peatüki alusel automaatsele tunnustamisele, võib vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus kontrollida teenuse osutaja kutsekvalifikatsiooni enne teenuste esmast osutamist. Selline eelnev kontroll on võimalik üksnes juhul, kui kontrolli eesmärk on vältida teenuse osutaja kutsekvalifikatsiooni puudumisest põhjustatud tõsist kahju teenuse saaja tervisele ning turvalisusele ja kui see kontroll ei ületa selle teostamiseks vajalikku.
   Pädev asutus teatab teenuse osutajale oma otsusest mitte kontrollida ta kvalifikatsiooni või sellise kontrolli tulemustest hiljemalt kuu möödudes deklaratsiooni ja kaasnevate dokumentide saamisest. Viivitust põhjustavate probleemide esinemisel teatab pädev asutus esimese kuu jooksul teenuse osutajale viivituse põhjused ja otsuse langetamise uue ajakava, mille lõpptähtaeg peab olema hiljemalt kaks kuud pärast kõigi dokumentide saamist.
   Kui teenuse osutaja kutsekvalifikatsioon ja vastuvõtvas liikmesriigis nõutav koolitus erinevad olulisel määral, nii et see erinevus võib olla ohtlik rahva tervisele või ohutusele, annab vastuvõttev liikmesriik teenuse osutajale eelkõige sobivustesti kaudu võimaluse näidata, et ta on puuduolevad teadmised või pädevuse omandanud. Igal juhul peab olema võimalik pakkuda teenust ühe kuu jooksul eelmise lõigu alusel vastu võetud otsuse langetamisest.
   Juhul kui eelmistes lõikudes määratud tähtaegade möödumisel ei ole pädevalt asutuselt vastust saadud, võib teenust osutada.
   Kui kvalifikatsioon on tõendatud käesoleva lõike alusel, osutatakse teenust vastuvõtva liikmesriigi kutsenimetuse all.
   Artikkel 8
   Halduskoostöö
   1.   Vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused võivad asutamise liikmesriigi pädevatelt asutustelt iga teenuste osutamise kohta küsida teavet teenuse osutaja asutamise seaduslikkuse, tema hea käitumise, samuti kutsealaste distsiplinaar- ja kriminaalkaristuste puudumise kohta. Asutamise liikmesriigi pädevad asutused annavad sellist teavet vastavalt artiklis 56 kehtestatud korrale.
   2.   Pädevad asutused tagavad igasuguse teabe vahetuse, mis on teenuse saajale vajalik kaebuse õigeks esitamiseks teenuse osutaja vastu. Teenuse saajaid teavitatakse kaebuse tulemustest.
   Artikkel 9
   Teenuse saajale antav teave
   Kui teenust osutatakse asutamise liikmesriigi kutsenimetuse või teenuse osutaja kvalifikatsiooni alusel, võivad vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused lisaks muudele ühenduse õigusega teabe kohta kehtestatud nõuetele nõuda teenuse osutajalt osa või kogu järgneva teabe esitamist teenuse saajale:

               a)

               äriregistri nimetus, äriregistrikood või muud selles registris olevad võrdväärsed identifitseerimisvahendid, kui teenuse osutaja on kantud äriregistrisse või sarnasesse riiklikku registrisse;

               b)

               pädeva järelevalveasutuse nimi ja aadress, kui tegevusalal tegutsemiseks nõutakse asutamise liikmesriigi luba;

               c)

               kutseühingu või sarnase organi andmed, kus teenuse osutaja on registreeritud;

               d)

               kutsenimetus või selle puudumisel teenuse osutaja kvalifikatsioon ja liikmesriik, kus see kvalifikatsioon omandati;

               e)

               nõukogu 17. mai 1977. aasta kuuenda direktiivi 77/388/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas (23) artikli 22 lõikes 1 nimetatud käibemaksukohustuslase identifitseerimisnumber, kui teenuse osutaja tegutseb käibemaksuga maksustataval tegevusalal,

               f)

               ametialase vastutuse katteks sõlmitud kindlustuse või muu erialase vastutuse osas isiklikku või ühist kaitset pakkuva meetme kirjeldus.

         III JAOTIS
   ASUTAMISVABADUS
   I PEATÜKK
   Haridust tõendavate dokumentide tunnustamise üldsüsteem
   Artikkel 10
   Reguleerimisala
   Käesolevat peatükki kohaldatakse kõikide kutsealade suhtes, mida ei reguleerita käesoleva jaotise II ja III peatükiga, ja järgnevalt nimetatud juhtudel, mil taotleja eri ja erandlikel põhjustel ei vasta nendes peatükkides sätestatud tingimustele:

               a)

               IV lisas loetletud tegevusaladele, kui sisserändaja ei vasta artiklites 17, 18 ja 19 kehtestatud nõuetele;

               b)

               üldarstidele, eriarstidele, üldõdedele, hambaarstidele, erihambaarstidele, veterinaararstidele, ämmaemandatele, proviisoritele ja arhitektidele, kui sisserändaja ei vasta artiklites 23, 27, 33, 37, 39, 43 ja 49 nimetatud tegeliku ja seadusliku kutsepraktika nõuetele;

               c)

               arhitektidele, kui sisserändaja kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti ei ole loetletud V lisa punktis 5.7;

               d)

               arstidele, õdedele, hambaarstidele, veterinaararstidele, ämmaemandatele, proviisoritele ja arhitektidele, kellel on spetsialisti kvalifikatsiooni tõendav dokument, mis on saadud pärast V lisa punktide 5.1.1, 5.2.2, 5.3.2, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 ja 5.7.1 all loetletud kutsenimetuste saamiseks läbitud ja üksnes vastava eriala tunnustamise eesmärgil sooritatud koolitust, ilma et see piiraks artikli 21 lõike 1 ja artiklite 23 ja 27 täitmist;

               e)

               üldõdedele ja eriõdedele, kellel on spetsialisti kvalifikatsiooni tõendav dokument, mis on saadud pärast V lisa punkti 5.2.2 all loetletud kutsenimetuse saamiseks läbitud koolitust, kui sisserändaja taotleb tunnustamist teises liikmesriigis, kus vastaval kutsealal tegutsevad üldõe koolituseta eriõed;

               f)

               üldõe koolituseta eriõdedele, kui sisserändaja taotleb tunnustamist teises liikmesriigis, kus vastaval kutsealal tegutsevad üldõed, üldõe koolituseta eriõed või pärast V lisa punkti 5.2.2 all loetletud kutsenimetuste saamiseks läbitud koolitust saadud spetsialisti kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti omavad eriõed;

               g)

               sisserändajatele, kes vastavad artikli 3 lõikes 3 sätestatud nõuetele.

         Artikkel 11
   Kvalifikatsiooni tase
   Artikli 13 sätete kohaldamisel rühmitatakse kutsekvalifikatsioonid allpool kirjeldatud viisil järgmiste tasemete alla:

               a)

                  pädevuskinnitus, mille väljastab päritoluliikmesriigi pädev asutus, kes on määratud selle liikmesriigi õigus- või haldusnormide alusel, tuginedes järgnevale:

                           i)

                           kas koolituskursus, mis ei ole tunnistuse või diplomi osa punktide b, c, d või e tähenduses, või eelneva koolituseta spetsiaalne eksam või täiskohaga kutsetegevus liikmesriigis kolmel järjestikusel aastal viimase kümne aasta jooksul või täistööajaga samaväärne osalise tööajaga kutsetegevus,

                           ii)

                           või üldine põhi- või keskharidus, mis tunnistab, et selle omanik on omandanud üldteadmised;

               b)

               keskkoolikursuse edukat läbimist tõendav tunnistus, mis tähendab

                           i)

                           kas üldhariduslikku koolitust, mida täiendavad punktis c nimetatust erinev koolituskursus või kutsealane koolitus ja/või lisaks sellele kursusele nõutud katseaeg või kutsepraktika,

                           ii)

                           või tehnilist või kutsealast koolitust, mida vajaduse korral täiendavad punktis i sätestatud koolituskursus või kutsealane koolitus ja/või lisaks sellele kursusele nõutud katseaeg või kutsepraktika;

               c)

                  diplom, mis tõendab, et selle omanik on edukalt läbinud

                           i)

                           kas punktides d ja e sätestatud koolitustest erineva, vähemalt üheaastase või samaväärse kestusega osalise õppeajaga koolituse keskharidusele järgneval tasemel, mille alustamise üks tingimus on üldiselt ülikooli sissesaamiseks või kõrgharidusele juurdepääsuks nõutava keskhariduse edukas omandamine või teise keskharidusega samaväärse hariduse omandamine või kutsealase koolituse edukas läbimine, mida võidakse nõuda lisaks sellele keskharidusele järgnevale õppele;

                           ii)

                           või reguleeritud kutsealade korral punktis i nimetatud koolituse tasemega võrdväärse II lisas loetletud eraldi ülesehitusega koolituse, mis tagab võrreldava kutsealase standardi ja mis valmistab koolitatavaid ette võrdväärse tasemega kohustuste ja funktsioonide jaoks. Eelmises lauses ettenähtud nõudeid järgiva koolituse arvestamiseks võib II lisa nimekirja muuta vastavalt artikli 58 lõikes 2 sätestatud korrale;

               d)

                  diplom, mis tõendab vähemalt kolmeaastase ja mitte rohkem kui nelja-aastase või võrdväärse kestusega osalise õppeajaga keskharidusele järgneva õppekava edukat läbimist kas ülikoolis või kõrghariduse omandamist võimaldavas õppeasutuses või muus sama tasemega koolitust pakkuvas asutuses, samuti kutsealase koolituse edukat läbimist, mida võidakse nõuda lisaks sellele keskharidusele järgnevale koolitusele;

               e)

                  diplom, mis tõendab vähemalt nelja-aastase keskharidusele järgneva või võrdväärse kestusega osalise õppeajaga õppekava edukat läbimist kas ülikoolis või kõrghariduse omandamist võimaldavas õppeasutuses või muus sama tasemega koolitust pakkuvas asutuses, samuti kutsealase koolituse edukat läbimist, mida võidakse nõuda lisaks sellele keskharidusele järgnevale koolitusele.

         Artikkel 12
   Kvalifikatsioonide võrdne käsitlemine
   Liikmesriigi pädeva asutuse poolt väljaantud kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti või dokumentide kogumit, mis tunnistab koolituse edukat läbimist ühenduses ja mida liikmesriik tunnustab võrdväärsel tasemel olevaks ning mis annab omanikule kutsealal tegutsema hakkamiseks või tegutsemiseks samad õigused või mis valmistab ette sellel kutsealal tegutsemiseks, käsitletakse artiklis 11 käsitletud tüüpi kvalifikatsiooni, kaasa arvatud kõnealust taset tõendava dokumendina.
   Iga kutsekvalifikatsioon, mis annab selle omanikule nimetatud sätetest tulenevad omandatud õigused, kuigi ei vasta päritoluliikmesriigi kehtivate õigus- või haldusnormidega kehtestatud tingimustele kutsealal tegutsema hakkamiseks või sellel tegutsemiseks, käsitletakse samuti sellist kvalifikatsiooni tõendava dokumendina esimese lõigus sätestatud tingimustel. Eelkõige kehtib see olukorras, kus päritoluliikmesriik tõstab kutsealal tegutsema asumist ja tegutsemist võimaldavat koolitustaset ja isik, kes on läbinud endise koolituse, mis ei vasta uutele kvalifikatsiooninõuetele, on kooskõlas siseriiklike õigus- või haldusnormidega omandanud õiguse vastaval kutsealal tegutseda; sellisel juhul loeb vastuvõttev liikmesriik artikli 13 kohaldamisel endise koolituse vastavaks uuele koolitustasemele.
   Artikkel 13
   Tunnustamise tingimused
   1.   Kui reguleeritud kutsealal tegutsema hakkamine või sellel tegutsemine liikmesriigis sõltub eriomase kutsekvalifikatsiooni omamisest, võimaldab selle liikmesriigi pädev asutus taotlejatel sellel kutsealal tegutsema asuda või tegutseda oma kodanikega samadel tingimustel, kui neil on teises liikmesriigis viimase territooriumil sellel kutsealal tegutsema hakkamiseks või tegutsemiseks nõutav pädevuskinnitus või kvalifikatsiooni tõendav dokument.
   Pädevuskinnitus või kvalifikatsiooni tõendav dokument peab vastama järgmistele tingimustele:

               a)

               selle peab olema välja andnud liikmesriigi pädev asutus, kes on määratud kooskõlas selle liikmesriigi õigus- või haldusnormidega;

               b)

               see peab tõendama kutsekvalifikatsiooni olemasolu vähemalt vastuvõtvas liikmesriigis nõutavale tasemele vahetult eelneval tasemel, nagu need on kirjeldatud artiklis 11.

         2.   Taotlejatel, kes on kaks aastat viimase kümne aasta jooksul tegutsenud täistööajaga lõikes 1 sätestatud kutsealal teises liikmesriigis, kus seda kutseala ei reguleerita, lubatakse sellel kutsealal tegutsema asuda ja tegutseda vastavalt lõikele 1, kui tal on üks või mitu pädevuskinnitust või kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti.
   Pädevuskinnitus või kvalifikatsiooni tõendav dokument peab vastama järgmistele tingimustele:

               a)

               selle peab olema välja andnud liikmesriigi pädev asutus, kes on määratud kooskõlas selle liikmesriigi õigus- või haldusnormidega;

               b)

               see peab tõendama kutsekvalifikatsiooni olemasolu vähemalt vastuvõtvas liikmesriigis nõutavale tasemele vahetult eelneval tasemel, nagu need on kirjeldatud artiklis 11;

               c)

               see peab tõendama, et selle omanik on ettevalmistatud kõnealusel kutsealal tegutsemiseks.

         Esimeses lõigus sätestatud kaheaastast töökogemust ei nõuta juhul, kui taotleja kvalifikatsiooni tõendav dokument tunnistab artikli 3 lõike 1 punkti e tähenduses reguleeritud hariduse ja koolituse läbimist vastavalt kvalifikatsioonitasemetele nagu need on kirjeldatud artikli 11 punktides b, c, d või e. III lisas loetletud reguleeritud haridust ja koolitust käsitletakse sellise reguleeritud hariduse ja koolitusena tasemel, mis on kirjeldatud artikli 11 punktis c. Arvestamaks reguleeritud haridust ja koolitust, mis tagab võrreldava kutsealase standardi ja mis valmistab koolitatavat ette kohustusteks ja funktsioonideks võrdväärsel tasemel, võib III lisa loetelu muuta vastavalt artikli 58 lõikes 2 sätestatud korrale.
   3.   Erandina käesoleva artikli lõike 1 punktist b ja lõike 2 punktist b, võimaldab vastuvõttev liikmesriik tegutsemist reguleeritud kutsealal, kui sellel kutsealal tegutsema hakkamine tema territooriumil sõltub kvalifikatsioonist, mille puhul on nõutav enam kui nelja-aastase kõrg- või ülikoolihariduse edukas omandamine, ja kui taotlejal on artikli 11 punktis c nimetatud kvalifikatsioon.
   Artikkel 14
   Korvamismeetmed
   1.   Artikkel 13 ei välista võimalust, et vastuvõttev liikmesriik võib taotlejalt nõuda kuni kolmeaastase kohanemisaja läbimist või sobivustesti sooritamist juhul, kui:

               a)

               koolitus, mille kohta ta vastavalt artikli 13 lõigetele 1 või 2 esitab tõendava dokumendi, on vähemalt aasta vastuvõtvas liikmesriigis nõutavast lühem;

               b)

               läbitud koolitus hõlmab vastuvõtvas liikmesriigis nõutava kvalifikatsiooni tõendava dokumendiga kaetud teemadest oluliselt erinevaid teemasid;

               c)

               vastuvõtvas liikmesriigis reguleeritud kutseala hõlmab üht või mitut reguleeritud kutsetegevust, mis ei kuulu taotleja päritoluriigi vastava kutseala hulka artikli 4 lõike 2 tähenduses, ja kui see erinevus vastab vastuvõtvas liikmesriigis nõutavale erikoolitusele ja käsitleb teemasid, mis erinevad oluliselt taotleja pädevuskinnituse või kvalifikatsiooni tõendava dokumendiga hõlmatutest.

         2.   Kui vastuvõttev liikmesriik otsustab lõikes 1 sätestatud võimalust kasutada, peab ta võimaldama taotlejal valida kohanemisaja ja sobivustesti vahel.
   Kui liikmesriik on arvamusel, et antud kutseala suhtes on vajalik teha erand eelmises lõigus sätestatud tingimusest võimaldada taotlejal valida kohanemisaja ja sobivustesti vahel, teatab ta sellest eelnevalt teistele liikmesriikidele ja komisjonile ning põhjendab seda erandit.
   Kui komisjon on pärast kogu vajaliku teabe saamist arvamusel, et teises lõigus sätestatud erand on asjakohatu või ei vasta ühenduse õigusele, palub ta liikmesriiki kolme kuu jooksul, et viimane hoiduks kavandatud meetmete rakendamisest. Erandit võib kohaldada juhul, kui komisjoni vastust ei ole eelnimetatud tähtajaks saabunud.
   3.   Lõikes 2 sätestatud erandina taotleja valikuvabaduse õiguse põhimõttest, võib liikmesriik sätestada kas kohanemisaja või sobivustesti kutsealade suhtes, millel tegutsemine eeldab siseriiklike õigusaktide täpset tundmist ja mille puhul siseriiklike õigusaktidega seotud abistamine ja/või nõustamine on kutsetegevuse oluline ja püsiv osa.
   Seda kohaldatakse ka artikli 10 punktides b ja c märgitud juhtudel, artikli 10 punktis d märgitud juhtudel arstidele ning hambaarstidele ja artikli 10 punktis f märgitud juhul kui sisserändaja taotleb tunnustamist teises liikmesriigis, kus vastavate kutsetegevustega tegelevad üldõed või pärast V lisa punktis 5.2.2 loetletud kutsenimetuste saamiseks läbitud koolitust saadud spetsialisti kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti omavad eriõed, ja artikli 10 punktis g märgitud juhul.
   Kui sisserändaja soovib kutsealal tegutseda kas füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina, mis eeldab kehtivate asjaomaste siseriiklike õigusaktide tundmist ja järgimist, võib liikmesriik artikli 10 punktis a märgitud juhtudel nõuda kas kohanemisaega või sobivustesti juhul, kui vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused nõuavad omaenda kodanikelt sellise tegevusealustamiseks nimetatud õigusaktide tundmist ja järgimist.
   4.   Lõike 1 punktide b ja c kohaldamisel tähendavad “oluliselt erinevad teemad” teemasid, mille tundmine on kutsealal tegutsemiseks oluline ja mille osas sisserändaja läbitud koolitus erineb nii kestuselt kui sisult märkimisväärselt vastuvõtvas liikmesriigis nõutavast koolitusest.
   5.   Lõike 1 sätteid kohaldatakse järgides proportsionaalsuse põhimõtet. Eriti juhul, kui vastuvõttev liikmesriik kavatseb taotlejalt nõuda kas kohanemisaja läbimist või sobivustesti tegemist, peab ta kõigepealt kindlaks tegema, kas taotleja poolt liikmesriigis või mõnes kolmandas riigis saadud töökogemuse käigus nõutud teadmised katavad kas osaliselt või täielikult lõikes 4 sätestatud olulist erinevust.
   Artikkel 15
   Korvamismeetmetest loobumine ühisplatvormi alusel
   1.   Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab “ühisplatvorm” kutsekvalifikatsioonide kogumit, mis korvab erinevates liikmesriikides asjaomase kutseala koolitusnõuetes kindlakstehtud olulised erinevused. Need olulised erinevused tehakse kindlaks koolituse kestuse ja sisu võrdlemisel vähemalt kahes kolmandikus liikmesriikidest, kaasa arvatud kõigis seda kutseala reguleerivates liikmesriikides. Erinevused koolituse sisus võivad tuleneda olulistest erinevustest kutsetegevuse ulatuses.
   2.   Lõikes 1 määratletud ühisplatvormi võivad komisjonile esitada kas liikmesriigid või siseriiklikul ja Euroopa tasandil esindatud kutseühingud või -organisatsioonid. Kui komisjon on pärast liikmesriikidega konsulteerimist arvamusel, et ühisplatvormi projekt hõlbustab kutsekvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist, võib ta esitada meetmed, et need võetaks vastu vastavalt artikli 58 lõikes 2 sätestatud korrale.
   3.   Kui taotleja kutsekvalifikatsioon vastab lõike 2 alusel vastuvõetud meetmetega kehtestatud kriteeriumidele, loobub vastuvõttev liikmesriik artiklis 14 sätestatud korvamismeetmete kohaldamisest.
   4.   Lõiked 1 kuni 3 ei mõjuta liikmesriikide pädevust otsustada nende territooriumil kutsealal tegutsemiseks nõutavate kutsekvalifikatsioonide, samuti nende haridussüsteemi ja kutsealase koolituse sisu ning korralduse üle.
   5.   Kui liikmesriik on arvamusel, et lõike 2 alusel vastuvõetud meetmetega kehtestatud kriteeriumid ei anna enam kutsekvalifikatsioonidele asjakohast garantiid, teatab ta sellest vastavalt komisjonile, kes vajaduse korral esitab artikli 58 lõikes 2 sätestatud korra alusel meetmete eelnõu.
   6.   Komisjon esitab 20 oktoobriks 2010 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva artikli toimimisest ja esitab vajaduse korral asjakohased ettepanekud käesoleva artikli muutmiseks.
   II PEATÜKK
   Töökogemuse tunnustamine
   Artikkel 16
   Töökogemust puudutavad nõuded
   Kui mõnes liikmesriigis sõltub mõne IV lisas loetletud tegevusalal tegutsema hakkamine või tegutsemine üldistest, ärilistest või kutsealastest teadmistest ja sobivusest, tunnustab see liikmesriik varasemat tegutsemist sellel tegevusalal teises liikmesriigis piisava tõendusena selliste teadmiste ja oskuste olemasolust. Tegevusalal tegutsemine peab olema kooskõlas artiklitega 17, 18 ja 19.
   Artikkel 17
   IV lisa I loetelus nimetatud tegevusalad
   1.   IV lisa I loetelus nimetatud tegevusalade osas nõutakse varasemat tegutsemist:

               a)

               kuus järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina, või

               b)

               kolm järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina, kui soodustatud isik tõendab, et ta on kõnealusel tegevusalal tegutsemiseks läbinud eelnevalt vähemalt kolmeaastase koolituse, mida tõendab liikmesriigi poolt tunnustatud tunnistus või mille täieliku kehtivuse üle otsustab pädev kutseorgan, või

               c)

               neli järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina, kui soodustatud isik tõendab, et ta on kõnealusel tegevusalal tegutsemiseks läbinud eelnevalt vähemalt kaheaastase koolituse, mida tõendab liikmesriigi poolt tunnustatud tunnistus või mille täieliku kehtivuse üle otsustab pädev kutseorgan, või

               d)

               kolm järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana, kui soodustatud isik tõendab, et ta on vähemalt viis aastat kõnealusel tegevusalal töötajana töötanud, või

               e)

               viis järjestikust aastat juhtival ametikohal, millest vähemalt kolmel aastal tegeles ta tehniliste küsimustega ja vastutas vähemalt ühe ettevõtte osakonna eest, kui soodustatud isik tõendab, et ta on kõnealusel tegevusalal tegutsemiseks läbinud eelnevalt vähemalt kolmeaastase koolituse, mida tõendab liikmesriigi poolt tunnustatud tunnistus või mille täieliku kehtivuse üle otsustab pädev kutseorgan.

         2.   Punktides a ja d märgitud juhtudel ei tohi tegevus olla lõpetatud rohkem kui 10 aastat enne artiklis 56 nimetatud pädevale asutusele asjaomase isiku poolt täieliku taotluse esitamise kuupäeva.
   3.   Lõike 1 punkti e ei kohaldata ISIC nomenklatuuri juuksurisalonge käsitleva grupi ex 855 tegevusaladele.
   Artikkel 18
   IV lisa II loetelus nimetatud tegevusalad
   1.   IV lisa II loetelus nimetatud tegevusalade osas nõutakse varasemat tegutsemist:

               a)

               viis järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina või

               b)

               kolm järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina, kui soodustatud isik tõendab, et ta on kõnealusel tegevusalal tegutsemiseks läbinud eelnevalt vähemalt kolmeaastase koolituse, mida tõendab liikmesriigi poolt tunnustatud tunnistus või mille täieliku kehtivuse üle otsustab pädev kutseorgan, või

               c)

               neli järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina, kui soodustatud isik tõendab, et ta on kõnealusel tegevusalal tegutsemiseks läbinud eelnevalt vähemalt kaheaastase koolituse, mida tõendab liikmesriigi poolt tunnustatud tunnistus või mille täieliku kehtivuse üle otsustab pädev kutseorgan, või

               d)

               kolm järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana, kui soodustatud isik tõendab, et ta on vähemalt viis aastat kõnealusel tegevusalal töötanud, või

               e)

               viis järjestikust aastat, kui soodustatud isik tõendab, et ta on kõnealusel tegevusalal tegutsemiseks läbinud eelnevalt vähemalt kolmeaastase koolituse, mida tõendab liikmesriigi poolt tunnustatud tunnistus või mille täieliku kehtivuse üle otsustab pädev kutseorgan, või

               f)

               kuus järjestikust aastat, kui soodustatud isik tõendab, et ta on kõnealusel tegevusalal tegutsemiseks läbinud eelnevalt vähemalt kaheaastase koolituse, mida tõendab liikmesriigi poolt tunnustatud tunnistus või mille täieliku kehtivuse üle otsustab pädev kutseorgan.

         2.   Punktides a ja d märgitud juhtudel ei tohi tegevus olla lõpetatud rohkem kui 10 aastat enne artiklis 56 nimetatud pädevale asutusele asjaomase isiku poolt täieliku taotluse esitamise kuupäeva.
   Artikkel 19
   IV lisa III nimekirjas loetletud tegevusalad
   1.   IV lisa III nimekirjas loetelus nimetatud tegevusalade osas nõutakse varasemat tegutsemist:

               a)

               kas kolm järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina või

               b)

               kaks järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina, kui soodustatud isik tõendab, et ta on kõnealusel tegevusalal tegutsemiseks läbinud eelnevalt koolituse, mida tõendab liikmesriigi poolt tunnustatud tunnistus või mille täieliku kehtivuse üle otsustab pädev kutseorgan, või

               c)

               kaks järjestikust aastat füüsilisest isikust ettevõtjana või ettevõtte juhina, kui soodustatud isik tõendab, et ta on vähemalt kolm aastat kõnealusel tegevusalal töötajana töötanud, või

               d)

               töötanud kolm järjestikust aastat, kui soodustatud isik tõendab, et ta on kõnealusel tegevusalal tegutsemiseks läbinud eelnevalt koolituse, mida tõendab liikmesriigi poolt tunnustatud tunnistus või mille täieliku kehtivuse üle otsustab pädev kutseorgan.

         2.   Punktides a ja c märgitud juhtudel ei tohi tegevus olla lõpetatud rohkem kui kümme aastat enne artiklis 56 nimetatud pädevale asutusele asjaomase isiku poolt täieliku taotluse esitamise kuupäeva.
   Artikkel 20
   IV lisa tegevusalade nimekirjade muudatused
   IV lisas toodud ja artikli 16 kohaselt töökogemuse tunnustamise objektiks olevate tegevusalade nimekirju saab nomenklatuuri ajakohastamise või selgitamise eesmärgil muuta vastavalt artikli 58 lõikes 2 sätestatud korrale tingimusel, et see ei muuda üksikute kategooriatega seotud tegevusalasid.
   III PEATÜKK
   Tunnustamine koolituse miinimumnõuete kooskõlastamise alusel
   1. osa
   Üldsätted
   Artikkel 21
   Automaatse tunnustamise põhimõte
   1.   Iga liikmesriik tunnustab kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mis võimaldavad asuda tegutsema V lisas vastavalt punktis 5.1.1, 5.1.2, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.6.2 ja 5.7.1 loetletud üldarsti ja eriarsti, üldõe, hambaarsti, erihambaarsti, veterinaararsti, proviisori ja arhitekti kutsealadel ja mis vastavad artiklites 24, 25, 31, 34, 35, 38, 44 ja 46 vastavalt sätestatud koolituse miinimumnõuetele, ning võrdsustab kutsealadel tegutsema hakkamiseks ja tegutsemiseks sellised dokumendid oma territooriumil väljastatud kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega.
   Neid kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente annavad välja liikmesriigi pädevad organid ja nendega kaasnevad vajaduse korral V lisa punktides 5.1.1, 5.1.2, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.6.2 ja 5.7.1 vastavalt loetletud tunnistused.
   Esimese ja teise lõigu sätted ei mõjuta artiklite 23, 27, 33, 37, 39 ja 49 alusel omandatud õigusi.
   2.   Iga liikmesriik tunnustab perearstipraksisega tegelemiseks oma siseriikliku sotsiaalkindlustussüsteemi raames V lisa punktis 5.1.4 nimetatud kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mis teised liikmesriigid on liikmesriikide kodanikele välja andnud vastavalt artiklis 28 määratud koolituse miinimumnõuetele.
   Eelmise lõigu sätted ei mõjuta artikli 30 alusel omandatud õigusi.
   3.   Iga liikmesriik tunnustab teiste liikmesriikide poolt liikmesriikide kodanikele välja antud V lisa punktis 5.5.2 nimetatud ämmaemanda kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mis vastavad artiklis 40 sätestatud koolituse miinimumnõuetele ja artiklis 41 sätestatud kriteeriumidele, ja võrdsustab sellel kutsealadel tegutsema hakkamiseks ja tegutsemiseks sellised dokumendid oma territooriumil omaenda väljastatud kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega. See säte ei mõjuta artiklite 23 ja 43 alusel omandatud õigusi.
   4.   Liikmesriigid ei ole kohustatud kohaldama V lisa punktis 5.6.2 sätestatud kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente uute avalike apteekide asutamise suhtes. Käesoleva lõike mõistes loetakse uuteks apteekideks vähem kui kolm aastat lahtiolnud apteeke.
   5.   V lisa punktis 5.7.1 sätestatud arhitekti kvalifikatsiooni tõendav dokument, mida lõike 1 alusel automaatselt tunnustatakse, tõendab mitte varem kui selles lisas märgitud akadeemilisel võrdlusaastal alanud õppe läbimist.
   6.   Kõik liikmesriigid lubavad asuda tegutsema või tegutseda arsti, üldõe, hambaarsti, veterinaararsti, ämmaemanda ja proviisori kutsealadel, kui taotlejal on V lisa punktides 5.1.1, 5.1.2, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 ja 5.6.2 vastavalt sätestatud kvalifikatsiooni tõendav dokument, mis tunnistab, et asjakohane isik on oma koolituse käigus ja vastavalt vajadusele omandanud artikli 24 lõikes 3, artikli 31 lõikes 6, artikli 34 lõikes 3, artikli 38 lõikes 3, artikli 40 lõikes 3 ja artikli 44 lõikes 3 sätestatud teadmised ning oskused.
   Artikli 24 lõikes 3, artikli 31 lõikes 6, artikli 34 lõikes 3, artikli 38 lõikes 3, artikli 40 lõikes 3 ja artikli 44 lõikes 3 sätestatud teadmisi ja oskusi võib nende kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga muuta vastavalt artikli 58 lõikes 2 sätestatud korrale.
   Selline ajakohastamine ei tohi ühelegi liikmesriigile põhjustada olemasolevate kutsealade struktuuri katvate seadusandlike põhimõtete muutmist küsimustes, mis puudutavad üksikisikute koolitust ja kutsealal tegutsema hakkamist.
   7.   Liikmesriik teatab komisjonile õigus- ja haldusnormid, mida ta võtab vastu käesoleva peatükiga reguleeritud valdkonnas kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide väljaandmise reguleerimiseks. Kui on tegemist kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega osas 8 nimetatud valdkonnas, tuleb lisaks teavitada ka teisi liikmesriike.
   Komisjon avaldab asjakohase teatise Euroopa Liidu Teatajas, märkides ära liikmesriikide vastuvõetud kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide nimetused ja vajadusel kvalifikatsiooni tõendava dokumendi väljaandnud organi nime, kaasnevad tunnistused ja V lisa punktides 5.1.1, 5.1.2, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2, 5.6.2 ja 5.7.1 vastavalt nimetatud asjakohased kutsenimetused.
   Artikkel 22
   Koolituse üldsätted
   Artiklites 24, 25, 28, 31, 34, 35, 38, 40, 44 ja 46 nimetatud koolituse osas:

               a)

               võivad liikmesriigid pädevate ametiasutuste kehtestatud tingimustel lubada osalise ajaga koolitust; need asutused tagavad, et sellise koolituse kogukestus, tase ja kvaliteet ei ole pideva täisajaga koolituse omast madalamad;

               b)

               täienduskoolitus tagama igas liikmesriigis kehtiva eri korra alusel selle, et õpingud läbinud isik on võimeline hoidma end kursis oma kutsealal toimuva arenguga niivõrd, kui see on vajalik turvalise ja tegeliku ametialase tegevuse tagamiseks.

         Artikkel 23
   Omandatud õigused
   1.   Ilma et see piiraks asjaomasele kutsealale eriomaseid omandatud õigusi, tunnistavad kõik liikmesriigid juhul, kui liikmesriikide kodanikel olevad kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid, mis võimaldavad hakata tegutsema üldarsti ja eriarsti, üldõe, hambaarsti, erihambaarsti, veterinaararsti, ämmaemanda ja proviisori kutsealadel, ei vasta kõigile artiklites 24, 25, 31, 34, 35, 38, 40 ja 44 sätestatud koolitusnõuetele, piisavaks nende liikmesriikide väljastatud kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid niivõrd, kui need dokumendid kinnitavad V lisa punktides 5.1.1, 5.1.2, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 ja 5.6.2 nimetatud võrdluskuupäevast varem alustatud õpingute edukat läbimist ja nendega on kaasas tunnistus, mis näitab, et selle omanik on kõnealusel tegevusalal tegelikult ja seaduslikult tegutsenud vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul.
   2.   Samu sätteid kohaldatakse kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide puhul, mis võimaldavad hakata tegutsema üldarsti ja eriarsti, üldõe, hambaarsti, erihambaarsti, veterinaararsti, ämmaemanda ja proviisori kutsealadel ja mis on saadud endise Saksa Demokraatliku Vabariigi territooriumil ning mis ei vasta artiklites 24, 25, 31, 34, 35, 38, 40 ja 44 kehtestatud koolituse miinimumnõuetele, kui selline dokument tõendab õpingute edukat läbimist, mida alustati enne:

               a)

               3. oktoobrit 1990 üldarstide, üldõdede, põhikoolitusega hambaarstide, erihambaarstide, veterinaararstide, ämmaemandate ja proviisorite puhul ja

               b)

               3. aprilli 1992 eriarstide puhul.

         Esimeses lõigus sätestatud kvalifikatsiooni tõendav dokument annab selle omanikule õiguse tegeleda kutsetegevusega kogu Saksamaa territooriumil V lisa punktides 5.1.1, 5.1.2, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 ja 5.6.2 nimetatud pädevate Saksa ametiasutuste väljastatud kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega samadel tingimustel.
   3.   Ilma et see piiraks artikli 37 lõike 1 sätete kohaldamist, tunnustavad kõik liikmesriigid üldarsti, eriarsti, üldõe, veterinaararsti, ämmaemanda ja proviisori kutsealal artikli 45 lõikes 2 nimetatud tegevusaladel ja arhitekti kutsealal artiklis 48 nimetatud tegevusaladel tegutsema hakkamiseks ja tegutsemiseks neid liikmesriikide kodanikel olevaid kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mis võimaldavad hakata tegutsema üldarsti ja eriarsti, üldõe, veterinaararsti, ämmaemanda, proviisori ja arhitekti kutsealadel ja mis on välja antud endises Tšehhoslovakkias või mille omanikud on alustanud oma õpinguid Tšehhi Vabariigi ja Slovakkia puhul enne 1. jaanuari 1993, kui eelpool nimetatud kahest liikmesriigist ühe ametiasutused kinnitavad, et need kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid on nende territooriumil juriidiliselt samaväärsed nende endi poolt välja antavate kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega ja arhitektide puhul selliste kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega, mis on nende liikmesriikide jaoks täpsustatud VI lisa punktis 6.
   Selle kinnitusega peab olema kaasas samade ametiasutuste poolt väljaantud tunnistus, mis näitab, et kõnealused isikud on nende territooriumil nimetatud tegevusalal tegelikult ja seaduslikult tegutsenud vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul.
   4.   Kõik liikmesriigid tunnustavad üldarsti, eriarsti, üldõe, hambaarsti, erihambaarsti, veterinaararsti, ämmaemanda ja proviisori kutsealal artikli 45 lõikes 2 nimetatud tegevusaladel ja arhitekti kutsealal artiklis 48 nimetatud tegevusaladel tegutsema hakkamiseks ja tegutsemiseks neid liikmesriikide kodanikel olevaid kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mis võimaldavad hakata tegutsema üldarsti ja eriarsti, üldõe, hambaarsti, erihambaarsti, veterinaararsti, ämmaemanda, proviisori ja arhitekti kutsealadel ja mis on välja antud endises Nõukogude Liidus või mille omanikud on alustanud seal oma õpinguid:

               a)

               Eesti puhul enne 20. augustit 1991,

               b)

               Läti puhul enne 21. augustit 1991,

               c)

               Leedu puhul enne 11. märtsi 1990,

         kui eelpool nimetatud kolmest liikmesriigist ühe ametiasutused kinnitavad, et need tõendavad dokumendid on nende territooriumil juriidiliselt samaväärsed nende endi poolt välja antavate tõendavate dokumentidega ning arhitektide puhul selliste kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega, mis on nende liikmesriikide jaoks täpsustatud VI lisa punktis 6.
   Selle kinnitusega peab olema kaasas samade ametiasutuste poolt väljaantud tunnistus, mis näitab, et kõnealused isikud on nende territooriumil nimetatud tegevusalal tegelikult ja seaduslikult tegutsenud vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul.
   Veterinaararsti kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide korral, mis on antud välja endises Nõukogude Liidus või mille omanikud on alustanud Eesti puhul oma õpinguid enne 20. augustit 1991, peab nimetatud kinnitusega olema kaasas Eesti ametiasutuste väljaantud tunnistus, mis näitab, et kõnealused isikud on nende territooriumil nimetatud tegevusalal tegelikult ja seaduslikult tegutsenud vähemalt viiel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud seitsme aasta jooksul.
   5.   Kõik liikmesriigid tunnustavad üldarsti, eriarsti, üldõe, hambaarsti, erihambaarsti, veterinaararsti, ämmaemanda ja proviisori kutsealal artikli 45 lõikes 2 nimetatud tegevusaladel ja arhitekti kutsealal artiklis 48 nimetatud tegevusaladel tegutsema hakkamiseks ja tegutsemiseks neid liikmesriikide kodanikel olevaid kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mis võimaldavad hakata tegutsema üldarsti ja eriarsti, üldõe, hambaarsti, erihambaarsti, veterinaararsti, ämmaemanda, proviisori ja arhitekti kutsealadel ja mis on välja antud endises Jugoslaavias või mille omanikud on alustanud Sloveenia puhul oma õpinguid enne 25. juunit 1991, kui eelpool nimetatud liikmesriigi ametiasutused kinnitavad, et need tõendavad dokumendid on nende territooriumil juriidiliselt samaväärsed nende endi poolt välja antavate tõendavate dokumentidega ning arhitektide puhul selliste kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega, mis on nende liikmesriikide jaoks täpsustatud VI lisa punktis 6.
   Selle kinnitusega peab olema kaasas samade ametiasutuste poolt väljaantud tunnistus, mis näitab, et kõnealused isikud on nende territooriumil nimetatud tegevusalal tegelikult ja seaduslikult tegutsenud vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul.
   6.   Kui liikmesriigi kodanikel olevate arsti, üldõe, hambaarsti, veterinaararsti, ämmaemanda ja proviisori kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide nimetus ei vasta sellele liikmesriigile V lisa punktides 5.1.1, 5.1.2, 5.1.3, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 ja 5.6.2 antud nimetusele, tunnistavad kõik liikmesriigid piisavaks nende liikmesriikide välja antud kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid, millega on kaasas pädevate asutuste või organite välja antud tunnistus.
   Esimeses lõigus nimetatud tunnistus näitab, et kvalifikatsiooni tõendav dokument tunnistab õpingute edukat läbimist kooskõlas artiklitega 24, 25, 28, 31, 34, 35, 38, 40 ja 44 vastavalt ning selle välja andnud liikmesriik käsitleb seda samaväärselt kvalifikatsioonidega, mille nimetused on loetletud V lisa punktides 5.1.1., 5.1.2, 5.1.3, 5.1.4, 5.2.2, 5.3.2, 5.3.3, 5.4.2, 5.5.2 ja 5.6.2.
   2. osa
   Arstid
   Artikkel 24
   Üldarsti õpe
   1.   Üldarsti õppesse pääs sõltub diplomi või tunnistuse olemasolust, mis võimaldab kõnealusel erialal astuda ülikooli.
   2.   Üldarsti õpe hõlmab kokku vähemalt kuueaastast õpet või 5 500 tunnist teoreetilist ja praktilist koolitust, mida korraldatakse kas ülikooli poolt või viimase järelevalve all.
   Isikute osas, kes alustasid oma õpinguid enne 1. jaanuari 1972, võib esimeses lõigus nimetatud õppekava hõlmata kuut kuud täisajaga praktilist koolitust ülikooli tasemel, mille üle teostab järelevalvet pädev asutus.
   3.   Üldarsti õpe annab kindluse, et kõnealused isikud on omandanud järgmised teadmised ja oskused:

               a)

               piisavad teadmised arstiteaduse aluseks olevate teadusalade kohta ja teaduslike meetodite, sealhulgas bioloogiliste funktsioonide hindamispõhimõtete, teaduslikult tõestatud faktide hindamise ja andmete analüüsi hea mõistmine;

               b)

               terve ja haige inimese ehituse, funktsioonide ja käitumise, samuti inimese tervisliku seisundi ja füüsilise ning sotsiaalse keskkonna vahelise seose piisav mõistmine;

               c)

               piisavad teadmised kliiniliste distsipliinide ja praktika kohta, mis annavad talle selge pildi vaimsetest ja füüsilistest haigustest ning arstiteadusest seoses profülaktika, diagnoosi ja teraapiaga ning inimeste taastootmisega;

               d)

               nõuetekohane kliiniline kogemus haiglates asjakohase järelevalve all.

         Artikkel 25
   Eriarsti õpe
   1.   Eriarsti õppesse pääs sõltub artiklis 24 sätestatud koolitusprogrammi osana kuueaastase õppetsükli läbimisest ja selle kinnitamisest, mille käigus koolitatav omandab asjakohased üldmeditsiiniteadmised.
   2.   Eriarsti õpe hõlmab teoreetilist ja praktilist koolitust kas ülikoolis või arstiõpet andvas haiglas või vajadusel pädevate ametiasutuste või organite heaks kiidetud meditsiinilise abi asutuses.
   Liikmesriigid tagavad, et V lisa punktis 5.1.3 nimetatud eriarsti õppe minimaalne kestus ei ole selles punktis sätestatud kestusest lühem. Koolitus peab toimuma pädevate ametiasutuste või organite järelevalve all. See peab sisaldama eriarstiks koolitatava isiklikku osalemist kõnealuste teenustega kaasnevates tegevustes ja kohustustes.
   3.   Koolitus toimub täisajaga spetsiaalses pädevate ametiasutuste poolt tunnustatud asutuses. Sellega kaasneb osalemine kõigis koolitust korraldava osakonna arstlikes toimingutes, kaasa arvatud valvetes, nii et eriarstiks koolitatav pühendub kogu oma kutsealase tegevusega terve töönädala ja aasta jooksul praktilisele ja teoreetilisele koolitusele vastavalt pädevate ametiasutuste kehtestatud korrale. Seepärast käib sellise ametikohaga kaasas asjakohane tasustamine.
   4.   Liikmesriigid muudavad eriarsti õppe läbimise tõendamise sõltuvaks V lisa punktis 5.1.1 nimetatud üldarsti õppe läbimise tõendatusest.
   5.   V lisa punktis 5.1.3 nimetatud koolituse minimaalset kestust saab nende kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga muuta vastavalt artikli 58 lõikes 2 sätestatud korrale.
   Artikkel 26
   Eriarsti õppe liigid
   Artiklis 21 nimetatud eriarsti kvalifikatsiooni tõendav dokument on dokument, mille V lisa punktis 5.1.2 nimetatud pädev asutus või organ kinnitab kõnealuse õppe osas erinevates liikmesriikides kasutusel olevatele ja V lisa punktis 5.1.3 nimetatud kutsenimetustele.
   Vähemalt kahes viiendikus liikmesriikides levinud uute meditsiinierialade lisamine V lisa punkti 5.1.3 alla otsustatakse artikli 58 lõikes 2 sätestatud korra kohaselt, eesmärgiga ajakohastada käesolevat direktiivi siseriiklikes õigusaktides toimunud muudatuste valguses.
   Artikkel 27
   Eriarstidele eriomased omandatud õigused
   1.   Vastuvõttev liikmesriik võib nõuda, et eriarstid, kelle osalise ajaga eriarsti õppe tingimusi reguleeriti alates 20. juunist 1975 kehtinud õigus- või haldusnormidega ja kelle eriarsti koolitus algas hiljemalt 31. detsembril 1983, peavad koos kvalifikatsiooni tõendava dokumendiga esitama tunnistuse, mis näitab, et selle omanik on vastaval tegevusalal tegelikult ja seaduslikult tegutsenud vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul.
   2.   Kõik liikmesriigid tunnustavad eriarsti kvalifikatsiooni, mille Hispaania on andnud arstidele, kes on lõpetanud eriarsti koolituse enne 1. jaanuari 1995, isegi kui see koolitus ei vasta artiklis 25 sätestatud koolituse miinimumnõuetele niivõrd, kui selle kvalifikatsiooniga kaasneb Hispaania pädeva ametiasutuse väljastatud tunnistus, mis näitab, et asjaomane isik on sooritanud erialaeksami, mida korraldatakse kuningliku dekreediga 1497/99 kehtestatud tunnustamisega seotud erakorraliste meetmete kontekstis eesmärgiga kinnitada, et asjaomase isiku teadmised ja oskused on tasemel, mis on võrreldavad V lisa punktides 5.1.2 ja 5.1.3 Hispaania jaoks määratud eriarsti kvalifikatsiooni omavate arstide tasemega.
   3.   Iga liikmesriik, kes on tühistanud V lisa punktides 5.1.2 ja 5.1.3 sätestatud eriarsti kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide väljaandmist käsitlevad õigus- või haldusnormid ja kes on kehtestanud tema enda kodanikke soodustavate omandatud õigustega seotud meetmed, annab teiste liikmesriikide kodanikele õiguse saada kasu nendest meetmetest niivõrd, kui need kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid anti välja enne seda kuupäeva, millal vastuvõttev liikmesriik lõpetas kõnealuse eriala osas sellise dokumendi väljastamise.
   Nende aktide tühistamise kuupäevad on loetletud V lisa punktis 5.1.3.
   Artikkel 28
   Perearsti erialakoolitus
   1.   Peremeditsiini erialale vastuvõtmine sõltub artiklis 24 nimetatud koolitusprogrammi kuueaastase õppetsükli läbimisest ja kinnitamisest.
   2.   Perearsti erialakoolitus, mille läbimisel saadakse enne 1. jaanuari 2006 välja antud kvalifikatsiooni tõendav dokument, peab täisajaga kestma vähemalt kaks aastat. Pärast nimetatud kuupäeva välja antud kvalifikatsiooni tõendava dokumendi korral peab koolitus kestma täisajaga vähemalt kolm aastat.
   Kui artiklis 24 nimetatud õppekava sisaldab praktilist koolitust, mida korraldab asjakohast meditsiinitehnikat ja -teenuseid omav selleks volitatud haigla või perearstikeskus, mille arstid osutavad üldarstiabi, võib selle praktilise koolituse kestuse maksimaalselt ühe aasta ulatuses lugeda esimeses lõigus 1. jaanuaril 2006 või pärast seda väljaantud koolitustunnistustele sätestatud kestuse hulka.
   Teises lõigus nimetatud võimalust saavad kasutada ainult liikmesriigid, kus peremeditsiini alal kestis kaks aastat alates 1. jaanuarist 2001.
   3.   Perearsti erialakoolitust korraldatakse täisaja põhimõttel pädevate ametiasutuste või organite järelevalve all. See peab olema pigem praktiline kui teoreetiline.
   Praktiline koolitus peab esiteks kestma vähemalt kuus kuud asjakohast meditsiinitehnikat ja -teenuseid omavas selleks volitatud haiglas ja teiseks vähemalt kuus kuud osana selleks volitatud perearstipraksisest või volitatud keskusest, mille arstid tegelevad üldarstiabi osutamisega.
   Praktiline koolitus toimub koostöös teiste üldarstiabiga seotud raviasutuste või -struktuuridega. Ilma et see piiraks teises lõigus kehtestatud miinimumperioodi nõude täitmist, ei tohi praktiline koolitus teistes üldarstiabiga seotud volitatud asutuses või ravistruktuurides siiski ületada kuut kuud.
   Koolitusel tuleb koolitatavalt nõudma isiklikku osalemist nende isikute kutsetegevuses ja kohustustes, kelle juures ta töötab.
   4.   Liikmesriigid muudavad perearsti kvalifikatsiooni tõendava dokumendi väljaandmise sõltuvaks V lisa punktis 5.1.1 nimetatud üldarsti õppe läbimise tõendatusest.
   5.   Liikmesriigid võivad V lisa punktis 5.1.4 nimetatud kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente välja anda arstidele, kes ei ole läbinud käesoleva artikliga sätestatud koolitust, kuid kes on läbinud liikmesriigi pädeva asutuse väljastatud kvalifikatsiooni tõendava dokumendiga kinnitatud erineva, täiendava koolituse. Siiski ei tohi nad kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti välja anda, kui see ei tõenda, et teadmiste tase vastab oma kvaliteedilt käesoleva artikliga sätestatud koolitusest saadud teadmistele.
   Liikmesriigid otsustavad muuhulgas selle, mis ulatuses taotleja juba läbitud täienduskoolitused ja töökogemus asendavad käesoleva artikliga sätestatud koolitust.
   Liikmesriigid tohivad välja anda V lisa punktis 5.1.4 nimetatud kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente üksnes juhul, kui taotlejal on vähemalt kuuekuune peremeditsiinialane töökogemus lõikes 3 määratletud perearstipraksises või keskuses, kus arstid tegelevad üldarstiabi osutamisega.
   Artikkel 29
   Perearsti kutsealal tegutsemine
   Iga liikmesriik võib omandatud õigusi reguleerivaid sätteid arvestades muuta perearsti kutsealal tegutsemise siseriikliku sotsiaalkindlustussüsteemi raames sõltuvaks V lisa punktis 5.1.4 nimetatud kvalifikatsiooni tõendava dokumendi olemasolust.
   Liikmesriigid võivad nimetatud tingimusest vabastada isikud, kes käesoleval hetkel osalevad peremeditsiini alasel erikoolitusel.
   Artikkel 30
   Perearstide omandatud eriõigused
   1.   Iga liikmesriik määratleb omandatud õigused. Igal juhul loetakse omandatud õiguseks kõikide arstide õigust, kellel on selles punktis nimetatud kuupäevast see õigus arstikutsele kohaldatavate ja perearstina tegutsema hakkamist võimaldavate sätete tõttu ning kes on sellest kuupäevast liikmesriigi territooriumil asutatud, olles kasu saanud artikli 21 või artikli 23 sätetest, tegutseda üldarstina siseriikliku sotsiaalkindlustussüsteemi raames ilma V lisa punktis 5.1.4 nimetatud kvalifikatsiooni tõendava dokumendita.
   Arstidele, kes on vastavalt esimesele lõigule omandanud nimetatud õigused, peavad liikmesriigi pädevad asutused vastaval nõudmisel ja ilma V lisa punktis 5.1.4 nimetatud kvalifikatsiooni tõendava dokumendita välja andma tunnistuse, mis kinnitab omaniku õigust tegutseda perearstina liikmesriigi siseriikliku sotsiaalkindlustussüsteemi raames.
   2.   Kõik liikmesriigid tunnustavad teiste liikmesriikide poolt liikmesriikide kodanikele välja antud lõike 1 teises lõigus nimetatud tunnistusi ja tunnistavad need samaväärseks oma territooriumil väljaantud kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega, mis lubavad tema siseriikliku sotsiaalkindlustussüsteemi raames tegutseda perearstina.
   3. osa
   Üldõed
   Artikkel 31
   Üldõdede koolitus
   1.   Üldõdede koolitusele lubamine sõltub 10aastase üldhariduse omandamisest, mida tõendab diplom, tunnistus või muu liikmesriigi pädevate ametiasutuste või organite välja antud dokument või õenduskooli sisseastumiseksamitega võrdväärsel tasemel eksamite edukat sooritamist tõendav tunnistus.
   2.   Üldõdede koolitus peab toimuma täisajaga ja see peab hõlmama vähemalt V lisa punktis 5.2.1 kirjeldatud programmi.
   V lisa punktis 5.2.1 kirjeldatud sisu võib selle kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga muuta vastavalt artikli 58 lõikes 2 sätestatud korrale.
   Selline ajakohastamine ei tohi üheski liikmesriigis põhjustada muudatusi kutsealade struktuuriga seotud seadusandlikes põhimõtetes füüsilise isiku koolituse ja kutsealal tegutsema hakkamise osas.
   3.   Üldõdede koolitus koosneb vähemalt kolmeaastasest õppetööst või 4 600 tunnisest teoreetilisest ja kliinilisest koolitusest, kusjuures teoreetilise koolituse kestus moodustab vähemalt ühe kolmandiku ja kliinilise koolituse kestus vähemalt poole koolituse miinimumajast. Liikmesriigid võivad anda osalise vabastuse isikutele, kes on läbinud osa koolitusest vähemalt võrdväärsel tasemel kursustel.
   Liikmesriigid tagavad, et õdede koolitust korraldavad institutsioonid on kogu õppeprogrammi vältel vastutavad teoreetilise ja kliinilise koolituse koordineerimise eest.
   4.   Teoreetiline koolitus on osa õdede koolitusest, mille käigus õeõpilased omandavad üldise tervishoiu korraldamiseks, levitamiseks ja hindamiseks vajalikke kutsealaseid teadmisi, arusaamu ja oskusi. Koolitust viivad õenduskoolides ja teistes koolitusinstitutsioonide valitud õppeasutustes läbi õendusabi õppejõud või teised pädevad isikud.
   5.   Kliiniline koolitus on õdede koolituse see osa, kus õeõpilased õpivad osana meeskonnast ja otseses kontaktis tervete või haigete üksikisikute ja/või kogukondadega korraldama, levitama ja hindama nõutavat igakülgset õendusabi, tuginedes omandatud teadmistele ja oskustele. Õeõpilased peavad õppima mitte üksnes töötama meeskonnas vaid ka juhtima meeskonda ja korraldama üleüldist õendusabi, kaasa arvatud üksikisikute ja väikeste rühmade terviseõpetust, kas raviasutuses või kogukonnas.
   See koolitus toimub haiglates, teistes raviasutustes ja kogukondades ning seda viivad läbi õenduseriala õppejõud, kellega teevad koostööd ja keda aitavad teised kvalifitseeritud õed. Õppeprotsessis võib osaleda ka muu kvalifitseeritud personal.
   Õeõpilased osalevad kõnealuse osakonna tegevustes niivõrd, kui need tegevused on nende koolituseks asjakohased ja võimaldavad neil õppida täitma õendusabiga kaasnevaid kohustusi.
   6.   Üldõe koolitus annab kindluse, et kõnealune isik on omandanud järgmised teadmised ja oskused:

               a)

               piisavad teadmised üldõenduse aluseks olevate teadusalade kohta, sealhulgas piisav arusaam terve ja haige inimese ehitusest, füsioloogilistest funktsioonidest ja käitumisest, samuti inimese tervisliku seisundi ja füüsilise ning sotsiaalse keskkonna vahelise seose piisav mõistmine;

               b)

               kutseala olemuse ja eetika, samuti tervishoiu ja õenduse üldpõhimõtete piisav tundmine;

               c)

               piisav kliiniline töökogemus; selline vastavalt tema koolitusväärtusele valitud kogemus on läbitud kvalifitseeritud õendusala töötajate järelevalve all ja kohtades, kus kvalifitseeritud personali ja varustuse hulk on patsientidele õendusabi osutamiseks piisav;

               d)

               võime osaleda ravipersonali praktilistel koolitustel ja sellise personaliga töötamise kogemus;

               e)

               tervishoiusektori muude kutsealade esindajatega töötamise kogemus.

         Artikkel 32
   Üldõe kutsetegevus
   Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab üldõe kutsetegevus V lisa punktis 5.2.2 nimetatud tegevusi, millega tegeletakse kutsealaselt.
   Artikkel 33
   Üldõdede omandatud eriõigused
   1.   Kui üldõdedele kohaldatakse omandatud õiguste üldist korda, peavad artiklis 23 nimetatud tegevused hõlmama täieliku vastutuse võtmist patsientidele osutatava õendusabi kavandamise, korraldamise ja läbiviimise eest.
   2.   Poola üldõdede kvalifikatsiooni suhtes kohaldatakse ainult järgmisi omandatud õigusi käsitlevaid sätteid. Liikmesriigid tunnistavad piisavaks järgmised liikmesriikide kodanikel olevad üldõdede kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid, mis on Poolas välja antud enne 1. maid 2004, või mille omanikud on alustanud seal õpinguid enne nimetatud kuupäeva ja mis ei vasta artiklis 31 kehtestatud koolituse miinimumnõuetele, kui nende dokumentidega on kaasas tunnistus selle kohta, et nimetatud liikmesriikide kodanikud on üldõena Poolas tegelikult ja seaduslikult tegutsenud allpool täpsustatud perioodi jooksul:

               a)

               kraadiõppe tasemel õe kvalifikatsiooni tõendav dokument (dyplom licencjata pielęgniarstwa) — vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul,

               b)

               õe kvalifikatsiooni tõendav dokument, mis kinnitab keskharidusele järgneva õppe läbimist meditsiinikutsekoolis (dyplom pielęgniarki albo pielęgniarki dyplomowanej) — vähemalt viiel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud seitsme aasta jooksul.

         Nimetatud tegevuse hulka peab kuuluma ka täielik vastutus patsiendi hooldusravi kavandamise, korraldamise ja läbiviimise eest.
   3.   Liikmesriigid tunnustavad õe kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mis on Poolas välja antud õdedele, kes on läbinud artiklis 31 kehtestatud koolituse miinimumnõuetele mittevastava koolituse enne 1. maid 2004, mida tõendab “bakalaureuse” diplom, mis on saadud 20. aprilli 2004. aasta õe ja ämmaemanda kutseala käsitleva seaduse ja mõningate teiste seaduste muutmise seaduse artiklis 11 (30. aprilli 2004. aasta Poola Vabariigi Teataja nr 92, art 885) sätestatud spetsiaalse kvalifikatsioonitõstmisprogrammi alusel ning 11. mai 2004. aasta tervishoiuministri määruse alusel nende õdede ja ämmaemandate koolituse üksikasjalike tingimuste kohta, kellel on keskkooli lõputunnistus (viimane eksam — matura) ja kes on lõpetanud õe ja ämmaemanda kutseala õpetava meditsiinilütseumi ja meditsiinikutsekooli (13. mai 2004. aasta Poola Vabariigi Teataja nr 110, art 1170), eesmärgiga tõendada, et asjaomase isiku teadmised ja pädevus on V lisa punktis 5.2.2. Poola jaoks määratletud kvalifikatsiooni omavate õdedega samaväärne.
   4. osa
   Hambaarstid
   Artikkel 34
   Hambaarsti põhiõpe
   1.   Hambaarsti põhiõppesse lubamine eeldab diplomi või tunnistuse olemasolu, mis võimaldab alustada liikmesriigis kõnealuseid õpinguid ülikoolis või sellega võrdväärseks tunnistatud tasemel kõrgharidust andvas asutuses.
   2.   Hambaarsti põhiõpe hõlmab kokku vähemalt viieaastast täisajaga teoreetilist ja praktilist õppetööd, mis sisaldab vähemalt V lisa punktis 5.3.1 kirjeldatud õppekava ja mis toimub ülikoolis, sellega võrdväärseks tunnistatud tasemel kõrgharidust andvas asutuses või ülikooli järelevalve all.
   V lisa punktis 5.3.1 loetletud sisu võib selle kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga muuta vastavalt artikli 58 lõikes 2 sätestatud korrale.
   Selline ajakohastamine ei tohi üheski liikmesriigis põhjustada muudatusi kutsealade struktuuriga seotud seadusandlikes põhimõtetes füüsilise isiku koolituse ja kutsealal tegutsema hakkamise osas.
   3.   Hambaarsti põhiõpe annab kindluse, et kõnealune isik on omandanud järgmised teadmised ja oskused:

               a)

               piisavad teadmised hambaarstitöö aluseks olevate teadusalade kohta ja teaduslike meetodite, sealhulgas bioloogiliste funktsioonide hindamispõhimõtete, teaduslikult tõestatud faktide hindamise ja andmete analüüsi hea mõistmine;

               b)

               terve ja haige inimese ehituse, füsioloogia ja käitumise, samuti inimese tervisliku seisundi ja füüsilise ning sotsiaalse keskkonna vahelise seose piisav mõistmine, niivõrd kui need faktorid mõjutavad hambaarstitööd;

               c)

               nii tervete kui haigete hammaste, suu, lõualuude ja kaasnevate kudede struktuuri ja funktsiooni, samuti nende ja patsiendi tervisliku seisundi ja füüsilise ning sotsiaalse heaolu vahelise seose piisav tundmine;

               d)

               hambaarstile hammaste, suu, lõualuude ja kaasnevate kudede anomaaliatest, kahjustustest ja haigustest, samuti ennetavast, diagnostilisest ja terapeutilisest hambaarstitööst täielikku pilti andvate kliiniliste distsipliinide ja meetodite piisav tundmine;

               e)

               nõuetekohane kliinilise töö kogemus asjakohase järelevalve all.

         See koolitus peab talle andma hammaste, suu, lõualuude ja kaasnevate kudede anomaaliate ja haiguste ennetamise, diagnoosimise ning ravimise läbiviimiseks vajalikud oskused.
   Artikkel 35
   Hambaarsti eriõpe
   1.   Hambaarsti eriõppesse lubamine eeldab artiklis 34 sätestatud koolituse raames viieaastase teoreetilise ja praktilise väljaõppe läbimist ja sellekohast kinnitust või artiklites 23 ja 37 nimetatud dokumentide omamist.
   2.   Hambaarsti eriõpe hõlmab teoreetilist ja praktilist väljaõpet kas ülikoolikeskuses, ravivõtete õpetus- ja uurimiskeskuses või vajaduse korral pädevate ametiasutuste või organite poolt selleks nõusoleku saanud raviasutuses.
   Hambaarsti täisajaga eriõpe peab kestma vähemalt kolm aastat ja toimuma pädevate ametiasutuste või organite järelevalve all. Sellega peab kaasnema koolitatava hambaarst-praktikandi isiklik osalemine asjaomase asutuse tegevuses ja kohustustes.
   Teises lõigus nimetatud koolituse miinimumaega võib selle kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga muuta vastavalt artikli 58 lõikes 2 sätestatud korrale.
   3.   Liikmesriigid muudavad hambaarsti eriõpet tõendava dokumendi väljaandmise sõltuvaks V lisa punktis 5.3.2 nimetatud hambaarsti põhiõpet tõendava dokumendi omamisest.
   Artikkel 36
   Hambaarsti kutsetegevus
   1.   Käesoleva direktiivi kohaldamisel käsitletakse hambaarsti kutsetegevusena lõikes 3 määratletud tegevusi, millega tegeletakse V lisa punktis 5.3.2 loetletud kutsekvalifikatsiooni raames.
   2.   Hambaarsti kutse tugineb artiklis 34 nimetatud hambaarsti koolitusel ja see on muudest meditsiinilistest üld- ja erikutsetest eristuv eriomane kutseala. Hambaarstina tegutsemiseks on vaja V lisa punktis 5.3.2 nimetatud kvalifikatsiooni tõendavat dokumenti. Sellise kvalifikatsiooni tõendava dokumendi omanikku käsitletakse samaväärselt isikutega, kellele kohaldatakse artiklite 23 ja 37 sätteid.
   3.   Liikmesriigid tagavad, et hambaarstid oleksid üldiselt võimelised hakkama tegutsema ja tegutsema hambaid, suud, lõualuid ja kaasnevaid kudesid mõjutavate anomaaliate ja haiguste ennetamise, diagnoosimise ja raviga, arvestades piisaval määral V lisa punktis 5.3.2 sätestatud võrdluskuupäevadel kehtivaid kutse-eetikat käsitlevaid normatiivakte ja korda.
   Artikkel 37
   Hambaarstide omandatud eriõigused
   1.   V lisa punktis 5.3.2 loetletud kvalifikatsioonide raames hambaarsti kutsealadega tegelemise tähenduses tunnustab liikmesriik arsti kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mis on välja antud Itaalias, Hispaanias, Austrias, Tšehhi Vabariigis ja Slovakkias isikutele, kes alustasid arstiõpinguid selles artiklis asjaomase liikmesriigi jaoks määratud võrdluskuupäeval või enne seda, millega on kaasas selle liikmesriigi pädeva asutuse poolt välja antud tunnistus.
   Tunnistus peab näitama järgmiste tingimuste täitmist:

               a)

               kõnealused isikud on selles liikmesriigis artiklis 36 nimetatud tegevusalal tegelikult, seaduslikult ja peamiselt tegutsenud vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul,

               b)

               nendel isikutel on luba tegeleda nimetatud tegevustega V lisa punktis 5.3.2 selle liikmesriigi jaoks loetletud kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide omanikega samadel tingimustel.

         Isikud, kes on edukalt läbinud vähemalt kolmeaastase õppe, mida asjaomase liikmesriigi pädevad asutused tunnistavad võrdväärseks artiklis 34 nimetatud koolitusega, vabastatakse teise lõigu punktis a sätestatud kolmeaasta pikkusest praktilise töökogemuse nõudest.
   Tšehhi Vabariigi ja Slovakkia osas tunnustatakse endises Tšehhoslovakkias saadud kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid samaväärseks Tšehhi Vabariigi ja Slovakkia kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega samadel tingimustel, mis on sätestatud eelmises lõigus.
   2.   Liikmesriigid tunnustavad arsti kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mis on Itaalias välja antud isikutele, kes alustasid ülikoolis arstiõpet pärast 28. jaanuari 1980 ja hiljemalt 31. detsembril 1984 ning millega on kaasas Itaalia pädeva asutuse välja antud tunnistus.
   Tunnistus näitab järgneva kolme tingimuse täitmist:

               a)

               kõnealused isikud on läbinud Itaalia pädevate ametiasutuste korraldatud asjakohase sobivustesti, mille eesmärk on kindlaks teha, kas neil on V lisa punktis 5.3.2 Itaalia osas loetletud kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente omavate isikutega samaväärsed teadmised ja oskused,

               b)

               nad on Itaalias artiklis 36 nimetatud tegevusalal tegelikult, seaduslikult ja peamiselt tegutsenud vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul,

               c)

               neil on luba tegutseda või nad tegutsevad tegelikult, seaduslikult ja peamiselt artiklis 36 nimetatud tegevusalal V lisa punktis 5.3.2 Itaalia jaoks loetletud kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide omanikega samadel tingimustel.

         Isikud, kes on edukalt läbinud vähemalt kolmeaastase õppe, mida pädevad asutused tunnistavad võrdväärseks artiklis 34 nimetatud koolitusega, vabastatakse teise lõigu punktis a nimetatud sobivustestist.
   Isikuid, kes alustasid ülikoolis arstiõpet pärast 31. detsembrit 1984, tuleb kohelda eelpool nimetatutega võrdväärselt juhul, kui see eelnimetatud kolmeaastane õpe algas enne 31. detsembrit 1994.
   5. osa
   Veterinaararstid
   Artikkel 38
   Veterinaararstide koolitus
   1.   Veterinaararstide koolitus hõlmab kokku vähemalt viieaastast täisajaga teoreetilist ja praktilist õppetööd kas ülikoolis või sellega võrdväärseks tunnistatud tasemel kõrgharidust andvas asutuses või ülikooli järelevalve all ja see koolitus peab sisaldama vähemalt V lisa punktis 5.4.1 nimetatud õppeprogrammi.
   V lisa punktis 5.4.1 loetletud sisu võib selle kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga muuta vastavalt artikli 58 lõikes 2 sätestatud korrale.
   Selline ajakohastamine ei tohi üheski liikmesriigis põhjustada muudatusi kutsealade struktuuriga seotud seadusandlikes põhimõtetes füüsilise isiku koolituse ja kutsealal tegutsema hakkamise osas.
   2.   Veterinaararstide koolitusele pääs sõltub diplomi või tunnistuse olemasolust, mis võimaldab selle omanikul alustada kõnealuseid õpinguid ülikoolis või asjakohaste õpingute seisukohalt nendega võrdväärsel tasemel olevas ja liikmesriigi poolt tunnustatud kõrgharidust pakkuvas asutuses.
   3.   Veterinaararstide koolitus annab kindluse, et kõnealune isik on omandanud järgmised teadmised ja oskused:

               a)

               piisavad teadmised veterinaararstitöö aluseks olevate teadusalade kohta;

               b)

               piisavad teadmised tervete loomade ehituse ja funktsioonide, nende pidamise, paljunemise ja hügieeni kohta üldiselt, samuti nende toitmise/söötmise kohta, kaasa arvatud nende vajadustele vastavate toidu/sööda tootmise ja säilitamisega seotud tehnoloogiate kohta;

               c)

               piisavad teadmised loomade käitumise ja kaitse kohta;

               d)

               piisavad teadmised üksikute loomade ja loomakoosluste haiguste põhjuste, olemuse, kulgemise, mõjude, diagnoosimise ja ravi kohta, kaasa arvatud eriteadmised inimestele edasikantavate haiguste kohta;

               e)

               piisavad teadmised ennetava meditsiini kohta;

               f)

               piisavad teadmised loomatoidu/sööda ja inimtarbeks mõeldud loomsete toitude tootmise, töötlemise ja ringlusse laskmisega seotud hügieeni ja tehnoloogiate kohta;

               g)

               piisavad teadmised ülalpool loetletud teemadega seotud õigusaktide kohta;

               h)

               piisav järelevalve all omandatud kliiniline ja muu praktiline töökogemus.

         Artikkel 39
   Veterinaararstidele eriomased omandatud õigused
   Ilma et see piiraks artikli 23 lõike 4 kohaldamist tunnustavad liikmesriigid liikmesriikide kodanikel olevaid veterinaararsti kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mis on välja antud Eestis enne 1. maid 2004 või mille omanikud on alustanud seal oma õpingud enne nimetatud kuupäeva, kui sellega on kaasas tunnistus, mis näitab, et kõnealune isik on Eestis nimetatud alal tegelikult ja seaduslikult tegutsenud vähemalt viiel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud seitsme aasta jooksul.
   6. osa
   Ämmaemandad
   Artikkel 40
   Ämmaemandaõpe
   1.   Ämmaemandaõpe hõlmab vähemalt:

               a)

               täisajaga ämmaemanda erikoolitust, mis sisaldab vähemalt kolmeaastast teoreetilist ja praktilist õppetööd (I liin) ja vähemalt V lisa punktis 5.5.1 kirjeldatud programmi, või

               b)

               18 kuu pikkust täisajaga ämmaemanda erikoolitust (II liin), mis sisaldab vähemalt V lisa punktis 5.5.1 kirjeldatud õppeprogrammi ja mida ei käsitletud võrdväärses üldõdede koolituses.

         Liikmesriigid tagavad, et ämmaemandaõpet pakkuvad asutused oleksid kogu õppetöö vältel vastutavad teooria ja praktika koordineerimise eest.
   V lisa punktis 5.5.1 loetletud sisu võib selle kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga muuta vastavalt artikli 58 lõikes 2 sätestatud korrale.
   Selline ajakohastamine ei tohi üheski liikmesriigis põhjustada muudatusi kutsealade struktuuriga seotud seadusandlikes põhimõtetes füüsilise isiku koolituse ja kutsealal tegutsema hakkamise osas.
   2.   Ämmaemandaõppesse pääs sõltub ühest järgnevalt nimetatud tingimustest:

               a)

               I liini osas vähemalt kümneaastast üldharidust või

               b)

               II liini osas V lisa punktis 5.2.2 nimetatud üldõe kvalifikatsiooni tõendava dokumendi olemasolu.

         3.   Ämmaemandaõpe annab kindluse, et kõnealune isik on omandanud järgmised teadmised ja oskused:

               a)

               piisavad teadmised ämmaemandatöö aluseks olevate teadusalade, eriti sünnitusabi ja günekoloogia kohta;

               b)

               piisavad teadmised kutseala eetika ja kutseala reguleerivate õigusaktide kohta;

               c)

               üksikasjalikud teadmised bioloogiliste funktsioonide, anatoomia ja füsioloogia kohta sünnitusabi ja vastsündinutega seoses, samuti inimese tervisliku seisundi ja tema füüsilise ning sotsiaalse keskkonna ning käitumise vahelise seose tundmine;

               d)

               piisav kliinilise töö kogemus, mis on saadud heakskiidetud asutuses ämmaemanda ja sünnitusabi kvalifikatsiooniga personali järelevalve all töötades;

               e)

               ravipersonali koolituse piisav mõistmine ja nendega töötamise kogemus.

         Artikkel 41
   Ämmaemanda kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide tunnustamise kord
   1.   V lisa punktis 5.5.2 nimetatud ämmaemanda kvalifikatsiooni tõendav dokument kuulub automaatsele tunnustamisele artikli 21 alusel niivõrd, kui on täidetud üks järgnevatest tingimustest:

               a)

               vähemalt kolmeaastane täisajaga ämmaemandaõpe:

                           i)

                           mis sõltub diplomi, tunnistuse või muu kvalifikatsiooni tõendava dokumendi olemasolust, mis on vajalik ülikooli või muusse kõrgharidust andvasse asutusse sissesaamiseks või mis muul moel tagab teadmiste võrdväärse taseme või

                           ii)

                           millele järgneb kaheaastane kutsepraktika, mille kohta on vastavalt lõikele 2 välja antud tunnistus;

               b)

               ämmaemanda täisajaga ja vähemalt kaheaastane või 3 600 tunnine koolitus, mis sõltub V lisa punktis 5.2.2 sätestatud üldõe kvalifikatsiooni tõendava dokumendi olemasolust;

               c)

               vähemalt 18 kuu või 3 000 tunni pikkune täisajaga ämmaemanda koolitus, mis sõltub V lisa punktis 5.2.2 sätestatud üldõe kvalifikatsiooni tõendava dokumendi olemasolust, ja sellele järgnenud üheaasta pikkune kutsepraktika, mille kohta on vastavalt lõikele 2 välja antud tunnistus.

         2.   Lõikes 1 nimetatud tunnistuse annab välja liikmesriigi pädev asutus. See tõendab, et selle omanik on pärast ämmaemanda kvalifikatsiooni tõendava dokumendi omandamist tegutsenud rahuldaval tasemel ämmaemandana asjaomast tegevusluba omavas haiglas või raviteenuseid osutavas asutuses nõutava perioodi vältel.
   Artikkel 42
   Ämmaemanda kutsetegevus
   1.   Käesoleva osa sätteid kohaldatakse ämmaemanda kutsetegevuse suhtes nagu see on liikmesriikides määratletud, ning millega tegeletakse V lisa punktis 5.5.2 kehtestatud kutsenimetuste all, piiramata sellega lõike 2 kohaldamist.
   2.   Liikmesriigid tagavad, et ämmaemandad on suutelised tegelema ja hakkama tegelema vähemalt järgmiste tegevustega:

               a)

               teabe andmine ja nõustamine pereplaneerimise valdkonnas;

               b)

               raseduste diagnoosimine ja normaalsete raseduste jälgimine; normaalsete raseduste jälgimiseks vajalike uuringute tegemine;

               c)

               riskifaktoriga raseduste võimalikult varaseks diagnoosimiseks vajalike uuringute määramine ja selles valdkonnas nõustamine;

               d)

               lapsevanemaks saamise ettevalmistusprogrammide läbiviimine ja lapse sünniks täielik ettevalmistamine, kaasa arvatud nõustamine hügieeni- ja toitmisküsimustes;

               e)

               sünnitava ema eest hoolitsemine, tema abistamine ja asjakohaste kliiniliste ning tehniliste vahenditega emakasisese loote seisundi jälgimine;

               f)

               iseeneslike sünnituste ja vajaduse korral episiotoomia ning kiireloomulistel juhtudel tuharseisus sünnituste juhtimine;

               g)

               ema või lapse anomaaliale viitavate hoiatusmärkide äratundmine, mis põhjustab vajaduse pöörduda arsti poole ja abistada teda vajaduse korral; arsti puudumisel vajalike hädaabinõude rakendamine, eriti platsenta manuaalne eemaldamine, millele võib järgneda emaka manuaalne kontroll;

               h)

               vastsündinu kontroll ja tema eest hoolitsemine; vajaduse korral initsiatiivi haaramine ja vajalike koheste elustamisvõtete teostamine;

               i)

               ema eest hoolitsemine ja tema seisundi jälgimine sünnitusjärgsel perioodil ning ema nõustamine lapsehoolduse teemadel, et võimaldada emal veenduda vastsündinu optimaalses arengus;

               j)

               arsti määratud ravi teostamine;

               k)

               vajalike kirjalike aruannete koostamine.

         Artikkel 43
   Ämmaemandate omandatud eriõigused
   1.   Liikmesriikide kodanike puhul, kelle ämmaemanda kvalifikatsiooni tõendav dokument on vastavuses artiklis 40 sätestatud koolituse miinimumnõuetega, kuid mida artikli 41 alusel ei tunnustata ilma artikli 41 punktis 2 nimetatud kutsepraktikat tõendava tunnistuseta, tunnistavad liikmesriigid piisavaks nende liikmesriikide poolt enne V lisa punktis 5.5.2 nimetatud võrdluskuupäeva väljaantud kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid, kui nendega on kaasas tunnistus, mis näitab, et need kodanikud on nimetatud tegevusalal tegelikult ja seaduslikult tegutsenud vähemalt kahel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul.
   2.   Lõikes 1 sätestatud tingimusi kohaldatakse liikmesriikide kodanike suhtes, kellel on ämmaemanda kvalifikatsiooni tõendav dokument, mis kinnitab Saksa Demokraatliku Vabariigi territooriumil koolituse läbimist niivõrd, kui see tõendab enne 3. oktoobrit 1990 alustatud õpingute läbimist, kui see vastab artiklis 40 sätestatud koolituse miinimumnõuetele, kuid seda ei tunnustata kvalifikatsiooni tõendava dokumendina artikli 41 alusel ilma artikli 41 lõikes 2 nimetatud töökogemust tõendava tunnistuseta.
   3.   Poola ämmaemanda kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide osas kohaldatakse üksnes alljärgnevaid omandatud õigusi käsitlevaid sätteid.
   Liikmesriikide kodanike suhtes, kelle ämmaemanda kvalifikatsiooni tõendav dokument on välja antud Poolas enne 1. maid 2004 või mille omanikud alustasid seal oma õpinguid enne nimetatud kuupäeva ja kes ei vasta artiklis 40 sätestatud koolituse miinimumnõuetele, tunnistavad liikmesriigid järgnevalt loetletud ämmaemanda kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, kui nendega on kaasas tunnistus, mis näitab, et kõnealune isik on ämmaemandana tegelikult ja seaduslikult tegutsenud allnimetatud aja jooksul:

               a)

               kraadiõppe tasemel ämmaemanda kvalifikatsiooni tõendav dokument (dyplom licencjata położnictwa): vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul,

               b)

               ämmaemanda kvalifikatsiooni tõendav dokument, mis kinnitab keskharidusele järgneva õppe läbimist meditsiinikutsekoolis (dyplom położnej): vähemalt viiel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud seitsme aasta jooksul.

         4.   Liikmesriigid tunnustavad ämmaemanda kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mis on Poolas välja antud ämmaemandatele, kes on läbinud artiklis 40 kehtestatud koolituse miinimumnõuetele mittevastava koolituse enne 1. maid 2004, mida tõendab “bakalaureuse” diplom, mis on saadud 20. aprilli 2004. aasta õe ja ämmaemanda kutseala seaduse ja mõningate teiste seaduste muutmise seaduse artiklis 11 (30. aprilli 2004. aasta Poola Vabariigi Teataja nr 92, art 885) sätestatud spetsiaalse kvalifikatsioonitõstmisprogrammi alusel ning 11. mai 2004. aasta tervishoiuministri määruse alusel nende õdede ja ämmaemandate koolituse üksikasjalike tingimuste kohta, kellel on keskkooli lõputunnistus (viimane eksam — matura) ja kes on lõpetanud õe ja ämmaemanda kutseala õpetava meditsiinilütseumi ja meditsiinikutsekooli (13. mai 2004. aasta Poola Vabariigi Teataja nr 110, art 1170), eesmärgiga tõendada, et asjaomase isiku teadmised ja pädevus on V lisa punktis 5.5.2 Poola jaoks määratletud kvalifikatsiooni omavate ämmaemandatega võrdväärsel tasemel.
   7. osa
   Proviisor
   Artikkel 44
   Proviisoriõpe
   1.   Proviisoriõppesse lubamine sõltub diplomi või tunnistuse olemasolust, mis võimaldab liikmesriigis alustada kõnealust õppetööd ülikoolis või sellega tunnustatult võrdväärsel tasemel kõrgharidust andvas asutuses.
   2.   Proviisori kvalifikatsiooni tõendav dokument kinnitab vähemalt viieaasta pikkuse koolituse läbimist, sealhulgas vähemalt:

               a)

               nelja-aasta pikkune täisajaga teoreetiline ja praktiline õppetöö ülikoolis või sellega võrdväärseks tunnistatud tasemel kõrgharidust andvas asutuses või ülikooli järelevalve all;

               b)

               kuue kuu pikkune praktika avalikus apteegis või haiglas selle haigla farmaatsiaosakonna järelevalve all.

         Koolitustsükkel hõlmab vähemalt V lisa punktis 5.6.1 kirjeldatud programmi. V lisa punktis 5.6.1 loetletud sisu võib selle kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga muuta vastavalt artikli 58 lõikes 2 sätestatud korrale.
   Selline ajakohastamine ei tohi üheski liikmesriigis põhjustada muudatusi kutsealade struktuuriga seotud seadusandlikes põhimõtetes füüsilise isiku koolituse ja kutsealal tegutsema hakkamise osas.
   3.   Proviisoriõpe peab andma kindluse, et asjaomane isik on omandanud järgmised teadmised ja oskused:

               a)

               piisavad teadmised ravimite ja ravimitootmises kasutatavate ainete kohta;

               b)

               piisavad teadmised farmaatsia tehnoloogia, samuti ravimite füüsikalise, keemilise, bioloogilise ja mikrobioloogilise kontrollimise kohta;

               c)

               piisavad teadmised metabolismi ja ravimite mõju ning mürgiste ainete toime, samuti ravimite kasutamise kohta;

               d)

               piisavad teadmised ravimeid puudutavate statistiliste andmete hindamiseks, et olla suuteline oma teadmiste põhjal andma asjakohast teavet;

               e)

               proviisorina tegutsemiseks vajalike juriidiliste ja teiste nõuete piisav tundmine.

         Artikkel 45
   Proviisori kutsetegevus
   1.   Käesolev direktiivi tähenduses on proviisori tegevus see, millega tegelema hakkamine ja tegelemine sõltub kas ühes või mitmes liikmesriigis kutsekvalifikatsiooni olemasolust ja millega saavad tegelema hakata V lisa punktis 5.6.2 loetletud kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente omavad isikud.
   2.   Liikmesriigid tagavad, et artikli 44 sätetele vastavaid ja ülikooli või sellega võrdväärsel tasemel proviisori kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente omavad isikud on suutelised tegelema või hakkama tegelema vähemalt järgmiste tegevustega, kusjuures vajadusel nõutakse lisaks dokumendile täiendavat töökogemust:

               a)

               ravimite ravimvormide valmistamine;

               b)

               ravimite tootmine ja testimine;

               c)

               ravimite testimine ravimite testimislaboratooriumis;

               d)

               ravimite ladustamine, säilitamine ja jaotamine hulgimüügi staadiumis;

               e)

               ravimite valmistamine, testimine, ladustamine ja tarnimine avalikes apteekides;

               f)

               ravimite valmistamine, kontroll, ladustamine ja jagamine haiglates;

               g)

               teabe jagamine ja nõustamine ravimite valdkonnas.

         3.   Kui liikmesriik muudab proviisorina tegutsema hakkamise või tegutsemise sõltuvaks lisaks V lisa punktis 5.6.2 nimetatud kvalifikatsiooni tõendavale dokumendile ka täiendava töökogemuse olemasolust, peab see liikmesriik piisava tõendina selles küsimuses tunnustama päritoluliikmesriigi pädevate ametiasutuste välja antud tunnistusst, mis kinnitab, et isik on päritoluliikmesriigis kutsealal tegutsenud sarnase ajaperioodi vältel.
   4.   Lõikes 3 nimetatud tunnustamist ei kohaldata kaheaastase töökogemuse suhtes, mida Luksemburgi Suurhertsogiriik nõuab riikliku farmaatsiakontsessiooni andmiseks.
   5.   Kui liikmesriigis on 16. septembri 1985. aasta seisuga korraldatud konkurentsil põhinevat eksamit, mille eesmärk on lõikes 2 nimetatud dokumendi omanike hulgast välja selekteerida need, kellele anda luba saada riikliku geograafilise jaotuse süsteemi alusel loodavate uute apteekide omanikeks, võib see liikmesriik erandina lõike 1 sätetest seda eksamit ka edaspidi korraldada ja nõuda selle eksami sooritamist liikmesriikide kodanikelt, kellel on V lisa punktis 5.6.2 nimetatud proviisori kvalifikatsiooni tõendav dokument või kelle suhtes kohaldatakse artikli 23 sätteid.
   8. osa
   Arhitekt
   Artikkel 46
   Arhitektide koolitus
   1.   Arhitektide koolitus hõlmab vähemalt ülikoolis või sellega võrreldavas õppeasutuses toimuvat nelja-aasta pikkust täisajaga õppetööd või kuue aasta pikkust õppetööd, millest vähemalt kolm aastat toimub täisajaga. Koolitus peab lõppema ülikoolitasemel eksami eduka sooritamisega.
   Koolitus, mis toimub ülikooli tasemel ja kus arhitektuur on peamine komponent, peab säilitama tasakaalu arhitektuurialase koolituse teoreetiliste ja praktiliste aspektide vahel ning tagama järgmiste teadmiste ja oskuste omandamise:

               a)

               oskus luua nii esteetilistele kui tehnilistele nõuetele vastavaid arhitektuuriprojekte;

               b)

               piisavad teadmised arhitektuuri ja sellega seotud kunstide, tehnoloogiate ja inimteaduste ajaloo ja teooriate kohta;

               c)

               kaunite kunstide kui arhitektuuriprojekti mõjurite tundmine;

               d)

               piisavad teadmised linnaarhitektuuri ja -planeerimise kohta ja planeerimiseks vajalikud oskused;

               e)

               inimeste ja hoonete, samuti hoonete ja neid ümbritseva keskkonna vahelise suhte mõistmine ning arusaam vajadusest seostada hooned ja nendevaheline ruum inimeste vajaduste ning jaotusega;

               f)

               arhitekti kutseala ja arhitekti rolli mõistmine ühiskonnas, eriti sotsiaalset tegurit arvestavate kavandite ettevalmistamisel;

               g)

               arusaam projekti kavandite ettevalmistamise ja selle tarvis tehtava uurimistöö meetoditest;

               h)

               hooneprojektidega seotud ehitusliku kavandamise, konstruktsiooniliste ja insenertehniliste probleemide mõistmine;

               i)

               piisavad teadmised hoonete füüsikaliste probleemide ja tehnoloogiate ning funktsiooni kohta, et hoonete sisetingimused oleksid mugavad ja pakuksid kaitset kliima eest;

               j)

               vajalikud projekteerimisoskused, et kulufaktoritest ja ehitusmäärustest tulenevate piirangute raames oleksid täidetud hoone kasutajate esitatud nõuded;

               k)

               piisavad teadmised projektikontseptsioonide hoonetesse üle kandmisega ja kavandite üldisesse planeerimisse integreerimisega seotud tööstusharude, organisatsioonide, normatiivaktide ja korra kohta.

         2.   Lõikes 1 loetletud teadmiste ja oskuste nimekirja võib selle kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga muuta vastavalt artikli 58 lõikes 2 sätestatud korrale.
   Selline ajakohastamine ei tohi üheski liikmesriigis põhjustada muudatusi kutsealade struktuuriga seotud seadusandlikes põhimõtetes füüsilise isiku koolituse ja kutsealal tegutsema hakkamise osas.
   Artikkel 47
   Erand arhitektide koolitustingimustest
   1.   Erandina artikli 46 sätetest tunnustatakse artikli 21 tingimused täidetuks ka järgmisel juhul: pärast 5. augustit 1985 läbitud koolitus, mida Saksamaa Liitvabariigis pakuvad “Fachhochschulen” nimega õppeasutused kolme aasta jooksul ja mis vastab artiklis 46 sätestatud nõuetele ning annab loa hakata selles liikmesriigis “arhitekti” kutsenimetuse all tegutsema artiklis 48 nimetatud aladel, niivõrd kui sellele koolitusele järgnes nelja-aasta pikkune töökogemus Saksamaa Liitvabariigis, mida tõendab selle kutseühingu väljaantud tunnistus, mille registris käesoleva direktiivi sätete alusel soodustatud arhitekt esineb.
   Kutseühing peab esmalt kindlaks tegema, kas asjaomase arhitekti teostatud arhitektuurialane töö tähendab artikli 46 lõikes 1 loetletud teadmiste ning oskuste veenvat rakendamist. See tunnistus antakse sama korra alusel, mis kehtib kutseühingus registreerimise taotlusele.
   2.   Erandina artikli 46 sätetest tunnustatakse artikli 21 tingimused täidetuks ka järgmisel juhul: koolitus on osa sotsiaalsest arenduskavast või osalise ajaga ülikooliõppest ja vastab artiklis 46 sätestatud tingimustele, mida tõendab arhitektuurialane eksam, kusjuures eksami sooritaja on arhitektuuri valdkonnas mõne arhitekti või arhitektuuribüroo järelevalve all töötanud seitse aastat või kauem. Eksam peab olema ülikooli tasemel ning võrdväärne artikli 46 lõike 1 esimeses lõigus nimetatud lõpueksamiga.
   Artikkel 48
   Arhitekti kutsetegevus
   1.   Käesoleva direktiivi tähenduses on arhitekti kutsetegevus “arhitekti” kutsenimetuse all tavaliselt sooritatav tegevus.
   2.   Liikmesriikide kodanikke, kellel on luba seda kutsenimetust kasutada vastavalt seadusele, mis annab liikmesriigi pädevale ametiasutusele õiguse anda see kutsenimetus arhitektuuri valdkonnas oma töö kvaliteediga eriti silma paistvatele liikmesriikide kodanikele, loetakse vastavaks “arhitekti” kutsenimetuse all arhitektina tegutsemise tingimustele. Asjassepuutuva isiku arhitektuurilise olemusega tegevusi peab tõendama tema päritoluliikmesriigi antud tunnistus.
   Artikkel 49
   Arhitektide omandatud eriõigused
   1.   Liikmesriik tunnistab VI lisa punktis 6 loetletud arhitekti kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente, mis on välja antud teistes liikmesriikides ja mis tõendavad hiljemalt eelnimetatud lisas märgitud akadeemilisel võrdlusaastal alanud koolituse läbimist, isegi kui nad ei vasta artiklis 46 kehtestatud koolituse miinimumnõuetele, ja võrdsustab arhitektina tegutsema hakkamiseks ja tegutsemiseks oma territooriumil need dokumendid omaenda väljaantud arhitekti kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega.
   Sellisel juhul tunnistatakse Saksamaa Liitvabariigi pädevate ametiasutuste välja antud tunnistusi, mis tõendavad, et Saksa Demokraatliku Vabariigi pädevate ametiasutuste poolt 8. mail 1945 või pärast seda väljaantud kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid on nimetatud lisas loetletud dokumentidega võrdväärsed.
   2.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, tunnustab liikmesriik järgmisi kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente arhitekti kutsealal tegutsemisel ja tegutsema hakkamisel ning võrdsustab need oma territooriumil omaenda väljaantud kvalifikatsiooni tõendavate dokumentidega: liikmesriikide kodanikele nende liikmesriikide poolt välja antud tunnistused, kus kehtivad allpool nimetatud kuupäevast alates jõustatud arhitekti kutsealal tegutsema hakkamist ja tegutsemist reguleerivad eeskirjad:

               a)

               1. jaanuar 1995 Austria, Soome ja Rootsi jaoks,

               b)

               1. mai 2004 Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia jaoks,

               c)

               5. august 1987 teiste liikmesriikide jaoks.

         Lõikes 1 nimetatud tunnistus tõendab, et selle omanikul on hiljemalt vastaval kuupäeval väljaantud luba kasutada arhitekti kutsenimetust ja et ta on nende eeskirjade kontekstis kõnealusel tegevusalal tegelikult tegutsenud vähemalt kolmel järjestikusel aastal tunnistuse väljaandmisele eelnenud viie aasta jooksul.
   IV PEATÜKK
   Asutamise üldsätted
   Artikkel 50
   Dokumendid ja formaalsused
   1.   Kui vastuvõtva liikmesriigi pädevad ametiasutused otsustavad kõnealuse reguleeritud kutsealal tegutsemise lubamiseks kohaldada käesolevat jaotist, võivad need asutused nõuda VII lisas loetletud dokumentide ja tunnistuste esitamist.
   VII lisa punkti 1 alapunktides d, e ja f nimetatud dokumendid ei tohi olla rohkem kui kolm kuud vanad nende väljaandmise kuupäevast arvates.
   Liikmesriigid, organid ja teised juriidilised isikud tagavad saadud teabe konfidentsiaalsuse.
   2.   Põhjendatud kahtluse korral võib vastuvõttev liikmesriik nõuda liikmesriigi pädevatelt ametiasutustelt kinnitust selles teises liikmesriigis välja antud kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide autentsuse kohta ja vajadusel samuti kinnitust, et käesoleva jaotise III peatükis nimetatud kutsealade osas täidab soodustatud isik artiklites 24, 25, 28, 31, 34, 35, 38, 40, 44 ja 46 vastavalt kehtestatud koolituse miinimumnõudeid.
   3.   Juhul kui artikli 3 lõike 1 punktis c määratletud kvalifikatsiooni tõendav dokument on välja antud liikmesriigi pädeva ametiasutuse poolt ning hõlmab kas täielikult või osaliselt teise liikmesriigi territooriumil juriidiliselt asutatud asutuses saadus koolitust, on vastuvõtval liikmesriigil põhjendatud kahtluse korral õigus dokumendi väljastanud liikmesriigi pädevalt organilt kontrollida:

               a)

               kas koolituse korraldanud asutuse koolituskursus on ametlikult atesteeritud dokumendi välja andnud liikmesriigis asuva õppeasutuse poolt;

               b)

               kas välja antud kvalifikatsiooni tõendav dokument on sama, mis oleks välja antud juhul, kui koolituskursus oleks tervenisti läbitud dokumendi välja andnud liikmesriigis ja

               c)

               kas kvalifikatsiooni tõendav dokument annab dokumendi väljastanud liikmesriigi territooriumil samad kutsealased õigused.

         4.   Kui vastuvõttev liikmesriik nõuab reguleeritud kutsealal tegutsema hakkamiseks oma kodanikelt vandetõotuse andmist või vandega kinnitatud deklaratsiooni esitamist ja kui selle vandetõotuse või deklaratsiooni teksti ei saa teiste liikmesriikide kodanikud kasutada, tagab vastuvõttev liikmesriik, et asjaomased isikud saavad kasutada sobivat võrdväärset sõnastust.
   Artikkel 51
   Kutsekvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise kord
   1.   Vastuvõtva liikmesriigi pädev ametiasutus kinnitab taotluse kättesaamist ühe kuu jooksul taotluse saamisest ja teavitab taotlejat puuduvatest dokumentidest.
   2.   Reguleeritud kutsealal tegutseda lubamise taotlus vaadatakse läbi võimalikult kiiresti ja igal juhul peab vastuvõtva liikmesriigi pädev ametiasutus tegema oma põhjendatud otsuse hiljemalt kolme kuu jooksul pärast taotleja täielike dokumentide saamist. Siiski võib käesoleva jaotise I ja II peatükiga reguleeritud juhtudel seda tähtaega pikendada.
   3.   Tehtud otsuse või tähtajaks otsuse mittetegemise kohta saab esitada kaebuse vastavalt siseriiklikule seadusele.
   Artikkel 52
   Kutsenimetuste kasutamine
   1.   Kui vastuvõtvas liikmesriigis reguleeritakse kõnealuse kutseala mõne tegevusalaga seotud kutsenimetuse kasutamist, peavad III jaotise alusel kõnealusel reguleeritud kutsealal tegutsemiseks loa saanud teiste liikmesriikide kodanikud kasutama vastuvõtvas liikmesriigis sellele kutsealale vastavat kutsenimetust ja sellele vastavaid tähekombinatsioone.
   2.   Kui vastuvõtvas liikmesriigis reguleerib teatud kutseala ühing või organisatsioon artikli 3 lõike 2 tähenduses, ei tohi liikmesriikide kodanikele anda luba kasutada selle ühingu või organisatsiooni kinnitatud kutsenimetusi ega nende lühendeid, kui nad ei tõenda, et nad on selle ühingu või organisatsiooni liikmed.
   Kui ühing või organisatsioon muudab liikmelisuse sõltuvaks teatud kvalifikatsiooni omamisest, võib ta seda teha teiste liikmesriikide kutsekvalifikatsiooni omavate kodanike suhtes, üksnes käesolevas direktiivis sätestatud tingimustel.
   IV JAOTIS
   KUTSEALAL TEGUTSEMISE ÜKSIKASJALIK KORD
   Artikkel 53
   Keeleoskus
   Isikud, kes saavad kasu kutsekvalifikatsioonide tunnustamisest, peavad oskama vastuvõtvas liikmesriigis kutsealal tegutsemiseks vajalikke keeli.
   Artikkel 54
   Akadeemiliste tiitlite kasutamine
   Ilma et see piiraks artiklite 7 ja 52 kohaldamist, tagab vastuvõttev liikmesriik, et asjaomastele isikutele antakse õigus kasutada päritolu liikmesriigi keeles neile päritoluliikmesriigis antud akadeemilisi tiitleid ning võimalik et nende lühendeid. Vastuvõttev liikmesriik võib nõuda, et selle nimetuse kasutamisel lisatakse selle andnud ametiasutuse või eksamikomisjoni nimi ja aadress. Kui päritoluliikmesriigis antud akadeemilist tiitlit võidakse vastuvõtvas liikmesriigis segamini ajada tiitliga, mis nõuab viimati nimetatud liikmesriigis täienduskoolitust, mida soodustatud isik läbinud ei ole, võib vastuvõttev liikmesriik soodustatud isikult nõuda päritoluliikmesriigi akadeemilise tiitli kasutamist vastuvõtva liikmesriigi poolt kehtestatud sobival kujul.
   Artikkel 55
   Haigekassapoolne tunnustamine
   Ilma et see piiraks artikli 5 lõike 1 ja artikli 6 esimese lõigu punkti b kohaldamist, loobuvad liikmesriigid, kes haigekassa kinnituse saamiseks nõuavad nende territooriumil kutsekvalifikatsiooni omandanud isikutelt ettevalmistavat ametialast täiendõpet ja/või töökogemust, sellest kohustusest teises liikmesriigis arsti ja hambaarsti kutsekvalifikatsiooni omandanud isikute suhtes.
   V JAOTIS
   HALDUSKOOSTÖÖ JA VASTUTUS RAKENDAMISE EEST
   Artikkel 56
   Pädevad ametiasutused
   1.   Käesoleva direktiivi rakendamise lihtsustamiseks teevad vastuvõtva liikmesriigi ja päritoluliikmesriigi pädevad ametiasutused tihedat koostööd ja abistavad teineteist vastastikku. Nad tagavad vahetatava teabe konfidentsiaalsuse.
   2.   Vastuvõtva ja päritoluliikmesriigi pädevad ametiasutused vahetavad teavet rakendatud distsiplinaar- või kriminaalkaristuste kohta või iga muu tõsise ja erilise olukorra kohta, millel on tõenäoliselt tagajärjed käesoleva direktiivi alusel tegevusaladel tegutsemisele, arvestades Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (24) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivis 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (25) sätestatud isikuandmete kaitset käsitlevaid õigusakte.
   Päritoluliikmesriik kontrollib olukorra tõepärasust ja tema ametiasutused otsustavad vajaliku uurimismenetluse olemuse ning ulatuse ning teavitavad vastuvõtvat liikmesriiki oma olemasoleva teabe alusel vastuvõetud otsusest.
   3.   Iga liikmesriik määrab hiljemalt 20. oktoobriks 2007 ametiasutused ja organid, kes on pädevad välja andma ja vastu võtma kvalifikatsiooni tõendavaid dokumente ja muid dokumente või teavet, samuti need, kes on pädevad vastu võtma käesolevas direktiivis nimetatud taotlusi ning otsuseid, ja teatab neist koheselt teistele liikmesriikidele ning komisjonile.
   4.   Iga liikmesriik määrab lõikes 1 nimetatud ametiasutuste tegevuse kooskõlastamiseks koordinaatori ja teatab sellest teistele liikmesriikidele ning komisjonile.
   Koordinaatori ülesanne on:

               a)

               edendada käesoleva direktiivi ühetaolist kohaldamist;

               b)

               koguda teavet, mis on asjakohane käesoleva direktiivi kohaldamiseks, nagu näiteks liikmesriikides reguleeritud kutsealadel tegutsema hakkamise tingimusi.

         Punktis b kirjeldatud ülesannete täitmisel võivad koordinaatorid paluda artiklis 57 nimetatud kontaktpunktide abi.
   Artikkel 57
   Kontaktpunktid
   Liikmesriik määrab hiljemalt 20. oktoobriks 2007 kontaktpunkti, mille ülesanne on:

               a)

               anda kodanikele ja teiste liikmesriikide kontaktpunktidele teavet, mis on käesolevas direktiivis sätestatud kutsekvalifikatsioonide tunnustamiseks vajalik, nagu näiteks teave kutseala reguleerivate ja kutsealal tegutsemist reguleerivate õigusaktide, kaasa arvatud sotsiaalõigusaktide ja vajadusel eetikareeglite kohta;

               b)

               aidata kodanikel, vajaduse korral koostöös teiste kontaktpunktidega ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate ametiasutustega, realiseerida käesoleva direktiiviga neile antud õigusi.

         Kontaktpunktid teatavad komisjonile viimase soovil päringutest, millega nad punkti b sätete alusel tegelevad, kahe kuu jooksul pärast nende päringute saamist.
   Artikkel 58
   Kutsekvalifikatsioonide tunnustamise komitee
   1.   Komisjoni abistab kutsekvalifikatsioonide tunnustamise komitee, edaspidi “komitee”, mis koosneb liikmesriikide esindajatest ja mida juhatab komisjoni esindaja.
   2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes nõuete kohaselt arvesse selle artikli 8 sätteid.
   Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud perioodi pikkuseks kehtestatakse kaks kuud.
   3.   Komitee võtab vastu oma töökorra.
   Artikkel 59
   Konsulteerimine
   Komisjon tagab, et konsulteeritakse sobival viisil asjaomaste kutserühmade ekspertidega, eelkõige seoses artiklis 58 nimetatud komitee tegevusega, ning esitab nimetatud komiteele põhjendatud aruande nende konsultatsioonide kohta.
   VI JAOTIS
   MUUD SÄTTED
   Artikkel 60
   Aruandlus
   1.   Alates 20. oktoobrist 2007 saadavad liikmesriigid kord kahe aasta järel komisjonile aruande süsteemi rakendamise kohta. Lisaks üldistele tähelepanekutele peab aruanne sisaldama vastuvõetud otsuste statistilist kokkuvõtet ja selle direktiivi rakendamisest tulenevate peamiste probleemide kirjeldust.
   2.   Alates 20. oktoobrist 2007 koostab komisjon kord viie aasta järel aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta.
   Artikkel 61
   Erandid
   Kui liikmesriigil on käesoleva direktiivi mõne sätte rakendamisega suuri probleeme eriomases valdkonnas, tutvub komisjon koostöös asjaomase liikmesriigiga nende probleemidega.
   Vajaduse korral otsustab komisjon artikli 58 lõikes 2 sätestatud korra kohaselt lubada kõnealusel liikmesriigil teatud perioodiks teha kõnealusest sättest erandeid.
   Artikkel 62
   Kehtetuks tunnistamine
   Direktiivid 77/452/EMÜ, 77/453/EMÜ, 78/686/EMÜ, 78/687/EMÜ, 78/1026/EMÜ, 78/1027/EMÜ, 80/154/EMÜ, 80/155/EMÜ, 85/384/EMÜ, 85/432/EMÜ, 85/433/EMÜ, 89/48/EMÜ, 92/51/EMÜ, 93/16/EMÜ ja 1999/42/EÜ tunnistatakse kehtetuks alates 20. oktoobrist 2007. Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiividele käsitletakse viidetena käesolevale direktiivile ja nende direktiivide alusel vastuvõetud õigusakte see kehtetuks tunnistamine ei mõjuta.
   Artikkel 63
   Ülevõtmine
   Liikmesriigid kehtestavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 20. oktoobriks 2007. Nad teavitava komisjoni sellest viivitamata.
   Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad neile või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise korra määravad kindlaks liikmesriigid.
   Artikkel 64
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 65
   Adressaadid
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 7. september 2005

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         J. BORRELL FONTELLES

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         C. CLARKE

      (1)  EÜT C 181 E, 30.7.2002, lk 183.

      (2)  ELT C 61, 14.3.2003, lk 67.

      (3)  Euroopa Parlamendi 11. veebruari 2004. aasta arvamus (ELT C 97 E, 22.4.2004, lk 230), nõukogu 21. detsembri 2004. aasta ühine seisukoht (ELT C 58 E, 8.3.2005, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 11. mai 2005. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Nõukogu 6. juuni 2005. aasta otsus.

      (4)  EÜT L 178, 17.7.2000, lk.1.

      (5)  EÜT L 19, 24.1.1989, lk 16. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/19/EÜ (EÜT L 206, 31.7.2001, lk 1).

      (6)  EÜT L 209, 24.7.1992, lk 25. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega 2004/108/EÜ (ELT L 32, 5.2.2004, lk 15).

      (7)  EÜT L 201, 31.7.1999, lk 77.

      (8)  EÜT L 176, 15.7.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

      (9)  EÜT L 176, 15.7.1977, lk 8. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2001/19/EÜ.

      (10)  EÜT L 233, 24.8.1978, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

      (11)  EÜT L 233, 24.8.1978, lk 10. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

      (12)  EÜT L 362, 23.12.1978, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2001/19/EÜ.

      (13)  EÜT L 362, 23.12.1978, lk 7. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2001/19/EÜ.

      (14)  EÜT L 33, 11.2.1980, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

      (15)  EÜT L 33, 11.2.1980, lk 8. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2001/19/EÜ.

      (16)  EÜT L 223, 21.8.1985, lk 15. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

      (17)  EÜT L 253, 24.9.1985, lk 34. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2001/19/EÜ.

      (18)  EÜT L 253, 24.9.1985, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

      (19)  EÜT L 165, 7.7.1993, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

      (20)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

      (21)  EÜT L 78, 26.3.1977, lk 17. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

      (22)  EÜT L 77, 14.3.1998, lk 36. Direktiivi on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

      (23)  EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/66/EÜ (ELT L 168, 1.5.2004, lk 35).

      (24)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

      (25)  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.

      I LISA
      Nimekiri kutseühingutest või -organisatsioonidest, kes täidavad artikli 3 lõike 2 tingimusi
      IIRIMAA (1)

                  1.

                  The Institute of Chartered Accountants in Ireland (2)

                  2.

                  The Institute of Certified Public Accountants in Ireland (2)

                  3.

                  The Association of Certified Accountants (2)

                  4.

                  Institution of Engineers of Ireland

                  5.

                  Irish Planning Institute

            ÜHENDKUNINGRIIK

                  1.

                  Institute of Chartered Accountants in England and Wales

                  2.

                  Institute of Chartered Accountants of Scotland

                  3.

                  Institute of Chartered Accountants in Ireland

                  4.

                  Chartered Association of Certified Accountants

                  5.

                  Chartered Institute of Loss Adjusters

                  6.

                  Chartered Institute of Management Accountants

                  7.

                  Institute of Chartered Secretaries and Administrators

                  8.

                  Chartered Insurance Institute

                  9.

                  Institute of Actuaries

                  10.

                  Faculty of Actuaries

                  11.

                  Chartered Institute of Bankers

                  12.

                  Institute of Bankers in Scotland

                  13.

                  Royal Institution of Chartered Surveyors

                  14.

                  Royal Town Planning Institute

                  15.

                  Chartered Society of Physiotherapy

                  16.

                  Royal Society of Chemistry

                  17.

                  British Psychological Society

                  18.

                  Library Association

                  19.

                  Institute of Chartered Foresters

                  20.

                  Chartered Institute of Building

                  21.

                  Engineering Council

                  22.

                  Institute of Energy

                  23.

                  Institution of Structural Engineers

                  24.

                  Institution of Civil Engineers

                  25.

                  Institution of Mining Engineers

                  26.

                  Institution of Mining and Metallurgy

                  27.

                  Institution of Electrical Engineers

                  28.

                  Institution of Gas Engineers

                  29.

                  Institution of Mechanical Engineers

                  30.

                  Institution of Chemical Engineers

                  31.

                  Institution of Production Engineers

                  32.

                  Institution of Marine Engineers

                  33.

                  Royal Institution of Naval Architects

                  34.

                  Royal Aeronautical Society

                  35.

                  Institute of Metals

                  36.

                  Chartered Institution of Building Services Engineers

                  37.

                  Institute of Measurement and Control

                  38.

                  British Computer Society

         (1)  Iiri kodanikud on lisaks sellele liikmeteks järgmistes Ühendkuningriigi kutseühingutes või -organisatsioonides:

                  Institute of Chartered Accountants in England and Wales

                  Institute of Chartered Accountants of Scotland

                  Institute of Actuaries

                  Faculty of Actuaries

                  The Chartered Institute of Management Accountants

                  Institute of Chartered Secretaries and Administrators

                  Royal Town Planning Institute

                  Royal Institution of Chartered Surveyors

                  Chartered Institute of Building.

         (2)  Üksnes audiitori tegevuse osas.

      II LISA
      Artikli 11 punkti c alapunktis ii nimetatud eraldi ülesehitusega koolitus
      1.   Koolitus parameditsiini ja lastehoolduse alal
      Järgmiste kutsealade koolitus:
      Saksamaal:

                  —

                  pediaatriaõde (“Kinderkrankenschwester/Kinderkrankenpfleger”),

                  —

                  füsioterapeut (“Krankengymnast(in)/Physiotherapeut(in)”), (1)

                  —

                  tööterapeut/ergoterapeut (“Beschäftigungs- und Arbeitstherapeut/Ergotherapeut”),

                  —

                  logopeed (“Logopäde/Logopädin”),

                  —

                  ortopeed (“Orthoptist(in)”),

                  —

                  riiklikult tunnustatud lastehooldustöötaja (“Staatlich anerkannte(r) Erzieher(in)”),

                  —

                  riiklikult tunnustatud raviõpetaja (“Staatlich anerkannte(r) Heilpädagoge(-in)”),

                  —

                  meditsiiniline laboritehnik (“medizinisch-technische(r) Laboratoriums- Assistent(in)”),

                  —

                  meditsiiniline röntgenitehnik (“medizinisch-technische(r) Radiologie-Assistent(in)”),

                  —

                  meditsiinilise funktsionaaldiagnostika tehnik (“medizinisch-technische(r) Assistent(in) für Funktionsdiagnostik”),

                  —

                  veterinaartehnik (“veterinärmedizinisch-technische(r) Assistent(in)”),

                  —

                  dieediõde (“Diätassistent(in)”),

                  —

                  farmaatsiatehnik (“Pharmazieingenieur”), koolitus omandatud enne 31. märtsi 1994 endises Saksa Demokraatlikus Vabariigis või uute liidumaade territooriumil,

                  —

                  psühhiaatriaõde (“Psychiatrische(r) Krankenschwester/Krankenpfleger”),

                  —

                  kõneterapeut (“Sprachtherapeut(in)”).

            Tšehhi Vabariigis:

                  —

                  meditsiiniassistent (“zdravotnický asistent”),

            kelle koolitus kestab kokku vähemalt 13 aastat ja sisaldab vähemalt kaheksa-aastast põhiharidust ning “maturitní zkouška” eksamiga lõppevat nelja-aastast kutsekeskharidust meditsiinikeskkoolis.

                  —

                  toitumisassistent (“nutriční asistent”),

            kelle koolitus kestab kokku vähemalt 13 aastat ja sisaldab vähemalt kaheksa-aastast põhiharidust ning “maturitní zkouška” eksamiga lõppevat nelja-aastast kutsekeskharidust meditsiinikeskkoolis.
      Itaalias:

                  —

                  hambatehnik (“odontotecnico”),

                  —

                  optik (“ottico”).

            Küprosel:

                  —

                  hambatehnik (“οδοντοτεχνίτης”),

            kelle koolitus kestab kokku vähemalt 14 aastat ja sisaldab vähemalt kuueaastast põhiharidust, kuueaastast keskharidust ning kaheaastast kutseharidust keskhariduse baasil, millele järgneb üheaastane erialase töö kogemus.

                  —

                  optik (“τεχνικός oπτικός”),

            kelle koolitus kestab kokku vähemalt 14 aastat ja sisaldab vähemalt kuueaastast põhiharidust, kuueaastast keskharidust ning kaheaastast keskharidusejärgset haridust, millele järgneb üheaastane erialase töö kogemus.
      Lätis:

                  —

                  hambaarsti õde (“zobārstniecības māsa”),

            kelle koolitus kestab kokku vähemalt 13 aastat ja sisaldab kümneaastast üldharidust ja kaheaastast erialast haridust meditsiinikoolis, millele järgneb kolmeaastane erialase töö kogemus ning mille lõpus tuleb kutsetunnistuse saamiseks sooritada kutseeksam.

                  —

                  biomeditsiinilaborant (“biomedicīnas laborants”),

            kelle koolitus kestab kokku vähemalt 12 aastat ja sisaldab kümneaastast üldharidust ja kaheaastast erialast haridust meditsiinikoolis, millele järgneb kaheaastane erialase töö kogemus ning mille lõpus tuleb kutsetunnistuse saamiseks sooritada kutseeksam.

                  —

                  hambatehnik (“zobu tehniķis”),

            kelle koolitus kestab kokku vähemalt 12 aastat ja sisaldab kümneaastast üldharidust ja kaheaastast erialast haridust meditsiinikoolis, millele järgneb kaheaastane erialase töö kogemus ning mille lõpus tuleb kutsetunnistuse saamiseks sooritada kutseeksam.

                  —

                  füsioterapeudi assistent (“fizioterapeita asistents”),

            kelle koolitus kestab kokku vähemalt 13 aastat ja sisaldab kümneaastast üldharidust ja kolmeaastast erialast haridust meditsiinikoolis, millele järgneb kaheaastane erialase töö kogemus ning mille lõpus tuleb kutsetunnistuse saamiseks sooritada kutseeksam.
      Luksemburgis:

                  —

                  meditsiiniline röntgenitehnik (“assistant(e) technique médical(e) en radiologie”),

                  —

                  meditsiinilaborant (“assistant(e) technique médical(e) de laboratoire”),

                  —

                  psühhiaatriaõde (“infirmier/ière psychiatrique”),

                  —

                  kirurgi meditsiiniline assistent (“assistant(e) technique médical(e) en chirurgie”),

                  —

                  pediaatriaõde (“infirmier/ière puériculteur/trice”),

                  —

                  õde-anestesioloog (“infirmier/ière anesthésiste”),

                  —

                  diplomeeritud massöör (“masseur/euse diplômé(e)”),

                  —

                  lastehooldustöötaja (“éducateur/trice”).

            Madalmaades:

                  —

                  veterinaararsti assistent (“dierenartsassistent”),

            kelle koolitus kestab kokku vähemalt kolmteist aastat ja sisaldab:

                  i)

                  spetsialiseeritud õppeasutuses vähemalt kolmeaastast kutsealast koolitust, mis lõpeb eksamiga; mõnel juhul täiendab kutsealast koolitust ühe- või kaheaastane spetsialiseerumiskursus, mis lõpeb eksamiga, või

                  ii)

                  spetsialiseeritud õppeasutuses vähemalt kahe ja poole aastast kutsealast koolitust, mis lõpeb eksamiga ja mida täiendab vähemalt kuuekuuline töökogemus või vähemalt kuuekuuline koolitus heakskiidetud asutuses, või

                  iii)

                  spetsialiseeritud õppeasutuses vähemalt kaheaastast kutsealast koolitust, mis lõpeb eksamiga ja mida täiendab vähemalt üheaastane töökogemus või vähemalt üheaastane koolitus heakskiidetud asutuses, või

                  iv)

                  veterinaararsti assistendi (dierenartsassistent) puhul kolmeaastast kutsealast koolitust spetsialiseeritud õppeasutuses (MBO-programm) või teise valikuna kolmeaastast kutsealast koolitust duaalses koolitussüsteemis (LLW), mis mõlemad lõpevad eksamiga.

            Austrias:

                  —

                  õdede spetsiaalne põhikoolitus, spetsialiseerumisega laste ja noortehooldusele (“spezielle Grundausbildung in der Kinder- und Jugendlichenpflege”),

                  —

                  psühhiaatriaõe spetsialiseeritud põhikoolitus (“spezielle Grundausbildung in der psychiatrischen Gesundheits- und Krankenpflege”),

                  —

                  kontaktläätsede optik (“Kontaktlinsenoptiker”),

                  —

                  pediküürija (“Fuβpfleger”)

                  —

                  audiometrist (“Hörgeräteakustiker”),

                  —

                  apteeker (“Drogist”),

            kelle koolitus ja väljaõpe kestab kokku vähemalt neliteist aastat ja sisaldab vähemalt viieaastast reguleeritud koolitust, sealhulgas vähemalt kolmeaastast väljaõpet, mis leiab aset osaliselt töökohal ja osaliselt kutseõppeasutuses, ning kutsepraktika- ja koolitusperioodi, mis lõpeb kutsealase eksamiga, mis annab õiguse kõnealusel kutsealal töötamiseks ja praktikantide väljaõpetamiseks.

                  —

                  massöör (“Masseur”),

            kelle koolitus ja väljaõpe kestab kokku vähemalt 14 aastat ja sisaldab viieaastast reguleeritud koolitust, sealhulgas kaheaastast väljaõpet, kaheaastast kutsepraktika- ja koolitusperioodi ning üheaastast koolituskursust, mis lõpeb kutsealase eksamiga, mis annab õiguse kõnealusel kutsealal töötamiseks ja praktikantide väljaõpetamiseks.

                  —

                  lasteaednik (“Kindergärtner/in”),

                  —

                  lastehooldutöötaja (“Erzieher”),

            kelle koolitus kestab kokku vähemalt 13 aastat ja sisaldab eksamiga lõppevat viieaastast kutsealast koolitust spetsialiseeritud õppeasutuses.
      Slovakkias:

                  —

                  kunstikallakuga põhikooli tantsuõpetaja (“učiteľ v tanečnom odbore na základných umeleckých školách”),

            kelle koolitus kestab kokku vähemalt 14,5 aastat ja sisaldab kaheksa-aastast põhiharidust, nelja-aastast kutsekeskharidust ja viie semestri pikkust tantsupedagoogika kursust.

                  —

                  eriõppeasutuses ja sotsiaalhoolekandeasutuses töötav koolitaja (“vychovávatel' v špeciálnych výchovných zariadeniach a v zariadeniach sociálnych služieb”),

            kelle koolitus kestab kokku vähemalt 14 aastat ja sisaldab kaheksa- või üheksa-aastast põhiharidust, neljaaastast pedagoogilist keskharidust või tavalist keskharidust ja kaheaastast täiendavat osaajalist pedagoogilist õpet.
      2.   Meister-oskustööliste sektor (Mester/Meister/Maître), mis hõlmab koolituskursusi käesoleva direktiivi III jaotise II peatükis käsitlemata oskuste kohta.
      Järgmiste kutsealade koolitus:
      Taanis:

                  —

                  optik (“optometrist”),

            kelle koolitus kestab kokku 14 aastat, hõlmates viieaastast kutseõpet, mis jaguneb kahe ja poole aastaseks teoreetiliseks koolituseks kutseõppeasutuses ning kahe ja poole aastaseks praktiliseks koolituseks töökohal ja lõpeb tunnustatud eksamiga asjaomaste oskuste osas ning annab õiguse kasutada nimetust Mester.

                  —

                  ortopeediatehnik (“ortopædimekaniker”),

            kelle koolitus kestab kokku 12,5 aastat, hõlmates kolme ja poole aastast kutseõpet, mis jaguneb kuuekuuliseks teoreetiliseks koolituseks kutseõppeasutuses ning kolmeaastaseks praktiliseks koolituseks töökohal ja lõpeb tunnustatud eksamiga asjaomaste oskuste osas ning annab õiguse kasutada nimetust Mester.

                  —

                  ortopeediliste jalatsite kingsepp (“ortopædiskomager”),

            kelle koolitus kestab kokku 13,5 aastat, hõlmates nelja ja poole aastast kutseõpet, mis jaguneb kaheaastaseks teoreetiliseks koolituseks kutseõppeasutuses ning kahe ja poole aastaseks praktiliseks koolituseks töökohal ja lõpeb tunnustatud eksamiga asjaomaste oskuste osas ning annab õiguse kasutada nimetust Mester.
      Saksamaal:

                  —

                  optik (“Augenoptiker”),

                  —

                  hambatehnik (“Zahntechniker”),

                  —

                  kirurgilise sideme valmistaja (“Bandagist”),

                  —

                  kuuldeaparaatide valmistaja (“Hörgeräte-Akustiker”),

                  —

                  ortopeediatehnik (“Orthopädiemechaniker”),

                  —

                  ortopeediliste jalatsite kingsepp (“Orthopädieschuhmacher”).

            Luksemburgis:

                  —

                  optik (“opticien”),

                  —

                  hambatehnik (“mécanicien dentaire”),

                  —

                  kuuldeaparaatide valmistaja (“audioprothésiste”),

                  —

                  ortopeediatehnik/kirurgilise sideme valmistaja (“mécanicien orthopédiste/bandagiste”),

                  —

                  ortopeediliste jalatsite kingsepp (“orthopédiste-cordonnier”),

            kelle koolitus nimetatud kutsealadel kestab ühtekokku 14 aastat, hõlmates vähemalt viis aastat reguleeritud väljaõpet, mis läbitakse osaliselt töökohal ja osaliselt kutseõppeasutuses ja mis lõpeb eksamiga, mis annab kursuse lõpetajale õiguse töötada mis tahes oskustööna käsitataval tegevusalal kas iseseisvalt või samaväärse vastutustasandiga töövõtjana.
      Austrias:

                  —

                  kirurgilise sideme valmistaja (“Bandagist”),

                  —

                  korsettide valmistaja (“Miederwarenerzeuger”),

                  —

                  optik (“Optiker”),

                  —

                  ortopeediliste jalatsite kingsepp (“Orthopädieschuhmacher”),

                  —

                  ortopeediatehnik (“Orthopädietechniker”),

                  —

                  hambatehnik (“Zahntechniker”),

                  —

                  aednik (“Gärtner”),

            kelle koolitus ja väljaõpe kestavad kokku vähemalt 14 aastat, hõlmates vähemalt viieaastast reguleeritud koolitust, sealhulgas vähemalt kolmeaastast väljaõpet, mis läbitakse osaliselt töökohal ja osaliselt kutseõppeasutuses, ning vähemalt kaheaastast kutsepraktika- ja koolitusperioodi, mis lõpeb meistrioskuse eksamiga ja annab õiguse kõnealusel kutsealal töötamiseks, praktikantide väljaõpetamiseks ja nimetuse Meister kasutamiseks.
      põllumajanduse ja metsanduse meister-oskustööliste koolitus, eelkõige:

                  —

                  põllumajanduse meister-oskustööline (“Meister in der Landwirtschaft”),

                  —

                  kodumajandusõpetuse meister-oskustööline (“Meister in der laendlichen Hauswirtschaft”),

                  —

                  aianduse meister-oskustööline (“Meister im Gartenbau”),

                  —

                  aiandialase töö meister-oskustööline (“Meister im Feldgemüsebau”),

                  —

                  pomoloogia ja puuviljade töötlemise meister-oskustööline (“Meister im Obstbau und in der Obstverwertung”),

                  —

                  viinamarjakasvatuse ja veinitootmise meister-oskustööline (“Meister im Weinbau und in der Kellerwirtschaft”),

                  —

                  piimanduse meister-oskustööline (“Meister in der Molkerei- und Käsereiwirtschaft”),

                  —

                  hobusekasvatuse meister-oskustööline (“Meister in der Pferdewirtschaft”),

                  —

                  kalapüügi meister-oskustööline (“Meister in der Fischereiwirtschaft”),

                  —

                  kodulinnukasvatuse meister-oskustööline (“Meister in der Geflügelwirtschaft”),

                  —

                  mesinduse meister-oskustööline (“Meister in der Bienenwirtschaft”),

                  —

                  metsanduse meister-oskustööline (“Meister in der Forstwirtschaft”),

                  —

                  metsaistutamise ja -haldamise meister-oskustööline (“Meister in der Forstgarten- und Forstpflegewirtschaft”),

                  —

                  põllumajandussaaduste hoiustamise meister-oskustööline (“Meister in der landwirtschaftlichen Lagerhaltung”),

            kelle koolitus kestab kokku vähemalt 15 aastat ja sisaldab vähemalt kuueaastast reguleeritud koolitust, sealhulgas vähemalt kolmeaastast väljaõpet, mis läbitakse osaliselt töökohal ja osaliselt kutseõppeasutuses, ning kolmeaastast kutsepraktika perioodi, mis lõpeb meistrioskuse eksamiga ja annab õiguse praktikantide väljaõpetamiseks ja nimetuse Meister kasutamiseks.
      Poolas:

                  —

                  õpetaja, kes õpetab praktilist kutseõpet (“Nauczyciel praktycznej nauki zawodu”),

            kelle koolitus hõlmab:

                  i)

                  kaheksa-aastast põhiharidust ja viieaastast kutsekeskharidust või võrdväärset keskharidust asjaomasel alal, millele järgneb vähemalt 150tunnise kogukestusega pedagoogiline kursus, tööohutuse ja töötervishoiu kursus, ning kaheaastast erialase töö kogemust alal, mida kavatsetakse õpetama hakata, või

                  ii)

                  kaheksa-aastast põhiharidust ja viieaastast kutsekeskharidust ning keskharidusejärgse pedagoogilis-tehnilise kooli diplomit, või

                  iii)

                  kaheksa-aastast põhiharidust, kahe- kuni kolmeaastast põhilist kutsekeskharidust ja vähemalt kolmeaastast erialase töö kogemust, mida tõendab vastava eriala kutseeksami sooritamise tunnistus ning millele järgneb vähemalt 150tunnise kogupikkusega pedagoogiline kursus.

            Slovakkias:

                  —

                  kutseõppe meister (“majster odbornej výchovy”),

            kelle koolitus kestab kokku vähemalt 12 aastat ja sisaldab kaheksa-aastast põhiharidust, nelja-aastast kutseharidust (kutsekeskhariduse ja/või asjaomase (sarnase) kutseõppepraktika või praktikakursuse läbimist), erialase töö kogemust omandatud hariduse valdkonnas kogukestusega vähemalt kolm aastat või praktikat ja täiendavat pedagoogilist koolitust pedagoogikateaduskonnas või tehnikaülikoolis, või keskhariduse ja asjaomase (sarnase) kutseõppepraktika või praktikakursuse läbimist, erialase töö kogemust omandatud hariduse valdkonnas kogukestusega vähemalt kolm aastat või praktikat, ja täiendavat pedagoogilist koolitust pedagoogikateaduskonnas, või 1. septembriks 2005 eripedagoogika alast erikoolitust, mida pakuvad kutseõppe meistri koolitusasutused erikoolides, ilma täiendava pedagoogilise õppeta.
      3.   Meresõit

                  a)

                  Meretransport

            Järgmine koolitus:
      Tšehhi Vabariigis:

                  —

                  tekimadrus (“palubní asistent”),

                  —

                  vahitüürimees (“námořní poručík”),

                  —

                  vanemtüürimees (“první palubní důstojník”),

                  —

                  kapten (“kapitán”),

                  —

                  abimehaanik (“strojní asistent”),

                  —

                  vahimehaanik (“strojní důstojník”),

                  —

                  teine mehaanik (“druhý strojní důstojník”),

                  —

                  vanemmehaanik (“první strojní důstojník”),

                  —

                  laeva elektrimehaanik (“elektrotechnik”),

                  —

                  vanemelektrimehaanik (“elektrodůstojník”).

            Taanis:

                  —

                  laevakapten (“skibsfører”),

                  —

                  esimene tüürimees (“overstyrmand”),

                  —

                  tüürimees, tekiohvitser (“enestyrmand, vagthavende styrmand”),

                  —

                  tekiohvitser (“vagthavende styrmand”),

                  —

                  masinainsener (“maskinchef”),

                  —

                  esimene masinainsener (“l. maskinmester”),

                  —

                  esimene masinainsener/valveinsener (“l. maskinmester/vagthavende maskinmester”).

            Saksamaal:

                  —

                  suure rannikualuse kapten (“Kapitän AM”),

                  —

                  rannikualuse kapten (“Kapitän AK”),

                  —

                  suure rannikualuse tekiohvitser (“Nautischer Schiffsoffizier AMW”),

                  —

                  rannikualuse tekiohvitser (“Nautischer Schiffsoffizier AKW”),

                  —

                  C-kraadi peainsener (“Schiffsbetriebstechniker CT - Leiter von Maschinenanlagen”),

                  —

                  C-kraadi laevamehaanik (“Schiffsmaschinist CMa -Leiter von Maschinenanlagen”),

                  —

                  C-kraadi laevainsener (“Schiffsbetriebstechniker CTW”),

                  —

                  C-kraadi laevamehaanik - üksikinsener-ohvitser (“Schiffsmaschinist CMaW - Technischer Alleinoffizier”).

            Itaalias:

                  —

                  tekiohvitser (“ufficiale di coperta”),

                  —

                  insener-ohvitser (“ufficiale di macchina”).

            Lätis:

                  —

                  laeva elektrimehaanik (“kuģu elektromehāniķis”),

                  —

                  külmutusseadmete mehaanik (“kuģa saldēšanas iekārtu mašīnists”).

            Madalmaades:

                  —

                  rannikualuse esimene tüürimees (koos lisakoolitusega) (“stuurman kleine handelsvaart (met aanvulling)”),

                  —

                  rannikualuse diplomeeritud mootorinsener (“diploma motordrijver”),

                  —

                  laevaliiklusteeninduse ametnik (“VTS-functionaris”),

            Koolitus hõlmab:

                  —

                  Tšehhi Vabariigis:

                              i)

                              tekimadrus (“palubní asistent”),

                                          1.

                                          Vähemalt 20aastane isik.

                                          2.

                                                      a)

                                                      Mereakadeemia või merekool — laevajuhtimise teaduskond, mõlemad kursused peavad lõppema “maturitní zkouška” eksamiga, ja õpingute ajal vähemalt kuus kuud tunnustatud meresõidupraktikat laeval, või

                                                      b)

                                                      Vähemalt kaks aastat tunnustatud meresõidupraktikat laeval navigatsioonivahis osalemise tasemel, STCW-koodeksi (Meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvaheline konventsioon) A-II/1 osas täpsustatud pädevusnõuetele vastava tunnustatud kursuse läbimine STCW-konventsiooni osalisriigi mereakadeemias või merekoolis ja MTC (Tšehhi Vabariigi Meretranspordikomitee) poolt tunnustatud eksamikomisjoni ees eksami läbimine.

                              ii)

                              vahitüürimees (“námořní poručík”),

                                          1.

                                          Tunnustatud meresõidupraktika tekimadrusena 500 tonnise või suurema kogumahutavusega laeval, mis merekooli või -akadeemia lõpetamise korral kestab vähemalt kuus kuud ja tunnustatud kursuse läbimise korral üks aasta, millest vähemalt kuus kuud moodustab navigatsioonivahis osalemine.

                                          2.

                                          Nõuetekohaselt täidetud ja kinnitatud kadettide praktikaraamat laeval läbitud õppe kohta.

                              iii)

                              vanemtüürimees (“první palubní důstojník”),
                              500 tonnise ja suurema kogumahutavusega laeva vahitüürimehe diplom ning vähemalt kaksteist kuud tunnustatud meresõidupraktikat vahitüürimehena.

                              iv)

                              kapten (“kapitán”),

                                          =

                                          500 — 3 000 tonnise kogumahutavusega laeva kapteni tunnistus.

                                          =

                                          3 000 tonnise ja suurema kogumahutavusega laeva vanemtüürimehe diplom, vähemalt kuue kuu pikkune tunnustatud meresõidupraktika vanemtüürimehena 500 tonnise ja suurema kogumahutavusega laeval ning vähemalt kuue kuu pikkune tunnustatud meresõidupraktika vanemtüürimehena 3 000 tonnise või suurema kogumahutavusega laeval.

                              v)

                              abimehaanik (“strojní asistent”),

                                          1.

                                          Vähemalt 20aastane isik.

                                          2.

                                          Mereakadeemia või merekool — laevamehaanika teaduskond ja õpingute ajal vähemalt kuus kuud tunnustatud meresõidupraktikat laeval.

                              vi)

                              vahimehaanik (“strojní důstojník”),
                              Mereakadeemia või merekooli lõpetamise korral vähemalt kuue kuu pikkune tunnustatud meresõidupraktika abimehaanikuna.

                              vii)

                              teine mehaanik (“druhý strojní důstojník”),
                              Vähemalt 12 kuu pikkune tunnustatud meresõidupraktika kolmanda mehaanikuna 750 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeval.

                              viii)

                              vanemmehaanik (“první strojní důstojník”),
                              3 000 kW ja suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega laeva teise mehaaniku tunnistus ja vähemalt kuue kuu pikkune tunnustatud meresõidupraktika samal alal.

                              ix)

                              laeva elektrimehaanik (“elektrotechnik”),

                                          1.

                                          Vähemalt 18 aastane isik.

                                          2.

                                          Mere- või muu akadeemia, elektrotehnika teaduskond, või tehnikakool või elektrotehnika kõrgkool, kõik kursused peavad lõppema “maturitní zkouška” eksamiga ja vähemalt 12 kuu pikkuse elektrotehnika praktikaga.

                              x)

                              vanemelektrimehaanik (“elektrodůstojník”),

                                          1.

                                          Mereakadeemia või merekool, laevaelektrotehnika teaduskond, või muu elektrotehnika alane akadeemia või keskkool, kõik kursused peavad lõppema “maturitní zkouška” eksami või riigieksamiga.

                                          2.

                                          Akadeemia või merekooli lõpetamise korral vähemalt 12 kuu pikkune tunnustatud meresõidupraktika elektrimehaanikuna või 24 kuu pikkune meresõidupraktika keskkooli lõpetamise korral.

                  —

                  Taanis on 9aastast põhiharidust, millele järgneb põhikoolitus ja/või 17- kuni 36 kuuline meresõidukursus, täiendatud:

                              i)

                              pardaohvitseride puhul üheaastase kutseõppega,

                              ii)

                              teiste kutsealade puhul 3aastase spetsialiseeritud kutseõppega.

                  —

                  Saksamaal kestab koolitus 14 kuni 18 aastat ja hõlmab 3aastast kutsealase põhikoolituse kursust ning üheaastast meresõidupraktikat, millele järgneb ühe- kuni kaheaastane spetsiaalne kutsealane koolitus, mida vajadusel täiendab kaheaastane töökogemus navigatsiooni alal.

                  —

                  Lätis:

                              i)

                              laeva elektrimehaanik (“kuģu elektromehāniķis”),

                                          1.

                                          Vähemalt 18 aastane isik.

                                          2.

                                          Koolitus kestab kokku vähemalt 12 aastat ja kuus kuud, mis sisaldab vähemalt üheksa-aastast põhiharidust ja vähemalt kolmeaastast kutseharidust. Lisaks sellele on nõutav vähemalt kuue kuu pikkune meresõidupraktika laevaelektrimehaanikuna või selle abina 750 kW või suurema koguvõimusega laeval. Kutseõpe lõpeb pädevale asutusele antava erialaeksamiga, mis vastab transpordiministeeriumi poolt heakskiidetud koolitusprogrammile.

                              ii)

                              külmutusseadmete mehaanik (“kuģa saldēšanas iekārtu mašīnists”),

                                          1.

                                          Vähemalt 18aastane isik.

                                          2.

                                          Koolitus kestab kokku vähemalt 13 aastat, mis sisaldab vähemalt üheksa-aastast põhiharidust ja vähemalt kolmeaastast kutseharidust. Lisaks sellele on nõutav vähemalt 12 kuu pikkune meresõidupraktika külmutusseadmete mehaaniku abina. Kutseõpe lõpeb pädevale asutusele antava erialaeksamiga, mis vastab transpordiministeeriumi poolt heakskiidetud koolitusprogrammile.

                  —

                  Itaalias kogukestusega 13 aastat, millest vähemalt viis aastat hõlmab kutsealane koolitus, mis lõpeb eksamiga ja mida vajaduse korral täiendab kutsepraktika.

                  —

                  Madalmaades:

                              i)

                              rannikualuse esimene vanemtüürimehe (koos lisakoolitusega) (stuurman kleine handelsvaart (met aanvulling)) ja diplomeeritud mootorinseneri (diploma motordrijver) koolitus kestab 14 aastat, millest vähemalt kaks aastat toimub spetsialiseeritud kutseõppeasutuses, millele järgneb kaheteistkuuline kutsepraktika,

                              ii)

                              laevaliiklusteeninduse ametniku (VTS-functionaris) puhul kestab koolitus ühtekokku vähemalt 15 aastat ja sisaldab vähemalt kolmeaastast koolitust rakenduslikus kõrgkoolis (HBO) või kutsekeskkoolis (MBO), millele järgnevad riiklikud või piirkondlikud spetsialiseeritud kursused, millest igaüks hõlmab vähemalt kaheteistnädalast eksamiga lõppevat teoreetilist koolitust,

                        ning mida tunnustatakse vastavalt rahvusvahelisele STCW konventsioonile (rahvusvaheline meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste konventsioon, 1978).

                  b)

                  Kalapüügilaevad:

            Järgmine koolitus:
      Saksamaal:

                  —

                  kapten (avamere kalapüük) (“Kapitän BG/Fischerei”),

                  —

                  kapten (rannikuäärne kalapüük) (“Kapitän BLK/Fischerei”),

                  —

                  avamerealuse tekiohvitser (“Nautischer Schiffsoffizier BGW/Fischerei”),

                  —

                  rannikualuse tekiohvitser (“Nautischer Schiffsoffizier BK/Fischerei”).

            Madalmaades:

                  —

                  esimene tüürimees/insener V (“stuurman werktuigkundige V”),

                  —

                  kalapüügialuse insener IV (“werktuigkundige IV visvaart”),

                  —

                  kalapüügialuse esimenetüürimees IV (“stuurman IV visvaart”),

                  —

                  esimene tüürimees/insener VI (“stuurman werktuigkundige VI”),

            koolitus hõlmab:

                  —

                  Saksamaal ühtekokku 14 kuni 18 aastat, sealhulgas kolmeaastast väljaõppekursust ja üheaastast meresõidupraktikat, millele järgneb ühe- või kaheaastane spetsialiseeritud kutseõpe, mida vajadusel täiendab kaheaastane meresõidukogemus.

                  —

                  Madalmaades ühtekokku 13 kuni 15 aastat, millest vähemalt kaks aastat leiab aset spetsialiseeritud kutseõppeasutuses, millele järgneb 12kuuline erialase töö kogemus,

            ning mida tunnustatakse vastavalt Torremolinose konventsioonile (Torremolinose rahvusvaheline kalalaevade ohutuse konventsioon, 1977).
      4.   Tehnikasektor
      Järgmine koolitus:
      Tšehhi Vabariigis:

                  —

                  tunnustatud tehnik, tunnustatud ehitaja (“autorizovaný technik, autorizovaný stavitel”),

            kelle koolitus hõlmab kutseõpet kestusega vähemalt üheksa aastat ja sisaldab nelja-aastast tehnilist keskharidust, mis lõpeb “maturitní zkouška” eksamiga (tehnikakallakuga keskkooli eksam), viieaastast erialast töökogemust, mille lõppedes tuleb sooritada erialaeksam teatud ehitustööde osas (vastavalt seadusele nr 50/1976 Sb. (ehitusseadus) ja seadusele nr 360/1992 Sb.).

                  —

                  rööbassõiduki juht (“fyzická osoba řídící drážní vozidlo”),

            kelle koolitus kestab kokku vähemalt 12 aastat ja sisaldab vähemalt kaheksa-aastast põhiharidust ning “maturitní zkouška” eksamiga lõppevat nelja-aastast kutsekeskharidust, ning mille lõpus tuleb sooritada riigieksam sõidukite võimsusõpetuse kohta.

                  —

                  rööbastee kontrolltehnik (“drážní revizní technik”),

            kelle koolitus kestab kokku vähemalt 12 aastat ja sisaldab vähemalt kaheksa-aastast põhiharidust ning “maturitní zkouška” eksamiga lõppevat nelja-aastast kutsekeskharidust mehaanika- või elektroonikakeskkoolis.

                  —

                  sõiduõpetaja (“učitel autoškoly”),

            vähemalt 24aastane isik; kelle koolitus kestab kokku vähemalt 12 aastat ja sisaldab vähemalt kaheksa-aastast põhiharidust ning “maturitní zkouška” eksamiga lõppevat nelja-aastast kutsekeskharidust liikluse või masinaehituse valdkonnas.

                  —

                  mootorsõiduki tehnoseisundit kontrolliv riigi esindaja (“kontrolní technik STK”),

            vähemalt 21aastane isik; kelle koolitus kestab kokku vähemalt 12 aastat ja sisaldab vähemalt kaheksa-aastast põhiharidust ning “maturitní zkouška” eksamiga lõppevat nelja-aastast kutsekeskharidust, millele järgneb vähemalt kahe aasta pikkune tehniline praktika; asjaomasel isikul peab olema juhiluba, ta ei tohi olla karistusregistrisse kantud ning ta peab olema läbinud vähemalt 120 tunni pikkuse riigiteenistuses olevate tehnikute erikursuse, sooritades edukalt eksami.

                  —

                  autode heitgaase kontrolliv mehaanik (“mechanik měření emisí”),

            kelle koolitus kestab kokku vähemalt 12 aastat ja sisaldab vähemalt kaheksa-aastast põhiharidust ja “maturitní zkouška” eksamiga lõppevat vähemalt nelja-aastast kutsekeskharidust; lisaks sellele peab ametitaotleja läbima vähemalt kolme aasta pikkuse tehnilise praktika ja kaheksa tundi kestva “autode heitgaase kontrolliva mehaaniku” erikursuse, sooritades edukalt eksami.

                  —

                  I klassi laevakapten (“kapitán I. třídy”),

            kelle koolitus kestab kokku vähemalt 15 aastat ja sisaldab vähemalt kaheksa-aastast põhiharidust ning “maturitní zkouška” eksamiga lõppevat kolmeaastast kutsekeskharidust, ning mille lõpus tuleb kvalifikatsiooni tõendava dokumendi saamiseks sooritada eksam. Sellisele kutseharidusele peab järgnema eksamiga lõppev nelja aasta pikkune kutsepraktika.

                  —

                  käsitööks loetud mälestiste restauraator (“restaurátor památek, které jsou díly uměleckých řemesel”),

            kelle koolitus kestab kokku 12 aastat, kui see on täies ulatuses tehniline kutsekeskharidus restaureerimise alal, või 10 — 12 aasta pikkust õpet sarnasel alal koos viieaastase erialase töökogemusega, kui tegemist on täies ulatuses “maturitní zkouška” eksamiga lõppenud tehnilise kutsekeskharidusega, või kaheksa-aastast erialast töökogemust, kui tegemist on tehnilise kutsekeskharidusega, mis lõpeb praktikaeksamiga.

                  —

                  muuseumide ja galeriide kollektsioonis olevate kunstiteoste, mis ei ole mälestised, ja teiste kultuuriväärtusega objektide restauraator (“restaurátor děl výtvarných umění, která nejsou památkami a jsou uložena ve sbírkách muzeí a galerií, a ostatních předmětů kulturní hodnoty”),

            kelle koolitus kestab kokku 12 aastat, millele lisandub viie aasta pikkune erialase töö kogemus kui tegemist on täies ulatuses tehnilise kutsekeskharidusega restaureerimise valdkonnas, mis lõpeb “maturitní zkouška” eksamiga.

                  —

                  jäätmekäitleja (“odpadový hospodář”),

            kelle koolitus kestab kokku vähemalt 12 aastat ja sisaldab vähemalt kaheksa-aastast põhiharidust, “maturitní zkouška” eksamiga lõppevat vähemalt nelja-aastast kutsekeskharidust ning vähemalt viieaastast töökogemust jäätmekäitlusvaldkonnas viimase kümne aasta jooksul.

                  —

                  lõhkamisspetsialist (“Technický vedoucí odstřelů”),

            kelle koolitus kestab kokku vähemalt 12 aastat ja sisaldab vähemalt kaheksa-aastast põhiharidust ning vähemalt nelja-aastast kutsekeskharidust, mille lõpus tuleb sooritada “maturitní zkouška” eksam,
      ning millele järgneb:
      kaks aastat tööd lõhkajana (maa-alustes tingimustes) või üks aasta (maapealsetes tingimustes); sealhulgas kuus kuud tööd lõhkaja abina;
      100 tundi teoreetilist ja praktilist õpet, mis lõpeb eksamiga asjaomase piirkondliku kaevandusameti ees;
      kuuekuuline või pikem erialase töö kogemus peamiste lõhketööde kavandaja ja teostajana;
      32 tundi teoreetilist ja praktilist õpet, mis lõpeb eksamiga Tšehhi Kaevandusameti ees.
      Itaalias:

                  —

                  ehitusgeomeeter (“geometra”),

                  —

                  maamõõtja (“perito agrario”),

            kelle koolitus hõlmab keskhariduse tasemel tehnilist koolitust kestusega vähemalt 13 aastat, sealhulgas kaheksa-aastast kohustuslikku põhikooli, millele järgneb viieaastane keskharidust andev õpe, millest 3 aastat moodustab kutsealane koolitus, mis lõpeb tehnikaalase bakalaureuse eksamiga ja mida täiendab:

                  i)

                  ehitusgeomeetridel vähemalt kaheaastane kutsepraktika asjaomases ettevõttes või viieaastane töökogemus;

                  ii)

                  maamõõtjatel vähemalt kaheaastane kutsepraktika,

            millele järgneb riigieksam.
      Lätis:

                  —

                  vedurijuhi abi (“vilces līdzekļa vadītāja (mašīnista) palīgs”),

            vähemalt 18aastane isik; kelle koolitus kestab kokku vähemalt 12 aastat, mis sisaldab vähemalt kaheksa-aastast põhiharidust ja vähemalt nelja-aastast kutseharidust; kutseharidus lõpeb töötaja erialaeksamiga; kutsetunnistuse annab pädev asutus viieks aastaks.
      Madalmaades:

                  —

                  kohtutäitur (“gerechtsdeurwaarder”),

                  —

                  hambaproteeside valmistaja (“tandprotheticus”),

            koolitus hõlmab:

                  i)

                  kohtutäituri (“gerechtsdeurwaarder”) puhul koolitust ja kutseõpet kestusega 19 aastat, mis sisaldab kohustuslikku kaheksa-aastast põhikooli, millele järgneb kaheksa-aastane keskharidust andev õpe, millest neli aastat moodustab riigieksamiga lõppev tehnikaalane õpe. Koolitust täiendab kolmeaastane teoreetiline ja praktiline kutseõpe;

                  ii)

                  hambaproteeside valmistaja (“tandprotheticus”) puhul vähemalt 15aastast täisajaga ja 3aastast osalise ajaga koolitust, mis sisaldab kaheksa-aastast põhiharidust, nelja-aastast üldkeskharidust andvat õpet ja kolmeaastast kutseõpet, sealhulgas hambatehniku teoreetilist ja praktilist koolitust, millele lisandub kolmeaastane osalise ajaga hambaproteeside valmistaja koolitus, mis lõpeb eksamiga.

            Austrias:

                  —

                  metsnik (“Förster”),

                  —

                  tehniline konsultatsioon (“Technisches Büro”),

                  —

                  tööjõu rentimine (“Überlassung von Arbeitskräften - Arbeitsleihe”),

                  —

                  tööhõiveagent (“Arbeitsvermittlung”),

                  —

                  investeeringute konsultant (“Vermögensberater”),

                  —

                  eradetektiiv (“Berufsdetektiv”),

                  —

                  turvatöötaja (“Bewachungsgewerbe”),

                  —

                  kinnisvaramaakler (“Immobilienmakler”),

                  —

                  kinnisvarahaldaja (“Immobilienverwalter”),

                  —

                  ehituse projektijuht (“Bauträger, Bauorganisator, Baubetreuer”),

                  —

                  inkassoteenus (“Inkassobüro/Inkassoinstitut”),

            kelle koolitus kestab kokku vähemalt 15 aastat ja sisaldab kaheksa-aastast kohustuslikku põhiharidust, millele järgneb vähemalt viieaastane tehnika- või ärialane keskharidust andev õpe, mis lõpeb tehnika- või ärialase küpsuseksamiga; koolitusele lisandub vähemalt kaheaastane koolitus töökohal, mis lõpeb kutseeksamiga.

                  —

                  kindlustuskonsultant (“Berater in Versicherungsangelegenheiten”),

            kelle koolitus kestab kokku vähemalt 15 aastat, hõlmates vähemalt kuueaastast reguleeritud koolitust, mis on jaotatud kolmeaastaseks väljaõppeperioodiks ja kolmeaastaseks eksamiga lõppevaks kutsepraktika- ja koolitusperioodiks.

                  —

                  ehitusmeister (planeerimine ja tehniline kalkulatsioon) (“Planender Baumeister”),

                  —

                  puuseppmeister (planeerimine ja tehniline kalkulatsioon) (“Planender Zimmermeister”),

            kelle koolitus kestab kokku vähemalt 18 aastat, hõlmates vähemalt üheksa-aastast kutsealast koolitust, mis on jaotatud nelja-aastaseks tehnikaalase keskhariduse omandamise perioodiks ja viieaastaseks kutsepraktika- ja koolitusperioodiks ja mis lõpeb eksamiga. Eksam annab õiguse sellel kutsealal töötada ja praktikante välja õpetada, niivõrd kui see koolitus on seotud õigusega ehitiste projekteerimiseks, tehniliste kalkulatsioonide ja ehitusjärelevalve teostamiseks (Maria Theresia privileeg).

                  —

                  töönduse raamatupidaja (“Gewerblicher Buchhalter”) kooskõlas 1994. aasta Äriseadustikuga (Gewerbeordnung von 1994);

                  —

                  eraettevõtjast raamatupidaja (“Selbständiger Buchhalter”) kooskõlas 1999. aasta föderaalseadusega avalike audiitorite kohta (Bundesgesetz über die Wirtschaftstreuhandberufe von 1999).

            Poolas:

                  —

                  põhitaseme sõidukikontrollikeskuses mootorsõiduki tehnoseisundit kontrolliv diagnostik (“diagnosta przeprowadzający badania techniczne w stacji kontroli pojazdów o podstawowym zakresie badań”),

            kelle koolitus hõlmab kaheksa-aastast põhiharidust ja viieaastast tehnilist kutsekeskharidust mootorsõidukite valdkonnas, kolme aasta pikkust töökogemust sõidukite teenindusjaamas või autoremonditöökojas, 51 tunni pikkust põhikursust sõiduki tehnoseisundi kontrollimisest ja erialaeksami sooritamist.

                  —

                  piirkondlikus sõidukikontrollikeskuses mootorsõiduki tehnoseisundit kontrolliv diagnostik (“diagnosta przeprowadzający badania techniczne pojazdu w okręgowej stacji kontroli pojazdów”),

            kelle koolitus hõlmab kaheksa-aastast põhiharidust ja viieaastast tehnilist kutsekeskharidust mootorsõidukite valdkonnas, nelja aasta pikkust töökogemust sõidukite teenindusjaamas või autoremonditöökojas, 51 tunni pikkust põhikursust sõidukite tehnoseisundi kontrollimisest ja erialaeksami sooritamist.

                  —

                  sõidukikontrollikeskuses mootorsõiduki tehnoseisundit kontrolliv diagnostik (“diagnosta wykonujący badania techniczne pojazdów w stacji kontroli pojazdów”),

            kelle koolitus hõlmab:

                  i)

                  kaheksa-aastast põhiharidust ja viieaastast tehnilist kutsekeskharidust mootorsõidukite valdkonnas ning tõendatud nelja aasta pikkust praktikat sõidukite teenindusjaamas või autoremonditöökojas, või

                  ii)

                  kaheksa-aastast põhiharidust ja viieaastast tehnilist kutsekeskharidust muus valdkonnas kui mootorsõidukid ning tõendatud kaheksa aasta pikkust praktikat sõidukite teenindusjaamas või autoremonditöökojas, kokku 113 tunni pikkust täielikku koolitust koos põhi- ja erialase väljaõppega, mille iga etapp lõppeb eksamiga.

            Diagnostikute täieliku väljaõppe pikkus tundides ja erikoolituse üldine ulatus on määratud eraldi kindlaks infrastruktuuriministri 28. novembri 2002. aasta määrusega diagnostikuid käsitlevate üksikasjalike nõuete kohta (Dz.U. z 2002, nr 208, pos. 1769).

                  —

                  rongidispetšer (“dyżurny ruchu”),

            kelle koolitus hõlmab kaheksa-aastast põhiharidust ja nelja-aastast kutsekeskharidust spetsialiseerumisega raudteetranspordile, samuti 45 päeva pikkust kursust, mis valmistab ette rongidispetšeri tööks, ning kvalifikatsioonieksami sooritamist, või kelle koolitus hõlmab kaheksa-aastast põhiharidust ja viieaastast kutsekeskharidust spetsialiseerumisega raudteetranspordile, samuti 63 päeva pikkust kursust, mis valmistab ette rongidispetšeri tööks, ning kvalifikatsioonieksami sooritamist.
      5.   Ühendkuningriigi koolitused, mis on akrediteeritud kui riiklikku kutsekvalifikatsiooni (National Vocational Qualifications) või Šoti kutsekvalifikatsiooni (Scottish Vocational Qualifications) andev koolitus:
      Järgmiste kutsealade koolitus:

                  —

                  tunnustatud veterinaarmeditsiiniõde (listed veterinary nurse),

                  —

                  kaevanduse elektriinsener (mine electrical engineer),

                  —

                  kaevanduse mehaanikainsener (mine mechanical engineer),

                  —

                  hambaterapeut (dental therapist),

                  —

                  hambahügieeni töötaja (dental hygienist),

                  —

                  optik (dispensing optician),

                  —

                  kaevandusassistent (mine deputy),

                  —

                  pankrotihaldur (insolvency practitioner)

                  —

                  litsenseeritud kinnisvarajurist (licensed conveyancer),

                  —

                  kauba- ja reisilaevade esimene tüürimees — piiranguteta (first mate - freight/passenger ships — unrestricted),

                  —

                  kauba- ja reisilaevade teine tüürimees — piiranguteta (second mate - freight/passenger ships — unrestricted),

                  —

                  kauba- ja reisilaevade kolmas tüürimees — piiranguteta (third mate - freight/passenger ships unrestricted),

                  —

                  kauba- ja reisilaevade tekiohvitser — piiranguteta (deck officer - freight/passenger ships — unrestricted),

                  —

                  kauba- ja reisilaevade insener-ohvitser — piiranguteta äritegevuspiirkond (engineer officer - freight/passenger ships - unlimited trading area),

                  —

                  sertifitseeritud tehnikaalaselt pädev jäätmemajanduse töötaja (certified technically competent person in waste management),

            millega antakse kvalifikatsioon, mis on akrediteeritud Ühendkuningriigi riikliku kutsekvalifikatsioonina (National Vocational Qualifications - NVQ) või mis on Šotimaal akrediteeritud Šoti kutsekvalifikatsioonina (Scottish Vocational Qualifications) ja mis vastab Ühendkuningriigi riikliku kutsekvalifikatsiooni raamistiku (National Framework of Vocational Qualifications) tasemetele 3 ja 4.
      Tasemed määratletakse järgmiselt:

                  —

                  3. tase: pädevus erinevatel laia tegevusulatusega tööaladel, mida teostatakse erinevates olukordades, ja millest enamik on keerulised ja mitterutiinsed. Oluline on vastutusala ja autonoomia ning sageli nõutakse teiste inimeste kontrollimist või juhtimist.

                  —

                  4. tase: pädevus erinevatel laia tegevusulatusega keerulistel, tehnilistel või ametialastel tööaladel, mida teostatakse erinevates olukordades ja olulise isikliku vastutuse ning autonoomia astmega. Vastutakse teiste inimeste töö eest ja sageli tegeletakse ressurside suunamisega.

         (1)  1. juunist 1994 kehtib kutsenimetuse “Krankengymnast(in)” asemel kutsenimetus “Physiotherapeut(in)”. Kutsealal töötavad isikud, kes on kvalifikatsiooni omandanud enne nimetatud kuupäeva, võivad soovi korral varasemat kutsenimetust “Krankengymnast(in)” siiski edasi kanda.

      III LISA
      Artikli 13 lõike 2 kolmandas lõigus nimetatud reguleeritud haridus ja koolitus
      Ühendkuningriigis:
      Reguleeritud koolitus, millega antakse kvalifikatsioon, mis on akrediteeritud Ühendkuningriigi riikliku kutsekvalifikatsioonina (National Vocational Qualifications - NVQ) või mis on Šotimaal akrediteeritud Šoti kutsekvalifikatsioonina (Scottish Vocational Qualifications) ja mis vastab Ühendkuningriigi riikliku kutsekvalifikatsioonisüsteemi (National Framework of Vocational Qualifications) tasemetele 3 ja 4.
      Tasemed määratletakse järgmiselt:

                  —

                  3. tase: pädevus erinevatel laia tegevusulatusega tööaladel, mida teostatakse erinevates olukordades ja millest enamik on keerulised ja mitteruniinsed. Oluline on vastutusala ja autonoomia ning sageli nõutakse teiste inimeste kontrollimist või juhtimist.

                  —

                  4. tase: pädevus erinevatel laia tegevusulatusega keerulistel, tehnilistel või ametialastel tööaladel, mida teostatakse erinevates olukordades ja olulise isikliku vastutuse ning autonoomia astmega. Vastutatakse teiste inimeste töö eest ja sageli tegeletakse ressurside suunamisega.

            Saksamaal:
      Järgmised reguleeritud koolitused:

                  —

                  koolitused, mis valmistavad ette töötamiseks järgmistel ametikohtadel: tehniline assistent (technische(r) Assistent(in)), äriassistent (kaufmännische(r) Assistent(in)), sotsiaalvaldkonna ametikohad (soziale Berufe) ja riikliku tunnistusega hingamis- ja kõnekunsti õpetaja (staatlich geprüfte(r) Atem-, Sprech- und Stimmlehrer(in)), mille kestus on vähemalt 13 aastat, mis nõuavad keskhariduse edukat (mittlerer Bildungsabschluβ) omandamist ja sisaldavad:

                              i)

                              spetsialiseeritud õppeasutuses (Fachschule) vähemalt kolmeaastast (1) eksamiga lõppevat kutsealast koolitust, mida täiendab vajaduse korral ühe- või kaheaastane eksamiga lõppev spetsiaalne kursus, või

                              ii)

                              spetsialiseeritud õppeasutuses (Fachschule) vähemalt kahe ja poole aastast eksamiga lõppevat koolitust, mida täiendab vähemalt kuuekuuline töökogemus või kutsepraktika heakskiidetud asutuses, või

                              iii)

                              spetsialiseeritud õppeasutuses (Fachschule) vähemalt kaheaastast eksamiga lõppevat koolitust, mida täiendab vähemalt üheaastane töökogemus või kutsepraktika heakskiidetud asutuses.

                  —

                  Järgmiste kutsealade reguleeritud koolitus: riikliku tunnistusega tehnik (staatlich geprüfte(r) Techniker(in)), ärimajanduse ametikohad (Betriebswirt(in)), disainer (Gestalter(in)) ja perenõustaja (Familiepfleger(in)); koolitus kestab vähemalt 16 aastat, hõlmates vähemalt üheksa-aastast kohustuslikku põhiharidust või samaväärse õppe ja koolituse edukat läbimist ja vähemalt kolmeaastase õppe edukat läbimist kutseõppeasutuses (Berufsschule), mis sisaldab vähemalt kaheaastase töökogemuse kõrval vähemalt kaheaastast täisajaga või asjakohase kestusega osalise ajaga kutseõpet.

                  —

                  Reguleeritud koolitus ja reguleeritud ametialane väljaõpe, mille kestus on vähemalt 15 aastat ja mille eeltingimuseks on üldjuhul vähemalt üheksa-aastase kohustusliku põhiharidusõppe ja üldjuhul kolmeaastase kutseõppe edukas läbimine, sealhulgas üldjuhul vähemalt kaheaastane (enamikul juhtudel kolmeaastane) tööalane kogemus ja eksam ametialase koolituse raames. Eksamiks ettevalmistus hõlmab koolituskursust, mis sisaldab ka töökogemust (vähemalt 1 000 tunni ulatuses) või töös osalemist täisajaga (vähemalt ühe aasta jooksul).

            Saksamaa ametiasutused saadavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele käesoleva lisa reguleerimisalasse kuuluvate koolituste loetelu.
      Madalmaades:

                  —

                  Reguleeritud koolitus, mille kogukestus on vähemalt 15 aastat ja mille eeltingimuseks on vähemalt kaheksa-aastane kohustuslik põhiharidus ja nelja-aastane kesktaseme üldkeskharidus (MAVO) või ettevalmistav kutseharidus (VBO) või kõrgtaseme üldkeskharidus, mille puhul nõutakse kolme- või nelja-aastase kesktaseme kutsealase koolituse (MBO) läbimist ja eksami sooritamist.

                  —

                  Reguleeritud koolitus, mille kogukestus on vähemalt 16 aastat ja mille eeltingimuseks on vähemalt kaheksa-aastane kohustuslik algharidus ja vähemalt nelja-aastane ettevalmistavat kutseharidust (VBO) või kõrgema astme üldkeskharidust andev õpe, mille puhul nõutakse vähemalt nelja-aastast kutsealast koolitust väljaõppesüsteemis, mis sisaldab vähemalt ühel päeval nädalas teoreetilist õpet kolledžis ja teistel päevadel praktilist väljaõpet praktilises koolituskeskuses või ettevõttes ja mis lõpeb teise või kolmanda taseme eksamiga.

            Madalmaade ametiasutused saadavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele käesoleva lisa reguleerimisalasse kuuluvate koolituste loetelu.
      Austrias:

                  —

                  õpe kõrgemates kutseõppeasutustes (Berufsbildende Höhere Schulen) ja kõrgemates põllumajandus- ja metsandusõppeasutustes (Höhere Land- und Forstwirtschaftliche Lehranstalten), sealhulgas eri liiki õppeasutustes (einschliesslich der Sonderformen), mille ülesehitus ja tase on kindlaks määratud õigus- ja haldusnormidega.
                  Nimetatud õppe kogukestus on vähemalt 13 aastat ja see sisaldab viieaastast kutseõpet, mis lõpeb eksamiga, mille sooritamine tõendab kutsealast pädevust.

                  —

                  väljaõpe meistrikoolides (Meisterschulen), meistriklassides (Meisterklassen), tööstuslikes meistrikoolides (Werkmeisterschulen) või ehitusoskustööliste koolides (Bauhandwerkerschulen), mille ülesehitus ja tase on kindlaks määratud õigus- ja haldusnormidega.
                  Nimetatud õppe kogukestus on vähemalt 13 aastat ja see sisaldab üheksa-aastast kohustuslikku põhiharidust, millele järgneb kas kolmeaastane kutseõpe spetsialiseeritud kutseõppeasutuses (Fachschule) või vähemalt kolmeaastane väljaõpe ettevõttes ja sellega paralleelselt kutseõppeasutuses (Berufsschule), mis mõlemad lõpevad eksamiga ja mille täienduseks tuleb läbida vähemalt üheaastane koolitus meistrikoolis (Meisterschule), meistriklassis (Meisterklassen), tööstuslikus meistrikoolis (Werkmeisterschule) või ehitusoskustööliste koolis (Bauhandwerkerschule). Enamikul juhtudel kestab õpe kokku vähemalt 15 aastat ja sisaldab töökogemust, mis nimetatud õppeasutustes läbi viidavale koolitusele eelneb või on osaajaliste koolituste osaks (vähemalt 960 tundi).

            Austria ametiasutused saadavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele käesoleva lisa reguleerimisalasse kuuluvate koolituste loetelu.

         (1)  Minimaalset kestust võib lühendada kolme aastani, kui asjaomane isik omab vajalikku ettevalmistust ülikooli astumiseks (Abitur), st on läbinud 13aastase eelneva õppe, või vajalikku ettevalmistust rakenduslikku kõrgkooli astumiseks (Fachhochschulreife), st on läbinud 12aastase eelneva õppe.

      IV LISA
      Artiklites 17, 18 ja 19 nimetatud töökogemuse kategooriatega seotud kutsealad
      Nimekiri I
      Põhigrupid, mis on hõlmatud direktiiviga 64/427/EMÜ, mida on muudetud direktiiviga 69/77/EMÜ ning direktiividega 68/366/EMÜ ja 82/489/EMÜ
      1   Direktiiv 64/427/EMÜ

                  Põhigrupp

                  23

                  Tekstiili tootmine

                  232

                  Villase riide masinkudumine ja töötlemine

                  233

                  Puuvillase riide masinkudumine ja töötlemine

                  234

                  Siidriide masinkudumine ja töötlemine

                  235

                  Linase ja kanepiriide masinkudumine ja töötlemine

                  236

                  Muu tekstiilitööstus (džuut, kõvad kiud jne), nööri tootmine

                  237

                  Silmkoeliste ja heegeldatud toodete tootmine

                  238

                  Tekstiili viimistlus

                  239

                  Muude tekstiiltoodete tootmine

                  Põhigrupp

                  24

                  Jalatsite, rõivaste ja vooditarvete tootmine

                  241

                  Jalatsite masintootmine (välja arvatud kummi- või puujalatsid)

                  242

                  Jalatsite käsitsitootmine ja parandamine

                  243

                  Rõivatootmine (välja arvatud karusnahatooted)

                  244

                  Madratsite ja vooditarvete tootmine

                  245

                  Naha- ja karusnahatoodete tootmine

                  Põhigrupp

                  25

                  Puit- ja korktoodete tootmine, välja arvatud mööbel

                  251

                  Puidu saagimine ja selle töötlemine

                  252

                  Puidust pooltoodete tootmine

                  253

                  Puidust ehitusdetailide, kaasa arvatud põrandamaterjali seeriatootmine

                  254

                  Puittaara tootmine

                  255

                  Muude puittoodete tootmine, välja arvatud mööbel

                  259

                  Õlg-, kork-, punumismaterjalist, vitstest ja rotangpalmist toodete ning harjade tootmine

                  Põhigrupp

                  26

                  260 Puitmööbli tootmine

                  Põhigrupp

                  27

                  Paberi ja pabertoodete tootmine

                  271

                  Paberimassi, paberi- ja papitootmine

                  272

                  Paberi ja papi töötlemine ning paberimassist toodete tootmine

                  Põhigrupp

                  28

                  280 Trükindus, kirjastamine ja nendega seotud tööstusharud

                  Põhigrupp

                  29

                  Nahatööstus

                  291

                  Naha parkimine ja töötlemine

                  292

                  Nahktoodete tootmine

                     ex põhigrupp

                  30

                  Kummi- ja plasttoodete, keemilistest kiududest toodete ja tärklisetoodete tootmine

                  301

                  Kummi ja asbesti töötlemine

                  302

                  Plastmaterjali töötlemine

                  303

                  Keemiliste kiudude tootmine

                     ex põhigrupp

                  31

                  Keemiatööstus

                  311

                  Põhikemikaalide tootmine ja töötlemine

                  312

                  Keemiatoodete tootmine eelkõige tööstuslikuks ja põllumajanduslikuks otstarbeks (kaasa arvatud ISIC nomenklatuuri gruppi 312 kuuluv taimsete või loomsete rasvade ja õlide tootmine tööstuslikuks kasutamiseks)

                  313

                  Keemiatoodete tootmine kodus ja kontoris kasutamiseks (välja arvatud ISIC ex gruppi 319 kuuluv meditsiini- ja farmaatsiatoodete tootmine)

                  Põhigrupp

                  32

                  320 Naftatööstus

                  Põhigrupp

                  33

                  Mittemetalsetest mineraalidest toodete tootmine

                  331

                  Ehituskeraamika tootmine

                  332

                  Klaasi ja klaastoodete tootmine

                  333

                  Keraamiliste, kaasa arvatud tulekindlate toodete tootmine

                  334

                  Tsemendi-, lubja- ja kipsitootmine

                  335

                  Betoonist, tsemendist ja kipsist konstruktsioonimaterjalide tootmine

                  339

                  Kivitöötlus ja muude mittemetalsetest mineraalidest toodete tootmine

                  Põhigrupp

                  34

                  Mustmetallide ja värviliste metallide tootmine ja esmane töötlemine

                  341

                  Raua- ja terasetööstus (ESTÜ asutamislepingu tähenduses, sealhulgas terasetehaste juurde kuuluvad koksitehased)

                  342

                  Terastorude tootmine

                  343

                  Traadi tõmbamine, külmtõmbamine, ribametalli külmvaltsimine, külmvormimine

                  344

                  Värviliste metallide tootmine ja esmane töötlemine

                  345

                  Mustmetallide ja värviliste metallide valutööstus

                  Põhigrupp

                  35

                  Metallitoodete tootmine, välja arvatud masinad ja transpordivahendid

                  351

                  Sepistamine, kuumvormstantsimine ja kuumpressimine

                  352

                  Teisene töötlemine ja pinnatöötlus

                  353

                  Metallkonstruktsioonid

                  354

                  Katelde ja tööstuslike mahutite tootmine

                  355

                  Metallist tööriistade, seadmestike ja valmis metalltoodete tootmine (välja arvatud elektriseadmed)

                  359

                  Masinaehituse abitegevusalad

                  Põhigrupp

                  36

                  Masinate tootmine, välja arvatud elektriseadmed

                  361

                  Põllutöömasinate ja traktorite tootmine

                  362

                  Kontorimasinate tootmine

                  363

                  Metallitöötlusseadmete ja tööpinkide tootmine ning nende ja muude mootoriga masinate seadmete ja detailide tootmine

                  364

                  Tekstiilimasinate ja tarvikute tootmine, õmblusmasinate tootmine

                  365

                  Masinate ja seadmete tootmine toiduaine- ja joogitööstuse ning keemiatööstuse ja sellega seotud tööstusharude tarvis

                  366

                  Kaevanduste, raua- ja terasetehaste ning ehitustööstuse seadmete ja rajatiste tootmine; mehaaniliste teisaldusseadmete tootmine

                  367

                  Jõuülekandeseadmete tootmine

                  368

                  Muude tööstuslike erimasinate tootmine

                  369

                  Muude mitteelektriliste masinate ja seadmete tootmine

                  Põhigrupp

                  37

                  Elektrotehnika

                  371

                  Elektrijuhtmete ja -kaabli tootmine

                  372

                  Mootorite, generaatorite, trafode, jaotusseadmete ja muude elektrienergiaga varustamiseks mõeldud seadmete tootmine

                  373

                  Elektriseadmete tootmine otsestel kaubanduslikel eesmärkidel

                  374

                  Telekommunikatsiooniseadmete, arvestite, muude mõõteseadmete ja elektromeditsiiniseadmete tootmine

                  375

                  Elektronseadmete, raadiovastuvõtjate ja telerite ning heliseadmete tootmine

                  376

                  Elektriliste kodumasinate tootmine

                  377

                  Lampide ja valgustite ja tootmine

                  378

                  Patareide ja akude tootmine

                  379

                  Elektriseadmete parandus, montaaž ja paigaldamine

                     ex põhigrupp

                  38

                  Transpordivahendite tootmine

                  383

                  Mootorsõidukite ja nende osade tootmine

                  384

                  Mootorsõidukite, mootorrataste ja jalgrataste parandus

                  385

                  Mootorrataste, jalgrataste ja nende osade tootmine

                  389

                  Mujal liigitamata transpordivahendite tootmine

                  Põhigrupp

                  39

                  Muud tootmisharud

                  391

                  Mõõteriistade, täppis- ja kontrollinstrumentide tootmine

                  392

                  Meditsiini- ja kirurgiainstrumentide ja -seadmete ning ortopeediliste abivahendite tootmine (välja arvatud ortopeedilised jalatsid)

                  393

                  Fotograafia- ja optikaseadmete tootmine

                  394

                  Kellade tootmine ja parandus

                  395

                  Juveel- ja väärismetalltoodete tootmine

                  396

                  Muusikariistade tootmine ja parandus

                  397

                  Mängude, mänguasjade ja spordivarustuse tootmine

                  399

                  Muud tootmisharud

                  Põhigrupp

                  40

                  Ehitus

                  400

                  Üldehitus; lammutustööd

                  401

                  Elamute ja muude hoonete ehitus

                  402

                  Tsiviilehitus; tee-ehitus, silla-, raudtee- jmt ehitus

                  403

                  Paigaldustööd

                  404

                  Viimistlus

            2   Direktiiv 68/366/EMÜ

                  Põhigrupp

                  20A

                  200 Loomsete ja taimsete rasvade ja õlide tootmine

                  20B

                  Toiduainetööstus (välja arvatud joogitööstus)

                  201

                  Tapmine, liha töötlemine ja säilitamine

                  202

                  Piima ja piimatoodete tootmine

                  203

                  Puu- ja köögivilja konserveerimine ja säilitamine

                  204

                  Kala ja muude mereandide konserveerimine ja säilitamine

                  205

                  Jahu ja tangainete tootmine

                  206

                  Pagaritoodete, kaasa arvatud kuivikute ja küpsiste tootmine

                  207

                  Suhkrutootmine

                  208

                  Kakao, šokolaadi ja suhkrukondiitritoodete tootmine

                  209

                  Muude toiduainete tootmine

                  Põhigrupp

                  21

                  Joogitööstus

                  211

                  Etüülalkoholi tootmine kääritamise teel, pärmi ja kangete alkohoolsete jookide tootmine

                  212

                  Veini ja muude linnasteta kääritatud jookide tootmine

                  213

                  Õlle- ja linnasetootmine

                  214

                  Karastusjookide ja gaseeritud vee tootmine

                     ex 30

                  Kummitoodete, plastmaterjalide, tehis- ja sünteeskiudude ja tärklisetoodete tootmine

                  304

                  Tärklisetoodete tootmine

            3   Direktiiv 82/489/EMÜ

                     ex 855

                  Juuksuriteenused, välja arvatud kiropoodide ning iluravi- ja juuksurikoolide teenused

            Nimekiri II
      Direktiivide 75/368/EMÜ, 75/369/EMÜ ja 82/470/EMÜ põhigrupid
      1   Direktiiv 75/368/EMÜ (artikli 5 lõikes 1 loetletud tegevusalad)

                     ex 04

                  Kalapüük

                  043

                  Kalapüük sisevetel

                     ex 38

                  Transpordivahendite tootmine

                  381

                  Laevaehitus ja -remont

                  382

                  Raudteeseadmete tootmine

                  386

                  Õhusõidukite (kaasa arvatud kosmosetehnika) tootmine

                     ex 71

                  Transpordiga seotud tegevusalad ja muud tegevusalad kui transport, mis kuuluvad järgmiste gruppide alla:

                     ex 711

                  Magamis- ja restoranvaguniteenused; raudteeveeremi hooldus remondidepoos; vagunite puhastus

                     ex 712

                  Linna- ja linnalähiliinide ning kaugliinide reisijateveo veeremi hooldus

                     ex 713

                  Muu reisijate maismaaveo transpordivahendite (nagu näiteks autod, bussid ja taksod) hooldus

                     ex 714

                  Maanteetranspordi abirajatiste (nagu näiteks teed, tunnelid ja sillad, kaubahoidlad, autoparklad ning bussi- ja trammidepood) käigushoidmine ja hooldus

                     ex 716

                  Siseveetranspordiga seotud tegevusalad (nagu näiteks veeteede, sadamate ja muude siseveetranspordirajatiste käigushoidmine ja hooldus; puksiiri- ja lootsiteenused sadamates, poide paigaldamine, laevade lastimine ja lossimine ja muud samalaadsed tegevusalad nagu päästetööd, pukseerimine ja paadikuuride käigushoidmine)

                  73

                  Side: postiteenused ja telekommunikatsioon

                     ex 85

                  Isikuteenused

                  854

                  Pesumajad ja pesumajateenused, keemiline puhastus ja värvimine

                     ex 856

                  Fotostuudiod: portree- ja reklaamfoto, välja arvatud fotoreporterid

                     ex 859

                  Mujal liigitamata isikuteenused (hoonete või üksnes eluruumide hooldus ja koristamine)

            2   Direktiiv 75/369/EMÜ (Artikkel 6, kui tegevusala käsitatakse tööstusliku või käsitöönduslikuna)
      Järgmine reisimisega seotud tegevus:

                  a)

                  kaupade ostmine ja müümine:

                              —

                              millega tegelevad tänava- ja kandekauplejad (ex ISIC grupp 612)

                              —

                              kinnistel turgudel, mis ei ole püsirajatised, ja avaturgudel;

                  b)

                  selliste vastuvõetud üleminekumeetmetega hõlmatud tegevusalad, milles selgesõnaliselt välistatakse või ei mainita nendel tegevusaladel tegutsemist reisides.

            3   Direktiiv 82/470/EMÜ (artikli 6 lõiked 1 ja 3)
      Tegevusalade hulka kuuluvad eelkõige:

                  —

                  igasuguse eesmärgiga reisiteenuste (transport, toitlustamine, majutus, ekskursioonid jne) korraldamine, müügiks pakkumine või müümine otse või vahendaja kaudu, üksikult või paketina (artikli 2 lõike B punkt a)

                  —

                  tegutsemine vahendajana eri transpordiliikide töövõtjate ja kauba lähetajate või vastuvõtjate vahel ning tegutsemine sellega seotud tegevusaladel:

                              aa)

                              tööandja nimel transpordi töövõtjatega lepingute sõlmimine;

                              bb)

                              tööandjale kõige kasulikuma transpordiliigi, -ettevõtte ja marsruudi valimine;

                              cc)

                              transpordi tehniliste aspektide korraldamine (nt transportimiseks nõutav pakkimine); mitmesugused transpordiga seotud toimingud (nt jää varumine külmutusvagunite jaoks);

                              dd)

                              transpordiga seotud formaalsused (nagu saatekirjade koostamine); saadetiste kokku panemine ja jagamine;

                              ee)

                              transpordi eri etappide koordineerimine, korraldades transiiti, ümbersuunamist, ümberlaadimist ja muid toiminguid kaubajaamas;

                              ff)

                              kauba lähetajatele ja vastuvõtjatele lasti ja vedajate ning transpordivahendite tagamine:

                                          —

                                          transpordikulude hindamine ja aruannete kontrollimine

                                          —

                                          teatavate ajutiste või alaliste meetmete võtmine reederi või meretranspordiettevõtte nimel (koos sadamavaldajatega, laevavarustajatega jne).

                                    [Artikli 2 lõike A punktides a, b ja d loetletud tegevusalad].

            Nimekiri III
      Direktiivid 64/222/EMÜ, 68/364/EMÜ, 68/368/EMÜ, 75/368/EMÜ, 75/369/EMÜ, 70/523/EMÜ ja 82/470/EMÜ
      1   Direktiiv 64/222/EMÜ

                  1.

                  Tegutsemine füüsilisest isikust ettevõtjana hulgimüügi valdkonnas, v.a meditsiini- ja farmaatsiatoodete, toksiliste toodete ja patogeenide ning kivisöe hulgimüük (ex grupp 611).

                  2.

                  Kutseline tegutsemine vahendajana, kellele üks või mitu isikut on andnud volitused ja juhised läbirääkimiste pidamiseks või äritehingute sõlmimiseks nende isikute nimel.

                  3.

                  Kutseline tegutsemine vahendajana, kellel alaliselt selline kohustus puudub, kuid kes viib kokku inimesi, kes soovivad omavahel otselepinguid sõlmida, või kes korraldab nendevahelisi äritehinguid või abistab neid äritehingute sõlmimisel.

                  4.

                  Kutseline tegutsemine vahendajana, kes sõlmib äritehinguid enda nimel teise isiku eest.

                  5.

                  Kutseline tegutsemine vahendajana, kes korraldab teise isiku eest hulgimüüki enampakkumise teel.

                  6.

                  Kutseline tegutsemine vahendajana, kes kogub tellimusi väljaspool äriruume (lävemüük).

                  7.

                  Vahendajana kutseliste teenuste osutamine ühe või mitme kaubandus-, tööstus- või käsitööndusettevõtte teenistuses olles.

            2   Direktiiv 68/364/EMÜ

         ex ISIC grupp 612: Jaemüük
      Välistatud tegevusalad:

                  012

                  Põllutöömasinate rendileandmine

                  640

                  Kinnisvara, kinnisvara rendileandmine

                  713

                  Sõiduautode, sõidukite ja hobuste rendileandmine

                  718

                  Raudteevagunite rendileandmine

                  839

                  Masinate rendileandmine äriühingutele

                  841

                  Kinopiletite broneerimine ja filmide laenutamine

                  842

                  Teatripiletite broneerimine ja teatrivarustuse laenutamine

                  843

                  Paatide, jalgrataste ja õnne- või osavusmängude mänguautomaatide rendileandmine

                  853

                  Möbleeritud tubade rendileandmine

                  854

                  Majapidamispesu laenutamine

                  859

                  Rõivaste laenutamine

            3   Direktiiv 68/368/EMÜ
      ISIC ex põhigrupp 85

                  1.

                  Restoranid, kohvikud, baarid ning muud söögi- ja joogikohad (ISIC grupp 852).

                  2.

                  Hotellid, külalistemajad, kämpingud ja muud majutuskohad (ISIC grupp 853).

            4   Direktiiv 75/368/EMÜ (artikkel 7)

                     ex 62

                  Pangad ja muud finantsasutused

                     ex 620

                  Patendi- ja litsentsiettevõtted

                     ex 71

                  Transport

                     ex 713

                  Reisijate maanteevedu, välja arvatud reisijatevedu mootorsõidukitega

                     ex 719

                  Vedelate süsivesinike ja muude vedelate keemiatoodete transportimine torujuhtme kaudu

                     ex 82

                  Sotsiaal- ja kultuuriteenused

                  827

                  Raamatukogud, muuseumid, botaanika- ja loomaaiad

                     ex 84

                  Puhketeenused

                  843

                  Mujal liigitamata puhketeenused:

                              —

                              sport (spordiväljakud, spordivõistluste korraldamine jne), välja arvatud spordiinstruktorite tegevus

                              —

                              mängud (võidusõiduhobuste tallid, mänguväljakud, võidusõidurajad jne)

                              —

                              muud puhketeenused (tsirkused, lõbustuspargid ja muu meelelahutus)

                     ex 85

                  Isikuteenused

                     ex 851

                  Koduteenused

                     ex 855

                  Ilusalongid ja maniküürijate teenused, välja arvatud kiropoodide ning iluravi- ja juuksurikoolide teenused

                     ex 859

                  Mujal liigitamata isikuteenused (välja arvatud spordi- ja ravimassöörid ning mägigiidid) jagatuna järgmistesse rühmadesse:

                              —

                              desinfitseerimine ja kahjuritõrje

                              —

                              rõivaste ja hoiuruumide laenutamine

                              —

                              tutvumisteenistus ja samalaadsed teenused

                              —

                              astroloogia, ennustamine ja samalaadsed teenused

                              —

                              sanitaarteenused ja nendega seotud tegevus

                              —

                              matuseteenused ja kalmistute hooldus

                              —

                              kullerid ja tõlk-giidid

            5   Direktiiv 75/369/EMÜ (artikkel 5)
      Järgmine reisimisega seotud tegevus:

                  a)

                  kaupade ostmine ja müümine:

                              —

                              millega tegelevad tänava- ja kandekauplejad (ex ISIC grupp 612)

                              —

                              kinnistel turgudel, mis ei ole püsirajatised, ja avaturgudel;

                  b)

                  selliste vastuvõetud üleminekumeetmetega hõlmatud tegevusalad, milles selgesõnaliselt välistatakse või ei mainita nendel tegevusaladel tegutsemist reisides.

            6   Direktiiv 70/523/EMÜ
      Tegutsemine füüsilisest isikust ettevõtjana kivisöe hulgimüügi valdkonnas ja vahendajana kivisöekaubanduses (ex grupp 6112, ISIC nomenklatuur)
      7   Direktiiv 82/470/EMÜ (artikli 6 lõige 2)
      [Artikli 2 lõike A punktides c ja e, lõike B punktis b ning lõigetes C ja D loetletud tegevusalad]
      Tegevusalade hulka kuuluvad eelkõige:

                  —

                  raudteevagunite rendileandmine reisijate- või kaubaveoks

                  —

                  tegutsemine vahendajana laevade müümisel, ostmisel või rentimisel

                  —

                  emigrantide transpordi korraldamine, sellega seoses läbirääkimiste pidamine ja lepingute sõlmimine

                  —

                  ladudes, mööbliladudes, külmhoidlates, silohoidlates jne kas tollikontrolli all või mitte ladustatud esemete või kaupade vastuvõtmine ladustaja nimel

                  —

                  ladustatud eseme või kaupade kohta ladustajale kättesaamistõendi andmine

                  —

                  müüki ootavate või turule viidavate või turult toodavatele loomadele tarandike, söödajahu ja müügimärgistuse tagamine

                  —

                  mootorsõidukite ülevaatuse või tehnilise kontrolli teostamine

                  —

                  kaupade mõõtmine, kaalumine ja kalibreerimine.

      V LISA
      Tunnustamine koolituse miinimumnõuete kooskõlastamise alusel
      V.1.   ARST
      5.1.1.   Üldarsti kvalifikatsiooni tõendav dokument

                  Riik

                  Kvalifikatsiooni tõendav dokument

                  Väljaandev asutus

                  Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus

                  Võrdluskuupäev

                  België/Belgique/ Belgien

                  Diploma van arts/Diplôme de docteur en médecine

                              —

                              Les universités/De universiteiten

                              —

                              Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap

                  20. detsember 1976

                  Česká republika

                  Diplom o ukončení studia ve studijním programu všeobecné lékařství (doktor medicíny, MUDr.)

                  Lékářská fakulta univerzity v České republice

                              —

                              Vysvědčení o státní rigorózní zkoušce

                  1. mai 2004

                  Danmark

                  Bevis for bestået lægevidenskabelig embedseksamen

                  Medicinsk universitetsfakultet

                              —

                              Autorisation som læge, udstedt af Sundhedsstyrelsen og

                              —

                              Tilladelse til selvstændigt virke som læge (dokumentation for gennemført praktisk uddannelse), udstedt af Sundhedsstyrelsen

                  20. detsember 1976

                  Deutschland

                              —

                              Zeugnis über die Ärztliche Prüfung

                              —

                              Zeugnis über die Ärztliche Staatsprüfung und Zeugnis über die Vorbereitungszeit als Medizinalassistent, soweit diese nach den deutschen Rechtsvorschriften noch für den Abschluss der ärztlichen Ausbildung vorgesehen war

                  Zuständige Behörden

                  20. detsember 1976

                  Eesti

                  Diplom arstiteaduse õppekava läbimise kohta

                  Tartu Ülikool

                  1. mai 2004

                  Ελλάς

                  Πτυχίo Iατρικής

                              —

                              Iατρική Σχoλή Παvεπιστημίoυ,

                              —

                              Σχoλή Επιστημώv Υγείας, Τμήμα Iατρικής Παvεπιστημίoυ

                  1. jaanuar 1981

                  España

                  Título de Licenciado en Medicina y Cirugía

                              —

                              Ministerio de Educación y Cultura

                              —

                              El rector de una Universidad

                  1. jaanuar 1986

                  France

                  Diplôme d'Etat de docteur en médecine

                  Universités

                  20. detsember 1976

                  Ireland

                  Primary qualification

                  Competent examining body

                  Certificate of experience

                  20. detsember 1976

                  Italia

                  Diploma di laurea in medicina e chirurgia

                  Università

                  Diploma di abilitazione all'esercizio della medicina e chirurgia

                  20. detsember 1976

                  Κύπρος

                  Πιστοποιητικό Εγγραφής Ιατρού

                  Ιατρικό Συμβούλιο

                  1. mai 2004

                  Latvija

                  ārsta diploms

                  Universitātes tipa augstskola

                  1. mai 2004

                  Lietuva

                  Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo kvalifikaciją

                  Universitetas

                  Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą medicinos gydytojo profesinę kvalifikaciją

                  1. mai 2004

                  Luxembourg

                  Diplôme d'Etat de docteur en médecine, chirurgie et accouchements,

                  Jury d'examen d'Etat

                  Certificat de stage

                  20. detsember 1976

                  Magyarország

                  Általános orvos oklevél (doctor medicinae univer- sae, röv.: dr. med. univ.)

                  Egyetem

                  1. mai 2004

                  Malta

                  Lawrja ta' Tabib tal-Medi- ċina u l-Kirurġija

                  Universita’ ta' Malta

                  Ċertifikat ta' reġistrazzjoni maħruġ mill-Kunsill Mediku

                  1. mai 2004

                  Nederland

                  Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd artsexamen

                  Faculteit Geneeskunde

                  20 .detsember 1976

                  Österreich

                              1.

                              Urkunde über die Verleihung des akademischen Grades Doktor der gesamten Heilkunde (bzw. Doctor medicinae universae, Dr.med.univ.)

                              1.

                              Medizinische Fakultät einer Universität

                  1. jaanuar 1994

                              2.

                              Diplom über die spezifische Ausbildung zum Arzt für Allgemeinmedizin bzw. Facharztdiplom

                              2.

                              Österreichische Ärztekammer

                  Polska

                  Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku lekarskim z tytułem “lekarza”

                              1.

                              Akademia Medyczna

                              2.

                              Uniwersytet Medyczny

                              3.

                              Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

                  Lekarski Egzamin Państwowy

                  1. mai 2004

                  Portugal

                  Carta de Curso de licenciatura em medicina

                  Universidades

                  Diploma comprovativo da conclusão do internato geral emitido pelo Ministério da Saúde

                  1. jaanuar 1986

                  Slovenija

                  Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov “doktor medicine/doktorica medicine”

                  Univerza

                  1. mai 2004

                  Slovensko

                  Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu “doktor medicíny” (“MUDr.”)

                  Vysoká škola

                  1. mai 2004

                  Suomi/ Finland

                  Lääketieteen lisensiaatin tutkinto/Medicine licentiatexamen

                              —

                              Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

                              —

                              Kuopion yliopisto

                              —

                              Oulun yliopisto

                              —

                              Tampereen yliopisto

                              —

                              Turun yliopisto

                  Todistus lääkärin perusterveydenhuollon lisäkoulutuksesta/Examenbevis om tilläggsutbildning för läkare inom primärvården

                  1. jaanuar 1994

                  Sverige

                  Läkarexamen

                  Universitet

                  Bevis om praktisk utbildning som utfärdas av Socialstyrelsen

                  1. jaanuar 1994

                  United Kingdom

                  Primary qualification

                  Competent examining body

                  Certificate of experience

                  20. detsember 1976

            5.1.2.   Eriarsti kvalifikatsiooni tõendav dokument

                  Riik

                  Kvalifikatsiooni tõendav dokument

                  Väljaandev asutus

                  Võrdluskuupäev

                  België/Belgique/ Belgien

                  Bijzondere beroepstitel van geneesheer-specialist/Titre professionnel particulier de médecin spécialiste

                  Minister bevoegd voor Volksgezondheid/Ministre de la Santé publique

                  20. detsember 1976

                  Česká republika

                  Diplom o specializaci

                  Ministerstvo zdravotnictví

                  1. mai 2004

                  Danmark

                  Bevis for tilladelse til at betegne sig som speciallæge

                  Sundhedsstyrelsen

                  20. detsember 1976

                  Deutschland

                  Fachärztliche Anerkennung

                  Landesärztekammer

                  20. detsember 1976

                  Eesti

                  Residentuuri lõputunnistus eriarstiabi erialal

                  Tartu Ülikool

                  1. mai 2004

                  Ελλάς

                  Τίτλoς Iατρικής Ειδικότητας

                              1.

                              Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση

                  1. jaanuar 1981

                              2.

                              Νoμαρχία

                  España

                  Título de Especialista

                  Ministerio de Educación y Cultura

                  1. jaanuar 1986

                  France

                              1.

                              Certificat d'études spéciales de médecine

                              1.

                              Universités

                  20. detsember 1976

                              2.

                              Attestation de médecin spécialiste qualifié

                              2.

                              Conseil de l'Ordre des médecins

                              3.

                              Certificat d'études spéciales de médecine

                              3.

                              Universités

                              4.

                              Diplôme d'études spécialisées ou spécialisation complémentaire qualifiante de médecine

                              4.

                              Universités

                  Ireland

                  Certificate of Specialist doctor

                  Competent authority

                  20. detsember 1976

                  Italia

                  Diploma di medico specialista

                  Università

                  20. detsember 1976

                  Κύπρος

                  Πιστοποιητικό Αναγνώρισης Ειδικότητας

                  Ιατρικό Συμβούλιο

                  1. mai 2004

                  Latvija

                  “Sertifikāts”—kompetentu iestāžu izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu specialitātē

                  Latvijas Ārstu biedrība
                  Latvijas Ārstniecības personu profesionālo organizāciju savienība

                  1. mai 2004

                  Lietuva

                  Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo specialisto profesinę kvalifikaciją

                  Universitetas

                  1. mai 2004

                  Luxembourg

                  Certificat de médecin spécialiste

                  Ministre de la Santé publique

                  20. detsember 1976

                  Magyarország

                  Szakorvosi bizonyítvány

                  Az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium illetékes testülete

                  1. mai 2004

                  Malta

                  Ċertifikat ta' Speċjalista Mediku

                  Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

                  1. mai 2004

                  Nederland

                  Bewijs van inschrijving in een Specialistenregister

                              —

                              Medisch Specialisten Registratie Commissie (MSRC) van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst

                              —

                              Sociaal-Geneeskundigen Registratie Commissie van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot Bevordering der Geneeskunst

                  20. detsember 1976

                  Österreich

                  Facharztdiplom

                  Österreichische Ärztekammer

                  1. jaanuar 1994

                  Polska

                  Dyplom uzyskania tytułu specjalisty

                  Centrum Egzaminów Medycznych

                  1. mai 2004

                  Portugal

                              1.

                              Grau de assistente

                              1.

                              Ministério da Saúde

                  1. jaanuar 1986

                              2.

                              Titulo de especialista

                              2.

                              Ordem dos Médicos

                  Slovenija

                  Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu

                              1.

                              Ministrstvo za zdravje

                  1. mai 2004

                              2.

                              Zdravniška zbornica Slovenije

                  Slovensko

                  Diplom o špecializácii

                  Slovenská zdravotnícka univerzita

                  1. mai 2004

                  Suomi/ Finland

                  Erikoislääkärin tutkinto/Specialläkarexamen

                              1.

                              Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

                  1. jaanuar 1994

                              2.

                              Kuopion yliopisto

                              3.

                              Oulun yliopisto

                              4.

                              Tampereen yliopisto

                              5.

                              Turun yliopisto

                  Sverige

                  Bevis om specialkompetens som läkare, utfärdat av Socialstyrelsen

                  Socialstyrelsen

                  1. jaanuar 1994

                  United Kingdom

                  Certificate of Completion of specialist training

                  Competent authority

                  20. detsember 1976

            5.1.3.   Eriarstikursuste nimed

                  Riik

                  Anestesioloogia
                  Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

                  Üldkirurgia
                  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

                  Eriala nimetus

                  Eriala nimetus

                  Belgique/België/Belgien

                  Anesthésie-réanimation/Anesthesie reanimatie

                  Chirurgie/Heelkunde

                  Česká republika

                  Anesteziologie a resuscitace

                  Chirurgie

                  Danmark

                  Anæstesiologi

                  Kirurgi elsler kirurgiske sygdomme

                  Deutschland

                  Anästhesiologie

                  (Allgemeine) Chirurgie

                  Eesti

                  Anestesioloogia

                  Üldkirurgia

                  Ελλάς

                  Αvαισθησιoλoγία

                  Χειρoυργική

                  España

                  Anestesiología y Reanimación

                  Cirugía general y del aparato digestivo

                  France

                  Anesthésiologie-Réanimation chirurgicale

                  Chirurgie générale

                  Ireland

                  Anaesthesia

                  General surgery

                  Italia

                  Anestesia e rianimazione

                  Chirurgia generale

                  Κύπρος

                  Αναισθησιολογία

                  Γενική Χειρουργική

                  Latvija

                  Anestezioloģija un reanimatoloģija

                  Ķirurģija

                  Lietuva

                  Anesteziologija reanimatologija

                  Chirurgija

                  Luxembourg

                  Anesthésie-réanimation

                  Chirurgie générale

                  Magyarország

                  Aneszteziológia és intenzív terápia

                  Sebészet

                  Malta

                  Anesteżija u Kura Intensiva

                  Kirurġija Ġenerali

                  Nederland

                  Anesthesiologie

                  Heelkunde

                  Österreich

                  Anästhesiologie und Intensivmedizin

                  Chirurgie

                  Polska

                  Anestezjologia i intensywna terapia

                  Chirurgia ogólna

                  Portugal

                  Anestesiologia

                  Cirurgia geral

                  Slovenija

                  Anesteziologija, reanimatologija in perioperativna intenzivna medicina

                  Splošna kirurgija

                  Slovensko

                  Anestéziológia a intenzívna medicína

                  Chirurgia

                  Suomi/Finland

                  Anestesiologia ja tehohoito/Anestesiologi och intensivvård

                  Yleiskirurgia/Allmän kirurgi

                  Sverige

                  Anestesi och intensivvård

                  Kirurgi

                  United Kingdom

                  Anaesthetics

                  General surgery

                  Riik

                  Neurokirurgia
                  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

                  Sünnitusabi ja günekoloogia
                  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

                  Eriala nimetus

                  Eriala nimetus

                  Belgique/België/ Belgien

                  Neurochirurgie

                  Gynécologie — obstétrique/Gynaecologie en verloskunde

                  Česká republika

                  Neurochirurgie

                  Gynekologie a porodnictví

                  Danmark

                  Neurokirurgi eller kirurgiske nervesygdomme

                  Gynækologi og obstetrik eller kvindesygdomme og fødselshjælp

                  Deutschland

                  Neurochirurgie

                  Frauenheilkunde und Geburtshilfe

                  Eesti

                  Neurokirurgia

                  Sünnitusabi ja günekoloogia

                  Ελλάς

                  Νευρoχειρoυργική

                  Μαιευτική-Γυvαικoλoγία

                  España

                  Neurocirugía

                  Obstetricia y ginecología

                  France

                  Neurochirurgie

                  Gynécologie — obstétrique

                  Ireland

                  Neurosurgery

                  Obstetrics and gynaecology

                  Italia

                  Neurochirurgia

                  Ginecologia e ostetricia

                  Κύπρος

                  Νευροχειρουργική

                  Μαιευτική — Γυναικολογία

                  Latvija

                  Neiroķirurģija

                  Ginekoloģija un dzemdniecība

                  Lietuva

                  Neurochirurgija

                  Akušerija ginekologija

                  Luxembourg

                  Neurochirurgie

                  Gynécologie — obstétrique

                  Magyarország

                  Idegsebészet

                  Szülészet-nőgyógyászat

                  Malta

                  Newrokirurġija

                  Ostetriċja u Ġinekoloġija

                  Nederland

                  Neurochirurgie

                  Verloskunde en gynaecologie

                  Österreich

                  Neurochirurgie

                  Frauenheilkunde und Geburtshilfe

                  Polska

                  Neurochirurgia

                  Położnictwo i ginekologia

                  Portugal

                  Neurocirurgia

                  Ginecologia e obstetricia

                  Slovenija

                  Nevrokirurgija

                  Ginekologija in porodništvo

                  Slovensko

                  Neurochirurgia

                  Gynekológia a pôrodníctvo

                  Suomi/Finland

                  Neurokirurgia/Neurokirurgi

                  Naistentaudit ja synnytykset/Kvinnosjukdomar och förlossningar

                  Sverige

                  Neurokirurgi

                  Obstetrik och gynekologi

                  United Kingdom

                  Neurosurgery

                  Obstetrics and gynaecology

                  Riik

                  Üldised (sise)haigused
                  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

                  Oftalmoloogia
                  Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

                  Eriala nimetus

                  Eriala nimetus

                  Belgique/België/Belgien

                  Médecine interne/Inwendige geneeskunde

                  Ophtalmologie/Oftalmologie

                  Česká republika

                  Vnitřní lékařství

                  Oftalmologie

                  Danmark

                  Intern medicin

                  Oftalmologi eller øjensygdomme

                  Deutschland

                  Innere Medizin

                  Augenheilkunde

                  Eesti

                  Sisehaigused

                  Oftalmoloogia

                  Ελλάς

                  Παθoλoγία

                  Οφθαλμoλoγία

                  España

                  Medicina interna

                  Oftalmología

                  France

                  Médecine interne

                  Ophtalmologie

                  Ireland

                  General medicine

                  Ophthalmic surgery

                  Italia

                  Medicina interna

                  Oftalmologia

                  Κύπρος

                  Παθoλoγία

                  Οφθαλμολογία

                  Latvija

                  Internā medicīna

                  Oftalmoloģija

                  Lietuva

                  Vidaus ligos

                  Oftalmologija

                  Luxembourg

                  Médecine interne

                  Ophtalmologie

                  Magyarország

                  Belgyógyászat

                  Szemészet

                  Malta

                  Mediċina Interna

                  Oftalmoloġija

                  Nederland

                  Interne geneeskunde

                  Oogheelkunde

                  Österreich

                  Innere Medizin

                  Augenheilkunde und Optometrie

                  Polska

                  Choroby wewnętrzne

                  Okulistyka

                  Portugal

                  Medicina interna

                  Oftalmologia

                  Slovenija

                  Interna medicina

                  Oftalmologija

                  Slovensko

                  Vnútorné lekárstvo

                  Oftalmológia

                  Suomi/Finland

                  Sisätaudit/Inre medicin

                  Silmätaudit/Ögonsjukdomar

                  Sverige

                  Internmedicin

                  Ögonsjukdomar (oftalmologi)

                  United Kingdom

                  General (internal) medicine

                  Ophthalmology

                  Riik

                  Otorinolarüngoloogia
                  Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

                  Pediaatria
                  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

                  Eriala nimetus

                  Eriala nimetus

                  Belgique/België/Belgien

                  Oto-rhino-laryngologie/Otorhinolaryngologie

                  Pédiatrie/Pediatrie

                  Česká republika

                  Otorinolaryngologie

                  Dětské lékařství

                  Danmark

                  Oto-rhino-laryngologi eller øre-næse-halssygdomme

                  Pædiatri eller sygdomme hos børn

                  Deutschland

                  Hals-Nasen-Ohrenheilkunde

                  Kinder- und Jugendmedizin

                  Eesti

                  Otorinolarüngoloogia

                  Pediaatria

                  Ελλάς

                  Ωτoριvoλαρυγγoλoγία

                  Παιδιατρική

                  España

                  Otorrinolaringología

                  Pediatría y sus áreas específicas

                  France

                  Oto-rhino-laryngologie

                  Pédiatrie

                  Ireland

                  Otolaryngology

                  Paediatrics

                  Italia

                  Otorinolaringoiatria

                  Pédiatria

                  Κύπρος

                  Ωτορινολαρυγγολογία

                  Παιδιατρική

                  Latvija

                  Otolaringoloģija

                  Pediatrija

                  Lietuva

                  Otorinolaringologija

                  Vaikų ligos

                  Luxembourg

                  Oto-rhino-laryngologie

                  Pédiatrie

                  Magyarország

                  Fül-orr-gégegyógyászat

                  Csecsemő- és gyermekgyógyászat

                  Malta

                  Otorinolaringoloġija

                  Pedjatrija

                  Nederland

                  Keel-, neus- en oorheelkunde

                  Kindergeneeskunde

                  Österreich

                  Hals-, Nasen- und Ohrenkrankheiten

                  Kinder- und Jugendheilkunde

                  Polska

                  Otorynolaryngologia

                  Pediatria

                  Portugal

                  Otorrinolaringologia

                  Pediatria

                  Slovenija

                  Otorinolaringológija

                  Pediatrija

                  Slovensko

                  Otorinolaryngológia

                  Pediatria

                  Suomi/Finland

                  Korva-, nenä- ja kurkkutaudit/Öron-, näs- och halssjukdomar

                  Lastentaudit/Barnsjukdomar

                  Sverige

                  Öron-, näs- och halssjukdomar (oto-rhino-laryngologi)

                  Barn- och ungdomsmedicin

                  United Kingdom

                  Otolaryngology

                  Paediatrics

                  Riik

                  Pulmonoloogia
                  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

                  Uroloogia
                  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

                  Eriala nimetus

                  Eriala nimetus

                  Belgique/België/ Belgien

                  Pneumologie

                  Urologie

                  Česká republika

                  Tuberkulóza a respirační nemoci

                  Urologie

                  Danmark

                  Medicinske lungesygdomme

                  Urologi eller urinvejenes kirurgiske sygdomme

                  Deutschland

                  Pneumologie

                  Urologie

                  Eesti

                  Pulmonoloogia

                  Uroloogia

                  Ελλάς

                  Φυματιoλoγία- Πvευμovoλoγία

                  Ουρoλoγία

                  España

                  Neumología

                  Urología

                  France

                  Pneumologie

                  Urologie

                  Ireland

                  Respiratory medicine

                  Urology

                  Italia

                  Malattie dell'apparato respiratorio

                  Urologia

                  Κύπρος

                  Πνευμονολογία — Φυματιολογία

                  Ουρολογία

                  Latvija

                  Ftiziopneimonoloģija

                  Uroloģija

                  Lietuva

                  Pulmonologija

                  Urologija

                  Luxembourg

                  Pneumologie

                  Urologie

                  Magyarország

                  Tüdőgyógyászat

                  Urológia

                  Malta

                  Mediċina Respiratorja

                  Uroloġija

                  Nederland

                  Longziekten en tuberculose

                  Urologie

                  Österreich

                  Lungenkrankheiten

                  Urologie

                  Polska

                  Choroby płuc

                  Urologia

                  Portugal

                  Pneumologia

                  Urologia

                  Slovenija

                  Pnevmologija

                  Urologija

                  Slovensko

                  Pneumológia a ftizeológia

                  Urológia

                  Suomi/Finland

                  Keuhkosairaudet ja allergologia/Lungsjukdomar och allergologi

                  Urologia/Urologi

                  Sverige

                  Lungsjukdomar (pneumologi)

                  Urologi

                  United Kingdom

                  Respiratory medicine

                  Urology

                  Riik

                  Ortopeedia
                  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

                  Patoloogia
                  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

                  Eriala nimetus

                  Eriala nimetus

                  Belgique/België/Belgien

                  Chirurgie orthopédique/Orthopedische heelkunde

                  Anatomie pathologique/Pathologische anatomie

                  Česká republika

                  Ortopedie

                  Patologická anatomie

                  Danmark

                  Ortopædisk kirurgi

                  Patologisk anatomi eller vævs- og celleundersøgelser

                  Deutschland

                  Orthopädie (und Unfallchirurgie)

                  Pathologie

                  Eesti

                  Ortopeedia

                  Patoloogia

                  Ελλάς

                  Ορθoπεδική

                  Παθoλoγική Αvατoμική

                  España

                  Cirugía ortopédica y traumatología

                  Anatomía patológica

                  France

                  Chirurgie orthopédique et traumatologie

                  Anatomie et cytologie pathologiques

                  Ireland

                  Trauma and orthopaedic surgery

                  Morbid anatomy and histopathology

                  Italia

                  Ortopedia e traumatologia

                  Anatomia patologica

                  Κύπρος

                  Ορθοπεδική

                  Παθολογοανατομία — Ιστολογία

                  Latvija

                  Traumatoloģija un ortopēdija

                  Patoloģija

                  Lietuva

                  Ortopedija traumatologija

                  Patologija

                  Luxembourg

                  Orthopédie

                  Anatomie pathologique

                  Magyarország

                  Ortopédia

                  Patológia

                  Malta

                  Kirurġija Ortopedika

                  Istopatoloġija

                  Nederland

                  Orthopedie

                  Pathologie

                  Österreich

                  Orthopädie und Orthopädische Chirurgie

                  Pathologie

                  Polska

                  Ortopedia i traumatologia narządu ruchu

                  Patomorfologia

                  Portugal

                  Ortopedia

                  Anatomia patologica

                  Slovenija

                  Ortopedska kirurgija

                  Anatomska patologija in citopatologija

                  Slovensko

                  Ortopédia

                  Patologická anatómia

                  Suomi/Finland

                  Ortopedia ja traumatologia/Ortopedi och traumatologi

                  Patologia/Patologi

                  Sverige

                  Ortopedi

                  Klinisk patologi

                  United Kingdom

                  Trauma and orthopaedic surgery

                  Histopathology

                  Riik

                  Neuroloogia
                  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

                  Psühhiaatria
                  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

                  Eriala nimetus

                  Eriala nimetus

                  Belgique/België/Belgien

                  Neurologie

                  Psychiatrie de l'adulte/Volwassen psychiatrie

                  Česká republika

                  Neurologie

                  Psychiatrie

                  Danmark

                  Neurologi eller medicinske nervesygdomme

                  Psykiatri

                  Deutschland

                  Neurologie

                  Psychiatrie und Psychotherapie

                  Eesti

                  Neuroloogia

                  Psühhiaatria

                  Ελλάς

                  Νευρoλoγία

                  Ψυχιατρική

                  España

                  Neurología

                  Psiquiatría

                  France

                  Neurologie

                  Psychiatrie

                  Ireland

                  Neurology

                  Psychiatry

                  Italia

                  Neurologia

                  Psichiatria

                  Κύπρος

                  Νευρολογία

                  Ψυχιατρική

                  Latvija

                  Neiroloģija

                  Psihiatrija

                  Lietuva

                  Neurologija

                  Psichiatrija

                  Luxembourg

                  Neurologie

                  Psychiatrie

                  Magyarország

                  Neurológia

                  Pszichiátria

                  Malta

                  Newroloġija

                  Psikjatrija

                  Nederland

                  Neurologie

                  Psychiatrie

                  Österreich

                  Neurologie

                  Psychiatrie

                  Polska

                  Neurologia

                  Psychiatria

                  Portugal

                  Neurologia

                  Psiquiatria

                  Slovenija

                  Nevrologija

                  Psihiatrija

                  Slovensko

                  Neurológia

                  Psychiatria

                  Suomi/Finland

                  Neurologia/Neurologi

                  Psykiatria/Psykiatri

                  Sverige

                  Neurologi

                  Psykiatri

                  United Kingdom

                  Neurology

                  General psychiatry

                  Riik

                  Radioloogia
                  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

                  Onkoloogia
                  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

                  Eriala nimetus

                  Eriala nimetus

                  Belgique/België/Belgien

                  Radiodiagnostic/Röntgendiagnose

                  Radiothérapie-oncologie/Radiotherapie-oncologie

                  Česká republika

                  Radiologie a zobrazovací metody

                  Radiační onkologie

                  Danmark

                  Diagnostik radiologi eller røntgenundersøgelse

                  Onkologi

                  Deutschland

                  (Diagnostische) Radiologie

                  Strahlentherapie

                  Eesti

                  Radioloogia

                  Onkoloogia

                  Ελλάς

                  Ακτιvoδιαγvωστική

                  Ακτιvoθεραπευτική — Ογκολογία

                  España

                  Radiodiagnóstico

                  Oncología radioterápica

                  France

                  Radiodiagnostic et imagerie médicale

                  Oncologie radiothérapique

                  Ireland

                  Diagnostic radiology

                  Radiation oncology

                  Italia

                  Radiodiagnostica

                  Radioterapia

                  Κύπρος

                  Ακτινολογία

                  Ακτινοθεραπευτική Ογκολογία

                  Latvija

                  Diagnostiskā radioloģija

                  Terapeitiskā radioloģija

                  Lietuva

                  Radiologija

                  Onkologija radioterapija

                  Luxembourg

                  Radiodiagnostic

                  Radiothérapie

                  Magyarország

                  Radiológia

                  Sugárterápia

                  Malta

                  Radjoloġija

                  Onkoloġija u Radjoterapija

                  Nederland

                  Radiologie

                  Radiotherapie

                  Österreich

                  Medizinische Radiologie-Diagnostik

                  Strahlentherapie - Radioonkologie

                  Polska

                  Radiologia i diagnostyka obrazowa

                  Radioterapia onkologiczna

                  Portugal

                  Radiodiagnóstico

                  Radioterapia

                  Slovenija

                  Radiologija

                  Radioterapija in onkologija

                  Slovensko

                  Rádiológia

                  Radiačná onkológia

                  Suomi/Finland

                  Radiologia/Radiologi

                  Syöpätaudit/Cancersjukdomar

                  Sverige

                  Medicinsk radiologi

                  Tumörsjukdomar (allmän onkologi)

                  United Kingdom

                  Clinical radiology

                  Clinical oncology

                  Riik

                  Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia
                  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

                  Laborimeditsiin
                  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

                  Eriala nimetus

                  Eriala nimetus

                  Belgique/België/Belgien

                  Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique/Plastische, reconstructieve en esthetische heelkunde

                  Biologie clinique/Klinische biologie

                  Česká republika

                  Plastická chirurgie

                  Danmark

                  Plastikkirurgi

                  Deutschland

                  Plastische (und Ästhetische) Chirurgie

                  Eesti

                  Plastika- ja rekonstruktiivkirurgia

                  Laborimeditsiin

                  Ελλάς

                  Πλαστική Χειρoυργική

                  Χειρουργική Θώρακος

                  España

                  Cirugía plástica, estética y reparadora

                  Análisis clínicos

                  France

                  Chirurgie plastique, reconstructrice et esthétique

                  Biologie médicale

                  Ireland

                  Plastic surgery

                  Italia

                  Chirurgia plastica e ricostruttiva

                  Patologia clinica

                  Κύπρος

                  Πλαστική Χειρουργική

                  Latvija

                  Plastiskā ķirurģija

                  Lietuva

                  Plastinė ir rekonstrukcinė chirurgija

                  Laboratorinė medicina

                  Luxembourg

                  Chirurgie plastique

                  Biologie clinique

                  Magyarország

                  Plasztikai (égési) sebészet

                  Orvosi laboratóriumi diagnosztika

                  Malta

                  Kirurġija Plastika

                  Nederland

                  Plastische Chirurgie

                  Österreich

                  Plastische Chirurgie

                  Medizinische Biologie

                  Polska

                  Chirurgia plastyczna

                  Diagnostyka laboratoryjna

                  Portugal

                  Cirurgia plástica e reconstrutiva

                  Patologia clínica

                  Slovenija

                  Plastična, rekonstrukcijska in estetska kirurgija

                  Slovensko

                  Plastická chirurgia

                  Laboratórna medicína

                  Suomi/Finland

                  Plastiikkakirurgia/Plastikkirurgi

                  Sverige

                  Plastikkirurgi

                  United Kingdom

                  Plastic surgery

                  Riik

                  Mikrobioloogia-bakterioloogia
                  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

                  Biokeemia
                  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

                  Eriala nimetus

                  Eriala nimetus

                  Belgique/België/ Belgien

                  Česká republika

                  Lékařská mikrobiologie

                  Klinická biochemie

                  Danmark

                  Klinisk mikrobiologi

                  Klinisk biokemi

                  Deutschland

                  Mikrobiologie (Virologie) und Infektionsepidemiologie

                  Laboratoriumsmedizin

                  Eesti

                  Ελλάς

                              1.

                              Iατρική Βιoπαθoλoγία

                              2.

                              Μικρoβιoλoγία

                  España

                  Microbiología y parasitología

                  Bioquímica clínica

                  France

                  Ireland

                  Microbiology

                  Chemical pathology

                  Italia

                  Microbiologia e virologia

                  Biochimica clinica

                  Κύπρος

                  Μικροβιολογία

                  Latvija

                  Mikrobioloģija

                  Lietuva

                  Luxembourg

                  Microbiologie

                  Chimie biologique

                  Magyarország

                  Orvosi mikrobiológia

                  Malta

                  Mikrobijoloġija

                  Patoloġija Kimika

                  Nederland

                  Medische microbiologie

                  Klinische chemie

                  Österreich

                  Hygiene und Mikrobiologie

                  Medizinische und Chemische Labordiagnostik

                  Polska

                  Mikrobiologia lekarska

                  Portugal

                  Slovenija

                  Klinična mikrobiologija

                  Medicinska biokemija

                  Slovensko

                  Klinická mikrobiológia

                  Klinická biochémia

                  Suomi/Finland

                  Kliininen mikrobiologia/Klinisk mikrobiologi

                  Kliininen kemia/Klinisk kemi

                  Sverige

                  Klinisk bakteriologi

                  Klinisk kemi

                  United Kingdom

                  Medical microbiology and virology

                  Chemical pathology

                  Riik

                  Immunoloogia
                  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

                  Torakaalkirurgia
                  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

                  Eriala nimetus

                  Eriala nimetus

                  Belgique/België/ Belgien

                  Chirurgie thoracique/Heelkunde op de thorax (1)

                  Česká republika

                  Alergologie a klinická imunologie

                  Kardiochirurgie

                  Danmark

                  Klinisk immunologi

                  Thoraxkirurgi eller brysthulens kirurgiske sygdomme

                  Deutschland

                  Thoraxchirurgie

                  Eesti

                  Torakaalkirurgia

                  Ελλάς

                  Χειρουργική Θώρακος

                  España

                  Immunología

                  Cirugía torácica

                  France

                  Chirurgie thoracique et cardiovasculaire

                  Ireland

                  Immunology (clinical and laboratory)

                  Thoracic surgery

                  Italia

                  Chirurgia toracica; Cardiochirurgia

                  Κύπρος

                  Ανοσολογία

                  Χειρουργική Θώρακος

                  Latvija

                  Imunoloģija

                  Torakālā ķirurģija

                  Lietuva

                  Krūtinės chirurgija

                  Luxembourg

                  Immunologie

                  Chirurgie thoracique

                  Magyarország

                  Allergológia és klinikai immunológia

                  Mellkassebészet

                  Malta

                  Immunoloġija

                  Kirurġija Kardjo-Toraċika

                  Nederland

                  Cardio-thoracale chirurgie

                  Österreich

                  Immunologie

                  Polska

                  Immunologia kliniczna

                  Chirurgia klatki piersiowej

                  Portugal

                  Cirurgia cardiotorácica

                  Slovenija

                  Torakalna kirurgija

                  Slovensko

                  Klinická imunológia a alergológia

                  Hrudníková chirurgia

                  Suomi/Finland

                  Sydän-ja rintaelinkirurgia/Hjärt- och thoraxkirurgi

                  Sverige

                  Klinisk immunologi

                  Thoraxkirurgi

                  United Kingdom

                  Immunology

                  Cardo-thoracic surgery

                  Riik

                  Lastekirurgia
                  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

                  Kardiovaskulaarkirurgia
                  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

                  Eriala nimetus

                  Eriala nimetus

                  Belgique/België/ Belgien

                  Chirurgie des vaisseaux/Bloedvatenheelkunde (2)

                  Česká republika

                  Dětská chirurgie

                  Cévní chirurgie

                  Danmark

                  Karkirurgi eller kirurgiske blodkarsygdomme

                  Deutschland

                  Kinderchirurgie

                  Gefäßchirurgie

                  Eesti

                  Lastekirurgia

                  Kardiovaskulaarkirurgia

                  Ελλάς

                  Χειρoυργική Παίδωv

                  Αγγειoχειρoυργική

                  España

                  Cirugía pediátrica

                  Angiología y cirugía vascular

                  France

                  Chirurgie infantile

                  Chirurgie vasculaire

                  Ireland

                  Paediatric surgery

                  Italia

                  Chirurgia pediatrica

                  Chirurgia vascolare

                  Κύπρος

                  Χειρουργική Παίδων

                  Χειρουργική Αγγείων

                  Latvija

                  Bērnu ķirurģija

                  Asinsvadu ķirurģija

                  Lietuva

                  Vaikų chirurgija

                  Kraujagyslių chirurgija

                  Luxembourg

                  Chirurgie pédiatrique

                  Chirurgie vasculaire

                  Magyarország

                  Gyermeksebészet

                  Érsebészet

                  Malta

                  Kirurgija Pedjatrika

                  Kirurġija Vaskolari

                  Nederland

                  Österreich

                  Kinderchirurgie

                  Polska

                  Chirurgia dziecięca

                  Chirurgia naczyniowa

                  Portugal

                  Cirurgia pediátrica

                  Cirurgia vascular

                  Slovenija

                  Kardiovaskularna kirurgija

                  Slovensko

                  Detská chirurgia

                  Cievna chirurgia

                  Suomi/Finland

                  Lastenkirurgia/Barnkirurgi

                  Verisuonikirurgia/Kärlkirurgi

                  Sverige

                  Barn- och ungdomskirurgi

                  United Kingdom

                  Paediatric surgery

                  Riik

                  Kardioloogia
                  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

                  Gastroenteroloogia
                  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

                  Eriala nimetus

                  Eriala nimetus

                  Belgique/België/ Belgien

                  Cardiologie

                  Gastro-entérologie/Gastroenterologie

                  Česká republika

                  Kardiologie

                  Gastroenterologie

                  Danmark

                  Kardiologi

                  Medicinsk gastroenterologi eller medicinske mavetarmsygdomme

                  Deutschland

                  Innere Medizin und Schwerpunkt Kardiologie

                  Innere Medizin und Schwerpunkt Gastroenterologie

                  Eesti

                  Kardioloogia

                  Gastroenteroloogia

                  Ελλάς

                  Καρδιoλoγία

                  Γαστρεvτερoλoγία

                  España

                  Cardiología

                  Aparato digestivo

                  France

                  Pathologie cardio-vasculaire

                  Gastro-entérologie et hépatologie

                  Ireland

                  Cardiology

                  Gastro-enterology

                  Italia

                  Cardiologia

                  Gastroenterologia

                  Κύπρος

                  Καρδιολογία

                  Γαστρεντερολογία

                  Latvija

                  Kardioloģija

                  Gastroenteroloģija

                  Lietuva

                  Kardiologija

                  Gastroenterologija

                  Luxembourg

                  Cardiologie et angiologie

                  Gastro-enterologie

                  Magyarország

                  Kardiológia

                  Gasztroenterológia

                  Malta

                  Kardjoloġija

                  Gastroenteroloġija

                  Nederland

                  Cardiologie

                  Leer van maag-darm-leverziekten

                  Österreich

                  Polska

                  Kardiologia

                  Gastrenterologia

                  Portugal

                  Cardiologia

                  Gastrenterologia

                  Slovenija

                  Gastroenterologija

                  Slovensko

                  Kardiológia

                  Gastroenterológia

                  Suomi/Finland

                  Kardiologia/Kardiologi

                  Gastroenterologia/Gastroenterologi

                  Sverige

                  Kardiologi

                  Medicinsk gastroenterologi och hepatologi

                  United Kingdom

                  Cardiology

                  Gastro-enterology

                  Riik

                  Reumatoloogia
                  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

                  Hematoloogia
                  Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

                  Eriala nimetus

                  Eriala nimetus

                  Belgique/België/ Belgien

                  Rhumathologie/reumatologie

                  Česká republika

                  Revmatologie

                  Hematologie a transfúzní lékařství

                  Danmark

                  Reumatologi

                  Hæmatologi eller blodsygdomme

                  Deutschland

                  Innere Medizin und Schwerpunkt Rheumatologie

                  Innere Medizin und Schwerpunkt Hämatologie und Onkologie

                  Eesti

                  Reumatoloogia

                  Hematoloogia

                  Ελλάς

                  Ρευματoλoγία

                  Αιματoλoγία

                  España

                  Reumatología

                  Hematología y hemoterapia

                  France

                  Rhumatologie

                  Ireland

                  Rheumatology

                  Haematology (clinical and laboratory)

                  Italia

                  Reumatologia

                  Ematologia

                  Κύπρος

                  Ρευματολογία

                  Αιματολογία

                  Latvija

                  Reimatoloģija

                  Hematoloģija

                  Lietuva

                  Reumatologija

                  Hematologija

                  Luxembourg

                  Rhumatologie

                  Hématologie

                  Magyarország

                  Reumatológia

                  Haematológia

                  Malta

                  Rewmatoloġija

                  Ematoloġija

                  Nederland

                  Reumatologie

                  Österreich

                  Polska

                  Reumatologia

                  Hematologia

                  Portugal

                  Reumatologia

                  Imuno-hemoterapia

                  Slovenija

                  Slovensko

                  Reumatológia

                  Hematológia a transfúziológia

                  Suomi/Finland

                  Reumatologia/Reumatologi

                  Kliininen hematologia/Klinisk hematologi

                  Sverige

                  Reumatologi

                  Hematologi

                  United Kingdom

                  Rheumatology

                  Haematology

                  Riik

                  Endokrinoloogia
                  Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

                  Füsiaatria
                  Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

                  Eriala nimetus

                  Eriala nimetus

                  Belgique/België/Belgien

                  Médecine physique et réadaptation/Fysische geneeskunde en revalidatie

                  Česká republika

                  Endokrinologie

                  Rehabilitační a fyzikální medicína

                  Danmark

                  Medicinsk endokrinologi eller medicinske hormonsygdomme

                  Deutschland

                  Innere Medizin und Schwerpunkt Endokrinologie und Diabetologie

                  Physikalische und Rehabilitative Medizin

                  Eesti

                  Endokrinoloogia

                  Taastusravi ja füsiaatria

                  Ελλάς

                  Εvδoκριvoλoγία

                  Φυσική Iατρική και Απoκατάσταση

                  España

                  Endocrinología y nutrición

                  Medicina física y rehabilitación

                  France

                  Endocrinologie, maladies métaboliques

                  Rééducation et réadaptation fonctionnelles

                  Ireland

                  Endocrinology and diabetes mellitus

                  Italia

                  Endocrinologia e malattie del ricambio

                  Medicina fisica e riabilitazione

                  Κύπρος

                  Ενδοκρινολογία

                  Φυσική Ιατρική και Αποκατάσταση

                  Latvija

                  Endokrinoloģija

                  Rehabilitoloģija Fiziskā rehabilitācija
                  Fizikālā medicīna

                  Lietuva

                  Endokrinologija

                  Fizinė medicina ir reabilitacija

                  Luxembourg

                  Endocrinologie, maladies du métabolisme et de la nutrition

                  Rééducation et réadaptation fonctionnelles

                  Magyarország

                  Endokrinológia

                  Fizioterápia

                  Malta

                  Endokrinoloġija u Dijabete

                  Nederland

                  Revalidatiegeneeskunde

                  Österreich

                  Physikalische Medizin

                  Polska

                  Endokrynologia

                  Rehabilitacja medyczna

                  Portugal

                  Endocrinologia

                  Fisiatria ou Medicina física e de reabilitação

                  Slovenija

                  Fizikalna in rehabilitacijska medicina

                  Slovensko

                  Endokrinológia

                  Fyziatria, balneológia a liečebná rehabilitácia

                  Suomi/Finland

                  Endokrinologia/Endokrinologi

                  Fysiatria/Fysiatri

                  Sverige

                  Endokrina sjukdomar

                  Rehabiliteringsmedicin

                  United Kingdom

                  Endocrinology and diabetes mellitus

                  Riik

                  Neuropsühhiaatria
                  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

                  Dermatoveneroloogia
                  Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

                  Eriala nimetus

                  Eriala nimetus

                  Belgique/België/Belgien

                  Neuropsychiatrie (3)

                  Dermato-vénéréologie/Dermato-venerologie

                  Česká republika

                  Dermatovenerologie

                  Danmark

                  Dermato-venerologi eller hud- og kønssygdomme

                  Deutschland

                  Nervenheilkunde (Neurologie und Psychiatrie)

                  Haut- und Geschlechtskrankheiten

                  Eesti

                  Dermatoveneroloogia

                  Ελλάς

                  Νευρoλoγία — Ψυχιατρική

                  Δερματoλoγία — Αφρoδισιoλoγία

                  España

                  Dermatología médico-quirúrgica y venereología

                  France

                  Neuropsychiatrie (4)

                  Dermatologie et vénéréologie

                  Ireland

                  Italia

                  Neuropsichiatria (5)

                  Dermatologia e venerologia

                  Κύπρος

                  Νευρολογία — Ψυχιατρική

                  Δερματολογία — Αφροδισιολογία

                  Latvija

                  Dermatoloģija un veneroloģija

                  Lietuva

                  Dermatovenerologija

                  Luxembourg

                  Neuropsychiatrie (6)

                  Dermato-vénéréologie

                  Magyarország

                  Bőrgyógyászat

                  Malta

                  Dermato-venerejoloġija

                  Nederland

                  Zenuw- en zielsziekten (7)

                  Dermatologie en venerologie

                  Österreich

                  Neurologie und Psychiatrie

                  Haut- und Geschlechtskrankheiten

                  Polska

                  Dermatologia i wenerologia

                  Portugal

                  Dermatovenereologia

                  Slovenija

                  Dermatovenerologija

                  Slovensko

                  Neuropsychiatria

                  Dermatovenerológia

                  Suomi/Finland

                  Ihotaudit ja allergologia/Hudsjukdomar och allergologi

                  Sverige

                  Hud- och könssjukdomar

                  United Kingdom

                  Riik

                  Radioloogia
                  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

                  Lastepsühhiaatria
                  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

                  Eriala nimetus

                  Eriala nimetus

                  Belgique/België/Belgien

                  Psychiatrie infanto-juvénile/Kinder- en jeugdpsychiatrie

                  Česká republika

                  Dětská a dorostová psychiatrie

                  Danmark

                  Børne- og ungdomspsykiatri

                  Deutschland

                  Radiologie

                  Kinder- und Jugendpsychiatrie und -psychotherapie

                  Eesti

                  Ελλάς

                  Ακτιvoλoγία — Ραδιoλoγία

                  Παιδoψυχιατρική

                  España

                  Electrorradiología

                  France

                  Electro-radiologie (8)

                  Pédo-psychiatrie

                  Ireland

                  Radiology (9)

                  Child and adolescent psychiatry

                  Italia

                  Radiologia

                  Neuropsichiatria infantile

                  Κύπρος

                  Παιδοψυχιατρική

                  Latvija

                  Bērnu psihiatrija

                  Lietuva

                  Vaikų ir paauglių psichiatrija

                  Luxembourg

                  Électroradiologie (10)

                  Psychiatrie infantile

                  Magyarország

                  Radiológia

                  Gyermek-és ifjúságpszichiátria

                  Malta

                  Nederland

                  Radiologie (11)

                  Österreich

                  Radiologie

                  Polska

                  Psychiatria dzieci i młodzieży

                  Portugal

                  Radiologia

                  Pedopsiquiatria

                  Slovenija

                  Otroška in mladostniška psihiatrija

                  Slovensko

                  Detská psychiatria

                  Suomi/Finland

                  Lastenpsykiatria/Barnpsykiatri

                  Sverige

                  Barn- och ungdomspsykiatri

                  United Kingdom

                  Child and adolescent psychiatry

                  Riik

                  Geriaatria
                  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

                  Nefroloogia
                  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

                  Eriala nimetus

                  Eriala nimetus

                  Belgique/België/ Belgien

                  Česká republika

                  Geriatrie

                  Nefrologie

                  Danmark

                  Geriatri eller alderdommens sygdomme

                  Nefrologi eller medicinske nyresygdomme

                  Deutschland

                  Innere Medizin und Schwerpunkt Nephrologie

                  Eesti

                  Nefroloogia

                  Ελλάς

                  Νεφρoλoγία

                  España

                  Geriatría

                  Nefrología

                  France

                  Néphrologie

                  Ireland

                  Geriatric medicine

                  Nephrology

                  Italia

                  Geriatria

                  Nefrologia

                  Κύπρος

                  Γηριατρική

                  Νεφρολογία

                  Latvija

                  Nefroloģija

                  Lietuva

                  Geriatrija

                  Nefrologija

                  Luxembourg

                  Gériatrie

                  Néphrologie

                  Magyarország

                  Geriátria

                  Nefrológia

                  Malta

                  Ġerjatrija

                  Nefroloġija

                  Nederland

                  Klinische geriatrie

                  Österreich

                  Polska

                  Geriatria

                  Nefrologia

                  Portugal

                  Nefrologia

                  Slovenija

                  Nefrologija

                  Slovensko

                  Geriatria

                  Nefrológia

                  Suomi/Finland

                  Geriatria/Geriatri

                  Nefrologia/Nefrologi

                  Sverige

                  Geriatrik

                  Medicinska njursjukdomar (nefrologi)

                  United Kingdom

                  Geriatrics

                  Renal medicine

                  Riik

                  Infektsioonhaigused
                  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

                  Rahvatervis
                  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

                  Eriala nimetus

                  Eriala nimetus

                  Belgique/België/ Belgien

                  Česká republika

                  Infekční lékařství

                  Hygiena a epidemiologie

                  Danmark

                  Infektionsmedicin

                  Samfundsmedicin

                  Deutschland

                  Öffentliches Gesundheitswesen

                  Eesti

                  Infektsioonhaigused

                  Ελλάς

                  Κοινωνική Iατρική

                  España

                  Medicina preventiva y salud pública

                  France

                  Santé publique et médecine sociale

                  Ireland

                  Infectious diseases

                  Public health medicine

                  Italia

                  Malattie infettive

                  Igiene e medicina preventiva

                  Κύπρος

                  Λοιμώδη Νοσήματα

                  Υγειονολογία/Κοινοτική Ιατρική

                  Latvija

                  Infektoloģija

                  Lietuva

                  Infektologija

                  Luxembourg

                  Maladies contagieuses

                  Santé publique

                  Magyarország

                  Infektológia

                  Megelőző orvostan és népegészségtan

                  Malta

                  Mard Infettiv

                  Saħħa Pubblika

                  Nederland

                  Maatschappij en gezondheid

                  Österreich

                  Sozialmedizin

                  Polska

                  Choroby zakaźne

                  Zdrowie publiczne, epidemiologia

                  Portugal

                  Infecciologia

                  Saúde pública

                  Slovenija

                  Infektologija

                  Javno zdravje

                  Slovensko

                  Infektológia

                  Verejné zdravotníctvo

                  Suomi/Finland

                  Infektiosairaudet/Infektionssjukdomar

                  Terveydenhuolto/Hälsovård

                  Sverige

                  Infektionssjukdomar

                  Socialmedicin

                  United Kingdom

                  Infectious diseases

                  Public health medicine

                  Riik

                  Farmakoloogia
                  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

                  Töötervishoid
                  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

                  Eriala nimetus

                  Eriala nimetus

                  Belgique/België/Belgien

                  Médecine du travail/Arbeidsgeneeskunde

                  Česká republika

                  Klinická farmakologie

                  Pracovní lékařství

                  Danmark

                  Klinisk farmakologi

                  Arbejdsmedicin

                  Deutschland

                  Pharmakologie und Toxikologie

                  Arbeitsmedizin

                  Eesti

                  Ελλάς

                  Iατρική της Εργασίας

                  España

                  Farmacología clínica

                  Medicina del trabajo

                  France

                  Médecine du travail

                  Ireland

                  Clinical pharmacology and therapeutics

                  Occupational medicine

                  Italia

                  Farmacologia

                  Medicina del lavoro

                  Κύπρος

                  Ιατρική της Εργασίας

                  Latvija

                  Arodslimības

                  Lietuva

                  Darbo medicina

                  Luxembourg

                  Médecine du travail

                  Magyarország

                  Klinikai farmakológia

                  Foglalkozás-orvostan (üzemorvostan)

                  Malta

                  Farmakoloġija Klinika u t-Terapewtika

                  Mediċina Okkupazzjonali

                  Nederland

                              —

                              Arbeid en gezondheid, bedrijfsgeneeskunde

                              —

                              Arbeid en gezondheid, verzekeringsgeneeskunde

                  Österreich

                  Pharmakologie und Toxikologie

                  Arbeits- und Betriebsmedizin

                  Polska

                  Farmakologia kliniczna

                  Medycyna pracy

                  Portugal

                  Medicina do trabalho

                  Slovenija

                  Medicina dela, prometa in športa

                  Slovensko

                  Klinická farmakológia

                  Pracovné lekárstvo

                  Suomi/Finland

                  Kliininen farmakologia ja lääkehoito/Klinisk farmakologi och läkemedelsbehandling

                  Työterveyshuolto/Företagshälsovård

                  Sverige

                  Klinisk farmakologi

                  Yrkes- och miljömedicin

                  United Kingdom

                  Clinical pharmacology and therapeutics

                  Occupational medicine

                  Riik

                  Allergoloogia
                  Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

                  Tuumameditsiin
                  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

                  Eriala nimetus

                  Eriala nimetus

                  Belgique/België/Belgien

                  Médecine nucléaire/Nucleaire geneeskunde

                  Česká republika

                  Alergologie a klinická imunologie

                  Nukleární medicína

                  Danmark

                  Medicinsk allergologi eller medicinske overfølsomhedssygdomme

                  Klinisk fysiologi og nuklearmedicin

                  Deutschland

                  Nuklearmedizin

                  Eesti

                  Ελλάς

                  Αλλεργιoλoγία

                  Πυρηvική Iατρική

                  España

                  Alergología

                  Medicina nuclear

                  France

                  Médecine nucléaire

                  Ireland

                  Italia

                  Allergologia ed immunologia clinica

                  Medicina nucleare

                  Κύπρος

                  Αλλεργιολογία

                  Πυρηνική Ιατρική

                  Latvija

                  Alergoloģija

                  Lietuva

                  Alergologija ir klinikinė imunologija

                  Luxembourg

                  Médecine nucléaire

                  Magyarország

                  Allergológia és klinikai immunológia

                  Nukleáris medicina (izotóp diagnosztika)

                  Malta

                  Mediċina Nukleari

                  Nederland

                  Allergologie en inwendige geneeskunde

                  Nucleaire geneeskunde

                  Österreich

                  Nuklearmedizin

                  Polska

                  Alergologia

                  Medycyna nuklearna

                  Portugal

                  Imuno-alergologia

                  Medicina nuclear

                  Slovenija

                  Nuklearna medicina

                  Slovensko

                  Klinická imunológia a alergológia

                  Nukleárna medicína

                  Suomi/Finland

                  Kliininen fysiologia ja isotooppilääketiede/Klinisk fysiologi och nukleärmedicin

                  Sverige

                  Allergisjukdomar

                  Nukleärmedicin

                  United Kingdom

                  Nuclear medicine

                  Riik

                  Näo-lõualuukirurgia (arsti põhiõpe)
                  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

                  Eriala nimetus

                  Belgique/België/ Belgien

                  Česká republika

                  Maxilofaciální chirurgie

                  Danmark

                  Deutschland

                  Eesti

                  Ελλάς

                  España

                  Cirugía oral y maxilofacial

                  France

                  Chirurgie maxillo-faciale et stomatologie

                  Ireland

                  Italia

                  Chirurgia maxillo-facciale

                  Κύπρος

                  Latvija

                  Mutes, sejas un žokļu ķirurģija

                  Lietuva

                  Veido ir žandikaulių chirurgija

                  Luxembourg

                  Chirurgie maxillo-faciale

                  Magyarország

                  Szájsebészet

                  Malta

                  Nederland

                  Österreich

                  Mund- Kiefer- und Gesichtschirurgie

                  Polska

                  Chirurgia szczekowo-twarzowa

                  Portugal

                  Cirurgia maxilo-facial

                  Slovenija

                  Maxilofaciálna kirurgija

                  Slovensko

                  Maxilofaciálna chirurgia

                  Suomi/Finland

                  Sverige

                  United Kingdom

                  Riik

                  Kliiniline hematoloogia
                  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

                  Eriala nimetus

                  Belgique/België/Belgien

                  Česká republika

                  Danmark

                  Klinisk blodtypeserologi (12)

                  Deutschland

                  Eesti

                  Ελλάς

                  España

                  France

                  Hématologie

                  Ireland

                  Italia

                  Κύπρος

                  Latvija

                  Lietuva

                  Luxembourg

                  Hématologie biologique

                  Magyarország

                  Malta

                  Nederland

                  Österreich

                  Polska

                  Portugal

                  Hematologia clinica

                  Slovenija

                  Slovensko

                  Suomi/Finland

                  Sverige

                  United Kingdom

                  Riik

                  Stomatoloogia
                  Kursuse miinimumkestus: 3 aastat

                  Dermatoloogia
                  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

                  Eriala nimetus

                  Eriala nimetus

                  Belgique/België/Belgien

                  Česká republika

                  Danmark

                  Deutschland

                  Eesti

                  Ελλάς

                  España

                  Estomatología

                  France

                  Stomatologie

                  Ireland

                  Dermatology

                  Italia

                  Odontostomatologia (13)

                  Κύπρος

                  Latvija

                  Lietuva

                  Luxembourg

                  Stomatologie

                  Magyarország

                  Malta

                  Dermatoloġija

                  Nederland

                  Österreich

                  Polska

                  Portugal

                  Estomatologia

                  Slovenija

                  Slovensko

                  Suomi/Finland

                  Sverige

                  United Kingdom

                  Dermatology

                  Riik

                  Veneroloogia
                  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

                  Troopiline meditsiin
                  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

                  Eriala nimetus

                  Eriala nimetus

                  Belgique/België/Belgien

                  Česká republika

                  Danmark

                  Deutschland

                  Eesti

                  Ελλάς

                  España

                  France

                  Ireland

                  Genito-urinary medicine

                  Tropical medicine

                  Italia

                  Medicina tropicale

                  Κύπρος

                  Latvija

                  Lietuva

                  Luxembourg

                  Magyarország

                  Trópusi betegségek

                  Malta

                  Mediċina Uro-ġenetali

                  Nederland

                  Österreich

                  Spezifische Prophylaxe und Tropenhygiene

                  Polska

                  Medycyna transportu

                  Portugal

                  Medicina tropical

                  Slovenija

                  Slovensko

                  Tropická medicína

                  Suomi/Finland

                  Sverige

                  United Kingdom

                  Genito-urinary medicine

                  Tropical medicine

                  Riik

                  Gastroenteroloogiline kirurgia
                  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

                  Traumatoloogia
                  Kursuse miinimumkestus: 5 aastat

                  Eriala nimetus

                  Eriala nimetus

                  Belgique/België/Belgien

                  Chirurgie abdominale/Heelkunde op het abdomen (14)

                  Česká republika

                  Traumatologie
                  Urgentní medicína

                  Danmark

                  Kirurgisk gastroenterologi eller kirurgiske mave-tarmsygdomme

                  Deutschland

                  Visceralchirurgie

                  Eesti

                  Ελλάς

                  España

                  Cirugía del aparato digestivo

                  France

                  Chirurgie viscérale et digestive

                  Ireland

                  Emergency medicine

                  Italia

                  Chirurgia dell'apparato digerente

                  Κύπρος

                  Latvija

                  Lietuva

                  Abdominalinė chirurgija

                  Luxembourg

                  Chirurgie gastro-entérologique

                  Magyarország

                  Traumatológia

                  Malta

                  Mediċina tal-Aċċidenti u l-Emerġenza

                  Nederland

                  Österreich

                  Polska

                  Medycyna ratunkowa

                  Portugal

                  Slovenija

                  Abdominalna kirurgija

                  Slovensko

                  Gastroenterologická chirurgia

                  Úrazová chirurgia
                  Urgentná medicína

                  Suomi/Finland

                  Gastroenterologinen kirurgia/Gastroenterologisk kirurgi

                  Sverige

                  United Kingdom

                  Accident and emergency medicine

                  Riik

                  Neurofüsioloogia
                  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

                  Hamba-, suu- ja näo-lõualuu kirurgia (arsti ja hambaarsti põhiõpe) (15)

                  Kursuse miinimumkestus: 4 aastat

                  Eriala nimetus

                  Eriala nimetus

                  Belgique/België/Belgien

                  Stomatologie et chirurgie orale et maxillo-faciale/Stomatologie en mond-, kaak- en aangezichtschirurgie

                  Česká republika

                  Danmark

                  Klinisk neurofysiologi

                  Deutschland

                  Mund-, Kiefer- und Gesichtschirurgie

                  Eesti

                  Ελλάς

                  España

                  Neurofisiología clínica

                  France

                  Ireland

                  Clinical neurophysiology

                  Oral and maxillo-facial surgery

                  Italia

                  Κύπρος

                  Στοματο-Γναθο-Προσωποχειρουργική

                  Latvija

                  Lietuva

                  Luxembourg

                  Chirurgie dentaire, orale et maxillo-faciale

                  Magyarország

                  Arc-állcsont-szájsebészet

                  Malta

                  Newrofiżjoloġija Klinika

                  Kirurġija tal-għadam tal-wiċċ

                  Nederland

                  Österreich

                  Polska

                  Portugal

                  Slovenija

                  Slovensko

                  Suomi/Finland

                  Kliininen neurofysiologia/Klinisk neurofysiologi

                  Suu- ja leukakirurgia/Oral och maxillofacial kirurgi

                  Sverige

                  Klinisk neurofysiologi

                  United Kingdom

                  Clinical neurophysiology

                  Oral and maxillo-facial surgery

            5.1.4.   Üldarsti kvalifikatsiooni tõendav dokument

                  Riik

                  Kvalifikatsiooni tõendav dokument

                  Kutsenimetus

                  Võrdluskuupäev

                  België/Belgique/Belgien

                  Ministerieel erkenningsbesluit van huisarts/Arrêté ministériel d'agrément de médecin généraliste

                  Huisarts/Médecin généraliste

                  31. detsember 1994

                  Česká republika

                  Diplom o specializaci “všeobecné lékařství”

                  Všeobecný lékař

                  1. mai 2004

                  Danmark

                  Tilladelse til at anvende betegnelsen alment praktiserende læge/Speciallægel i almen medicin

                  Almen praktiserende læge/Speciallæge i almen medicin

                  31. detsember 1994

                  Deutschland

                  Zeugnis über die spezifische Ausbildung in der Allgemeinmedizin

                  Facharzt/Fachärztin für Allgemeinmedizin

                  31. detsember 1994

                  Eesti

                  Diplom peremeditsiini erialal

                  Perearst

                  1. mai 2004

                  Ελλάς

                  Tίτλος ιατρικής ειδικότητας γενικής ιατρικής

                  Iατρός με ειδικότητα γενικής ιατρικής

                  31. detsember 1994

                  España

                  Título de especialista en medicina familiar y comunitaria

                  Especialista en medicina familiar y comunitaria

                  31. detsember 1994

                  France

                  Diplôme d'Etat de docteur en médecine (avec document annexé attestant la formation spécifique en médecine générale)

                  Médecin qualifié en médecine générale

                  31. detsember 1994

                  Ireland

                  Certificate of specific qualifications in general medical practice

                  General medical practitioner

                  31. detsember 1994

                  Italia

                  Attestato di formazione specifica in medicina generale

                  Medico di medicina generale

                  31. detsember 1994

                  Κύπρος

                  Τίτλος Ειδικότητας Γενικής Ιατρικής

                  Ιατρός Γενικής Ιατρικής

                  1. mai 2004

                  Latvija

                  Ģimenes ārsta sertifikāts

                  Ģimenes (vispārējās prakses) ārsts

                  1. mai 2004

                  Lietuva

                  Šeimos gydytojo rezidentūros pažymėjimas

                  Šeimos medicinos gydytojas

                  1. mai 2004

                  Luxembourg

                  Diplôme de formation spécifique en medicine générale

                  Médecin généraliste

                  31. detsember 1994

                  Magyarország

                  Háziorvostan szakorvosa bizonyítvány

                  Háziorvostan szakorvosa

                  1. mai 2004

                  Malta

                  Tabib tal-familja

                  Mediċina tal-familja

                  1. mai 2004

                  Nederland

                  Certificaat van inschrijving in het register van erkende huisartsen van de Koninklijke Nederlandsche Maatschappij tot bevordering der geneeskunst

                  Huisarts

                  31. detsember 1994

                  Österreich

                  Arzt für Allgemeinmedizin

                  Arzt für Allgemeinmedizin

                  31. detsember 1994

                  Polska

                  Diplôme: Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie medycyny rodzinnej

                  Specjalista w dziedzinie medycyny rodzinnej

                  1. mai 2004

                  Portugal

                  Diploma do internato complementar de clínica geral

                  Assistente de clínica geral

                  31. detsember 1994

                  Slovenija

                  Potrdilo o opravljeni specializaciji iz družinske medicine

                  Specialist družinske medicine/Specialistka družinske medicine

                  1. mai 2004

                  Slovensko

                  Diplom o špecializácii v odbore “všeobecné lekárstvo”

                  Všeobecný lekár

                  1. mai 2004

                  Suomi/ Finland

                  Todistus lääkärin perusterveydenhuollon lisäkoulutuksesta/Bevis om tilläggsutbildning av läkare i primärvård

                  Yleislääkäri/Allmänläkare

                  31. detsember 1994

                  Sverige

                  Bevis om kompetens som allmänpraktiserande läkare (Europaläkare) utfärdat av Socialstyrelsen

                  Allmänpraktiserande läkare (Europaläkare)

                  31. detsember 1994

                  United Kingdom

                  Certificate of prescribed/equivalent experience

                  General medical practitioner

                  31. detsember 1994

            V.2.   ÜLDÕDE
      5.2.1.   Üldõe õppekava
      Üldõe kvalifikatsiooni õppekava koosneb järgmisest kahest osast.

                  A.

                  Teoreetiline õpe

                              a.

                              Õendus:

                                          —

                                          Ülevaade õendusest ja selle kutse-eetikast

                                          —

                                          Terviseõpetuse ja õenduse üldised põhimõtted

                                          —

                                          Õenduse põhimõtted järgmistes valdkondades:

                                                      —

                                                      Üld- ja eriarstiabi

                                                      —

                                                      Üld- ja erikirurgia

                                                      —

                                                      Lastehooldus ja pediaatria

                                                      —

                                                      Sünnitajate ja imikute hooldus

                                                      —

                                                      Vaimne tervis ja psühhiaatria

                                                      —

                                                      Vanurite hooldus ja geriaatria

                              b.

                              Põhiteadmised:

                                          —

                                          Anatoomia ja füsioloogia

                                          —

                                          Patoloogia

                                          —

                                          Bakterioloogia, viroloogia ja parasitoloogia

                                          —

                                          Biofüüsika, biokeemia ja radioloogia

                                          —

                                          Toitumisõpetus

                                          —

                                          Hügieen:

                                                      —

                                                      ennetav meditsiin

                                                      —

                                                      tervisekasvatus

                                          —

                                          Farmakoloogia

                              c.

                              Sotsiaalteadused:

                                          —

                                          Sotsioloogia

                                          —

                                          Psühholoogia

                                          —

                                          Halduse alused

                                          —

                                          Pedagoogika alused

                                          —

                                          Sotsiaal- ja tervishoiualased õigusnormid

                                          —

                                          Õenduse õiguslikud aspektid

                  B.

                  Kliinilis-praktiline õpe

                              —

                              Õendus järgmistes valdkondades:

                                          —

                                          Üld- ja eriarstiabi

                                          —

                                          Üld- ja erikirurgia

                                          —

                                          Lastehooldus ja pediaatria

                                          —

                                          Sünnitajate ja imikute hooldus

                                          —

                                          Vaimne tervis ja psühhiaatria

                                          —

                                          Vanurite hooldus ja geriaatria

                                          —

                                          Haigete põetamine kodus

            Ühte või mitut nimetatud õppeainet võib õpetada teiste õppeainete raames või koos nendega.
      Teoreetiline õpe peab olema kliinilis-praktilise õppega tasakaalustatud ja kooskõlastatud nii, et käesolevas lisas nimetatud teadmisi ja oskusi oleks võimalik omandada asjakohasel viisil.
      5.2.2.   Üldõe kvalifikatsiooni tõendav dokument

                  Riik

                  Kvalifikatsiooni tõendav dokument

                  Väljaandev asutus

                  Kutsenimetus

                  Võrdluskuupäev

                  België/Belgique/Belgien

                              —

                              Diploma gegradueerde verpleger/verpleegster/Diplôme d'infirmier(ère) gradué(e)/Diplom eines (einer) graduierten Krankenpflegers (-pflegerin)

                              —

                              Diploma in de ziekenhuisverpleegkunde/Brevet d'infirmier(ère) hospitalier(ère)/Brevet eines (einer) Krankenpflegers (-pflegerin)

                              —

                              Brevet van verpleegassistent(e)/Brevet d'hospitalier(ère)/Brevet einer Pflegeassistentin

                              —

                              De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement reconnus/Die anerkannten Ausbildungsanstalten

                              —

                              De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française/Der zuständige Prüfungsausschüß der Deutschsprachigen Gemeinschaft

                              —

                              Hospitalier(ère)/Verpleegassistent(e)

                              —

                              Infirmier(ère) hospitalier(ère)/Ziekenhuisverpleger(-verpleegster)

                  29. juuni 1979

                  Česká republika

                              1.

                              Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru všeobecná sestra (bakalář, Bc.), accompanied by the following certificate: Vysvědčení o státní závěrečné zkoušce

                              1.

                              Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

                              1.

                              Všeobecná sestra

                  1. mai 2004

                              2.

                              Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná všeobecná sestra (diplomovaný specialista, DiS.), accompanied by the following certificate: Vysvědčení o absolutoriu

                              2.

                              Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

                              2.

                              Všeobecný ošetřovatel

                  Danmark

                  Eksamensbevis efter gennemført sygeplejerskeuddannelse

                  Sygeplejeskole godkendt af Undervisningsministeriet

                  Sygeplejerske

                  29. juuni 1979

                  Deutschland

                  Zeugnis über die staatliche Prüfung in der Krankenpflege

                  Staatlicher Prüfungsausschuss

                  Gesundheits- und Krankenpflegerin/Gesundheits- und Krankenpfleger

                  29. juuni 1979

                  Eesti

                  Diplom õe erialal

                              1.

                              Tallinna Meditsiinikool

                              2.

                              Tartu Meditsiinikool

                              3.

                              Kohtla-Järve Meditsiinikool

                  õde

                  1. mai 2004

                  Ελλάς

                              1.

                              Πτυχίο Νοσηλευτικής Παν/μίου Αθηνών

                              1.

                              Πανεπιστήμιο Αθηνών

                  Διπλωματούχος ή πτυχιούχος νοσοκόμος, νοσηλευτής ή νοσηλεύτρια

                  1. jaanuar 1981

                              2.

                              Πτυχίο Νοσηλευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

                              2.

                              Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα Υπουργείο Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

                              3.

                              Πτυχίο Αξιωματικών Νοσηλευτικής

                              3.

                              Υπουργείο Εθνικής 'Αμυνας

                              4.

                              Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

                              4.

                              Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

                              5.

                              Πτυχίο Αδελφών Νοσοκόμων και Επισκεπτριών πρώην Ανωτέρων Σχολών Υπουργείου Υγείας και Πρόνοιας

                              5.

                              Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

                              6.

                              Πτυχίο Τμήματος Νοσηλευτικής

                              6.

                              ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

                  España

                  Título de Diplomado universitario en Enfermería

                              —

                              Ministerio de Educación y Cultura

                              —

                              El rector de una universidad

                  Enfermero/a diplomado/a

                  1. jaanuar 1986

                  France

                              —

                              Diplôme d'Etat d'infirmier(ère)

                              —

                              Diplôme d'Etat d'infirmier(ère) délivré en vertu du décret no 99-1147 du 29 décembre 1999

                  Le ministère de la santé

                  Infirmer(ère)

                  29. juuni 1979

                  Ireland

                  Certificate of Registered General Nurse

                  An Bord Altranais (The Nursing Board)

                  Registered General Nurse

                  29. juuni 1979

                  Italia

                  Diploma di infermiere professionale

                  Scuole riconosciute dallo Stato

                  Infermiere professionale

                  29. juuni 1979

                  Κύπρος

                  Δίπλωμα Γενικής Νοσηλευτικής

                  Νοσηλευτική Σχολή

                  Εγγεγραμμένος Νοσηλευτής

                  1. mai 2004

                  Latvija

                              1.

                              Diploms par māsas kvalifikācijas iegūšanu

                              1.

                              Māsu skolas

                  Māsa

                  1. mai 2004

                              2.

                              Māsas diploms

                              2.

                              Universitātes tipa augstskola pamatojoties uz Valsts eksāmenu komisijas lēmumu

                  Lietuva

                              1.

                              Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją

                              1.

                              Universitetas

                  Bendrosios praktikos slaugytojas

                  1. mai 2004

                              2.

                              Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesine kvalifikaciją

                              2.

                              Kolegija

                  Luxembourg

                              —

                              Diplôme d'Etat d'infirmier

                              —

                              Diplôme d'Etat d'infirmier hospitalier gradué

                  Ministère de l'éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

                  Infirmier

                  29. juuni 1979

                  Magyarország

                              1.

                              Ápoló bizonyítvány

                              1.

                              Iskola

                  Ápoló

                  1. mai 2004

                              2.

                              Diplomás ápoló oklevél

                              2.

                              Egyetem/főiskola

                              3.

                              Egyetemi okleveles ápoló oklevél

                              3.

                              Egyetem

                  Malta

                  Lawrja jew diploma fl-istudji tal-infermerija

                  Universita’ ta' Malta

                  Infermier Registrat tal-Ewwel Livell

                  1. mai 2004

                  Nederland

                              1.

                              Diploma's verpleger A, verpleegster A, verpleegkundige A

                              1.

                              Door een van overheidswege benoemde examencommissie

                  Verpleegkundige

                  29. juuni 1979

                              2.

                              Diploma verpleegkundige MBOV (Middelbare Beroepsopleiding Verpleegkundige)

                              2.

                              Door een van overheidswege benoemde examencommissie

                              3.

                              Diploma verpleegkundige HBOV (Hogere Beroepsopleiding Verpleegkundige)

                              3.

                              Door een van overheidswege benoemde examencommissie

                              4.

                              Diploma beroepsonderwijs verpleegkundige — Kwalificatieniveau 4

                              4.

                              Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

                              5.

                              Diploma hogere beroepsopleiding verpleegkundige — Kwalificatieniveau 5

                              5.

                              Door een van overheidswege aangewezen opleidingsinstelling

                  Österreich

                              1.

                              Diplom als “Diplomierte Gesundheits- und Krankenschwester, Diplomierter Gesundheits- und Krankenpfleger”

                              1.

                              Schule für allgemeine Gesundheits- und Krankenpflege

                              —

                              Diplomierte Krankenschwester

                              —

                              Diplomierter Krankenpfleger

                  1. jaanuar 1994

                              2.

                              Diplom als “Diplomierte Krankenschwester, Diplomierter Krankenpfleger”

                              2.

                              Allgemeine Krankenpflegeschule

                  Polska

                  Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku pielęgniarstwo z tytułem “magister pielęgniarstwa”

                  Instytucja prowadząca kształcenie na poziomie wyższym uznana przez właściwe władze
                  (pädevate asutuste tunnustatud kõrgharidusasutus)

                  Pielegniarka

                  1. mai 2004

                  Portugal

                              1.

                              Diploma do curso de enfermagem geral

                              1.

                              Escolas de Enfermagem

                  Enfermeiro

                  1. jaanuar 1986

                              2.

                              Diploma/carta de curso de bacharelato em enfermagem

                              2.

                              Escolas Superiores de Enfermagem

                              3.

                              Carta de curso de licenciatura em enfermagem

                              3.

                              Escolas Superiores de Enfermagem; Escolas Superiores de Saúde

                  Slovenija

                  Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov “diplomirana medicinska sestra/diplomirani zdravstvenik”

                              1.

                              Univerza

                              2.

                              Visoka strokovna šola

                  Diplomirana medicinska sestra/Diplomirani zdravstvenik

                  1. mai 2004

                  Slovensko

                              1.

                              Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu “magister z ošetrovateľstva” (“Mgr.”)

                              1.

                              Vysoká škola

                  Sestra

                  1. mai 2004

                              2.

                              Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu “bakalár z ošetrovateľstva” (“Bc.”)

                              2.

                              Vysoká škola

                              3.

                              Absolventský diplom v študijnom odbore diplomovaná všeobecná sestra

                              3.

                              Stredná zdravotnícka škola

                  Suomi/ Finland

                              1.

                              Sairaanhoitajan tutkinto/Sjukskötarexamen

                              1.

                              Terveydenhuolto-oppilaitokset/ Hälsovårdsläroanstalter

                  Sairaanhoitaja/Sjukskötare

                  1. jaanuar 1994

                              2.

                              Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, sairaanhoitaja (AMK)/Yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, sjukskötare (YH)

                              2.

                              Ammattikorkeakoulut/ Yrkeshögskolor

                  Sverige

                  Sjuksköterskeexamen

                  Universitet eller högskola

                  Sjuksköterska

                  1. jaanuar 1994

                  United Kingdom

                  Statement of Registration as a Registered General Nurse in part 1 or part 12 of the register kept by the United Kingdom Central Council for Nursing, Midwifery and Health Visiting

                  Various

                              —

                              State Registered Nurse

                              —

                              Registered General Nurse

                  29. juuni 1979

            V.3.   HAMBAARST
      5.3.1.   Hambaarsti õppekava
      Hambaarsti kvalifikatsiooni õppekava peab sisaldama vähemalt alltoodud õppeaineid. Ühte või mitut nimetatud õppeainet võib õpetada teiste õppeainete raames või koos nendega.

                  A.

                  Põhiained

                              —

                              Keemia

                              —

                              Füüsika

                              —

                              Bioloogia

                  B.

                  Meditsiinilis-bioloogilised ja üldmeditsiinilised õppeained

                              —

                              Anatoomia

                              —

                              Embrüoloogia

                              —

                              Histoloogia, sealhulgas tsütoloogia

                              —

                              Füsioloogia

                              —

                              Biokeemia (või füsioloogiline keemia)

                              —

                              Patoloogiline anatoomia

                              —

                              Üldine patoloogia

                              —

                              Farmakoloogia

                              —

                              Mikrobioloogia

                              —

                              Hügieen

                              —

                              Ennetav meditsiin ja epidemioloogia

                              —

                              Radioloogia

                              —

                              Füsioteraapia

                              —

                              Üldkirurgia

                              —

                              Sisehaigused, sealhulgas pediaatria

                              —

                              Otorinolarüngoloogia

                              —

                              Dermatoloogia ja veneroloogia

                              —

                              Üldine psühholoogia — psühhopatoloogia — neuropatoloogia

                              —

                              Anestesioloogia

                  C.

                  Otseselt stomatoloogiaga seotud õppeained

                              —

                              Hambaproteetika

                              —

                              Hambaravimaterjalid ja -varustus

                              —

                              Konservatiivne stomatoloogia

                              —

                              Ennetav stomatoloogia

                              —

                              Stomatoloogiaga seotud valuvaigistid ja rahustid

                              —

                              Erikirurgia

                              —

                              Eripatoloogia

                              —

                              Kliiniline praktika

                              —

                              Pedodontia

                              —

                              Ortodontia

                              —

                              Periodontia

                              —

                              Hambaravialane radioloogia

                              —

                              Hambumus ja lõualuude funktsioonid

                              —

                              Kutseala korraldus, kutse-eetika ja kutsealased õigusnormid,

                              —

                              Hambaravi sotsiaalsed aspektid

            5.3.2.   Hambaarsti kvalifikatsiooni tõendav dokument (hambaarsti põhiõpe)

                  Riik

                  Kvalifikatsiooni tõendav dokument

                  Väljaandev asutus

                  Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus

                  Kutsenimetus

                  Võrdluskuupäev

                  België/Belgique/Belgien

                  Diploma van tandarts/Diplôme licencié en science dentaire

                              —

                              De universiteiten/Les universités

                              —

                              De bevoegde Examen- commissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

                  Licentiaat in de tandheelkunde/Licencié en science dentaire

                  28. jaanuar 1980

                  Česká republika

                  Diplom o ukončení studia ve studijním programu zubní lékařství (doktor)

                  Lékařská fakulta univerzity v České republice

                  Vysvědčení o státní rigorózní zkoušce

                  Zubní lékař

                  1.mai 2004

                  Danmark

                  Bevis for tandlægeeksamen (odontologisk kandidateksamen)

                  Tandlægehøjskolerne, Sundhedsvidenskabeligt universitetsfakultet

                  Autorisation som tandlæge, udstedt af Sundhedsstyrelsen

                  Tandlæge

                  28. jaanuar 1980

                  Deutschland

                  Zeugnis über die Zahnärztliche Prüfung

                  Zuständige Behörden

                  Zahnarzt

                  28. jaanuar 1980

                  Eesti

                  Diplom hambaarstiteaduse õppekava läbimise kohta

                  Tartu Ülikool

                  Hambaarst

                  1. mai 2004

                  Ελλάς

                  Πτυχίo Οδovτιατρικής

                  Παvεπιστήμιo

                  Οδοντίατρος ή χειρούργος οδοντίατρος

                  1. jaanuar 1981

                  España

                  Título de Licenciado en Odontología

                  El rector de una universidad

                  Licenciado en odontología

                  1. jaanuar 1986

                  France

                  Diplôme d'Etat de docteur en chirurgie dentaire

                  Universités

                  Chirurgien-dentiste

                  28. jaanuar 1980

                  Ireland

                              —

                              Bachelor in Dental Science (B.Dent.Sc.)

                              —

                              Bachelor of Dental Surgery (BDS)

                              —

                              Licentiate in Dental Surgery (LDS)

                              —

                              Universities

                              —

                              Royal College of Surgeons in Ireland

                              —

                              Dentist

                              —

                              Dental practitioner

                              —

                              Dental surgeon

                  28. jaanuar 1980

                  Italia

                  Diploma di laurea in Odontoiatria e Protesi Dentaria

                  Università

                  Diploma di abilitazione all'esercizio della professione di odontoiatra

                  Odontoiatra

                  28. jaanuar 1980

                  Κύπρος

                  Πιστοποιητικό Εγγραφής Οδοντιάτρου

                  Οδοντιατρικό Συμβούλιο

                  Οδοντίατρος

                  1. mai 2004

                  Latvija

                  Zobārsta diploms

                  Universitātes tipa augstskola

                  Rezidenta diploms par zobārsta pēcdiploma izglītības programmas pabeigšanu, ko izsniedz universitātes tipa augstskola un “Sertifikāts” — kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu zobārstniecībā

                  Zobārsts

                  1. mai 2004

                  Lietuva

                  Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo kvalifikaciją

                  Universitetas

                  Internatūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo odontologo profesinę kvalifikaciją

                  Gydytojas odontologas

                  1. mai 2004

                  Luxembourg

                  Diplôme d'Etat de docteur en médecine dentaire

                  Jury d'examen d'Etat

                  Médecin-dentiste

                  28. jaanuar 1980

                  Magyarország

                  Fogorvos oklevél (doctor medicinae dentariae, röv.: dr. med. dent.)

                  Egyetem

                  Fogorvos

                  1. mai 2004

                  Malta

                  Lawrja fil- Kirurġija Dentali

                  Universita’ ta Malta

                  Kirurgu Dentali

                  1. mai 2004

                  Nederland

                  Universitair getuigschrift van een met goed gevolg afgelegd tandartsexamen

                  Faculteit Tandheelkunde

                  Tandarts

                  28. jaanuar 1980

                  Österreich

                  Bescheid über die Verleihung des akademischen Grades “Doktor der Zahnheilkunde”

                  Medizinische Fakultät der Universität

                  Zahnarzt

                  1. jaanuar 1994

                  Polska

                  Dyplom ukończenia studiów wyższych z tytułem “lekarz dentysta”

                              1.

                              Akademia Medyczna,

                              2.

                              Uniwersytet Medyczny,

                              3.

                              Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

                  Lekarsko — Dentystyczny Egzamin Państwowy

                  Lekarz dentysta

                  1. mai 2004

                  Portugal

                  Carta de curso de licenciatura em medicina dentária

                              —

                              Faculdades

                              —

                              Institutos Superiores

                  Médico dentista

                  1. jaanuar 1986

                  Slovenija

                  Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov “doktor dentalne medicine/doktorica dentalne medicine”

                              —

                              Univerza

                  Potrdilo o opravljenem strokovnem izpitu za poklic zobozdravnik/zobozdravnica

                  Doktor dentalne medicine/Doktorica dentalne medicine

                  1. mai 2004

                  Slovensko

                  Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu “doktor zubného lekárstva” (“MDDr.”)

                              —

                              Vysoká škola

                  Zubný lekár

                  1. mai 2004

                  Suomi/ Finland

                  Hammaslääketieteen lisensiaatin tutkinto/Odontologie licentiatexamen

                              —

                              Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

                              —

                              Oulun yliopisto

                              —

                              Turun yliopisto

                  Terveydenhuollon oikeusturvakeskuksen päätös käytännön palvelun hyväksymisestä/Beslut av Rättskyddscentralen för hälsovården om godkännande av praktisk tjänstgöring

                  Hammaslääkäri/Tandläkare

                  1. jaanuar 1994

                  Sverige

                  Tandläkarexamen

                              —

                              Universitetet i Umeå

                              —

                              Universitetet i Göteborg

                              —

                              Karolinska Institutet

                              —

                              Malmö Högskola

                  Endast för examensbevis som erhållits före den 1 juli 1995, ett utbildningsbevis som utfärdats av Socialstyrelsen

                  Tandläkare

                  1. jaanuar 1994

                  United Kingdom

                              —

                              Bachelor of Dental Surgery (BDS or B.Ch.D.)

                              —

                              Licentiate in Dental Surgery

                              —

                              Universities

                              —

                              Royal Colleges

                              —

                              Dentist

                              —

                              Dental practitioner

                              —

                              Dental surgeon

                  28. jaanuar 1980

            5.3.3.   Spetsialiseerunud hambaarsti kvalifikatsiooni tõendav dokument

                  Ortodontia

                  Riik

                  Kvalifikatsiooni tõendav dokument

                  Väljaandev asutus

                  Võrdluskuupäev

                  België/Belgique/Belgien

                  Titre professionnel particulier de dentiste spécialiste en orthodontie/Bijzondere beroepstitel van tandarts specialist in de orthodontie

                  Ministre de la Santé publique/Minister bevoegd voor Volksgezondheid

                  27. jaanuar 2005

                  Danmark

                  Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i ortodonti

                  Sundhedsstyrelsen

                  28. jaanuar 1980

                  Deutschland

                  Fachzahnärztliche Anerkennung für Kieferorthopädie;

                  Landeszahnärztekammer

                  28. jaanuar 1980

                  Eesti

                  Residentuuri lõputunnistus ortodontia erialal

                  Tartu Ülikool

                  1. mai 2004

                  Ελλάς

                  Τίτλoς Οδovτιατρικής ειδικότητας της Ορθoδovτικής

                              —

                              Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση

                              —

                              Νoμαρχία

                  1. jaanuar 1981

                  France

                  Titre de spécialiste en orthodontie

                  Conseil National de l'Ordre des chirurgiens dentistes

                  28. jaanuar 1980

                  Ireland

                  Certificate of specialist dentist in orthodontics

                  Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

                  28. jaanuar 1980

                  Italia

                  Diploma di specialista in Ortognatodonzia

                  Università

                  21. mai 2005

                  Κύπρος

                  Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Ορθοδοντική

                  Οδοντιατρικό Συμβούλιο

                  1. mai 2004

                  Latvija

                  “Sertifikāts”— kompetentas iestādes izsniegts dokuments, kas apliecina, ka persona ir nokārtojusi sertifikācijas eksāmenu ortodontijā

                  Latvijas Ārstu biedrība

                  1. mai 2004

                  Lietuva

                  Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą gydytojo ortodonto profesinę kvalifikaciją

                  Universitetas

                  1. mai 2004

                  Magyarország

                  Fogszabályozás szakorvosa bizonyítvány

                  Az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium illetékes testülete

                  1. mai 2004

                  Malta

                  Ċertifikat ta' speċjalista dentali fl-Ortodonzja

                  Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

                  1. mai 2004

                  Nederland

                  Bewijs van inschrijving als orthodontist in het Specialistenregister

                  Specialisten Registratie Commissie (SRC) van de Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

                  28. jaanuar 1980

                  Polska

                  Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie ortodoncji

                  Centrum Egzaminów Medycznych

                  1. mai 2004

                  Slovenija

                  Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz čeljustne in zobne ortopedije

                              1.

                              Ministrstvo za zdravje

                              2.

                              Zdravniška zbornica Slovenije

                  1. mai 2004

                  Suomi/Finland

                  Erikoishammaslääkärin tutkinto, hampaiston oikomishoito/Specialtand-läkarexamen, tandreglering

                              —

                              Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

                              —

                              Oulun yliopisto

                              —

                              Turun yliopisto

                  1. jaanuar 1994

                  Sverige

                  Bevis om specialistkompetens i tandreglering

                  Socialstyrelsen

                  1. jaanuar 1994

                  United Kingdom

                  Certificate of Completion of specialist training in orthodontics

                  Competent authority recognised for this purpose

                  28. jaanuar 1980

                  Suukirurgia

                  Riik

                  Kvalifikatsiooni tõendav dokument

                  Väljaandev asutus

                  Võrdluskuupäev

                  Danmark

                  Bevis for tilladelse til at betegne sig som specialtandlæge i hospitalsodontologi

                  Sundhedsstyrelsen

                  28. jaanuar 1980

                  Deutschland

                  Fachzahnärztliche
                  Anerkennung für Oralchirurgie/Mundchirurgie

                  Landeszahnärztekammer

                  28. jaanuar 1980

                  Ελλάς

                  Τίτλoς Οδovτιατρικής ειδικότητας της Γvαθoχειρoυργικής (up to 31 December 2002)

                              —

                              Νoμαρχιακή Αυτoδιoίκηση

                              —

                              Νoμαρχία

                  1. jaanuar 2003

                  Ireland

                  Certificate of specialist dentist in oral surgery

                  Competent authority recognised for this purpose by the competent minister

                  28. jaanuar 1980

                  Italia

                  Diploma di specialista in Chirurgia Orale

                  Università

                  21. mai 2005

                  Κύπρος

                  Πιστοποιητικό Αναγνώρισης του Ειδικού Οδοντιάτρου στην Στοματική Χειρουργική

                  Οδοντιατρικό Συμβούλιο

                  1. mai 2004

                  Lietuva

                  Rezidentūros pažymėjimas, nurodantis suteiktą burnos chirurgo profesinę kvalifikaciją

                  Universitetas

                  1. mai 2004

                  Magyarország

                  Dento-alveoláris sebészet szakorvosa bizonyítvány

                  Az Egészségügyi, Szociális és Családügyi Minisztérium illetékes testülete

                  1. mai 2004

                  Malta

                  Ċertifikat ta' speċjalista dentali fil-Kirurġija tal-ħalq

                  Kumitat ta' Approvazzjoni dwar Speċjalisti

                  1. mai 2004

                  Nederland

                  Bewijs van inschrijving als kaakchirurg in het Specialistenregister

                  Specialisten Registratie Commissie (SRC) van de Nederlandse Maatschappij tot bevordering der Tandheelkunde

                  28. jaanuar 1980

                  Polska

                  Dyplom uzyskania tytułu specjalisty w dziedzinie chirurgii stomatologicznej

                  Centrum Egzaminów Medycznych

                  1. mai 2004

                  Slovenija

                  Potrdilo o opravljenem specialističnem izpitu iz oralne kirurgije

                              1.

                              Ministrstvo za zdravje

                              2.

                              Zdravniška zbornica Slovenije

                  1. mai 2004

                  Suomi/ Finland

                  Erikoishammaslääkärin tutkinto, suu- ja leuka-kirurgia/Specialtandläkar-examen, oral och maxillofacial kirurgi

                              —

                              Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

                              —

                              Oulun yliopisto

                              —

                              Turun yliopisto

                  1. jaanuar 1994

                  Sverige

                  Bevis om specialist-kompetens i tandsystemets kirurgiska sjukdomar

                  Socialstyrelsen

                  1. jaanuar 1994

                  United Kingdom

                  Certificate of completion of specialist training in oral surgery

                  Competent authority recognised for this purpose

                  28. jaanuar 1980

            V.4.   VETERINAARARST
      5.4.1.   Veterinaararsti õppekava
      Veterinaararsti kvalifikatsiooni õppekava sisaldab vähemalt alltoodud õppeained.
      Ühte või mitut nimetatud õppeainet võib õpetada teiste õppeainete raames või koos nendega.

                  A.

                  Põhiained

                              —

                              Füüsika

                              —

                              Keemia

                              —

                              Zooloogia

                              —

                              Botaanika

                              —

                              Biomatemaatika

                  B.

                  Eriained

                              a.

                              Põhilised ained:

                                          —

                                          Anatoomia (sealhulgas histoloogia ja embrüoloogia)

                                          —

                                          Füsioloogia

                                          —

                                          Biokeemia

                                          —

                                          Geneetika

                                          —

                                          Farmakoloogia

                                          —

                                          Farmaatsia

                                          —

                                          Toksikoloogia

                                          —

                                          Mikrobioloogia

                                          —

                                          Immunoloogia

                                          —

                                          Epidemioloogia

                                          —

                                          Kutse-eetika

                              b.

                              Kliinilised ained:

                                          —

                                          Poegimine ja poegimisabi

                                          —

                                          Patoloogia (sealhulgas patoloogiline anatoomia)

                                          —

                                          Parasitoloogia

                                          —

                                          Kliiniline meditsiin ja kirurgia (sealhulgas anestesioloogia)

                                          —

                                          Kliiniline väljaõpe koduloomade, -lindude ja teiste loomaliikide osas

                                          —

                                          Ennetav meditsiin

                                          —

                                          Radioloogia

                                          —

                                          Paljunemine ja paljunemishäired

                                          —

                                          Epideemiatega seonduvad eeskirjad

                                          —

                                          Veterinaariaalased õigusaktid ja kohtuveterinaarmeditsiin

                                          —

                                          Teraapia

                                          —

                                          Propedeutika

                              c.

                              Loomakasvatus

                                          —

                                          Loomakasvatus

                                          —

                                          Söötmisõpetus

                                          —

                                          Agronoomia

                                          —

                                          Põllumajandus

                                          —

                                          Aretus ja loomatervishoid

                                          —

                                          Loomahügieen

                                          —

                                          Etoloogia ja loomakaitse

                              d.

                              Toiduhügieen

                                          —

                                          Loomse päritoluga toiduainete analüüs ja kontroll

                                          —

                                          Toiduhügieen ja -tehnoloogia

                                          —

                                          Praktilised tööd (sealhulgas praktiline töö tapamajas ja toiduainetööstuses)

            Praktiline õpe võib toimuda praktikumi kujul tingimusel, et see toimub pädeva asutuse otsese kontrolli all täisajaga ja ei ületa 5aastase kõrgkooliõppe raames kuut kuud.
      Teoreetiline ja praktiline õpe peavad olema tasakaalustatud ja kooskõlastatud nii, et teadmisi ja oskusi on võimalik omandada asjakohasel viisil, mis võimaldab veterinaararstil täita kõiki tema ees seisvaid ülesandeid.
      5.4.2.   Veterinaararsti kvalifikatsiooni tõendav dokument

                  Riik

                  Kvalifikatsiooni tõendav dokument

                  Väljaandev asutus

                  Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus

                  Võrdluskuupäev

                  België/Belgique/Belgien

                  Diploma van dierenarts/Diplôme de docteur en médecine vétérinaire

                              —

                              De universiteiten/Les universités

                              —

                              De bevoegde Examen-commissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

                  21. detsember 1980

                  Česká republika

                              —

                              Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární lékařství (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

                              —

                              Diplom o ukončení studia ve studijním programu veterinární hygiena a ekologie (doktor veterinární medicíny, MVDr.)

                  Veterinární fakulta univerzity v České republice

                  1. mai 2004

                  Danmark

                  Bevis for bestået kandidateksamen i veterinærvidenskab

                  Kongelige Veterinær- og Landbohøjskole

                  21. detsember 1980

                  Deutschland

                  Zeugnis über das Ergebnis des Dritten Abscnitts der Tierärztlichen Prüfung und das Gesamtergebnis der Tierärztlichen Prüfung

                  Der Vorsitzende des Prüfungsausschusses für die Tierärztliche Prüfung einer Universität oder Hochschule

                  21. detsember 1980

                  Eesti

                  Diplom: täitnud veterinaarmeditsiini õppekava

                  Eesti Põllumajandusülikool

                  1. mai 2004

                  Ελλάς

                  Πτυχίo Κτηvιατρικής

                  Πανεπιστήμιο Θεσσαλονίκης και Θεσσαλίας

                  1. jaanuar 1981

                  España

                  Título de Licenciado en Veterinaria

                              —

                              Ministerio de Educación y Cultura

                              —

                              El rector de una universidad

                  1. jaanuar 1986

                  France

                  Diplôme d'Etat de docteur vétérinaire

                  21. detsember 1980

                  Ireland

                              —

                              Diploma of Bachelor in/of Veterinary Medicine (MVB)

                              —

                              Diploma of Membership of the Royal College of Veterinary Surgeons (MRCVS)

                  21. detsember 1980

                  Italia

                  Diploma di laurea in medicina veterinaria

                  Università

                  Diploma di abilitazione all'esercizio della medicina veterinaria

                  1. jaanuar 1985

                  Κύπρος

                  Πιστοποιητικό Εγγραφής Kτηνιάτρου

                  Κτηνιατρικό Συμβούλιο

                  1. mai 2004

                  Latvija

                  Veterinārārsta diploms

                  Latvijas Lauksaimniecības Universitāte

                  1. mai 2004

                  Lietuva

                  Aukštojo mokslo diplomas (veterinarijos gydytojo (DVM))

                  Lietuvos Veterinarijos Akademija

                  1. mai 2004

                  Luxembourg

                  Diplôme d'Etat de docteur en médecine vétérinaire

                  Jury d'examen d'Etat

                  21. detsember 1980

                  Magyarország

                  Állatorvos doktor oklevél —
                  dr. med. vet.

                  Szent István Egyetem Állatorvos-tudományi Kar

                  1. mai 2004

                  Malta

                  Liċenzja ta' Kirurgu Veterinarju

                  Kunsill tal-Kirurġi Veterinarji

                  1. mai 2004

                  Nederland

                  Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd diergeneeskundig/veeartse-nijkundig examen

                  21. detsember 1980

                  Österreich

                              —

                              Diplom-Tierarzt

                              —

                              Magister medicinae veterinariae

                  Universität

                              —

                              Doktor der Veterinärmedizin

                              —

                              Doctor medicinae veterinariae

                              —

                              Fachtierarzt

                  1. jaanuar 1994

                  Polska

                  Dyplom lekarza weterynarii

                              1.

                              Szkoła Główna Gospodarstwa Wiejskiego w Warszawie

                              2.

                              Akademia Rolnicza we Wrocławiu

                              3.

                              Akademia Rolnicza w Lublinie

                              4.

                              Uniwersytet Warmińsko-Mazurski w Olsztynie

                  1. mai 2004

                  Portugal

                  Carta de curso de licenciatura em medicina veterinária

                  Universidade

                  1. jaanuar 1986

                  Slovenija

                  Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov “doktor veterinarske medicine/doktorica veterinarske medicine”

                  Univerza

                  Spričevalo o opravljenem državnem izpitu s področja veterinarstva

                  1. mai 2004

                  Slovensko

                  Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu “doktor veterinárskej medicíny” (“MVDr.”)

                  Univerzita veterinárskeho lekárstva

                  1. mai 2004

                  Suomi/ Finland

                  Eläinlääketieteen lisensiaatin tutkinto/Veterinärmedicine licentiatexamen

                  Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

                  1. jaanuar 1994

                  Sverige

                  Veterinärexamen

                  Sveriges Lantbruksuniversitet

                  1. jaanuar 1994

                  United Kingdom

                              1.

                              Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

                              1.

                              University of Bristol

                  21. detsember 1980

                              2.

                              Bachelor of Veterinary Science (BVSc)

                              2.

                              University of Liverpool

                              3.

                              Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMB)

                              3.

                              University of Cambridge

                              4.

                              Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S)

                              4.

                              University of Edinburgh

                              5.

                              Bachelor of Veterinary Medicine and Surgery (BVM&S)

                              5.

                              University of Glasgow

                              6.

                              Bachelor of Veterinary Medicine (BvetMed)

                              6.

                              University of London

            V.5.   ÄMMAEMAND
      5.5.1.   Ämmaemanda õppekava (õppekavad I ja II)
      Ämmaemanda kvalifikatsiooni õppekava sisaldab kahte osa:

                  A.

                  Teoreetiline ja erialane õpe

                              a.

                              Põhiained

                                          —

                                          Anatoomia ja füsioloogia alused

                                          —

                                          Patoloogia alused

                                          —

                                          Bakterioloogia, viroloogia ja parasitoloogia alused

                                          —

                                          Biofüüsika, biokeemia ja radioloogia alused

                                          —

                                          Pediaatria, eriti vastsündinute osas

                                          —

                                          Hügieen, tervisekasvatus, ennetav meditsiin, haiguste varajane diagnoosimine

                                          —

                                          Toitumine ja dieet, pöörates erilist tähelepanu naise, vastsündinu ja imiku toitumisele

                                          —

                                          Sotsioloogia ja sotsioloogilis-meditsiiniliste küsimuste alused

                                          —

                                          Farmakoloogia alused

                                          —

                                          Psühholoogia

                                          —

                                          Pedagoogika põhimõtted ja meetodid

                                          —

                                          Sotsiaal- ja tervishoiualased õigusaktid ja tervishoiusüsteemi korraldus

                                          —

                                          Kutse-eetika ja kutsealased õigusaktid

                                          —

                                          Seksuaalkasvatus ja pereplaneerimine

                                          —

                                          Ema ja vastsündinu seaduslik kaitse

                              b.

                              Ämmaemanda tööga seonduvad eriained

                                          —

                                          Anatoomia ja füsioloogia

                                          —

                                          Embrüoloogia ja loote areng

                                          —

                                          Rasedus, sünnitus ja sünnitusjärgne periood

                                          —

                                          Günekoloogiline ja sünnitusabialane patoloogia

                                          —

                                          Rasedate nõustamine, tulevaste lapsevanemate ettevalmistus, sealhulgas psühholoogised aspektid

                                          —

                                          Sünnituse ettevalmistus (sealhulgas teadmised sünnitusabi tehnilistest vahenditest

                                          —

                                          Analgeesia, anesteesia ja elustamine

                                          —

                                          Vastsündinu füsioloogia ja patoloogia

                                          —

                                          Vastsündinu hooldus ja järelevalve

                                          —

                                          Psühholoogilised ja sotsiaalsed tegurid

                  B.

                  Praktiline ja kliiniline väljaõpe
                  Väljaõpe toimub asjakohase järelevalve all:

                              —

                              Rasedate nõustamine, mis hõlmab vähemalt 100 sünnituseelset läbivaatust.

                              —

                              Vähemalt 40 raseda järelevalve ja hooldus.

                              —

                              Vähemalt 40 sünnituse vastuvõtmine väljaõpetatava enda poolt; kui sünnitajate vähesuse tõttu ei ole seda arvu võimalik saavutada, võib arvu alandada 30-le tingimusel, et väljaõpetatav osaleb veel 20 sünnitusel.

                              —

                              Aktiivne osalemine tuharseis-sünnitusel. Kui see ei ole tuharseis-sünnituste vähesuse tõttu võimalik, tuleb protsessi simuleerida.

                              —

                              Episiotoomia läbiviimine ja sissejuhatus haava õmblemisse. Õmblemise sissejuhatus hõlmab teoreetilist õpet ja praktilist tööd. Õmblemise praktiline õpe hõlmab episiotoomiajärgsete haavade ja sünnitusteede väikeste rebendite õmblemist. Kui teisiti ei ole võimalik, võib olukorda vajadusel ka simuleerida.

                              —

                              40 riskirühma kuuluva raseda, sünnitaja või sünnitanu järelevalve ja hooldus.

                              —

                              Vähemalt 100 sünnitanu ja terve vastsündinu järelevalve ja hooldus.

                              —

                              Vastsündinute, sealhulgas enneaegsete, ülekantud vastsündinute ning alakaaluliste ja haigete vastsündinute järelevalve ja hooldus.

                              —

                              Günekoloogiliste ja sünnitusalaste patoloogiatega patsientide hooldus.

                              —

                              Sissejuhatus hooldusesse meditsiini ja kirurgia valdkonnas. Sissejuhatus hõlmab teoreetilist õpet ja praktilist koolitust.

                        Teoreetiline ja erialane õpe (õppekava A osa) peavad olema tasakaalustatud ja kooskõlastatud nii, et asjaomasel isikul on võimalik käesolevas lisas nimetatud teadmisi ja oskusi asjakohasel viisil omandada.
                  Ämmaemanda praktiline koolitus (õppekava B osa) toimub pädeva asutuse järelevalvel haiglate asjaomastes osakondades või teistes heakskiidetud tervishoiuasutustes. Koolituse vältel osalevad ämmaemandaõpilased nendes tegevustes sedavõrd, kuivõrd need aitavad kaasa nende väljaõppele. Neile tutvustatakse ämmaemanda tööga kaasnevat vastutust.

            5.5.2.   Ämmaemanda kvalifikatsiooni tõendav dokument

                  Riik

                  Kvalifikatsiooni tõendav dokument

                  Väljaandev asutus

                  Kutsenimetus

                  Võrdluskuupäev

                  België/Belgique/Belgien

                  Diploma van vroedvrouw/Diplôme d'accoucheuse

                              —

                              De erkende opleidingsinstituten/Les établissements d'enseignement

                              —

                              De bevoegde Examen- commissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

                  Vroedvrouw/Accoucheuse

                  23. jaanuar 1983

                  Česká republika

                              1.

                              Diplom o ukončení studia ve studijním programu ošetřovatelství ve studijním oboru porodní asistentka (bakalář, Bc.)

                                          —

                                          Vysvědčení o státní závěrečné zkoušce

                              1.

                              Vysoká škola zřízená nebo uznaná státem

                  Porodní asistentka/porodní asistent

                  1. mai 2004

                              2.

                              Diplom o ukončení studia ve studijním oboru diplomovaná porodní asistentka (diplomovaný specialista, DiS.)

                                          —

                                          Vysvědčení o absolutoriu

                              2.

                              Vyšší odborná škola zřízená nebo uznaná státem

                  Danmark

                  Bevis for bestået jordemodereksamen

                  Danmarks jordemoderskole

                  Jordemoder

                  23. jaanuar 1983

                  Deutschland

                  Zeugnis über die staatliche Prüfung für Hebammen und Entbindungspfleger

                  Staatlicher Prüfungsausschuss

                              —

                              Hebamme

                              —

                              Entbindungspfleger

                  23. jaanuar 1983

                  Eesti

                  Diplom ämmaemanda erialal

                              1.

                              Tallinna Meditsiinikool

                              2.

                              Tartu Meditsiinikool

                              —

                              Ämmaemand

                  1. mai 2004

                  Ελλάς

                              1.

                              Πτυχίο Τμήματος Μαιευτικής Τεχνολογικών Εκπαιδευτικών Ιδρυμάτων (Τ.Ε.Ι.)

                              1.

                              Τεχνολογικά Εκπαιδευτικά Ιδρύματα (Τ.Ε.Ι.)

                              —

                              Μαία

                              —

                              Μαιευτής

                  23. jaanuar 1983

                              2.

                              Πτυχίο του Τμήματος Μαιών της Ανωτέρας Σχολής Στελεχών Υγείας και Κοινων. Πρόνοιας (ΚΑΤΕΕ)

                              2.

                              ΚΑΤΕΕ Υπουργείου Εθνικής Παιδείας και Θρησκευμάτων

                              3.

                              Πτυχίο Μαίας Ανωτέρας Σχολής Μαιών

                              3.

                              Υπουργείο Υγείας και Πρόνοιας

                  España

                              —

                              Título de Matrona

                              —

                              Título de Asistente obstétrico (matrona)

                              —

                              Título de Enfermería obstétrica-ginecológica

                  Ministerio de Educación y Cultura

                              —

                              Matrona

                              —

                              Asistente obstétrico

                  1. jaanuar 1986

                  France

                  Diplôme de sage-femme

                  L'Etat

                  Sage-femme

                  23. jaanuar 1983

                  Ireland

                  Certificate in Midwifery

                  An Board Altranais

                  Midwife

                  23. jaanuar 1983

                  Italia

                  Diploma d'ostetrica

                  Scuole riconosciute dallo Stato

                  Ostetrica

                  23. jaanuar 1983

                  Κύπρος

                  Δίπλωμα στο μεταβασικό πρόγραμμα Μαιευτικής

                  Νοσηλευτική Σχολή

                  Εγγεγραμμένη Μαία

                  1. mai 2004

                  Latvija

                  Diploms par vecmātes kvalifikācijas iegūšanu

                  Māsu skolas

                  Vecmāte

                  1. mai 2004

                  Lietuva

                              1.

                              Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

                                          —

                                          Pažymėjimas, liudijantis profesinę praktiką akušerijoje

                              1.

                              Universitetas

                  Akušeris

                  1. mai 2004

                              2.

                              Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą bendrosios praktikos slaugytojo profesinę kvalifikaciją, ir profesinės kvalifikacijos pažymėjimas, nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

                                          —

                                          Pažymėjimas, liudijantis profesinę praktiką akušerijoje

                              2.

                              Kolegija

                              3.

                              Aukštojo mokslo diplomas (neuniversitetinės studijos), nurodantis suteiktą akušerio profesinę kvalifikaciją

                              3.

                              Kolegija

                  Luxembourg

                  Diplôme de sage-femme

                  Ministère de l'éducation nationale, de la formation professionnelle et des sports

                  Sage-femme

                  23. jaanuar 1983

                  Magyarország

                  Szülésznő bizonyítvány

                  Iskola/főiskola

                  Szülésznő

                  1. mai 2004

                  Malta

                  Lawrja jew diploma fl- Istudji tal-Qwiebel

                  Universita’ ta' Malta

                  Qabla

                  1. mai 2004

                  Nederland

                  Diploma van verloskundige

                  Door het Ministerie van Volksgezondheid, Welzijn en Sport erkende opleidings-instellingen

                  Verloskundige

                  23. jaanuar 1983

                  Österreich

                  Hebammen-Diplom

                              —

                              Hebammenakademie

                              —

                              Bundeshebammenlehranstalt

                  Hebamme

                  1. jaanuar 1994

                  Polska

                  Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku położnictwo z tytułem “magister położnictwa”

                  Instytucja prowadząca kształcenie na poziomie wyższym uznana przez właściwe władze
                  (pädevate asutuste tunnustatud kõrgharidusasutus)

                  Położna

                  1. mai 2004

                  Portugal

                              1.

                              Diploma de enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

                              1.

                              Ecolas de Enfermagem

                  Enfermeiro especialista em enfermagem de saúde materna e obstétrica

                  1. jaanuar 1986

                              2.

                              Diploma/carta de curso de estudos superiores especializados em enfermagem de saúde materna e obstétrica

                              2.

                              Escolas Superiores de Enfermagem

                              3.

                              Diploma (do curso de pós-licenciatura) de especialização em enfermagem de saúde materna e obstétrica

                              3.

                                          —

                                          Escolas Superiores de Enfermagem

                                          —

                                          Escolas Superiores de Saúde

                  Slovenija

                  Diploma, s katero se podeljuje strokovni naslov “diplomirana babica/diplomirani babičar”

                              1.

                              Univerza

                              2.

                              Visoka strokovna šola

                  diplomirana babica/diplomirani babičar

                  1. mai 2004

                  Slovensko

                              1.

                              Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu “bakalár z pôrodnej asistencie” (“Bc.”)

                              2.

                              Absolventský diplom v študijnom odbore diplomovaná pôrodná asistentka

                              1.

                              Vysoká škola

                              2.

                              Stredná zdravotnícka škola

                  Pôrodná asistentka

                  1. mai 2004

                  Suomi/ Finland

                              1.

                              Kätilön tutkinto/barnmorskeexamen

                              1.

                              Terveydenhuoltooppi-laitokset/hälsovårdsläroanstalter

                  Kätilö/Barnmorska

                  1. jaanuar 1994

                              2.

                              Sosiaali- ja terveysalan ammattikorkeakoulututkinto, kätilö (AMK)/yrkeshögskoleexamen inom hälsovård och det sociala området, barnmorska (YH)

                              2.

                              Ammattikorkeakoulut/ Yrkeshögskolor

                  Sverige

                  Barnmorskeexamen

                  Universitet eller högskola

                  Barnmorska

                  1. jaanuar 1994

                  United Kingdom

                  Statement of registration as a Midwife on part 10 of the register kept by the United Kingdom Central Council for Nursing, Midwifery and Health visiting

                  Various

                  Midwife

                  23. jaanuar 1983

            V.6.   PROVIISOR
      5.6.1.   Proviisori õppekava

                  —

                  Botaanika ja zooloogia

                  —

                  Füüsika

                  —

                  Üldine ja anorgaaniline keemia

                  —

                  Orgaaniline keemia

                  —

                  Analüütiline keemia

                  —

                  Farmatseutiline keemia, sealhulgas ravimite analüüsimine

                  —

                  Üldine ja rakenduslik (meditsiiniline) biokeemia

                  —

                  Anatoomia ja füsioloogia, meditsiiniterminoloogia

                  —

                  Mikrobioloogia

                  —

                  Farmakoloogia ja farmakoteraapia

                  —

                  Farmatseutiline tehnoloogia

                  —

                  Toksikoloogia

                  —

                  Farmakognoosia

                  —

                  Õigusaktid ja vajadusel kutse-eetika

            Teoreetiline ja praktiline õpe peavad olema vahekorras, mis jätab teooriale igas aines piisavalt ruumi säilitamaks õppe kõrgkoolikohast korraldust.
      5.6.2.   Proviisori kvalifikatsiooni tõendav dokument

                  Riik

                  Kvalifikatsiooni tõendav dokument

                  Väljaandev asutus

                  Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus

                  Võrdluskuupäev

                  België/Belgique/Belgien

                  Diploma van apotheker/Diplôme de pharmacien

                              —

                              De universiteiten/Les universités

                              —

                              De bevoegde Examencommissie van de Vlaamse Gemeenschap/Le Jury compétent d'enseignement de la Communauté française

                  1. oktoober 1987

                  Česká republika

                  Diplom o ukončení studia ve studijním programu farmacie (magistr, Mgr.)

                  Farmaceutická fakulta univerzity v České republice

                  Vysvědčení o státní závěrečné zkoušce

                  1. mai 2004

                  Danmark

                  Bevis for bestået farmaceutisk kandidateksamen

                  Danmarks Farmaceutiske Højskole

                  1. oktoober 1987

                  Deutschland

                  Zeugnis über die Staatliche Pharmazeutische Prüfung

                  Zuständige Behörden

                  1. oktoober 1987

                  Eesti

                  Diplom proviisori õppekava läbimisest

                  Tartu Ülikool

                  1. mai 2004

                  Ελλάς

                  Άδεια άσκησης φαρμακευτικού επαγγέλματος

                  Νομαρχιακή Αυτοδιοίκηση

                  1. oktoober 1987

                  España

                  Título de Licenciado en Farmacia

                              —

                              Ministerio de Educación y Cultura

                              —

                              El rector de una universidad

                  1. oktoober 1987

                  France

                              —

                              Diplôme d'Etat de pharmacien

                              —

                              Diplôme d'Etat de docteur en pharmacie

                  Universités

                  1. oktoober 1987

                  Ireland

                  Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist

                  1. oktoober 1987

                  Italia

                  Diploma o certificato di abilitazione all'esercizio della professione di farmacista ottenuto in seguito ad un esame di Stato

                  Università

                  1. november 1993

                  Κύπρος

                  Πιστοποιητικό Εγγραφής Φαρμακοποιού

                  Συμβούλιο Φαρμακευτικής

                  1. mai 2004

                  Latvija

                  Farmaceita diploms

                  Universitātes tipa augstskola

                  1. mai 2004

                  Lietuva

                  Aukštojo mokslo diplomas, nurodantis suteiktą vaistininko profesinę kvalifikaciją

                  Universitetas

                  1. mai 2004

                  Luxembourg

                  Diplôme d'Etat de pharmacien

                  Jury d'examen d'Etat + visa du ministre de l'éducation nationale

                  1. oktoober 1987

                  Magyarország

                  Okleveles gyógyszerész oklevél (magister pharmaciae, röv: mag. Pharm)

                  EG Egyetem

                  1. mai 2004

                  Malta

                  Lawrja fil-farmaċija

                  Universita’ ta' Malta

                  1. mai 2004

                  Nederland

                  Getuigschrift van met goed gevolg afgelegd apothekersexamen

                  Faculteit Farmacie

                  1. oktoober 1987

                  Österreich

                  Staatliches Apothekerdiplom

                  Bundesministerium für Arbeit, Gesundheit und Soziales

                  1. oktoober 1994

                  Polska

                  Dyplom ukończenia studiów wyższych na kierunku farmacja z tytułem magistra

                              1.

                              Akademia Medyczna

                              2.

                              Uniwersytet Medyczny

                              3.

                              Collegium Medicum Uniwersytetu Jagiellońskiego

                  1. mai 2004

                  Portugal

                  Carta de curso de licenciatura em Ciências Farmacêuticas

                  Universidades

                  1. oktoober 1987

                  Slovenija

                  Diploma, s katero se podeljuje strokovni naziv “magister farmacije/magistra farmacije”

                  Univerza

                  Potrdilo o opravljenem strokovnem izpitu za poklic magister farmacije/magistra farmacije

                  1. mai 2004

                  Slovensko

                  Vysokoškolský diplom o udelení akademického titulu “magister farmácie” (“Mgr.”)

                  Vysoká škola

                  1. mai 2004

                  Suomi/ Finland

                  Proviisorin tutkinto/Provisorexamen

                              —

                              Helsingin yliopisto/Helsingfors universitet

                              —

                              Kuopion yliopisto

                  1. oktoober 1994

                  Sverige

                  Apotekarexamen

                  Uppsala universitet

                  1. oktoober 1994

                  United Kingdom

                  Certificate of Registered Pharmaceutical Chemist

                  1. oktoober 1987

            V.7.   ARHITEKT
      5.7.1.   Artikli 46 kohaselt tunnustatud arhitekti kvalifikatsiooni tõendav dokument

                  Riik

                  Kvalifikatsiooni tõendav dokument

                  Väljaandev asutus

                  Kvalifikatsioonitunnistusele lisatav tunnistus

                  Akadeemiline võrdlusaasta

                  België/ Belgique/ Belgien

                              1.

                              Architect/Architecte

                              2.

                              Architect/Architecte

                              3.

                              Architect

                              4.

                              Architect/Architecte

                              5.

                              Architect/Architecte

                              6.

                              Burgelijke ingenieur-architect

                              1.

                              Nationale hogescholen voor architectuur

                              2.

                              Hogere-architectuur-instituten

                              3.

                              Provinciaal Hoger Instituut voor Architectuur te Hasselt

                              4.

                              Koninklijke Academies voor Schone Kunsten

                              5.

                              Sint-Lucasscholen

                              6.

                              Faculteiten Toegepaste Wetenschappen van de Universiteiten

                              6.

                              “Faculté Polytechnique” van Mons

                  1988/1989

                              1.

                              Architecte/Architect

                              2.

                              Architecte/Architect

                              3.

                              Architect

                              4.

                              Architecte/Architect

                              5.

                              Architecte/Architect

                              6.

                              Ingénieur-civil — architecte

                              1.

                              Ecoles nationales supérieures d'architecture

                              2.

                              Instituts supérieurs d'architecture

                              3.

                              Ecole provinciale supérieure d'architecture de Hasselt

                              4.

                              Académies royales des Beaux-Arts

                              5.

                              Ecoles Saint-Luc

                              6.

                              Facultés des sciences appliquées des universités

                              6.

                              Faculté polytechnique de Mons

                  Danmark

                  Arkitekt cand. arch.

                              —

                              Kunstakademiets Arkitektskole i København

                              —

                              Arkitektskolen i Århus

                  1988/1989

                  Deutschland

                  Diplom-Ingenieur,
                  Diplom-Ingenieur Univ.

                              —

                              Universitäten (Architektur/Hochbau)

                              —

                              Technische Hochschulen (Architektur/Hochbau)

                              —

                              Technische Universitäten (Architektur/Hochbau)

                              —

                              Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau)

                              —

                              Hochschulen für bildende Künste

                              —

                              Hochschulen für Künste

                  1988/1989

                  Diplom-Ingenieur,
                  Diplom-Ingenieur FH

                              —

                              Fachhochschulen (Architektur/Hochbau) (16)

                              —

                              Universitäten-Gesamthochschulen (Architektur/Hochbau) bei entsprechenden Fachhochschulstudiengängen

                  Eλλάς

                  Δίπλωμα αρχιτέκτονα — μηχανικού

                              —

                              Εθνικό Μετσόβιο Πολυτεχνείο (ΕΜΠ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών

                              —

                              Αριστοτέλειο Πανεπιστήμο Θεσσαλονίκης (ΑΠΘ), τμήμα αρχιτεκτόνων — μηχανικών της Πολυτεχνικής σχολής

                  Βεβαίωση που χορηγεί το Τεχνικό Επιμελητήριο Ελλάδας (ΤΕΕ) και η οποία επιτρέπει την άσκηση δραστηριοτήτων στον τομέα της αρχιτεκτονικής

                  1988/1989

                  España

                  Título oficial de arquitecto

                  Rectores de las universidades enumeradas a continuación:

                              —

                              Universidad Politécnica de Cataluña, Escuelas Técnicas Superiores de Arquitectura de Barcelona o del Vallès;

                              —

                              Universidad Politécnica de Madrid, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Madrid;

                              —

                              Universidad Politécnica de Las Palmas, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Las Palmas;

                              —

                              Universidad Politécnica de Valencia, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Valencia;

                              —

                              Universidad de Sevilla, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Sevilla;

                              —

                              Universidad de Valladolid, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Valladolid;

                              —

                              Universidad de Santiago de Compostela, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de La Coruña;

                              —

                              Universidad del País Vasco, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de San Sebastián;

                              —

                              Universidad de Navarra, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Pamplona;

                              —

                              Universidad de Alcalá de Henares, Escuela Politécnica de Alcalá de Henares;

                              —

                              Universidad Alfonso X El Sabio, Centro Politécnico Superior de Villanueva de la Cañada;

                              —

                              Universidad de Alicante, Escuela Politécnica Superior de Alicante;

                              —

                              Universidad Europea de Madrid;

                              —

                              Universidad de Cataluña, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Barcelona;

                              —

                              Universidad Ramón Llull, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de La Salle;

                              —

                              Universidad S.E.K. de Segovia, Centro de Estudios Integrados de Arquitectura de Segovia;

                              —

                              Universidad de Granada, Escuela Técnica Superior de Arquitectura de Granada.

                  1988/1989
                  1999/2000
                  1999/2000
                  1997/1998
                  1998/1999
                  1999/2000
                  1998/1999
                  1999/2000
                  1994/1995

                  France

                              1.

                              Diplôme d'architecte DPLG, y compris dans le cadre de la formation professionnelle continue et de la promotion sociale.

                              1.

                              Le ministre chargé de l'architecture

                  1988/1989

                              2.

                              Diplôme d'architecte ESA

                              2.

                              Ecole spéciale d'architecture de Paris

                              3.

                              Diplôme d'architecte ENSAIS

                              3.

                              Ecole nationale supérieure des arts et industries de Strasbourg, section architecture

                  Ireland

                              1.

                              Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch. NUI)

                              1.

                              National University of Ireland to architecture graduates of University College Dublin

                  1988/1989

                              2.

                              Degree of Bachelor of Architecture (B.Arch.)

                                 (Previously, until 2002 — Degree standard diploma in architecture (Dip. Arch)

                              2.

                              Dublin Institute of Technology, Bolton Street, Dublin
                              (College of Technology, Bolton Street, Dublin)

                              3.

                              Certificate of associateship (ARIAI)

                              3.

                              Royal Institute of Architects of Ireland

                              4.

                              Certificate of membership (MRIAI)

                              4.

                              Royal Institute of Architects of Ireland

                  Italia

                              —

                              Laurea in architettura

                              —

                              Università di Camerino

                              —

                              Università di Catania — Sede di Siracusa

                              —

                              Università di Chieti

                              —

                              Università di Ferrara

                              —

                              Università di Firenze

                              —

                              Università di Genova

                              —

                              Università di Napoli Federico II

                              —

                              Università di Napoli II

                              —

                              Università di Palermo

                              —

                              Università di Parma

                              —

                              Università di Reggio Calabria

                              —

                              Università di Roma “La Sapienza”

                              —

                              Universtià di Roma III

                              —

                              Università di Trieste

                              —

                              Politecnico di Bari

                              —

                              Politecnico di Milano

                              —

                              Politecnico di Torino

                              —

                              Istituto universitario di architettura di Venezia

                  Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

                  1988/1989

                              —

                              Laurea in ingegneria edile — architettura

                              —

                              Università dell'Aquilla

                              —

                              Università di Pavia

                              —

                              Università di Roma“La Sapienza”

                  Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

                  1998/1999

                              —

                              Laurea specialistica in ingegneria edile — architettura

                              —

                              Università dell'Aquilla

                              —

                              Università di Pavia

                              —

                              Università di Roma “La Sapienza”

                              —

                              Università di Ancona

                              —

                              Università di Basilicata — Potenza

                              —

                              Università di Pisa

                              —

                              Università di Bologna

                              —

                              Università di Catania

                              —

                              Università di Genova

                              —

                              Università di Palermo

                              —

                              Università di Napoli Federico II

                              —

                              Università di Roma — Tor Vergata

                              —

                              Università di Trento

                              —

                              Politecnico di Bari

                              —

                              Politecnico di Milano

                  Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

                  2003/04

                              —

                              Laurea specialistica quinquennale in Architettura

                              —

                              Laurea specialistica quinquennale in Architettura

                              —

                              Laurea specialistica quinquennale in Architettura

                              —

                              Laurea specialistica in Architettura

                              —

                              Prima Facoltà di Architettura dell'Università di Roma “La Sapienza”

                              —

                              Università di Ferrara

                              —

                              Università di Genova

                              —

                              Università di Palermo

                              —

                              Politecnico di Milano

                              —

                              Politecnico di Bari

                              —

                              Università di Roma III

                              —

                              Università di Firenze

                              —

                              Università di Napoli II

                              —

                              Politecnico di Milano II

                  Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente
                  Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente
                  Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente
                  Diploma di abilitazione all'esercizo indipendente della professione che viene rilasciato dal ministero della Pubblica istruzione dopo che il candidato ha sostenuto con esito positivo l'esame di Stato davanti ad una commissione competente

                  1998/1999
                  1999/2000
                  2003/2004
                  2004/2005

                  Nederland

                              1.

                              Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, afstudeerrichting architectuur

                              1.

                              Technische Universiteit te Delft

                  Verklaring van de Stichting Bureau Architectenregister die bevestigt dat de opleiding voldoet aan de normen van artikel 46.

                  1988/1989

                              2.

                              Het getuigschrift van het met goed gevolg afgelegde doctoraal examen van de studierichting bouwkunde, differentiatie architectuur en urbanistiek

                              2.

                              Technische Universiteit te Eindhoven

                              3.

                              Het getuigschrift hoger beroepsonderwijs, op grond van het met goed gevolg afgelegde examen verbonden aan de opleiding van de tweede fase voor beroepen op het terrein van de architectuur, afgegeven door de betrokken examencommissies van respectievelijk:

                                          —

                                          de Amsterdamse Hogeschool voor de Kunsten te Amsterdam

                                          —

                                          de Hogeschool Rotterdam en omstreken te Rotterdam

                                          —

                                          de Hogeschool Katholieke Leergangen te Tilburg

                                          —

                                          de Hogeschool voor de Kunsten te Arnhem

                                          —

                                          de Rijkshogeschool Groningen te Groningen

                                          —

                                          de Hogeschool Maastricht te Maastricht

                  Österreich

                              1.

                              Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

                              1.

                              Technische Universität Graz (Erzherzog-Johann-Universität Graz)

                  1998/1999

                              2.

                              Dilplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

                              2.

                              Technische Universität Wien

                              3.

                              Diplom-Ingenieur, Dipl.-Ing.

                              3.

                              Universität Innsbruck (Leopold-Franzens-Universität Innsbruck)

                              4.

                              Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

                              4.

                              Hochschule für Angewandte Kunst in Wien

                              5.

                              Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

                              5.

                              Akademie der Bildenden Künste in Wien

                              6.

                              Magister der Architektur, Magister architecturae, Mag. Arch.

                              6.

                              Hochschule für künstlerishe und industrielle Gestaltung in Linz

                  Portugal

                  Carta de curso de licenciatura em Arquitectura
                  Para os cursos iniciados a partir do ano académico de 1991/92

                              —

                              Faculdade de arquitectura da Universidade técnica de Lisboa

                              —

                              Faculdade de arquitectura da Universidade do Porto

                              —

                              Escola Superior Artística do Porto

                              —

                              Faculdade de Arquitectura e Artes da Universidade Lusíada do Porto

                  1988/1989
                  1991/1992

                  Suomi/Finland

                  Arkkitehdin tutkinto/Arkitektexamen

                              —

                              Teknillinen korkeakoulu /Tekniska högskolan (Helsinki)

                              —

                              Tampereen teknillinen korkeakoulu/Tammerfors
                              tekniska högskola

                              —

                              Oulun yliopisto/Uleåborgs universitet

                  1998/1999

                  Sverige

                  Arkitektexamen

                  Chalmers Tekniska Högskola AB
                  Kungliga Tekniska Högskolan
                  Lunds Universitet

                  1998/1999

                  United Kingdom

                              1.

                              Diplomas in architecture

                              1.

                                          —

                                          Universities

                                          —

                                          Colleges of Art

                                          —

                                          Schools of Art

                  Certificate of architectural education, issued by the Architects Registration Board.
                  The diploma and degree courses in architecture of the universities, schools and colleges of art should have met the requisite threshold standards as laid down in Article 46 of this Directive and in Criteria for validation published by the Validation Panel of the Royal Institute of British Architects and the Architects Registration Board.
                  EU nationals who possess the Royal Institute of British Architects Part I and Part II certificates, which are recognised by ARB as the competent authority, are eligible. Also EU nationals who do not possess the ARB-recognised Part I and Part II certificates will be eligible for the Certificate of Architectural Education if they can satisfy the Board that their standard and length of education has met the requisite threshold standards of Article 46 of this Directive and of the Criteria for validation.

                  1988/1989

                              2.

                              Degrees in architecture

                              2.

                              Universities

                              3.

                              Final examination

                              3.

                              Architectural Association

                              4.

                              Examination in architecture

                              4.

                              Royal College of Art

                              5.

                              Examination Part II

                              5.

                              Royal Institute of British Architects

         (1)  1. jaanuar 1983

         (2)  1. jaanuar 1983

         (3)  1. august 1987, välja arvatud isikud, kes alustasid õpinguid enne nimetatud kuupäeva

         (4)  31. detsember 1971

         (5)  31. oktoober 1999

         (6)  Pärast 5. märtsi 1982 alustatud õpingute läbimise kohta ei väljastata enam tunnistust

         (7)  9. juuli 1984

         (8)  3. detsember 1971

         (9)  31. oktoober 1999

         (10)  Pärast 5. märtsi 1982 alustatud õpingute kohta ei väljastata enam tunnistust

         (11)  8. juuli 1984

         (12)  1. jaanuar 1983, välja arvatud isikute puhul, kes alustasid õpinguid enne nimetatud kuupäeva ja lõpetasid õpingud 1988. aasta lõpuks.

         (13)  31. detsember 1994

         (14)  1. jaanuar 1983

         (15)  Hamba-, suu- ja näo-lõualuu kirurgi kvalifikatsiooni andva õppe eelduseks on arsti põhiõppe (artikkel 24) ja hambaarsti põhiõppe (artikkel 34) edukas läbimine.

         (16)  Diese Diplome sind je nach Dauer der durch sie abgeschlossenen Ausbildung gemäß Artikel 47 Absatz 1 anzuerkennen.

      VI LISA
      Koolituse minimaalnõuete kooskõlastamise alusel tunnustatud kutsealadel tegutsevate isikute poolt omandatud õigused
      6.   Artikli 45 lõike 1 kohaselt teatud õigused omandanud arhitekti kvalifikatsiooni tõendav dokument

                  Riik

                  Kvalifikatsiooni tõendav dokument

                  Akadeemiline võrdlusaasta

                  België/Belgique/Belgien

                              —

                              riiklike arhitektuurikõrgkoolide ja -instituutide poolt välja antud diplomid (architecte-architect)

                              —

                              Hasselti provintsi arhitektuurikõrgkooli poolt välja antud diplomid (architect)

                              —

                              kuninglike kunstiakadeemiate poolt välja antud diplomid (architecte — architect)

                              —

                              “écoles Saint-Luc”-koolide poolt välja antud diplomid (architecte — architect)

                              —

                              tsiviilinseneri ülikoolidiplomid, millele on lisatud arhitektide ühenduse väljaantud praktikatunnistus, mis annab selle omanikule õiguse kasutada arhitekti kutsenimetust “arhitekt” (architecte — architect)

                              —

                              tsentraalse või riikliku arhitektuurialase eksamikomisjoni poolt välja antud arhitektidiplomid (architecte — architect)

                              —

                              ülikoolide rakendusteaduse teaduskondade ja Monsi polütehnilise teaduskonna väljaantud tsiviilinseneri-arhitekti ja arhitekti-inseneri diplomid (ingénieur — architecte, ingénieur-architect)

                  1987/1988

                  Česká republika

                              —

                              “České vysoké učení technické” -ülikooli (Tšehhi tehnikaülikool Prahas) järgmiste teaduskondade poolt väljastatud diplomid:

                                          —

                                          “Vysoká škola architektury a pozemního stavitelství” (arhitektuuri ja hoonete ehituse teaduskond) (kuni 1951. aastani),

                                          —

                                          “Fakulta architektury a pozemního stavitelství” (arhitektuuri ja hoonete ehituse teaduskond) (1951. aastast kuni 1960. aastani),

                                          —

                                          “Fakulta stavební” (tsiviilehituse teaduskond) (1960. aastast) järgmistel erialadel: hoonete ehitus ja ehitus, hoonete ehitus ja arhitektuur, arhitektuur (sealhulgas linnaplaneerimine ja maakasutuse planeerimine), insenerehitus ja tööstuse ning põllumajanduse tootmishoonete ehitus või tsiviilehituse teooria õppekava hoonete ehituse ja arhitektuuri teooria erialal,

                                          —

                                          “Fakulta architektury” (arhitektuuriteaduskond) (1976. aastast) järgmistel erialadel: arhitektuur, linnaplaneerimine ja maakasutuse planeerimine või arhitektuuri ja linnaplaneerimise õppekava järgmised erialad: arhitektuur, arhitektuurse projekteerimise teooria, linnaplaneerimine ja maakasutuse planeerimine, arhitektuuri ajalugu ja ajaloomälestiste rekonstrueerimine või arhitektuur ja hoonete ehitus,

                              —

                              arhitektuuri ja ehituse erialal “Vysoká škola technická Dr. Edvarda Beneše” poolt väljastatud diplomid (kuni 1951. aastani),

                              —

                              arhitektuuri ja ehituse erialal “Vysoká škola stavitelství v Brně” poolt väljastatud diplomid (1951. aastast kuni 1956. aastani),

                              —

                              arhitektuuri ja linnaplaneerimise teooria erialal “Vysoké učení technické v Brně”, “Fakulta architektury” (arhitektuuriteaduskond) poolt väljastatud diplomid (1956. aastast) või ehitusteooria erialal “Fakulta stavební” (tsiviilehituse teaduskond) poolt väljastatud diplomid (1956. aastast),

                              —

                              ehituse ja arhitektuuri või tsiviilehituse erialal “Vysoká škola báňská — Technická univerzita Ostrava”, “Fakulta stavební” (tsiviilehituse teaduskond) poolt väljastatud diplomid (1997. aastast),

                              —

                              arhitektuuri osakonna linnaplaneerimise ja arhitektuuri erialal “Technická univerzita v Liberci”, “Fakulta architektury” (arhitektuuri teaduskond) poolt väljastatud diplomid (1994. aastast),

                              —

                              arhitektuurilise projekteerimise osakonna disaini erialal “Akademie výtvarných umění v Praze” poolt väljastatud diplomid,

                              —

                              arhitektuuri osakonna disaini erialal “Vysoká škola umělecko-průmyslová v Praze” poolt väljastatud diplomid,

                              —

                              ilma spetsialiseerumiseta või hoonete ehituse erialal “Česká komora architektů” poolt väljastatud tunnistus

                  2006/2007

                  Danmark

                              —

                              Kopenhaageni ja Århusi riiklike arhitektuurikoolide poolt välja antud diplomid (architekt)

                              —

                              arhitektide komisjoni 28. mai 1975. aasta seaduse nr 202 kohaselt välja antud kutsetunnistus (registreret arkitekt)

                              —

                              ehituskõrgkoolide poolt välja antud diplomid (bygningskonstruktoer), millele on lisatud pädevate ametiasutuste tunnistus, mis kinnitab, et asjaomane isik on sooritanud kvalifikatsioonieksami; eksam sisaldab asjaomase isiku poolt vähemalt 6aastase kutsepraktika jooksul kavandatud ja realiseeritud projektide hindamist; kutsepraktika hõlmab käesoleva direktiivi artiklis 48 nimetatud tegevusi

                  1987/1988

                  Deutschland

                              —

                              kunstikõrgkoolide poolt arhitektuuri erialal välja antud diplomid (Dipl.-Ing., Architekt (HfbK)

                              —

                              tehniliste kõrgkoolide “Technische Hochschulen”, tehnikaülikoolide, ülikoolide ja juhul, kui kõnealused kõrgkoolid on liidetud asutuseks “Gesamthochschulen”, nimetatud “Gesamthochschulen” arhitektuuriosakondade (Architektur/Hochbau) poolt välja antud diplomid (Dipl.-Ing. ja muud teaduslikud kraadid, mille võib nende diplomite omanikele hiljem omistada)

                              —

                              rakenduslike kõrgkoolide “Fachhochschulen” ja juhul, kui kõnealused kõrgkoolid on liidetud asutuseks “Gesamthochschulen”, nimetatud “Gesamthochschulen” arhitektuuriosakondade (Architektur/Hochbau) poolt välja antud diplomid, millele on juhul, kui õppeaeg on alla nelja aasta, kuid vähemalt kolm aastat, lisatud tunnistus, mis kinnitab nelja-aastast töökogemust Saksamaa Liitvabariigis ja mille on välja andnud kutseorgan kooskõlas artikli 47 lõikega 1 (Dipl.-Ing. ja muud teaduslikud kraadid, mille võib nende diplomite omanikele hiljem omistada)

                              —

                              enne 1. jaanuari 1973 õppeasutuste “Ingenieurschulen” ja “Werkkunstschulen” arhitektuuriosakondade poolt välja antud diplomid (Prüfungszeugnisse), millele on lisatud pädevate ametiasutuste tunnistus, mis kinnitab, et asjaomane isik on sooritanud kvalifikatsioonieksami; eksam sisaldab asjaomase isiku poolt vähemalt 6aastase kutsepraktika jooksul kavandatud ja realiseeritud projektide hindamist; kutsepraktika hõlmab käesoleva direktiivi artiklis 48 nimetatud tegevusi

                  1987/1988

                  Eesti

                              —

                              diplom arhitektuuri erialal, väljastatud Eesti Kunstiakadeemia arhitektuuri teaduskonna poolt alates 1996. aastast (diploma in architectural studies awarded by the Faculty of Architecture at the Estonian Academy of Arts since 1996), väljastatud Tallinna Kunstiülikooli poolt 1989-1995 (awarded by Tallinn Art University in 1989-1995), väljastatud Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi poolt 1951-1988 (awarded by the State Art Institute of the Estonian SSR in 1951-1988)

                  2006/2007

                  Eλλάς

                              —

                              Ateena kõrgkooli Metsovion Polytechnion poolt välja antud insener-arhitekti diplomid, millele on lisatud Kreeka tehnikakoja tunnistus, mis kinnitab õigust tegutseda arhitektuuri valdkonnas

                              —

                              Thessaloniki kõrgkooli Aristotelion Panepistimion poolt välja antud insener-arhitekti diplomid, millele on lisatud Kreeka tehnikakoja tunnistus, mis kinnitab õigust tegutseda arhitektuuri valdkonnas

                              —

                              Ateena kõrgkooli Metsovion Polytechnion poolt välja antud insener-tsiviilinseneri diplomid, millele on lisatud Kreeka tehnikakoja tunnistus, mis kinnitab õigust tegutseda arhitektuuri valdkonnas

                              —

                              Thessaloniki kõrgkooli Aristotelion Panepistimion poolt välja antud insener-tsiviilinseneri diplomid, millele on lisatud Kreeka tehnikakoja tunnistus, mis kinnitab õigust tegutseda arhitektuuri valdkonnas

                              —

                              kõrgkooli Panepistimion Thrakis poolt välja antud insener-tsiviilinseneri diplomid, millele on lisatud Kreeka tehnikakoja tunnistus, mis kinnitab õigust tegutseda arhitektuuri valdkonnas

                              —

                              kõrgkooli Panepistimion Patron poolt välja antud insener-tsiviilinseneri diplomid, millele on lisatud Kreeka tehnikakoja tunnistus, mis kinnitab õigust tegutseda arhitektuuri valdkonnas

                  1987/1988

                  España

                  Haridus- ja teadusministeeriumi või ülikoolide poolt omistatud arhitekti kutsekvalifikatsioon (título oficial de arquitecto)

                  1987/1988

                  France

                              —

                              kuni 1959. aastani haridusministeeriumi ja pärast seda kultuuriministeeriumi poolt välja antud riiklik arhitekti diplom (architecte DPLG)

                              —

                              arhitektuurikõrgkooli “Ecole spéciale d'architecture” poolt välja antud diplomid (architecte DESA)

                              —

                              alates 1955. aastast kõrgkooli “Ecole nationale supérieure des Arts et Industries de Strasbourg” (endise nimega “Ecole nationale d'ingénieurs de Strasbourg”) arhitektuuriteaduskonna poolt välja antud diplomid (architecte ENSAIS)

                  1987/1988

                  Ireland

                              —

                              kraad “Bachelor of Architecture” (B Arch.(NUI)), mille kõrgkool National University of Ireland on välja andnud Dublini kolledži University College arhitektuurieriala lõpetanutele

                              —

                              tehnoloogiakolledži College of Techology (Bolton Street, Dublin) väljaantud ülikoolitasemel arhitektidiplom (Dipl.Arch.)

                              —

                              instituudi Royal Institute of Architects of Ireland assotsieerunud liikme tunnistus (ARIAI)

                              —

                              instituudi Royal Institute of Architects of Ireland liikmetunnistus (MRIAI)

                  1987/1988

                  Italia

                              —

                              ülikoolide, polütehniliste instituutide ning Veneetsia ja Reggio Calabria kõrgemate arhitektuuriinstituutide poolt välja antud diplomid “laurea in architettura”, millele on lisatud diplom, mis annab selle omanikule õiguse töötada iseseisvalt arhitektina ja mille on välja andnud haridusministeerium pärast seda, kui taotleja on sooritanud pädeva komisjoni ees riigieksami, mis annab talle õiguse iseseisvalt arhitektina töötada (dott.Architetto)

                              —

                              ülikoolide ja polütehniliste instituutide poolt välja antud diplomid ehituse erialal (“sezione costenzione civile”), millele on lisatud diplom, mis annab selle omanikule õiguse tegutseda iseseisvalt arhitektuuri valdkonnas ja mille on välja andnud haridusministeerium pärast seda, kui taotleja on sooritanud pädeva komisjoni ees riigieksami, mis annab talle õiguse iseseisvalt arhitektina töötada (dott. Ing. Architetto or dott. Ing. in ingegneria civile)

                  1987/1988

                  Κύπρος

                              —

                              Βεβαίωση Εγγραφής στο Μητρώο Αρχιτεκτόνων που εκδίδεται από το Επιστημονικό και Τεχνικό Επιμελητήριο Κύπρου (Küprose Teadus- ja Tehnikakoja (ETEK) poolt välja antud arhitektide registri registreerimistunnistus)

                  2006/2007

                  Latvija

                              —

                              “Arhitekta diploms” ko izsniegusi Latvijas Valsts Universitātes Inženierceltniecības fakultātes Arhitektūras nodaļa līdz 1958.gadam, Rīgas Politehniskā Institūta Celtniecības fakultātes Arhitektūras nodaļa no 1958 gada līdz 1991.gadam, Rīgas Tehniskās Universitātes Arhitektūras fakultāte kopš 1991. gada, un “Arhitekta prakses sertifikāts”, ko izsniedz Latvijas Arhitektu savienība (arhitekti diplom, mida Läti Riikliku Ülikooli tsiviilehituse teaduskonna arhitektuuri osakond andis välja kuni 1958. aastani, mida Riia Polütehnilise Instituudi tsiviilehituse teaduskonna arhitektuuri osakond andis välja aastatel 1958 — 1991, mida Riia Tehnikaülikooli arhitektuuri teaduskond annab välja alates 1991. aastast ning Läti Arhitektide Liidu registreerimistunnistus)

                  2006/2007

                  Lietuva

                              —

                              insener-arhitekti/arhitekti (inžinierius architektas/architektas) diplom, mida Kaunase Polütehniline Instituut Kauno politechnikos institutas andis välja kuni 1969. aastani,

                              —

                              diplomid arhitekti rakendusliku kõrghariduse/kõrghariduse/magistrikraadi omandamise kohta (architektas/architektūros bakalauras/architektūros magistras), mida Vilnius inžinerinis statybos institutas andis välja 1990. aastani, Vilnius technikos universitetas 1996. aastani, Vilnius Gedimino technikos universitetas annab välja 1996. aastast alates,

                              —

                              LTSR Valstybinis dailės institutas poolt kuni 1990. aastani ja alates 1990. aastast Vilniaus dailės akademija väljaantavad spetsialistide diplomid arhitekti rakendusliku kõrghariduse/kõrghariduse/magistrikraadi omandamise kohta (architektūros kursas/architektūros bakalauras/architektūros magistras)

                              —

                              diplomid arhitekti kõrghariduse/magistrikraadi (architektūros bakalauras/architektūros magistras) omandamise kohta, mida Kauno technologijos universitetas annab välja alates 1997. aastast,

                        kõikidele nendele dokumentidele peab olema lisatud atesteerimiskomisjoni poolt välja antud tunnistus, mis annab õiguse arhitektuuri alal tegutsemiseks (atesteeritud arhitekt/Atestuotas architektas)

                  2006/2007

                  Magyarország

                              —

                              “okleveles építészmérnök” diplom (arhitekti diplom, arhitektuurimagister), mida annavad välja ülikoolid,

                              —

                              “okleveles építész tervező művész” diplom (magistridiplom arhitektuuri või üldehituse alal), mida annavad välja ülikoolid

                  2006/2007

                  Malta

                              —

                              Perit: Lawrja ta' Perit, mida annab välja Universita’ ta' Malta-ülikool, annab õiguse registreerida end kui “Perit”

                  2006/2007

                  Nederland

                              —

                              Delfti või Eindhoveni tehnikakolledžite arhitektuuriosakondade poolt välja antud tunnistus, mis kinnitab, et selle omanik on sooritanud arhitektuuri erialal kraadieksami (bouwkundig ingenieur)

                              —

                              riiklikult tunnustatud arhitektuuriakadeemiate diplomid (architect)

                              —

                              kuni 1971. aastani endiste arhitektuurikolledžite (Hoger Bouwkunstonderricht) diplomid (architect HBO)

                              —

                              kuni 1970. aastani endiste arhitektuurikolledžite (voortgezet Bouwkunstonderricht) diplomid (architect VBO)

                              —

                              tunnistus, mis kinnitab, et asjaomane isik on läbinud Madalmaade Arhitektide Liidu “Bond van Nederlandse Architecten” (BNA) arhitektide nõukogu korraldatud eksami (architect)

                              —

                              arhitektuuriinstituudi fondi “Stichting Instituut voor Architectuur” (IVA) diplom, mis on antud pärast kõnealuse fondi korraldatud ja vähemalt nelja aasta pikkuse kursuse läbimist ning millele on lisatud pädeva ametiasutuse tunnistus, mis kinnitab, et asjaomane isik on sooritanud kvalifikatsioonieksami; eksam sisaldab asjaomase isiku poolt vähemalt 6-aastase kutsepraktika jooksul kavandatud ja realiseeritud projektide hindamist; kutsepraktika hõlmab käesoleva direktiivi artiklis 44 nimetatud tegevusi

                              —

                              pädevate ametiasutuste väljaantud tunnistus, mis kinnitab, et asjaomane isik on enne 5. augustit 1985 sooritanud kraadieksami “Kandidaat in de bouwkunde” Delfti või Eindhoveni tehnikakolledžite juures ja et vähemalt viie kõnealusele kuupäevale vahetult eelneva aasta jooksul on ta tegutsenud arhitektina viisil, mille laad ja olulisus tagab Madalmaade nõuete kohaselt antud erialal tegutsemiseks piisava pädevuse (architect)

                              —

                              tunnistus, mille pädevad ametiasutused annavad välja üksnes isikutele, kes olid enne 5. augustit 1985 saanud 40aastaseks, ja mis kinnitab, et asjaomane isik on vähemalt viie kõnealusele kuupäevale vahetult eelneva aasta jooksul tegutsenud arhitektina viisil, mille laad ja olulisus tagab Madalmaade nõuete kohaselt antud erialal tegutsemiseks piisava pädevuse (architect)

                              —

                              seitsmendas ja kaheksandas taandes nimetatud tunnistusi ei ole enam vaja tunnustada pärast seda, kui on jõustunud Madalmaade õigus- ja haldusnormid, mis reguleerivad arhitektuurialase tegevuse alustamist ja teostamist arhitekti kutsenimetust kasutades, kuivõrd kõnealuste õigusnormide kohaselt ei anna need tunnistused õigust kõnealuse tegevuse alustamiseks arhitekti kutsenimetust kasutades

                  1987/1988

                  Österreich

                              —

                              Viini ja Grazi Tehnikaülikoolide ning Innsbrucki Ülikooli insenerehituse (“Bauingenieurwesen”), hoonete ehituse (“Hochbau”) ja arhitektuuri (“Architektur”) teaduskonna poolt arhitektuuri, insenerehituse (“Bauingenieurwesen”)/hoonete ehituse (“Hochbau”) ja ehitusinseneri (“Wirtschaftsingenieurwesen - Bauwesen”) erialal välja antud diplomid

                              —

                              Pinnakultuuride Ülikooli (“Universität für Bodenkultur”) poolt pinnakultuuride tehnoloogia ja veemajanduse erialal (“Kulturtechnik und Wasserwirtschaft”) välja antud diplomid

                              —

                              Viini Kujutava Kunsti Kõrgkooli arhitektuuriinstituudi poolt välja antud diplomid

                              —

                              Viini Kujutava Kunsti Akadeemia poolt arhitektuuri erialal välja antud diplomid

                              —

                              rakenduslike tehnikakõrgkoolide, kutseõppeasutuste või ehituskutsekoolide poolt välja antud diplomid (Ing.), millele on lisatud ehitusmeistri (“Baumeister”) tunnistus, mis kinnitab, et asjaomane isik on läbinud vähemalt 6-aastase eksamiga lõppeva kutsepraktika Austrias;

                              —

                              Linzi Kunstilise ja Tööstusliku Disaini Ülikooli poolt arhitektuuri erialal välja antud diplomid

                              —

                              ehitusinseneri või insener-konsultandi kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid ehituse erialadel (“Hochbau”, “Bauwesen”, “Wirtschaftsingenieurwesen - Bauwesen”, “Kulturtechnik und Wasserwirtschaft”) kooskõlas seadusega tsiviilehitajate kohta (Ziviltechnikergesetz, BGBl. No 156/1994)

                  1997/1998

                  Polska

                  Diplomid, mis on välja antud järgmiste kõrgkoolide poolt:

                              —

                              Varssavi Tehnikaülikool, arhitektuuriteaduskond (Politechnika Warszawska, Wydział Architektury); arhitekti kutsenimetus: inżynier architekt, magister nauk technicznych; inżynier architekt; inżyniera magistra architektury; magistra inżyniera architektury; magistra inżyniera architekta; magister inżynier architekt (1945. aastast kuni 1948. aastani kutsenimetused: inżynier architekt, magister nauk technicznych; 1951. aastast kuni 1956. aastani kutsenimetus: inżynier architekt; 1954. aastast kuni 1957. aastani, 2. järk, kutsenimetus: inżyniera magistra architektury; 1957. aastast kuni 1959. aastani kutsenimetus: inżyniera magistra architektury; 1959. aastast kuni 1964. aastani kutsenimetus: magistra inżyniera architektury; 1964. aastast 1982. aastani kutsenimetus: magistra inżyniera architekta; 1983. aastast kuni 1990. aastani kutsenimetus: magister inżynier architekt; alates 1991. aastast kutsenimetus: magistra inżyniera architekta),

                              —

                              Krakovi Tehnikaülikool, arhitektuuriteaduskond (Politechnika Krakowska, Wydział Architektury); arhitekti kutsenimetus: magister inżynier architekt (1945. aastast kuni 1953. aastani Kaevandamise ja Metallurgia Akadeemia arhitektuuri polütehniline teaduskond — Akademia Górniczo-Hutnicza, Politechniczny Wydział Architektury),

                              —

                              Wrocławi Tehnikaülikool, arhitektuuriteaduskond (Politechnika Wrocławska, Wydział Architektury); arhitekti kutsenimetus: inżynier architekt, magister nauk technicznych; magister inżynier architektury; magister inżynier architekt (1949. aastast kuni 1964. aastani kutsenimetus: inżynier architekt, magister nauk technicznych; 1956. aastast kuni 1964. aastani kutsenimetus: magister inżynier architektury; alates 1964. aastast kutsenimetus: magister inżynier architekt),

                              —

                              Sileesia Tehnikaülikool, arhitektuuriteaduskond Gliwices (Politechnika Śląska, Wydział Architektury); arhitekti kutsenimetus: inżynier architekt; magister inżynier architekt (1945. aastast kuni 1955.aastani ehitusteaduskond — Wydział Inżynieryjno-Budowlany, kutsenimetus: inżynier architekt; 1961. aastast kuni 1969. aastani ehituskonstruktsioonide ja üldehituse teaduskond — Wydział Budownictwa Przemysłowego i Ogólnego, kutsenimetus: magister inżynier architekt; 1969. aastast kuni 1976. aastani tsiviilehituse ja arhitektuuri teaduskond — Wydział Budownictwa i Architektury, kutsenimetus: magister inżynier architekt; alates 1977. aastast arhitektuuriteaduskond — Wydział Architektury, kutsenimetus: magister inżynier architekt ja alates 1995. aastast kutsenimetus: inżynier architekt),

                              —

                              Poznani Tehnikaülikool, arhitektuuriteaduskond (Politechnika Poznańska, Wydział Architektury); arhtitekti kutsenimetus: inżynier architektury; inżynier architekt; magister inżynier architekt (1945. aastast kuni 1955. aastani Insenerikool, arhitektuuriteaduskond — Szkoła Inżynierska, Wydział Architektury kutsenimetus: inżynier architektury; alates 1978. aastast kutsenimetus: magister inżynier architekt ja alates 1999. aastast kutsenimetus: inżynier architekt),

                              —

                              Gdanksi Tehnikaülikool, arhitektuuriteaduskond (Politechnika Gdańska, Wydział Architektury); arhitekti kutsenimetus: magister inżynier architekt (1945. aastast kuni 1969. aastani arhitektuuriteaduskond — Wydział Architektury, 1969. aastast kuni 1971. aastani tsiviilehituse ja arhitektuuri teaduskond — Wydział Budownictwa i Architektury, 1971. aastast kuni 1981. aastani Arhitektuuri ja Linnaplaneerimise Instituut — Instytut Architektury i Urbanistyki, alates 1981. aastast arhitektuuriteaduskond — Wydział Architektury),

                              —

                              Białystoki Tehnikaülikool, arhitektuuriteaduskond (Politechnika Białostocka, Wydział Architektury); arhitekti kutsenimetus: magister inżynier architekt (1975. aastast kuni 1989. aastani Arhitektuuriinstituut — Instytut Architektury),

                              —

                              Łódźi Tehnikaülikool, tsiviilehituse, arhitektuuri ja keskkonnakujunduse teaduskond (Politechnika Łódzka, Wydział Budownictwa, Architektury i Inżynierii Środowiska); arhitekti kutsenimetus: inżynier architekt; magister inżynier architekt (1973. aastast kuni 1993. aastani tsiviiltehituse ja arhitektuuri teaduskond — Wydział Budownictwa i Architektury ja alates 1992. aastast tsiviilehituse, arhitektuuri ja keskkonnakujunduse teaduskond — Wydział Budownictwa, Architektury i Inżynierii Środowiska; 1973. aastast kuni 1978. aastani kutsenimetus: inżynier architekt, alates 1978. aastast kutsenimetus: magister inżynier architekt),

                              —

                              Szczecini Tehnikaülikool, tsiviilehituse ja arhitektuuri teaduskond (Politechnika Szczecińska, Wydział Budownictwa i Architektury); arhitekti kutsenimetus: inżynier architekt; magister inżynier architekt (1948. aastast kuni 1954. aastani Kõrgem Insenerikool, arhitektuuriteaduskond — Wyższa Szkoła Inżynierska, Wydział Architektury, kutsenimetus: inżynier architekt, alates 1970. aastast kutsenimetus: magister inżynier architekt ja alates 1998. aastast kutsenimetus: inżynier architekt).

                        Kõikidele nimetatud dokumentidele peab olema lisatud liikmetunnistus, mille on välja andnud Poola asjaomase piirkonna arhitektide koda ning mis annab õiguse Poolas arhitektuuri alal tegutsemiseks.

                  2006/2007

                  Portugal

                              —

                              Lissaboni ja Porto kunstikõrgkoolide poolt välja antud diplom “diploma do curso especial de arquitectura”

                              —

                              Lissaboni ja Porto kunstikõrgkoolide poolt välja antud arhitektidiplom “diploma de arquitecto”

                              —

                              Lissaboni ja Porto kunstikõrgkoolide poolt välja antud diplom “diploma do curso de arquitectura”

                              —

                              Lissaboni Kunstikõrgkooli poolt välja antud diplom “diploma de licenciatura em arquitectura”

                              —

                              Lissaboni Tehnikaülikooli ja Porto Ülikooli poolt välja antud diplom “carta de curso de licenciatura em arquitectura”

                              —

                              Lissaboni Tehhnikaülikooli tehnikainstituudi poolt välja antud ehitusinseneri diplom (licenciatura em engenharia civil)

                              —

                              Porto Ülikooli ehitusteaduskonna poolt välja antud inseneridiplom (licenciatura em engenharia civil)

                              —

                              Coimbra Ülikooli loodusteaduste ja tehnika teaduskonna poolt välja antud inseneridiplom (licenciatura em engenharia civil)

                              —

                              Minho Ülikooli poolt välja antud inseneridiplom (licenciatura em engenharia civil, produção)

                  1987/1988

                  Slovenija

                              —

                              “Univerzitetni diplomirani inženir arhitekture/univerzitetna diplomirana inženirka arhitekture” (kõrgkooli arhitektuuri eriala diplom), mille on väljastanud arhitektuuriteaduskond ja millele on lisatud seaduslikult tunnustatud arhitektuuri alal pädeva asutuse tunnistus, mis annab õiguse arhitektuuri erialal tegutsemiseks,

                              —

                              tehnikateaduskondade poolt väljaantav ülikoolidiplom, millega koos omistatakse “univerzitetni diplomirani inženir (univ.dipl.inž.)/univerzitetna diplomirana inženirka” kraad; diplomile on lisatud seaduslikult tunnustatud arhitektuuri alal pädeva asutuse tunnistus, mis annab õiguse arhitektuuri alal tegutsemiseks.

                  2006/2007

                  Slovensko

                              —

                              diplom arhitektuuri ja hoonete ehituse erialal (“architektúra a pozemné staviteľstvo”), mida Slovaki Tehnikaülikool (Slovenská vysoká škola technická) Bratislavas andis välja aastatel 1950 — 1952 (kutsenimetus: Ing.),

                              —

                              diplom arhitektuuri erialal (“architektúra”), mida Slovaki Tehnikaülikooli arhitektuuri ja hoonete ehituse teaduskond (Fakulta architektúry a pozemného staviteľstva, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavas andis välja aastatel 1952 — 1960 (kutsenimetus: Ing. arch.),

                              —

                              diplom hoonete ehituse erialal (“pozemné staviteľstvo”), mida Slovaki Tehnikaülikooli arhitektuuri ja hoonete ehituse teaduskond (Fakulta architektúry a pozemného staviteľstva, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavas andis välja aastatel 1952 — 1960 (kutsenimetus: Ing.),

                              —

                              diplom arhitektuuri erialal (“architektúra”), mida Slovaki Tehnikaülikooli tsiviilehituse teaduskond (Stavebná fakulta, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavas andis välja aastatel 1961 — 1976 (kutsenimetus: Ing. arch.),

                              —

                              diplom hoonete ehituse erialal (“pozemné stavby”), mida Slovaki Tehnikaülikooli tsiviilehituse teaduskond (Stavebná fakulta, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavas andis välja aastatel 1961 — 1976 (kutsenimetus: Ing.),

                              —

                              diplom arhitektuuri erialal (“architektúra”), mida Slovaki Tehnikaülikooli arhitektuuriteaduskond (Fakulta architektúry, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavas annab välja alates 1977. aastast (kutsenimetus: Ing. arch.),

                              —

                              diplom linnakujunduse erialal (“urbanizmus”), mida Slovaki Tehnikaülikooli arhitektuuriteaduskond (Fakulta architektúry, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavas annab välja alates 1977. aastast (kutsenimetus: Ing. arch.),

                              —

                              diplom hoonete ehituse erialal (“pozemné stavby”), mida Slovaki Tehnikaülikooli tsiviilehituse teaduskond (Stavebná fakulta, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavas andis välja aastatel 1977 — 1997 (kutsenimetus: Ing.),

                              —

                              diplom arhitektuuri ja hoonete ehituse erialal (“architektúra a pozemné stavby”), mida Slovaki Tehnikaülikooli tsiviilehituse teaduskond (Stavebná fakulta, Slovenská vysoká škola technická) Bratislavas annab välja alates 1998. aastast (kutsenimetus: Ing.),

                              —

                              diplom hoonete ehituse erialal spetsialiseerumisega arhitektuurile (“pozemné stavby — špecializácia: architektúra”), mida Slovaki Tehnikaülikooli tsiviilehituse teaduskond (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) Bratislavas andis välja aastatel 2000 — 2001 (kutsenimetus: Ing.),

                              —

                              diplom hoonete ehituse ja arhitektuuri erialal (“pozemné stavby a architektúra”), mida Slovaki Tehnikaülikooli tsiviilehituse teaduskond (Stavebná fakulta, Slovenská technická univerzita) Bratislavas annab välja alates 2001. aastast (kutsenimetus: Ing.),

                              —

                              diplom arhitektuuri erialal (“architektúra”), mida Bratislava Kunstiakadeemia (Vysoká škola výtvarných umení) annab välja alates 1969. aastast (kuni 1990. aastani kutsenimetus: Akad. arch., aastatel 1990 — 1992 kutsenimetus: Mgr., aastatel 1992 — 1996 kutsenimetus: Mgr. arch., alates 1997. aastast kutsenimetus: Mgr. art.),

                              —

                              diplom hoonete ehituse erialal (“pozemné staviteľstvo”), mida Košice Tehnikaülikooli tsiviilehituse teaduskond (Stavebná fakulta, Technická univerzita) andis välja aastatel 1981 — 1991 (kutsenimetus: Ing.).

                        Kõikidele nimetatud dokumentidele peab olema lisatud:

                              —

                              Bratislavas asuva Slovaki arhitektide koja (Slovenská komora architektov) poolt välja antud luba eriala välja toomata või töötamiseks hoonete ehituse (“pozemné stavby”) või maakasutuse planeerimise (“územné plánovanie”) erialal,

                              —

                              Bratislavas asuva Slovaki ehitusinseneride koja (Slovenská komora stavebných inžinierov) poolt välja antud luba töötamiseks hoonete ehituse (“pozemné stavby”) erialal

                  2006/2007

                  Suomi/Finland

                              —

                              tehnikaülikoolide ja Oulu Ülikooli arhitektuuriteaduskondade poolt välja antud diplomid (arkkitehti/arkitekt)

                              —

                              tehnikakõrgkoolide poolt välja antud diplomid (rakennusarkkitehti/byggnadsarkitekt)

                  1997/1998

                  Sverige

                              —

                              Kuningliku Tehnikainstituudi arhitektuurikooli, Chalmersi Tehnikainstituudi ja Lundi Ülikooli tehnikainstituudi poolt välja antud diplomid (arkitekt, arhitektuurimagister)

                              —

                              Rootsi Arhitektide Liidu “Svenska Arkitekters Riksförbund” (SAR) liikme tunnistus, kui kõnealune isik on omandanud ettevalmistuse riigis, mille suhtes käesolevat direktiivi kohaldatakse

                  1997/1998

                  United Kingdom

                              —

                              kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid, mille on pärast eksami sooritamist välja andnud:

                                          —

                                          Royal Institute of British Architects

                                          —

                                          ülikoolide, polütehniliste instituutide, kolledžite, tehnoloogia- ja kunstikoolide juures asuvad arhitektuuriosakonnad ja mida 10. juunil 1985 Ühendkuningriigi Architects Registration Council registrisse kandmiseks (Architect) tunnustas

                              —

                              tunnistus, mis kinnitab, et selle omanik on 1931. aasta seaduse Architects Registration Act jaotise 6 lõike 1 punktide a, b või jaotise 6 lõike 1 alusel omandanud õiguse arhitekti kutsenimetusele (Architect)

                              —

                              tunnistus, mis kinnitab, et selle omanik on 1938. aasta seaduse Architects Registration Act jaotise 2 alusel omandanud õiguse arhitekti kutsenimetusele (Architect)

                  1987/1988

      VII LISA
      Dokumendid ja tunnistused, mille esitamist võib nõuda artikli 50 lõike 1 kohaselt
      1.   Dokumendid

                  a)

                  Asjaomase isiku kodakondsust tõendav dokument.

                  b)

                  Koopia erialast pädevust või kvalifikatsiooni tõendavast tunnistusest, mis annab õiguse asjaomasel kutsealal tegutsemiseks, ning vajadusel tõend kõnealuse isiku poolt omandatud tööalase kogemuse kohta.
                  Lisaks sellele võivad vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused nõuda taotlejalt tema koolitust ja väljaõpet puudutava teabe esitamist, kuivõrd see on vajalik tuvastamaks võimalikke kõrvalekaldeid päritoluliikmesriigi poolt nõutud koolitusest ja väljaõppest kooskõlas artikliga 14. Kui taotleja ei suuda nimetatud teavet esitada, pöörduvad vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused päritoluliikmesriigi kontaktasutuse, pädeva asutuse või mõne muu asjaomase asutuse poole.

                  c)

                  Artiklis 16 nimetatud juhtudel päritoluliikmesriigi või liikmesriigi, kust teise riigi kodanik tuleb, asjaomase asutuse või institutsiooni poolt väljastatud tõend tegevuse liigi ja kestuse kohta.

                  d)

                  Vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus, kes nõuab reguleeritud kutsealal tegevust alustada soovivatelt kodanikelt hea maine ja laitmatu reputatsiooni või isiku pankroti väljakuulutamise puudumise tõendamist või kes kutsealal tegutsemise ametialaste käitumisreeglite vastu eksimise või kuriteos süüdimõistmise tõttu edasi lükkab või keelustab, aktsepteerib vastuvõtva liikmesriigi territooriumil kõnealusel kutsealal tegutseda soovivate teiste liikmesriikide kodanike puhul piisava tõendina päritoluliikmesriigi või liikmesriigi, kust teise riigi kodanik tuleb, pädeva asutuse poolt väljaantud tõendit, mis tõendab nõuetele vastavust. Päritoluliikmesriigi asutused peavad nõutud dokumendid esitama kahe kuu jooksul.
                  Kui päritoluliikmesriik või liikmesriik, kust teise riigi kodanik tuleb, ei anna välja eelnimetatud dokumentaalset tõendit, asendatakse need tõendid vandega või kui riigis ei ole vanne sätestatud, siis tõotusega, mille asjaomane isik annab pädeva kohtuorgani või haldusasutuse ees või vajadusel päritoluliikmesriigi või liikmesriigi, kust teise riigi kodanik tuleb, notari või pädeva kutseorgani ees; selline organ või notar annab välja tunnistuse, mis tõendab vande või tõotuse autentsust.

                  e)

                  Kui vastuvõttev liikmesriik nõuab oma kodanikelt reguleeritud kutsealal tegutsemiseks dokumentaalset tõendit füüsilise ja vaimse tervise kohta, aktsepteerib asjaomane liikmesriik päritoluliikmesriigis nõutud sellekohast dokumenti piisava tõendina. Kui päritoluliikmesriik sellist tõendit ei nõua, aktsepteerib vastuvõttev liikmesriik selle riigi pädeva asutuse poolt väljastatud tõendit. Sellisel juhul peab päritoluliikmesriigi pädev asutus esitama nõutud tõendi kahe kuu jooksul.

                  f)

                  Kui vastuvõttev liikmesriik nõuab oma kodanikelt, kes soovivad alustada tegevust reguleeritud kutsealal,

                              —

                              usaldusväärse finantsolukorra tõendamist,

                              —

                              tõendit selle kohta, et nad on oma kutsevastutusest tuleneda võivate finantstagajärgede vastu kindlustatud, täites vastuvõtvas liikmesriigis kindlustuskatte tingimuste ja ulatusega seonduvaid kehtivaid õigusnorme,

                        aktsepteerib kõnealune liikmesriik teiste liikmesriikide pankade ja kindlustusseltside poolt välja antud sellekohaseid tõendeid piisavate tõenditena.

            2.   Sertifikaadid
      Hõlbustamaks käesoleva direktiivi III jaotise III peatüki kohaldamist, võivad liikmesriigid ette näha, et lisaks kvalifikatsiooni tõendavatele dokumentidele peavad käesoleva direktiiviga ettenähtud haridus- ja koolitusnõuetele vastavad isikud esitama oma päritoluliikmesriigi pädevate asutuste poolt välja antud sertifikaadi, milles märgitakse, et kõnealused kvalifikatsiooni tõendavad dokumendid on need, millele käesolevas direktiivis viidatakse.