title: Nõukogu direktiiv 2011/96/EL, 30. november 2011 , eri liikmesriikide ema- ja tütarettevõtjate suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta

text:
               29.12.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 345/8

         NÕUKOGU DIREKTIIV 2011/96/EL,
   30. november 2011,
   eri liikmesriikide ema- ja tütarettevõtjate suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta
   (uuesti sõnastatud)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 115,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
   olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),
   toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 23. juuli 1990. aasta direktiivi 90/435/EMÜ eri liikmesriikide emaettevõtjate ja tütarettevõtjate suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta (3) on korduvalt (4) oluliselt muudetud. Kuna sellesse on vaja teha täiendavaid muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada.

               (2)

               Euroopa Kohtu 6. mai 2008. aastal kohtuasjas C-133/06 (5) tehtud otsuse põhjal on vaja muuta direktiivi 90/435/EMÜ artikli 4 lõike 3 teise lõigu sõnastust, näitamaks selgelt, et selles nimetatud eeskirjad võtab vastu nõukogu aluslepingus ette nähtud menetluse kohaselt. Lisaks sellele tuleks ajakohastada kõnealuse direktiivi lisasid.

               (3)

               Käesoleva direktiivi eesmärk on vabastada dividendid ja muud kasumijaotised, mida tütarettevõtjad maksavad oma emaettevõtjatele maksude kinnipidamisest, ning kaotada ära sellise tulu topeltmaksustamine emaettevõtja tasemel.

               (4)

               Eri liikmesriikide äriühingute grupeerumine võib olla vajalik selleks, et luua liidu piires siseturu tingimustega analoogilised tingimused, ja tagada sellise siseturu tõhus toimimine. Sellist tegevust ei tohiks takistada piirangud, ebasoodsad tingimused ega moonutused, mis tulenevad eelkõige liikmesriikide maksusätetest. Sellise eri liikmesriikide äriühingute grupeerumisega seoses on vaja näha ette konkurentsi seisukohalt neutraalsed maksustamiseeskirjad, mis võimaldavad äriühingutel kohaneda siseturu nõuetega, suurendada oma tootlikkust ja parandada rahvusvahelist konkurentsivõimet.

               (5)

               Sellise grupeerumise tulemusena võivad tekkida ema- ja tütarettevõtjate grupid.

               (6)

               Enne direktiivi 90/435/EMÜ jõustumist oli eri liikmesriikide ema- ja tütarettevõtjate vahelisi suhteid reguleerivates maksusätetes liikmesriigiti märkimisväärseid erinevusi ning kohaldatavad sätted olid üldiselt ebasoodsamad kui need, mida kohaldati ühe ja sama liikmesriigi ema- ja tütarettevõtjate suhtes. Seetõttu oli eri liikmesriikide äriühingute vaheline koostöö võrreldes ühe ja sama liikmesriigi äriühingute vahelise koostööga ebasoodsamas olukorras. Kõnealune ebasoodus olukord tuli kõrvaldada, kehtestades liidu tasandil äriühingute grupeerumist lihtsustava ühtse süsteemi.

               (7)

               Olukorras, kus emaettevõtja saab oma seose tõttu tütarettevõtjaga jaotatud kasumit, peab emaettevõtja liikmesriik kas hoiduma sellise kasumi maksustamisest või lubama sellist kasumit maksustades emaettevõtjal tasumisele kuuluvast maksusummast maha arvata selle osa tütarettevõtja poolt makstud äriühingu tulumaksust, mis seondub nimetatud kasumiga.

               (8)

               Maksustamise neutraalsuse tagamiseks tuleb lisaks eeltoodule vabastada tütarettevõtja poolt emaettevõtjale jaotatav kasum kinnipeetavast maksust.

               (9)

               Kasumijaotiste maksmist ja nende saamist emaettevõtja püsiva tegevuskoha poolt tuleks kohelda samamoodi kui tütarettevõtja ja tema emaettevõtja vahelisi suhteid. See peaks hõlmama olukorda, kus emaettevõtja ja tema tütarettevõtja on samas liikmesriigis ja püsiv tegevuskoht teises liikmesriigis. Teisest küljest tundub, et olukordi, kus püsiv tegevuskoht ja tütarettevõtja asuvad samas liikmesriigis, võib käsitleda asjaomase liikmesriigi siseriiklike õigusaktide alusel, ilma et see piiraks aluslepingu põhimõtete kohaldamist.

               (10)

               Seoses püsivate tegevuskohtade käsitlemisega võib liikmesriikidel olla vaja määrata kooskõlas aluslepingu põhimõtetega ja võttes arvesse rahvusvaheliselt aktsepteeritud maksureegleid tingimused ja õigusnormid siseriikliku maksutulu kaitsmiseks ja siseriiklike õigusaktide täitmisest kõrvalehoidmise takistamiseks.

               (11)

               Kui kontsernid on organiseerunud äriühingute kettidesse ning kasumeid jaotatakse tütarettevõtjate keti kaudu emaettevõtjale, tuleks topeltmaksustamise vältimiseks kohaldada kas maksuvabastust või maksukrediiti. Maksukrediidi puhul peaks emaettevõtjal olema võimalik maha arvata ketti kuuluva mis tahes tütarettevõtja poolt makstud mis tahes maks, eeldusel et täidetud on käesolevas direktiivis sätestatud nõuded.

               (12)

               Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtpäevadega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   1.   Iga liikmesriik kohaldab käesolevat direktiivi:

               a)

               kasumijaotiste suhtes, mida nimetatud liikmesriigi äriühingud saavad teistes liikmesriikides asuvatelt tütarettevõtjatelt;

               b)

               kasumijaotiste suhtes, mida nimetatud liikmesriigi äriühingud maksavad tütarettevõtjana teistes liikmesriikides asuvatele äriühingutele;

               c)

               kasumijaotistele, mida nimetatud liikmesriigis asuvad püsivad tegevuskohad saavad teiste liikmesriikide äriühingutelt ning mis pärinevad nende tütarettevõtjatelt muus liikmesriigis kui see, kus asub püsiv tegevuskoht;

               d)

               kasumijaotistele nimetatud liikmesriigi äriühingute poolt sama liikmesriigi äriühingute muus liikmesriigis asuvatele püsivatele tegevuskohtadele, mille tütarettevõtjaks kõnealused äriühingud on.

         2.   Käesolev direktiiv ei välista pettuste või kuritarvituste vältimiseks vajalike siseriiklike või lepingupõhiste sätete kohaldamist.
   Artikkel 2
   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)

               „liikmesriigi äriühing” tähendab iga äriühingut:

                           i)

                           mis tegutseb käesoleva direktiivi I lisa A osas loetletud vormis,

                           ii)

                           mida liikmesriigi maksuõigusaktide kohaselt loetakse kõnealuse liikmesriigi maksuresidendiks ja mida kolmanda riigiga sõlmitud topeltmaksustamise vältimise lepingu sätete kohaselt ei peeta liiduvälise riigi maksuresidendiks,

                           iii)

                           mis lisaks kuulub ilma valiku- või vabastamisvõimaluseta maksustamisele ühega I lisa B osas loetletud maksudest või muu maksuga, millega nimetatud maksud võidakse asendada;

               b)

               mõiste „püsiv tegevuskoht” tähendab liikmesriigis asuvat äritegevuse kindlat kohta, mille kaudu täielikult või osaliselt toimub muu liikmesriigi äriühingu tegevus, kui kõnealuse tegevuskoha kasumile kehtib selle asukohaliikmesriigi maks tulenevalt asjaomasest kahepoolsest maksulepingust või, sellise lepingu puudumisel, siseriiklikust õigusest.

         Artikkel 3
   1.   Käesolevas direktiivis:

               a)

               loetakse emaettevõtjaks:

                           i)

                           vähemalt selline liikmesriigi äriühing, mis vastab artiklis 2 sätestatud tingimustele ning millel on vähemalt 10 % osalus teise liikmesriigi samadele tingimustele vastava äriühingu kapitalis;

                           ii)

                           samadel tingimustel liikmesriigi äriühing, millel on sama liikmesriigi äriühingu kapitalis vähemalt 10 % osalus, mida valdab osaliselt või täielikult esimese äriühingu muus liikmesriigis asuv püsiv tegevuskoht;

               b)

               loetakse tütarettevõtjaks äriühingut, mille kapital sisaldab punktis a osutatud osalust.

         2.   Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid:

               a)

               kahepoolse kokkuleppe alusel asendada kapitalis osalemise kriteeriumi hääleõiguse omamise kriteeriumiga;

               b)

               mitte kohaldada käesolevat direktiivi oma äriühingute suhtes, mis ei säilita neile emaettevõtja staatust andvat osalust vähemalt kaheaastase katkematu perioodi jooksul, või nende oma äriühingute suhtes, milles teise liikmesriigi äriühing ei säilita talle emaettevõtja staatust andvat osalust vähemalt kaheaastase katkematu perioodi jooksul.

         Artikkel 4
   1.   Kui emaettevõtja või selle püsiv tegevuskoht saab tulenevalt emaettevõtja seotusest oma tütarettevõtjaga jaotatud kasumit, siis emaettevõtja liikmesriik ja tema püsiva tegevuskoha liikmesriik, välja arvatud juhul, kui tütarettevõte likvideeritakse, kas:

               a)

               ei maksusta sellist kasumit või

               b)

               maksustab sellist kasumit, lubades samal ajal emaettevõtjal ja püsival tegevuskohal tasumisele kuuluvast maksusummast selle maksusumma piires maha arvata selle äriühingu tulumaksu osa, mis on seotud kõnealuse kasumiga ning mida on maksnud tütarettevõtja ja mis tahes madalama astme tütarettevõtja tingimusel, et äriühing ja tema madalama astme tütarettevõtja vastavad igal astmel artiklis 2 toodud määratlusele ning artiklis 3 sätestatud nõuetele.

         2.   Ükski käesoleva direktiivi säte ei takista emaettevõtja liikmesriiki käsitlemast tütarettevõtjat maksustamise mõttes läbipaistvana, lähtudes nimetatud liikmesriigi hinnangust kõnealuse tütarettevõtja õiguslikele tunnustele, mis tulenevad selle asutamise aluseks olnud õigusest, ja seetõttu maksustamast emaettevõtja osa tema tütarettevõtja kasumis, kui see kasum tekib. Sellisel juhul hoidub emaettevõtja liikmesriik tütarettevõtja jaotatud kasumi maksustamisest.
   Hinnates emaettevõtja osa tema tütarettevõtja kasumis, kui see tekib, emaettevõtja liikmesriik kas vabastab selle kasumi maksustamisest või lubab emaettevõtjal tasumisele kuuluvast maksusummast selle maksusumma piires maha arvata selle äriühingu tulumaksu osa, mis on seotud emaettevõtja kasumi osaga ja mida on maksnud tema tütarettevõtja ja mis tahes madalama astme tütarettevõtja, tingimusel et äriühing ja tema madalama astme tütarettevõtja vastavad igal astmel artiklis 2 toodud määratlusele ning artiklis 3 sätestatud nõuetele.
   3.   Igale liikmesriigile jääb võimalus mitte lubada emaettevõtja maksustatavast kasumist maha arvata osalusega seotud kulutusi ega tütarettevõtja kasumi jaotamisest tulenevaid kahjumeid.
   Kui sellisel juhul on osalusega seotud juhtimiskulud määratletud kindla suurusega määrana, ei tohi kindlaksmääratud summa ületada 5 % tütarettevõtja jaotatavast kasumist.
   4.   Lõikeid 1 ja 2 kohaldatakse kuni äriühingute maksustamise ühtse süsteemi jõustumise kuupäevani.
   5.   Pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ning Majandus- ja Sotsiaalkomiteega võtab nõukogu seadusandliku erimenetluse kohaselt sobival ajal ühehäälselt vastu eeskirjad, mida rakendatakse alates äriühingute maksustamise ühtse süsteemi tegeliku jõustumise kuupäevast.
   Artikkel 5
   Kasum, mida tütarettevõtja oma emaettevõtjale jaotab, vabastatakse kinnipeetavast maksust.
   Artikkel 6
   Emaettevõtja liikmesriik ei tohi maksustada kinnipeetava maksuga kasumit, mida selline äriühing saab tütarettevõtjalt.
   Artikkel 7
   1.   „Kinnipeetav maks” ei hõlma käesoleva direktiivi mõistes äriühingu tulumaksu avansilist makset või ettemaksu (précompte), mida makstakse tütarettevõtja liikmesriigile seoses kasumi jaotamisega tema emaettevõtjale.
   2.   Käesolev direktiiv ei mõjuta siseriiklike või lepingupõhiste sätete kohaldamist dividendide majandusliku topeltmaksustamise kaotamiseks või selle vähendamiseks, eriti nende sätete kohaldamist, mis käsitlevad dividendide saajatele maksukrediidi andmist.
   Artikkel 8
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 18. jaanuaril 2012. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti koos nimetatud õigusnormide ja käesoleva direktiivi vastavust käsitleva vastavustabeliga.
   Artikkel 9
   Direktiiv 90/435/EMÜ, mida on muudetud II lisa A osas loetletud õigusaktidega, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtpäevadega.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid loetakse vastavalt III lisas esitatud vastavustabelile.
   Artikkel 10
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 11
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 30. november 2011

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         J. VINCENT-ROSTOWSKI

      (1)  4. mai 2011. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (2)  ELT C 107, 6.4.2011, lk 73.

      (3)  EÜT L 225, 20.8.1990, lk 6.

      (4)  Vt II lisa A osa.

      (5)  EKL 2008, lk I-03189.

      I LISA
      A   OSA

         Artikli 2 punkti a alapunktis i viidatud äriühingute loetelu

                  a)

                  Äriühingud, mis on asutatud nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2157/2001 (Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta) (1) ja nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta direktiivi 2001/86/EÜ (millega täiendatakse Euroopa äriühingu põhikirja töötajate kaasamise suhtes) (2) alusel, ning ühistud, mis on asutatud nõukogu 22. juuli 2003. aasta määruse (EÜ) nr 1453/2003 (Euroopa ühistu (SCE) põhikirja kohta) (3) ja nõukogu 22. juuli 2003. aasta direktiivi 2003/72/EÜ (millega täiendatakse Euroopa ühistu põhikirja töötajate kaasamise osas) (4) alusel;

                  b)

                  Belgia õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „société anonyme” / „naamloze vennootschap”, „société en commandite par actions” / „commanditaire vennootschap op aandelen”, „société privée à responsabilité limitée”/„besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid”, „société coopérative à responsabilité limitée” / „coöperatieve vennootschap met beperkte aansprakelijkheid”, „société coopérative à responsabilité illimitée” / „coöperatieve vennootschap met onbeperkte aansprakelijkheid”, „société en nom collectif” / „vennootschap onder firma”, „société en commandite simple” / „gewone commanditaire vennootschap”, riigi osalusega ettevõtted, mis tegutseb ühes eespool nimetatud õiguslikus vormis, ning muud Belgia õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mille suhtes kohaldatakse Belgia äriühingu tulumaksu;

                  c)

                  Bulgaaria õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „събирателно дружество”, „командитно дружество”, „дружество с ограничена отговорност”, „акционерно дружество”, „командитно дружество с акции”, „неперсонифицирано дружество”, „кооперации”, „кооперативни съюзи”, „държавни предприятия”, mis on asutatud Bulgaaria õiguse alusel ja mis tegelevad kaubandustegevusega;

                  d)

                  Tšehhi Vabariigi õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „akciová společnost”, „společnost s ručením omezeným”;

                  e)

                  Taani õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „aktieselskab” ja „anpartsselskab”. Muud äriühingud, mida maksustatakse äriühingu tulumaksu seaduse alusel, kui nende tulumaksuga maksustatav tulu arvutatakse ja see maksustatakse „aktieselskaber’i” suhtes kohaldatavate üldiste maksuõigusaktide alusel;

                  f)

                  Saksamaa õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „Aktiengesellschaft”, „Kommanditgesellschaft auf Aktien”, „Gesellschaft mit beschränkter Haftung”, „Versicherungsverein auf Gegenseitigkeit”, „Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaft”, „Betriebe gewerblicher Art von juristischen Personen des öffentlichen Rechts” ning muud Saksamaa õiguse alusel asutatud äriühingud, mille suhtes kohaldatakse Saksamaa äriühingu tulumaksu;

                  g)

                  Eesti õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „täisühing”, „usaldusühing”, „osaühing”, „aktsiaselts”, „tulundusühistu”;

                  h)

                  Iiri õiguse alusel asutatud või tegutsevad äriühingud, tööstusseltse ja vastastikuse abistamise seltse ning elamuühistuid reguleerivate seaduste alusel registreeritud ühingud ning usaldushoiupangad usaldushoiupanku käsitlevate seaduste (1989) tähenduses;

                  i)

                  Kreeka õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „ανώνυμη εταιρεία”,·„εταιρεία περιορισμένης ευθύνης (Ε.Π.Ε.)” ning muud Kreeka õiguse alusel asutatud äriühingud, mille suhtes kohaldatakse Kreeka äriühingu tulumaksu;

                  j)

                  Hispaania õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „sociedad anónima”, „sociedad comanditaria por acciones”, „sociedad de responsabilidad limitada” ja eraõiguse alusel tegutsevad avalik-õiguslikud asutused. Muud Hispaania õiguse alusel asutatud äriühingud, mille suhtes kohaldatakse Hispaania äriühingu tulumaksu („Impuesto sobre Sociedades”);

                  k)

                  Prantsusmaa õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „société anonyme”, „société en commandite par actions”, „société à responsabilité limitée”, „sociétés par actions simplifiées”, „sociétés d’assurances mutuelles”, „caisses d’épargne et de prévoyance”, „sociétés civiles”, mille suhtes kohaldatakse automaatselt äriühingu tulumaksu, „coopératives”, „unions de coopératives”, riiklikud tööstus- ja äriettevõtted ja -ühingud ning muud Prantsusmaa õiguse alusel asutatud äriühingud, mille suhtes kohaldatakse Prantsusmaa äriühingu tulumaksu;

                  l)

                  Itaalia õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „società per azioni”, „società in accomandita per azioni”, „società a responsabilità limitata”, „società cooperative”, „società di mutua assicurazione” ning eraõiguslikud ja avalik-õiguslikud ühingud, kelle tegevus on tervenisti või peamiselt kaubanduslik;

                  m)

                  Küprose õiguse alusel „εταιρείες”, nagu need on määratletud tulumaksu käsitlevates õigusaktides;

                  n)

                  Läti õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „akciju sabiedrība”, „sabiedrība ar ierobežotu atbildību”;

                  o)

                  Leedu õiguse alusel asutatud äriühingud;

                  p)

                  Luksemburgi õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „société anonyme”, „société en commandite par actions”, „société à responsabilité limitée”, „société coopérative”, „société coopérative organisée comme une société anonyme”, „association d’assurances mutuelles”, „association d’épargne-pension”, „entreprise de nature commerciale, industrielle ou minière de l’Etat, des communes, des syndicats de communes, des établissements publics et des autres personnes morales de droit public” ja muud Luksemburgi õiguse alusel asutatud äriühingud, mille suhtes kohaldatakse Luksemburgi äriühingu tulumaksu;

                  q)

                  Ungari õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „közkereseti társaság”, „betéti társaság”, „közös vállalat”, „korlátolt felelősségű társaság”, „részvénytársaság”, „egyesülés”, „szövetkezet”;

                  r)

                  Malta õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „Kumpaniji ta’ Responsabilita’ Limitata”, „Soċjetajiet en commandite li l-kapital tagħhom maqsum f’azzjonijiet”;

                  s)

                  Madalmaade õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „naamloze vennootschap”, „besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid”, „open commanditaire vennootschap”, „coöperatie”, „onderlinge waarborgmaatschappij”, „fonds voor gemene rekening”, „vereniging op coöperatieve grondslag”, „vereniging welke op onderlinge grondslag als verzekeraar of kredietinstelling optreedt” ja muud Madalmaade õiguse alusel asutatud äriühingud, mille suhtes kohaldatakse Madalmaade äriühingu tulumaksu;

                  t)

                  Austria õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „Aktiengesellschaft”, „Gesellschaft mit beschränkter Haftung”, „Versicherungsvereine auf Gegenseitigkeit”, „Erwerbs- und Wirtschaftsgenossenschaften”, „Betriebe gewerblicher Art von Körperschaften des öffentlichen Rechts”, „Sparkassen” ja muud Austria õiguse alusel asutatud äriühingud, mille suhtes kohaldatakse Austria äriühingu tulumaksu;

                  u)

                  Poola õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „spółka akcyjna”, „spółka z ograniczoną odpowiedzialnością”;

                  v)

                  Portugali õiguse alusel asutatud äriühingud või tsiviilõiguslikud ühingud, mis tegutsevad kooperatiivselt, ja riiklikud ühingud;

                  w)

                  Rumeenia õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „societăți pe acþiuni”, „societăți în comandită pe acțiuni”, „societăți cu răspundere limitată”;

                  x)

                  Sloveenia õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „delniška družba”, „komanditna družba”, „družba z omejeno odgovornostjo”;

                  y)

                  Slovakkia õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „akciová spoločnosť”, „spoločnosť s ručením obmedzeným”, „komanditná spoločnosť”;

                  z)

                  Soome õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „osakeyhtiö/aktiebolag”, „osuuskunta/andelslag”, „säästöpankki/sparbank” ja „vakuutusyhtiö/försäkringsbolag”;

                  (aa)

                  Rootsi õiguse alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse „aktiebolag”, „försäkringsaktiebolag”, „ekonomiska föreningar”, „sparbanker”, „ömsesidiga försäkringsbolag”, „försäkringsföreningar”;

                  (ab)

                  Ühendkuningriigi õiguse alusel asutatud äriühingud.

            B   OSA

         Artikli 2 punkti a alapunktis iii osutatud maksude loetelu

                  —

                     impôt des sociétés/vennootschapsbelasting Belgias,

                  —

                     корпоративен данък Bulgaarias,

                  —

                     daň z příjmů právnických osob Tšehhi Vabariigis,

                  —

                     selskabsskat Taanis,

                  —

                     Körperschaftssteuer Saksamaal,

                  —

                  tulumaks Eestis,

                  —

                     corporation tax Iirimaal,

                  —

                     φόρος εισοδήματος νομικών προσώπων κερδοσκοπικού χαρακτήρα Kreekas,

                  —

                     impuesto sobre sociedades Hispaanias,

                  —

                     impôt sur les sociétés Prantsusmaal,

                  —

                     imposta sul reddito delle società Itaalias,

                  —

                     φόρος εισοδήματος Küprosel,

                  —

                     uzņēmumu ienākuma nodoklis Lätis,

                  —

                     pelno mokestis Leedus,

                  —

                     impôt sur le revenu des collectivités Luksemburgis,

                  —

                     társasági adó, osztalékadó Ungaris,

                  —

                     taxxa fuq l-income Maltal,

                  —

                     vennootschapsbelasting Madalmaades,

                  —

                     Körperschaftssteuer Austrias,

                  —

                     podatek dochodowy od osób prawnych Poolas,

                  —

                     imposto sobre o rendimento das pessoas colectivas Portugalis,

                  —

                     impozit pe profit Rumeenias,

                  —

                     davek od dobička pravnih oseb Sloveenias,

                  —

                     daň z príjmov právnických osôb Slovakkias,

                  —

                     yhteisöjen tulovero/inkomstskatten för samfund Soomes,

                  —

                     statlig inkomstskatt Rootsis,

                  —

                     corporation tax Ühendkuningriigis.

         (1)  EÜT L 294, 10.11.2001, lk 1.

         (2)  EÜT L 294, 10.11.2001, lk 22.

         (3)  ELT L 207, 18.8.2003, lk 1.

         (4)  ELT L 207, 18.8.2003, lk 25.

      II LISA
      A   OSA

         Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatustega

      (osutatud artiklis 9)

                  Nõukogu direktiiv 90/435/EMÜ
                  (EÜT L 225, 20.8.1990, lk 6)

                  1994. aasta ühinemisakti I lisa punkt XI.B.I.3
                  (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 196)

                  Nõukogu direktiiv 2003/123/EÜ
                  (ELT L 7, 13.1.2004, lk 41)

                  2003. aasta ühinemisakti II lisa punkti 9 alapunkt 8
                  (ELT L 236, 23.9.2003, lk 555)

                  Nõukogu direktiiv 2006/98/EÜ
                  (ELT L 363, 20.12.2006, lk 129)

                  Ainult lisa punkt 7

            B   OSA

         Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäevad

      (osutatud artiklis 9)

                  Direktiiv

                  Kohaldamise tähtaeg

                  90/435/EMÜ

                  31. detsember 1991

                  2003/123/EÜ

                  1. jaanuar 2005

                  2006/98/EÜ

                  1. jaanuar 2007

      III LISA

         Vastavustabel

                  Direktiiv 90/435/EMÜ

                  Käesolev direktiiv

                  Artikli 1 lõike 1 esimene kuni neljas taane

                  Artikli 1 lõike 1 punktid a–d

                  Artikli 1 lõige 2

                  Artikli 1 lõige 2

                  Artikli 2 lõike 1 sissejuhatava lause esimene osa

                  Artikli 2 sissejuhatav lause

                  Artikli 2 lõike 1 sissejuhatava lause teine osa

                  Artikli 2 punkti a sissejuhatav lause

                  Artikli 2 lõike 1 punkt a

                  Artikli 2 punkti a alapunkt i

                  Artikli 2 lõike 1 punkt b

                  Artikli 2 punkti a alapunkt ii

                  Artikli 2 lõike 1 punkti c sissejuhatav lause ja teine lõik

                  Artikli 2 punkti a alapunkt iii

                  Artikli 2 lõike 1 punkti c esimene lõik, taanded 1–27

                  I lisa B osa taanded 1–27

                  Artikli 2 lõige 2

                  Artikli 2 punkt b

                  Artikli 3 lõike 1 sissejuhatav lause

                  Artikli 3 lõike 1 sissejuhatav lause

                  Artikli 3 lõike 1 punkti a esimese lõigu esimene pool

                  Artikli 3 lõike 1 punkti a sissejuhatav lause

                  Artikli 3 lõike 1 punkti a esimese lõigu teine pool

                  Artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt i

                  Artikli 3 lõike 1 punkti a teine lõik

                  Artikli 3 lõike 1 punkti a alapunkt ii

                  Artikli 3 lõike 1 punkti a kolmas lõik

                  —

                  Artikli 3 lõike 1 punkti a neljas lõik

                  —

                  Artikli 3 lõike 1 punkt b

                  Artikli 3 lõike 1 punkt b

                  Artikli 3 lõike 2 esimene ja teine taane

                  Artikli 3 lõike 2 punktid a ja b

                  Artikli 4 lõike 1 esimene ja teine taane

                  Artikli 4 lõike 1 punktid a ja b

                  Artikli 4 lõige 1a

                  Artikli 4 lõige 2

                  Artikli 4 lõike 2 esimene lause

                  Artikli 4 lõike 3 esimene lõik

                  Artikli 4 lõike 2 teine lause

                  Artikli 4 lõike 3 teine lõik

                  Artikli 4 lõike 3 esimene lõik

                  Artikli 4 lõige 4

                  Artikli 4 lõike 3 teine lõik

                  Artikli 4 lõige 5

                  Artiklid 5, 6 ja 7

                  Artiklid 5, 6 ja 7

                  Artikli 8 lõige 1

                  —

                  Artikli 8 lõige 2

                  Artikkel 8

                  —

                  Artikkel 9

                  —

                  Artikkel 10

                  Artikkel 9

                  Artikkel 11

                  Lisa

                  I lisa A osa

                  —

                  II lisa

                  —

                  III lisa


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2011/98/EL, 13. detsember 2011 , kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta

text:
               23.12.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 343/1

         EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2011/98/EL,
   13. detsember 2011,
   kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis elamist ja töötamist võimaldava ühtse loa taotlemise ühtse menetluse ning liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate ühiste õiguste kohta
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 79 lõike 2 punkte a ja b,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
   võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),
   toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala järkjärguliseks loomiseks näeb Euroopa Liidu toimimise leping (ELi toimimise leping) ette meetmed, mis võetakse varjupaiga, sisserände ja kolmandate riikide kodanike õiguste kaitse valdkonnas.

               (2)

               Euroopa Ülemkogu tõdes oma 15. ja 16. oktoobri 1999. aasta erakorralisel kohtumisel Tamperes vajadust ühtlustada kolmandate riikide kodanike riiki lubamise ja seal elamise tingimusi käsitlevat siseriiklikku õigust. Sellega seoses tõdeti ülemkogul eelkõige, et Euroopa Liit peaks tagama seaduslikult liikmesriikide territooriumil elavate kolmandate riikide kodanike õiglase kohtlemise ning et tuleks taotleda nendele kodanikele liidu kodanikega võrreldavate õiguste ja kohustuste andmist tõhusama integreerumispoliitika abil. Sellest tulenevalt palus Euroopa Ülemkogu võtta nõukogul komisjoni ettepanekute põhjal vastu asjakohased õigusaktid. Tamperes sõnastatud eesmärkide täitmise vajadust kinnitati ka Euroopa Ülemkogu poolt 10. ja 11. detsembri 2009. aasta kohtumisel vastu võetud Stockholmi programmis.

               (3)

               Liikmesriikides seni kehtivate eeskirjade lihtsustamisele ja ühtlustamisele aitaks kaasa, kui sätestataks ühtne taotlemise menetlus, mille tulemusel üheainsa haldustoiminguga antakse välja üksainus luba, milles on ühendatud elamis- ja tööluba. Mitu liikmesriiki on lihtsustamist juba alustanud ja see on toonud kaasa tõhusama menetluse nii võõrtöötajatele kui ka tööandjatele ning lihtsustanud elamise ja töötamise seaduslikkuse kontrollimist.

               (4)

               Selleks et võimaldada esmakordset sisenemist riigi territooriumile, peaks liikmesriik olema võimeline välja andma ühtse loa või, kui neid lube antakse välja ainult pärast riiki sisenemist, viisa. Liikmesriik peaks sellise ühtse loa või viisa välja andma õigeaegselt.

               (5)

               Tuleks kehtestada eeskirjad ühtse loa taotluse läbivaatamise menetluse kohta. See menetlus peaks olema tõhus ja juhitav, võttes arvesse liikmesriikide haldusasutuste tavalist töökoormust, ning samuti läbipaistev ja õiglane, et asjaomastel isikutel oleks vajalik õiguskindlus.

               (6)

               Käesoleva direktiivi sätted ei tohiks piirata liikmesriikide pädevust reguleerida riiki lubamist, sealhulgas selliste kolmandate riikide kodanike arvu, kellel lubatakse siseneda riiki töötamise eesmärgil.

               (7)

               Käesolevat direktiivi ei peaks kohaldama kolmandate riikide lähetuses viibivate kodanike suhtes. See ei tohiks takistada kohtlemast kolmandate riikide kodanikke, kes liikmesriigis seaduslikult elavad ja töötavad ja keda lähetatakse teise liikmesriiki, võrdsena algse liikmesriigi kodanikega kogu lähetuse kestel nende töötingimuste osas, mida ei mõjuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/71/EÜ (töötajate lähetamise kohta seoses teenuste osutamisega) (4) kohaldamine.

               (8)

               Käesoleva direktiiviga ei tuleks hõlmata kolmandate riikide kodanikke, kes on saanud pikaajalise elaniku staatuse nõukogu 25. novembri 2003. aasta direktiivi 2003/109/EÜ (pikaajalistest elanikest kolmandate riikide kodanike staatuse kohta) (5) kohaselt, kuna neil on rohkem õigusi ja erinev elamisluba (pikaajalise elaniku EL elamisluba).

               (9)

               Käesoleva direktiiviga ei tuleks hõlmata kolmandate riikide kodanikke, kes on lubatud liikmesriiki hooajatöödele, kuna nad viibivad riigis ajutiselt.

               (10)

               Liikmesriikide kohustus määrata kindlaks, kas taotluse peaks esitama kolmanda riigi kodanik või tema tööandja, ei tohiks piirata mis tahes sellise korra kohaldamist, mille puhul nõutakse mõlema poole kaasamist menetlusse. Liikmesriigid peaksid otsustama, kas ühtse loa taotlus tuleb esitada sihtliikmesriigis või kolmandas riigis. Juhul, kui kolmanda riigi kodanikul ei lubata avaldust kolmandas riigis esitada, peaksid liikmesriigid tagama, et tööandja võib taotluse esitada sihtliikmesriigis.

               (11)

               Ühtset taotlemise menetlust ja ühtset luba käsitlevaid käesoleva direktiivi sätteid ei tohiks kohaldada ühtsete või pikaajaliste viisade suhtes.

               (12)

               Käesoleva direktiivi kohaselt pädeva asutuse määramine ei peaks piirama teiste ametiasutuste ning, kui see on asjakohane, tööturu osapoolte rolli ja ülesandeid seoses taotluse läbivaatamise ja selle kohta otsuse tegemisega.

               (13)

               Taotlust käsitleva otsuse vastuvõtmise tähtaeg ei tohiks hõlmata kutsekvalifikatsiooni tunnustamiseks nõutavat aega ega viisa väljastamiseks nõutavat aega. Käesolev direktiiv ei peaks piirama siseriiklike menetluste kohaldamist diplomite tunnustamiseks.

               (14)

               Ühtse loa vorm tuleks koostada vastavalt nõukogu 13. juuni 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 1030/2002 (millega kehtestatakse ühtne elamisloavorm kolmandate riikide kodanike jaoks) (6) ja liikmesriikidel peaks olema võimalik esitada sellel lisateavet eelkõige selle kohta, kas isikul on lubatud töötada. Muu hulgas selleks, et rännet paremini ohjata, peaks liikmesriik esitama teabe töötamise õiguse kohta kõigil väljaantavatel elamislubadel (mitte ainult ühtsel loal), sõltumata loa või liikmesriigis elamise õigust tõendava dokumendi liigist, mille alusel kolmanda riigi kodanik on lubatud liikmesriiki ja mille alusel saab ta juurdepääsu selle liikmesriigi tööturule.

               (15)

               Käesoleva direktiivi sätteid, mis puudutavad muul kui töötamise eesmärgil väljastatavaid elamislube, tuleks kohaldada üksnes selliste lubade vormi suhtes ning see ei peaks piirama liidu ega siseriiklikke eeskirju riiki lubamise menetluste ja selliste lubade väljastamise menetluste kohta.

               (16)

               Käesoleva direktiivi sätted, mis käsitlevad ühtset luba ja elamisluba, mis on välja antud muul kui töötamise eesmärgil, ei tohiks takistada liikmesriikidel täiendava dokumendi väljastamist, et anda töösuhte kohta täpsemat teavet kui see, mis mahub elamisloale. Sellise dokumendi abil saab ära hoida kolmandate riikide kodanike ekspluateerimist ning võidelda ebaseadusliku töötamisega, kuid nende kasutamine peaks olema liikmesriikide jaoks vabatahtlik ja sellised dokumendid ei tohiks asendada tööluba, kuna see kahjustaks ühtse loa kontseptsiooni. Samuti on sellise teabe elektroonilisel kujul säilitamiseks võimalik kasutada määruse (EÜ) nr 1030/2002 artikliga 4 ja selle lisa punkti 16 alapunktiga a pakutavaid tehnilisi lahendusi.

               (17)

               Tingimused ja kriteeriumid, mille alusel saab ühtse loa väljastamise, muutmise või uuendamise taotluse rahuldamata jätta, või mille alusel saab ühtse loa tühistada, peaksid olema objektiivsed ja peaksid olema kehtestatud siseriiklike õigusaktidega, hõlmates kohustust järgida liidu õiguse ülimuslikkuse põhimõtet, mis on sõnastatud eeskätt 2003. aasta ja 2005. aasta ühinemisaktides. Rahuldamata jätmise ja tühistamise otsused peaksid olema nõuetekohaselt põhjendatud.

               (18)

               Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 562/2006 (millega kehtestatakse isikute üle piiri liikumist reguleerivad ühenduse eeskirjad (Schengeni piirieeskirjad)) (7) ning 14. juuni 1985. aasta konventsiooni (millega rakendatakse 14. juuni 1985. aasta Schengeni lepingut Beneluxi Majandusliidu riikide, Saksamaa Liitvabariigi ja Prantsuse Vabariigi valitsuste vahel nende ühispiiridel kontrolli järkjärgulise kaotamise kohta (Schengeni konventsioon)) (8) artikliga 21 tuleks kolmandate riikide kodanikud, kellel on kehtiv reisidokument ja Schengeni acquis’d täielikult kohaldava liikmesriigi välja antud ühtne luba, lubada vabalt siseneda Schengeni acquis’d täielikult kohaldavate liikmesriikide territooriumile ja liikuda nende piires kuni kolme kuu jooksul iga kuue kuu pikkuse ajavahemiku kohta.

               (19)

               Kuna liidul ei ole asjakohaseid horisontaalseid õigusakte, võib kolmandate riikide kodakondsusega töötajate õiguste vahel olla erinevusi sõltuvalt liikmesriigist, kus nad töötavad, ja kodakondsusest. Selleks et arendada sidusat sisserändepoliitikat ning vähendada liidu kodanike ja liikmesriigis seaduslikult töötavate kolmandate riikide kodanike õiguste erinevust ning täiendada olemasolevat sisserände alast acquis’d, tuleks kehtestada ühised õigused ja eeskätt täpsustada valdkonnad, kus kolmandate riikide kodanikke, kellel veel ei ole pikaajalise elaniku staatust, käsitletakse võrdselt liikmesriigi kodanikega. Nende sätete eesmärk on kehtestada liidus ühtsed miinimumtingimused, tunnustada panust, mille kolmandate riikide kodanikud annavad liidu majandusse oma töö ja maksude maksmisega, ning vähendada kolmandate riikide kodanike võimalikust ekspluateerimisest tulenevat ebaõiglast konkurentsi liikmesriigi kodanike ja kolmandate riikide kodanike vahel. Ilma et see piiraks töösuhte tõlgendamist muudes liidu õigusnormides, peaks „kolmandast riigist pärit töötaja” käesoleva direktiivi kohaselt tähendama kolmanda riigi kodanikku, kes on lubatud liikmesriigi territooriumile, elab seal seaduslikult ja kellele on antud luba töötada tasulise suhte raames siseriikliku õiguse või tava kohaselt.

               (20)

               Kõigil liikmesriikides seaduslikult elavatel ja töötavatel kolmandate riikide kodanikel peaks olema sihtliikmesriigi kodanikega vähemalt võrdsed õigused, st neid tuleks kohelda samamoodi kui vastuvõtva liikmesriigi kodanikke, sõltumata nende riiki lubamise esialgsest eesmärgist või alusest. Direktiivis loetletud valdkondades tuleks õigus võrdsele kohtlemisele anda mitte üksnes neile kolmandate riikide kodanikele, kes on liikmesriiki lubatud töötamise eesmärgil, vaid ka neile, kes on liikmesriiki lubatud muudel põhjustel ja kellele on antud juurdepääs liikmesriigi tööturule muude liidu või siseriiklike õigusnormide alusel, sealhulgas kolmandatest riikidest pärit töötajate pereliikmetele, kes on liikmesriiki lubatud nõukogu 22. septembri 2003. aasta direktiivi 2003/86/EÜ (perekonna taasühinemise õiguse kohta) (9) kohaselt, kolmandate riikide kodanikele, kes on liikmesriiki lubatud nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/114/EÜ (kolmandate riikide kodanike riiki lubamise kohta õpingute, õpilasvahetuse, tasustamata praktika või vabatahtliku teenistuse eesmärgil) (10) kohaselt ning teadlastele, kes on liikmesriiki lubatud nõukogu 12. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/71/EÜ (kolmandate riikide kodanike teadusuuringute eesmärgil riiki lubamise erimenetluse kohta) (11) kohaselt.

               (21)

               Õigus võrdsele kohtlemisele teatavates valdkondades tuleks tagada vaid neile kolmandate riikide kodanikele, kes elavad liikmesriigis seaduslikult ning kellele on võimaldatud juurdepääs liikmesriigi tööturule, mis on märgitud elamis- ja töötamisõigust andvas ühtses loas või muul eesmärgil antud elamisloas, milles on märge töötamise lubamise kohta.

               (22)

               Käesolevas direktiivis osutatud töötingimused peaksid hõlmama vähemalt palka ja töölt vabastamist, töötervishoidu ja tööohutust, tööaega ja puhkust, võttes arvesse kehtivaid kollektiivlepinguid.

               (23)

               Liikmesriik peaks tunnustama kolmanda riigi kodaniku kutsekvalifikatsiooni, mis on saadud teises liikmesriigis, samal viisil kui liidu kodanike omi ning kolmandas riigis saadud kvalifikatsiooni tuleks võtta arvesse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivile 2005/36/EÜ (kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta) (12). Kolmandatest riikidest pärit töötajate õigus võrdsele kohtlemisele seoses diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide tunnustamisega riigi asjaomase menetluse kohaselt ei peaks piirama liikmesriigi pädevust lubada kõnealused kolmandatest riikidest pärit töötajad oma tööturule.

               (24)

               Kolmandatest riikidest pärit töötajaid tuleks kohelda võrdsena ka sotsiaalkindlustuse vallas. Sotsiaalkindlustuse liigid on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruses (EÜ) nr 883/2004 (sotsiaalkindlustussüsteemide kooskõlastamise kohta) (13). Sotsiaalkindlustuse valdkonnas võrdset kohtlemist käsitlevaid käesoleva direktiivi sätteid tuleks kohaldada ka töötajate suhtes, kes on lubatud liikmesriiki otse kolmandast riigist. Siiski ei tohiks käesoleva direktiiviga anda kolmandatest riikidest pärit töötajatele, kellel on piiriüleseid seoseid, ulatuslikumaid õigusi sotsiaalkindlustuse valdkonnas kui need, mis on ette nähtud kehtiva liidu õigusega. Lisaks sellele ei tohiks käesoleva direktiiviga anda õigusi olukordades, mis jäävad liidu õiguse reguleerimisalast välja, näiteks seoses kolmandas riigis elavate pereliikmetega. Käesolev direktiiv peaks andma õigused ainult nende pereliikmete suhtes, kes kolivad elama liikmesriigis asuva kolmanda riigi töötaja juurde seoses perekonna taasühinemisega, või nende pereliikmete suhtes, kes juba elavad koos kolmanda riigi töötajaga seaduslikult kõnealuses liikmesriigis.

               (25)

               Liikmesriigid peaksid tagama võrdse kohtlemise vähemalt kolmandate riikide kodanike suhtes, kes töötavad või kes on pärast mõnda aega kestnud töötamist registreeritud töötuna. Sotsiaalkindlustuse valdkonna võrdse kohtlemise piirangud käesoleva direktiivi alusel ei tohiks piirata õigusi, mis on antud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrusele (EL) nr 1231/2010 (millega laiendatakse määrust (EÜ) nr 883/2004 ja määrust (EÜ) nr 987/2009 kolmandate riikide kodanikele, keda nimetatud määrused veel ei hõlma üksnes nende kodakondsuse tõttu) (14).

               (26)

               Liidu õigusaktid ei piira liikmesriikide õigust korraldada oma sotsiaalkindlustussüsteeme. Kuna kõnealune valdkond on liidu tasandil ühtlustamata, kehtestavad liikmesriigid ise sotsiaalkindlustushüvitiste saamise tingimused ning selliste hüvitiste suuruse ja saamise ajavahemiku. Seda õigust teostades peaksid liikmesriigid siiski järgima liidu õigust.

               (27)

               Kolmandatest riikidest pärit töötajate võrdne kohtlemine ei peaks hõlmama kutseõppe valdkonnas sotsiaalabiskeemide abil rahastatavaid meetmeid.

               (28)

               Käeolevat direktiivi tuleks kohaldada liidu õiguse ja kohaldatavate rahvusvaheliste aktide soodsamate sätete kohaldamist piiramata.

               (29)

               Liikmesriigid peaksid jõustama käesoleva direktiivi, diskrimineerimata sealjuures soo, rassi, nahavärvi, etnilise või sotsiaalse päritolu, geneetiliste eripärade, keele, usu või veendumuste, poliitiliste või muude arvamuste, vähemusrahvuse hulka kuulumise, varandusliku seisundi, sünni, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel, eriti vastavalt nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivile 2000/43/EÜ (millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust) (15) ning nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivile 2000/78/EÜ (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel) (16).

               (30)

               Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt kehtestada kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis töötamiseks ühtse loa väljaandmise ühtne menetlus ja liikmesriigis seaduslikult elavate kolmandatest riikidest pärit töötajate õiguste ühtne kogum, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetmete ulatuse ja toime tõttu on neid parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               (31)

               Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ning järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid kooskõlas ELi lepingu artikli 6 lõikega 1.

               (32)

               Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud.

               (33)

               Vastavalt ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli (nr 21) artiklitele 1 ja 2 ning ilma et see piiraks kõnealuse protokolli artikli 4 kohaldamist, ei osale need liikmesriigid käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning see ei ole nende suhtes siduv ega kohaldatav.

               (34)

               ELi lepingule ja ELi toimimise lepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli (nr 22) artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   I   PEATÜKK

      ÜLDSÄTTED

   Artikkel 1
   Sisu
   1.   Käesoleva direktiiviga kehtestatakse

               a)

               kolmandate riikide kodanikele liikmesriigis töötamise eesmärgil viibimise ühtse loa väljastamise ühtne menetlus, et lihtsustada nende riiki lubamise menetlust ja nende staatuse kontrollimist, ning

               b)

               liikmesriigi kodanikega võrdse kohtlemise põhimõttest lähtuvad ühised õigused liikmesriigis seaduslikult elavatele kolmandatest riikidest pärit töötajatele, sõltumata sellest, millised olid nende töötajate asjaomasesse liikmesriiki lubamise esmased põhjused.

         2.   Käesoleva direktiivi sätted ei piira liikmesriikide pädevust lubada kolmandate riikide kodanikke oma tööturule.
   Artikkel 2
   Mõisted
   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:
   a)   „kolmanda riigi kodanik”– isik, kes ei ole liidu kodanik ELi toimimise lepingu artikli 20 lõike 1 tähenduses;
   b)   „kolmandast riigist pärit töötaja”– kolmanda riigi kodanik, kes on lubatud liikmesriigi territooriumile, elab seal seaduslikult ja kellele on antud luba selles liikmesriigis töötada tasulise suhte raames siseriikliku õiguse või tava kohaselt;
   c)   „ühtne luba”– liikmesriigi ametiasutuste väljastatud elamisluba, mis võimaldab kolmanda riigi kodanikul asjaomase liikmesriigi territooriumil töötamise eesmärgil seaduslikult elada;
   d)   „ühtne taotlemise menetlus”– menetlus, mille käigus kolmanda riigi kodaniku või tema tööandja üheainsa liikmesriigis elamise ja töötamise loa taotluse alusel tehakse otsus selle ühtse loa andmise taotluse kohta.
   Artikkel 3
   Reguleerimisala
   1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse

               a)

               kolmandate riikide kodanike suhtes, kes taotlevad töötamise eesmärgil liikmesriigis elamist;

               b)

               kolmandate riikide kodanike suhtes, kes on liikmesriiki lubatud liidu või siseriikliku õiguse alusel muul eesmärgil kui töö, kellel lubatakse töötada ja kellel on elamisluba määruse (EÜ) nr 1030/2002 kohaselt, ning

               c)

               kolmandate riikide kodanike suhtes, kes on liikmesriiki lubatud töö eesmärgil liidu või siseriikliku õiguse alusel.

         2.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata järgmiste kolmandate riikide kodanike suhtes:

               a)

               kes on liidu kodaniku pereliikmed, kellel on olnud või on liidus vaba liikumise õigus kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiviga 2004/38/EÜ (mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil) (17);

               b)

               kellel ja kelle pereliikmetel on kodakondsusest olenemata liidu ja selle liikmesriikide või liidu ja kolmandate riikide vahel sõlmitud lepingute alusel samasugune õigus vabale liikumisele nagu liidu kodanikel;

               c)

               keda loetakse lähetatuks nii kaua, kui nad viibivad lähetuses;

               d)

               kes on taotlenud liikmesriiki lubamist või kes on lubatud liikmesriiki ettevõttesiseselt ümberpaigutatavate töötajatena;

               e)

               kes on taotlenud liikmesriiki lubamist või kes on lubatud liikmesriiki hooajatöölistena või au pair’i lepingu alusel;

               f)

               kellele on antud luba elada liikmesriigis ajutise kaitsekava alusel või kes on taotlenud sel põhjusel elamisluba ja kelle taotluse kohta ei ole veel otsust tehtud;

               g)

               kes kasutavad nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/83/EÜ (miinimumnõuete kohta, mida kolmandate riikide kodanikud ja kodakondsuseta isikud peavad täitma, et saada pagulase või muul põhjusel rahvusvahelist kaitset vajava isiku staatus, ja antava kaitse sisu kohta) (18) kohast rahvusvahelist kaitset või kes on taotlenud rahvusvahelist kaitset vastavalt nimetatud direktiivile ning kelle taotluse suhtes ei ole veel tehtud lõplikku otsust;

               h)

               kes kasutavad kaitset vastavalt siseriiklikule õigusele, rahvusvahelistele kohustustele või liikmesriigi tavale või kes on taotlenud kaitset vastavalt siseriiklikele õigusaktidele, rahvusvahelistele kohustustele või liikmesriigi tavale ning kelle taotluse suhtes ei ole veel tehtud lõplikku otsust;

               i)

               kes on pikaajaline elanik vastavalt direktiivile 2003/109/EÜ;

               j)

               kelle väljasaatmine riigist on peatatud faktidele või õigusaktidele tuginedes;

               k)

               kes on taotlenud riiki lubamist või kes on lubatud liikmesriigi territooriumile füüsilisest isikust ettevõtjana;

               l)

               kes on taotlenud liikmesriiki lubamist või kes on liikmesriiki lubatud liikmesriigis registreeritud või liikmesriigi lipu all sõitval laeval töötava meremehe või muu töötajana.

         3.   Liikmesriigid võivad otsustada, et II peatükki ei kohaldata kolmandate riikide kodanike suhtes, kellele on antud luba töötamiseks liikmesriigis mitte kauemaks kui kuueks kuuks või kes on liikmesriiki lubatud õppimise eesmärgil.
   4.   II peatükki ei kohaldata kolmandate riikide kodanike suhtes, kellele on antud luba töötamiseks viisa alusel.
   II   PEATÜKK

      ÜHTNE TAOTLEMISE MENETLUS JA ÜHTNE LUBA

   Artikkel 4
   Ühtne taotlemise menetlus
   1.   Ühtse loa väljastamise, muutmise või uuendamise taotlus esitatakse ühtse taotlemise menetluse korras. Liikmesriik määrab kindlaks, kas ühtse loa taotluse peab esitama kolmanda riigi kodanik või tema tööandja. Liikmesriik võib samuti otsustada, et taotluse võib esitada ükskõik kumb neist. Kui taotluse peab esitama kolmanda riigi kodanik, lubab liikmesriik taotluse esitamist kolmandast riigist, või kui see on riiklike õigusaktidega ette nähtud, selles liikmesriigis, kus kolmanda riigi kodanik seaduslikult viibib.
   2.   Kui taotluse esitaja vastab liidu või siseriiklikus õiguses sätestatud tingimustele, vaatavad liikmesriigid lõike 1 kohaselt esitatud taotluse läbi ja võtavad vastu otsuse ühtse loa väljastamise, muutmise või uuendamise kohta. Ühtse loa väljastamise, muutmise või uuendamise otsus esitatakse ühtses haldusdokumendis, mis ühendab nii elamis- kui ka tööluba.
   3.   Ühtne taotlemise menetlus ei mõjuta viisamenetlust, mida võidakse esmakordsel sisenemisel nõuda.
   4.   Kui nõutavad tingimused on täidetud, väljastab liikmesriik ühtse loa nendele kolmandate riikide kodanikele, kes taotlevad riiki sisenemist, ning nendele liikmesriigis juba seaduslikult viibivatele kolmandate riikide kodanikele, kes taotlevad elamisloa uuendamist või muutmist pärast siseriiklike rakendussätete jõustumist.
   Artikkel 5
   Pädev asutus
   1.   Liikmesriik määrab pädeva asutuse, kelle pädevuses on vastu võtta taotlus ja väljastada ühtne luba.
   2.   Pädev asutus võtab otsuse täieliku taotluse kohta vastu võimalikult kiiresti ja igal juhul hiljemalt nelja kuu jooksul taotluse esitamise kuupäevast.
   Kui taotluse läbivaatamine on erandlike asjaolude tõttu keeruline, võib esimeses lõigus osutatud tähtaega pikendada.
   Kui käesolevas lõikes ette nähtud ajavahemiku lõpuks otsust ei tehta, määratakse õiguslikud tagajärjed kindlaks siseriikliku õigusega.
   3.   Pädev asutus teatab taotluse esitajale otsusest kirjalikult asjaomastes siseriiklikes õigusaktides sätestatud teatamismenetluse kohaselt.
   4.   Kui taotluse tõendamiseks esitatud teave või dokumendid on siseriikliku õiguse kohaselt kehtestatud kriteeriumide järgi puudulikud, teatab pädev asutus taotlejale kirjalikult, milline teave või dokumendid tuleb täiendavalt esitada, ja võib määrata mõistliku tähtaja nende esitamiseks. Lõikes 2 nimetatud tähtaja arvestamine peatatakse niikauaks, kui pädev asutus või muud asjaomased ametiasutused on saanud vajaliku täiendava teabe. Kui täiendavat teavet või dokumente ei ole tähtaja jooksul esitatud, võib pädev asutus taotluse tagasi lükata.
   Artikkel 6
   Ühtne luba
   1.   Liikmesriigid väljastavad ühtse loa, kasutades ühtset vormi, mis on kehtestatud määruses (EÜ) nr 1030/2002, ning esitavad sellel teabe töötamisloa kohta vastavalt selle lisa punkti a alapunktile 7.5-9.
   Liikmesriik võib esitada kolmanda riigi kodaniku töösuhte kohta lisateavet (näiteks tööandja nimi ja aadress, töötamise koht, töö liik, tööaeg, tasu) kas paberkandjal või säilitada sellist teavet elektroonilisel kujul vastavalt määruse (EÜ) nr 1030/2002 artiklile 4 ja selle lisa punkti 16 alapunktile a.
   2.   Ühtse loa väljastamisel ei väljasta liikmesriik tööturule juurdepääsu andmise tõendamiseks täiendavaid lube.
   Artikkel 7
   Elamisload, mis on välja antud muul kui töötamise eesmärgil
   1.   Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1030/2002 väljastatud elamislubadel esitab liikmesriik teabe töötamise õiguse kohta sõltumata loa liigist.
   Liikmesriik võib esitada kolmanda riigi kodaniku töösuhte kohta lisateavet (näiteks tööandja nimi ja aadress, töötamise koht, töö liik, tööaeg, tasu) kas paberkandjal või säilitada sellist teavet elektroonilisel kujul vastavalt määruse (EÜ) nr 1030/2002 artiklile 4 ja selle lisa punkti 16 alapunktile a.
   2.   Elamisloa väljastamisel vastavalt määrusele (EÜ) nr 1030/2002 ei väljasta liikmesriik tööturule juurdepääsu andmise tõendamiseks täiendavaid lube.
   Artikkel 8
   Menetlustagatised
   1.   Kirjalikus teates ühtse loa väljastamise, muutmise või uuendamise taotluse tagasilükkamise otsuse kohta või ühtse loa tühistamise kohta liidu või siseriiklikus õiguses sätestatud kriteeriumide alusel esitatakse põhjendused.
   2.   Ühtse loa väljastamise, muutmise või uuendamise taotluse rahuldamata jätmise või ühtse loa tühistamise otsuse võib vaidlustada asjaomase liikmesriigi kohtus siseriikliku õiguse kohaselt. Lõikes 1 osutatud kirjalikus teates osutatakse kohtule või haldusasutusele, kuhu otsuse saab edasi kaevata, ja selle esitamisega seotud tähtaegadele.
   3.   Taotluse võib tunnistada vastuvõetamatuks ning seega ei ole seda vaja läbi vaadata, kui põhjuseks on tööhõive eesmärgil riiki sisenemist taotlevate kolmandate riikide kodanike arv.
   Artikkel 9
   Teabe kättesaadavus
   Liikmesriigid esitavad avalduse alusel kolmanda riigi kodanikule ja tema tulevasele tööandjale asjakohase teabe taotluse esitamiseks vajalike dokumentide kohta.
   Artikkel 10
   Tasud
   Vajaduse korral võib liikmesriik nõuda taotlejalt tasu maksmist taotluste läbivaatamiseks käesoleva direktiivi kohaselt. Sellise tasu suurus on proportsionaalne ja selle suuruse kindlaksmääramisel võib lähtuda teenuste maksumusest, mida on tegelikult osutatud taotluste läbivaatamisel ja loa väljaandmisel.
   Artikkel 11
   Ühtse loa alusel saadavad õigused
   Kui ühtne luba on siseriikliku õiguse kohaselt väljastatud, annab see oma kehtivusaja jooksul omanikule vähemalt õiguse

               a)

               siseneda ühtse loa väljastanud liikmesriigi territooriumile ja seal elada, eeldusel, et loa omanik vastab siseriikliku õiguse kohaselt kõigile sisenemise tingimustele;

               b)

               liikuda vabalt loa väljastanud liikmesriigi kogu territooriumil siseriiklikus õiguses sätestatud piirides;

               c)

               teha ühtse loaga lubatud spetsiifilist tööd siseriikliku õiguse kohaselt;

               d)

               saada teavet loa omaniku õiguste kohta, mis on loaga seotud ja mis on ette nähtud käesoleva direktiiviga ja/või siseriiklikus õiguses.

         III   PEATÜKK

      ÕIGUS VÕRDSELE KOHTLEMISELE

   Artikkel 12
   Õigus võrdsele kohtlemisele
   1.   Artikli 3 lõike 1 punktides b ja c osutatud kolmandatest riikidest pärit töötajaid koheldakse võrdselt selle liikmesriigi kodanikega, kus nad elavad, järgmistes valdkondades:

               a)

               töötingimused, sealhulgas palk ja töölt vabastamine ning töötervishoid ja tööohutus;

               b)

               ühinemisvabadus ning õigus liituda töötajate või tööandjate organisatsiooni või kutseühinguga või mis tahes organisatsiooniga, mis ühendab teataval tegevusalal tegutsevaid isikuid, sealhulgas õigus selliste organisatsioonide pakutavatele eelistele, ilma et see piiraks avalikku korda ja julgeolekut käsitlevate siseriiklike õigusaktide kohaldamist;

               c)

               haridus ja kutseõpe;

               d)

               diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide tunnustamine asjaomaste siseriiklike menetluste kohaselt;

               e)

               sotsiaalkindlustusliigid, mis on kindlaks määratud määrusega (EÜ) nr 883/2004;

               f)

               maksusoodustused, eeldusel et töötajat peetakse asjaomases liikmesriigis maksuresidendiks;

               g)

               juurdepääs kaupadele ja teenustele ning üldsusele kättesaadavate kaupade ja teenuste pakkumisele, sealhulgas elamispinna saamisega seotud menetlused siseriikliku õiguse kohaselt, piiramata lepinguvabadust liidu ja siseriikliku õiguse kohaselt;

               h)

               tööhõiveametite pakutavad nõustamisteenused.

         2.   Liikmesriigid võivad võrdset kohtlemist piirata järgmiselt:

               a)

               lõike 1 punkti c alusel:

                           i)

                           piirates selle kohaldamist nendele kolmandatest riikidest pärit töötajatele, kellel on või on olnud töökoht ja kes on registreeritud töötuna;

                           ii)

                           jättes välja need kolmandatest riikidest pärit töötajad, kes on lubatud liikmesriiki vastavalt direktiivile 2004/114/EÜ;

                           iii)

                           jättes välja õppe- ja toimetulekutoetused ning -laenud või muud toetused ja laenud;

                           iv)

                           kehtestades vastavalt siseriiklikule õigusele teatavad eeltingimused (sealhulgas keeleoskus ja õppemaksu tasumine) juurdepääsuks ülikooliharidusele ja keskkoolijärgsele haridusele ning kutseharidusele, mis ei ole otseselt seotud spetsiifilise tööga;

               b)

               piirates lõike 1 punkti e alusel kolmandatest riikidest pärit töötajatele antud õigusi, kuid mitte piirates neid õigusi nendele kolmandatest riikidest pärit töötajatele, kellel on töökoht või kes on töötanud vähemalt kuus kuud ja on registreeritud töötutena.
               Lisaks võivad liikmesriigid otsustada, et lõike 1 punkti e ei kohaldata perehüvitiste osas nende kolmandate riikide kodanike suhtes, kellel ei ole luba töötada liikmesriigis rohkem kui kuus kuud, nende kolmandate riikide kodanike suhtes, kellel on luba õpinguteks, või nende kolmandate riikide kodanike suhtes, kellel on lubatud töötada viisa alusel;

               c)

               lõike 1 punkti f alusel piirates selle kohaldamist maksusoodustuste osas nende juhtudega, kus kolmandast riigist pärit töötaja perekonnaliikmetel, kellele see töötaja soodustusi taotleb, on registreeritud või alaline elukoht asjaomases liikmesriigis;

               d)

               lõike 1 punkti g alusel:

                           i)

                           piirates selle kohaldamist nendele kolmandatest riikidest pärit töötajatele, kellel on töökoht;

                           ii)

                           piirates juurdepääsu eluasemele.

         3.   Lõikes 1 sätestatud õigus võrdsele kohtlemisele ei piira liikmesriigi õigust tühistada käesoleva direktiivi kohaselt väljastatud elamisluba, muul kui töötamise eesmärgil väljastatud elamisluba või mis tahes muu liikmesriigis töötamise luba või keelduda nende pikendamisest.
   4.   Vanaduse, töövõimetuse või surma korral makstakse kolmandasse riiki ümber asuvatele kolmandatest riikidest pärit töötajatele või selliste töötajate ülalpidamisel olnud isikutele, kelle õigused tulenevad kõnealusest töötajast, kohustuslikke hüvitisi, mis põhinevad töötaja varasemal tööga hõivatusel ja mis teeniti välja määruse (EÜ) nr 883/2004 artiklis 3 osutatud õigusaktide kohaselt, samadel tingimustel ja samal määral kui asjaomase liikmesriigi kodanikele kolmandasse riiki ümberasumise korral.
   IV   PEATÜKK

      LÕPPSÄTTED

   Artikkel 13
   Soodsamad sätted
   1.   Käesolev direktiiv ei piira järgmiste soodsamate sätete kohaldamist:

               a)

               liidu õigus, sealhulgas liidu või liidu ja tema liikmesriikide ning kolmandate riikide vahel sõlmitud kahe- ja mitmepoolsed lepingud, ja

               b)

               kahe- või mitmepoolsed lepingud ühe või mitme liikmesriigi ning ühe või mitme kolmanda riigi vahel.

         2.   Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide õigust võtta vastu või jätta kehtima sätteid, mis on direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate isikute suhtes soodsamad.
   Artikkel 14
   Üldsuse teavitamine
   Iga liikmesriik teeb üldsusele kättesaadavaks korrapäraselt ajakohastatava teabe kolmandate riikide kodanike töötamise eesmärgil liikmesriiki sisenemise ja seal elamise tingimuste kohta.
   Artikkel 15
   Aruandlus
   1.   Komisjon esitab korrapäraselt ja esimest korda hiljemalt 25. detsembriks 2016 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi liikmesriikides kohaldamise kohta ning vajaduse korral teeb muudatusettepanekud.
   2.   Igal aastal ja esimest korda hiljemalt 25. detsembriks 2014 esitavad liikmesriigid komisjonile statistilised andmed selliste kolmandate riikide kodanike arvu kohta, kellele on eelmise kalendriaasta jooksul antud ühtne luba kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. juuli 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 862/2007 (mis käsitleb ühenduse rände- ja rahvusvahelise kaitse statistikat) (19).
   Artikkel 16
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 25. detsembriks 2013. Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata nende sätete teksti.
   Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti, mille nad on vastu võtnud käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas.
   Artikkel 17
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 18
   Adressaadid
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele kooskõlas aluslepingutega.

      Strasbourg, 13. detsember 2011

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         J. BUZEK

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         M. SZPUNAR

      (1)  ELT C 27, 3.2.2009, lk 114.

      (2)  ELT C 257, 9.10.2008, lk 20.

      (3)  Euroopa Parlamendi 24. märtsi 2011. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 24. novembri 2011. aasta seisukoht esimesel lugemisel (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2011. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (4)  EÜT L 18, 21.1.1997, lk 1.

      (5)  ELT L 16, 23.1.2004, lk 44.

      (6)  EÜT L 157, 15.6.2002, lk 1.

      (7)  ELT L 105, 13.4.2006, lk 1.

      (8)  EÜT L 239, 22.9.2000, lk 19.

      (9)  ELT L 251, 3.10.2003, lk 12.

      (10)  ELT L 375, 23.12.2004, lk 12.

      (11)  ELT L 289, 3.11.2005, lk 15.

      (12)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 22.

      (13)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 1.

      (14)  ELT L 344, 29.12.2010, lk 1.

      (15)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

      (16)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

      (17)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 77.

      (18)  ELT L 304, 30.9.2004, lk 12.

      (19)  ELT L 199, 31.7.2007, lk 23.


title: Komisjoni direktiiv, 29. juuli 1983, millega kohandatakse viiendat korda tehnika arenguga nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31983L0467

Euroopa Liidu Teataja L 257 , 16/09/1983 Lk 0001 - 0033 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 13 Lk 0090  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 14 Lk 0168  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 13 Lk 0090  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 14 Lk 0168

		Komisjoni direktiiv,29. juuli 1983,millega kohandatakse viiendat korda tehnika arenguga nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta(83/467/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud direktiiviga 79/831/EMÜ, [2] eriti selle artiklit 19,ning arvestades, et:kogemused on näidanud, et praeguseid teadus- ja tehnikaalaseid teadmisi silmas pidades on vaja kohandada direktiivi 67/548/EMÜ I lisas sisalduvat ohtlike ainete loetelu, lisamaks kõnealusesse loetellu uusi aineid, selgitamaks selliste ainete teatavaid liigitamise kriteeriume ja muutmaks mõnede ainete liigitust ja märgistust;direktiivi 67/548/EMÜ artiklis 2 määratletakse vastavalt üldkriteeriumidele ohtlikeks muu hulgas plahvatusohtlikke, oksüdeerivaid, eriti tuleohtlikke, väga mürgiseid, mürgiseid, kahjulikke, sööbivaid ja ärritavaid aineid ja valmistisi; artiklis 16 on kehtestatud ohutunnused ja -sümbolid, mida tuleb kasutada selliste ainete ja valmististe märgistamisel; neid ohutunnuseid ja-sümboleid on näidatud direktiivi 67/548/EMÜ II lisas; direktiivis sisalduvaid uusi ohukategooriaid arvesse võttes tuleb muuta II lisa;direktiivi 67/548/EMÜ III ja IV lisas määratletakse konkreetseid ohte käsitlevad märgised (R-laused) ja ohutusteave (S-laused); teadmiste arengut silmas pidades saab teatavaid konkreetseid ohte paremini määratleda ja teatavat ohutusteavet paremini sõnastada; selliste asjaolude tõttu tuleb muuta III ja IV lisa;direktiivi 67/548/EMÜ artiklis 5 ja artikli 8 lõikes 2 on kehtestatud selliste ohtlike ainete pakendamist ja ajutist märgistamist käsitlevad sätted, mida direktiivi I lisa ei sisalda; need sätted peavad eelkõige olema kooskõlas kriteeriumidega, mis on sätestatud VI lisa II osa lõikes B, milles kehtestatakse sööbivuse ja ärrituvuse kriteeriumi määratlus, ning II osa lõikes D, mis sisaldab ohtlike ainete märgistamise juhendit ja kriteeriumeid, mille alusel saab teha valiku lausete vahel, mis osutavad ohtlikele ainetele omistatud konkreetsetele ohtudele (R-laused) ja ohutusteabele (S-laused); sellistel asjaoludel tuleb VI lisa täiendada;käesoleva direktiivi sätted on vastavuses ohtlike ainete ja valmististe tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamist käsitlevaid direktiive tehnika arenguga kohandava komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevaga muudetakse direktiivi 67/548/EMÜ järgmiselt.1. I lisa (ohtlike ainete loetelu) preambuli üldmärkust täiendatakse järgmiselt:"I lisas võetakse eelkõige sooli (mis tahes I lisas mainitud nimetuse all) arvesse nii veevabal kui ka hüdraatunud kujul, kui teisiti ei ole otseselt kindlaks määratud."2. Käesoleva direktiivi I lisas nimetatud aine lisatakse I lisale (ohtlike ainete loetelu).3. I lisasse (ohtlike ainete loetelu) viiakse sisse järgmised parandused:Viitenumber | Aine | Viga | Parandused |603-072-00-7 | 1,4-bis(2,3-epoksüpropoksü)butaan (butaandiooldiglütsidüüleeter) | R: 20/21-36/38-40 | R: 20/21-36/38-43 |607-106-00-1 | 8,9-dinorborn-5-een-2,3-dikarboksüülanhüdriid (Inglise keeles on käesoleva aine nimetus direktiivis 81/957/EMÜ vale.) | R: 22-36/37/38-43 (Kõikides keeltes, välja arvatud prantsuse keeles) | R: 22-36/37/38-42 |612-059-00-5 | 3,6-diasaoktaanetüleendiamiin (trietüleentetramiin) | R: 21/34-43 | R: 21-34-43 |615-005-01-6 | Difenüülmetaan-4,4′-diisotsüanaat, isomeerid ja homoloogid, (1) ja (2) segu | S: numbrid puuduvad | S: 26-28-38-45 |615-006-00-4 | Tolueen-2,4-diisotsüanaat (1) Tolueen-2,6-diisotsüanaat (2) (1) ja (2) segud | Ainult prantsuse keeles: aine nimetus on vale | Ainult prantsuse keeles: 2,4-Diisocyanate de toluylene (1) 2,6-Diisocyanate de toluylene (2) Mélanges de (1) et (2) |4. I lisa (ohtlike ainete loetelu) muudetakse järgmiselt:1)Nr 607-107-00-7 | 2-etüülheksüülakrülaat Pärast R: 37/38 lisada -43 |2)Nr 615-011-00-1 | Heksametüleendiisotsüanaat Konkreetsete ohtude lausete märkus asendatakse järgmisega: R: 23-36/37/38-42/43 |+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++3)Nr 601-023-00-4 | Etüülbenseen Sümbol asendatakse järgmisega: Märkused konkreetsete ohtude ja ohutusteabe kohta asendatakse järgmisega: R: 11-20 S: 16-24/25-29 |5. II lisa asendatakse käesoleva direktiivi II lisaga.6. III lisa (ohtlike ainetega kaasnevate konkreetsete ohtude laad) muudetakse järgmiselt:1) Lisatakse järgmised laused:R 41 | Risiko for alvorlig øjenskade. |Gefahr ernster Augenschäden. |Κίνδυνος σοβαρών οφθαλμικών βλαβών. |Risk of serious damage to eyes. |Risque de lésions oculaires graves. |Rischio di gravi lesioni oculari. |Gevaar voor ernstig oogletsel. |Gevaar voor ernstig oogletsel.R 44 | Eksplosionsfarlig ved opvarmning under indeslutning. |Explosionsgefahr bei Erhitzen unter Einschluß. |Κίνδυνος εκρήξεως εάν θερμανθεί σε κλειστή ατμόσφαιρα. |Risk of explosion if heated under confinement. |Risque d'explosion si chauffé en ambiance confinée. |Rischio di esplosione per riscaldamento in ambiente confinato. |Ontploffingsgevaar bij verwarming in afgesloten toestand. |R 45 | Kan fremkalde kræft. |Kann Krebs erzeugen. |Μπορεί να προκαλέσει καρκίνο. |May cause cancer. |Peut causer le cancer. |Può provocare il cancro. |Kan kanker veroorzaken. |R 46 | Kan forårsage arvelige genetiske skader. |Kann vererbbare Schäden verursachen. |Μπορεί να προκαλέσει κληρονομικές γενετικές βλάβες. |May cause heritable genetic damage. |Peut causer des altérations génétiques héréditaires. |Può provocare alterazioni genetiche ereditarie. |Kan erfelijke genetische schade veroorzaken. |R 47 | Kan medføre fosterskader. |Kann Mißbildungen verursachen. |Μπορεί να προκαλέσει εκ γενετής παραμορφώσεις. |May cause birth defects. |Peut causer des malformations congénitales. |Può provocare malformazioni congenite. |Kan geboorteafwijkingen veroorzaken. |R 48 | Alvorlig sundhedsfare ved længere tids påvirkning. |Gefahr ernster Gesundheitsschäden bei längerer Exposition. |Κίνδυνος σοβαρής βλάβης για την υγεία κατόπιν παρατεταμένης εκθέσεως. |Danger of serious damage to health by prolonged exposure. |Risque d'effets graves pour la santé en cas d'exposition prolongée. |Pericolo di gravi danni per la salute in caso di esposizione prolungata. |Gevaar voor ernstige schade aan de gezondheid bij langdurige blootstelling. |2) Saksa keeles asendatakse riskilausetes R 1, R 2, R 4 ja R 16 mõiste "explosionsfähig" mõistega "explosionsgefährlich"; riskilauses 3 asendatakse mõiste "leicht explosionsfähig" mõistega "besonders explosionsgefährlich". Riskilauses R 32 asendatakse mõiste "hochgiftige" mõistega "sehr giftige".7. IV lisa (ohutusteave ohtlike keemiliste ainete kohta) muudetakse järgmiselt:1) Järgmised laused kustutatakse:S 10: Hoida sisu niiskena.S 11: Vältida kokkupuudet õhuga.S 31: Hoida eemal plahvatusohtlikest ainetest.2) Lisatakse järgmised laused:S 46 | Ved indtagelse, kontakt omgående læge og vis denne beholder eller etiket. |Bei Verschlucken sofort ärztlichen Rat einholen und Verpackung oder Etikett vorzeigen. |Σε περίπτωση καταπόσεως, να ζητηθεί αμέσως ιατρική συμβουλή και να επιδειχθεί το δοχείο ή η ετικέτα. |If swallowed, seek medical advice immediately and show this container or label. |En cas d'ingestion consulter immédiatement un médecin et lui montrer l'emballage ou l'étiquette. |In caso d'ingestione consultare immediatamente il medico e mostrargli il contenitore o l'etichetta. |In geval van inslikken onmiddellijk een arts raadplegen en verpakking of etiket tonen. |S 47 | Må ikke opbevares ved temperaturer på over… °C (angives af fabrikanten). |Nicht bei Temperaturen über… °C aufbewahren (vom Hersteller anzugeben). |Διατηρείται σε θερμοκρασία ίση ή κατώτερη των… °C (προς προσδιορισμό από τον κατασκευαστή). |Keep at temperature not exceeding… °C (to be specified by the manufacturer). |Conserver à une température ne dépassant pas… °C (à préciser par le fabricant). |Conservare a temperatura non superiore a… °C (da precisare da parte del fabbricante). |Bewaren bij een temperatuur beneden… °C (aan te geven door de fabrikant). |S 48 | Holdes befugtet med… (passende middel angives af fabrikanten). |Feucht halten mit… (geeignetes Mittel vom Hersteller anzugeben). |Διατηρείται υγρό με… (κατάλληλο υγρό που πρέπει να καθοριστεί από τον κατασκευαστή). |Keep wetted with… (appropriate material to be specified by the manufacturer). |Maintenir humide avec… (moyen approprié à préciser par le fabricant). |Mantenere umido con… (mezzo appropriato da precisare da parte del fabbricante). |Inhoud vochtig houden met… (middel aan te geven door de fabrikant). |S 49 | Må kun opbevares i den originale emballage. |Nur im Originalbehälter aufbewahren. |Διατηρείται μόνο μέσα στο αρχικό δοχείο. |Keep only in the original container. |Conserver uniquement dans le récipient d'origine. |Conservare soltanto nel recipiente originale. |Uitsluitend in de oorspronkelijke verpakking bewaren. |S 50 | Må ikke blandes med… (angives af fabrikanten), |Nicht mischen mit… (vom Hersteller anzugeben). |Να μην αναμιχθεί με… (καθορίζεται από τον κατασκευαστή). |Do not mix with… (to be specified by the manufacturer). |Ne pas mélanger avec… (à spécifier par le fabricant). |Non mescolare con… (da specificare da parte del fabbricante). |Niet vermengen met… (aan te geven door de fabrikant). |S 51 | Må kun bruges på steder med god ventilation. |Nur in gut gelüfteten Bereichen verwenden. |Χρησιμοποιείται μόνο σε χώρους με πολύ καλό αερισμό. |Use only in well ventilated areas. |Utiliser seulement dans des zones bien ventilées. |Usare soltanto in luogo ben ventilato. |Uitsluitend op goed geventileerde plaatsen gebruiken. |S 52 | Bør ikke anvendes til større flader i beboelses- eller opholdsrum |Nicht großflächig für Wohn- und Aufenthaltsräume zu verwenden. |Να μη χρησιμοποιηθεί σε ευρείες επιφάνειες σε κατοικούμενους χώρους. |Not recommended for interior use on large surface areas. |Ne pas utiliser sur de grandes surfaces dans les locaux habités. |Non utilizzare su grandi superfici in locali abitati. |Niet voor gebruik op grote oppervlakken in woon- en verblijfruimtes. |3) S-ühendlausetele lisatakse järgmised:S 3/14 | Opbevares køligt og adskilt fra… (uforligelige stoffer angives af fabrikanten). |An einem kühlen, von… entfernten Ort aufbewahren (die Stoffe, mit denen Kontakt vermieden werden muß, sind vom Hersteller anzugeben). |Διατηρείται σε δροσερό μέρος μακριά από… (ασύμβατα υλικά που υποδεικνύονται από τον κατασκευαστή). |Keep in a cool place away from… (incompatible materials to be indicated by the manufacturer). |Conserver dans un endroit frais à l'écart des… (matières incompatibles à indiquer par le fabricant). |Conservare in luogo fresco lontano da… (materiali incompatibili da precisare da parte del fabbricante). |Bewaren op een koele plaats verwijderd van… (stoffen, waarmee contact vermeden dient te worden, aan te geven door de fabrikant). |S 3/9/14 | Opbevares køligt, godt ventileret og adskilt fra… (uforligelige stoffer angives af fabrikanten). |An einem kühlen, gut gelüfteten Ort, entfernt von… aufbewahren (die Stoffe, mit denen Kontakt vermieden werden muß, sind vom Hersteller anzugeben). |Διατηρείται σε δροσερό και καλά αεριζόμενο μέρος μακριά από… (ασύμβατα υλικά που υποδεικνύονται από τον κατασκευαστή). |Keep in a cool, well ventilated place away from… (incompatible materials to be indicated by the manufacturer). |Conserver dans un endroit frais et bien ventilé à l'écart des… (matières incompatibles à indiquer par le fabricant). |Conservare in luogo fresco e ben ventilato lontano da… (materiali incompatibili da precisare da parte del fabbricante). |Bewaren op een koele, goed geventileerde plaats verwijderd van… (stoffen, waarmee contact vermeden dient te worden, aan te geven door de fabrikant). |S 3/9/49 | Må kun opbevares i originalemballagen på et køligt, godt ventileret sted. |Nur im Originalbehälter an einem kühlen, gut gelüfteten Ort aufbewahren. |Διατηρείται μόνο μέσα στο αρχικό δοχείο σε δροσερό και καλά αεριζόμενο μέρος. |Keep only in the original container in a cool well ventilated place. |Conserver uniquement dans le récipient d'origine dans un endroit frais et bien ventilé. |Conservare soltanto nel contenitore originale in luogo fresco e ben ventilato. |Uitsluitend in de oorspronkelijke verpakking bewaren op een koele, goed geventileerde plaats. |S 3/9/14/49 | Må kun opbevares i originalemballagen på et køligt, godt ventileret sted og adskilt fra… (uforligelige stoffer angives af fabrikanten). |Nur im Originalbehälter an einem kühlen, gut gelüfteten Ort, entfernt von… aufbewahren (die Stoffe, mit denen Kontakt vermieden werden muß, sind vom Hersteller anzugeben). |Διατηρείται μόνο μέσα στο αρχικό δοχείο σε δροσερό και καλά αεριζόμενο μέρος από… (ασύμβατα υλικά που υποδεικνύονται από τον κατασκευαστή). |Keep only in the original container in a cool well ventilated place away from… (incompatible materials to be indicated by the manufacturer). |Conserver uniquement dans le récipient d'origine dans un endroit frais et bien ventilé à l'écart de… (matières incompatibles à indiquer par le fabricant). |Conservare soltanto nel contenitore originale in luogo fresco e ben ventilato lontano da… (materiali incompatibili da precisare da parte del fabbricante). |Uitsluitend in de oorspronkelijke verpakking bewaren op een koele, goed geventileerde plaats verwijderd van… (stoffen, waarmee contact vermeden dient te worden, aan te geven door de fabrikant). |S 47/49 | Må kun opbevares i originalemballagen ved en temperatur på ikke over… °C (angives af fabrikanten). |Nur im Originalbehälter bei einer Temperatur von nicht über… °C (vom Hersteller anzugeben) aufbewahren. |Διατηρείται μόνο μέσα στο αρχικό δοχείο σε θερμοκρασία ίση ή κατώτερη των… °C (προς προσδιορισμό από τον κατασκευαστή). |Keep only in the original container at temperature not exceeding… °C (to be specified by the manufacturer). |Conserver uniquement dans le récipient d'origine à température ne dépassant pas… °C (à préciser par le fabricant). |Conservare soltanto nel contenitore originale a temperatura non superiore a… °C (da precisare da parte del fabbricante). |Uitsluitend in de oorspronkelijke verpakking bewaren bij een temperatuur beneden… °C (aan te geven door de fabrikant). |8. VI lisa II osa B lõige asendatakse järgmisega:"B. Kui ohtlike valmististe kohta ei ole eraldi direktiivides sätestatud teisiti, liigitatakse aineid ja valmistisi sööbivateks ja ärritavateks vastavalt järgmistele kriteeriumidele:a) Sööbivuse kriteeriumidAinet või valmistist peetakse sööbivaks, kui selle kohaldamisel tervele rikkumatule looma nahale põhjustab see vähemalt ühe looma puhul nahakoe hävimist kogu paksuse ulatuses V lisas viidatud naha ärrituse katse ajal, samaväärse meetodi kasutamise ajal või juhul, kui tulemust saab prognoosida, näiteks tugeva happelise või leeliselise reaktsiooni puhul.b) Ärritava toime kriteeriumidAinet või valmistist peetakse ärritavaks, kui see põhjustab nahapõletikku või silmakahjustusi, mis vastavad alltoodud parameetrite hindamise tulemusele.1. Nahapõletiki) Nahapõletik, mis püsib vähemalt 24 tundi pärast kuni neljatunnilist mõjuperioodi ja vastab järgmistele küülikul täheldatud väärtustele V lisas viidatud nahaärrituse uurimismeetodi kohaselt:- nahapunetuse ja kooriku või tursete tekkimise tulemuste keskväärtus, mis arvutatakse välja kõikide katses osalenud loomade kohta, on kaks või enam,- või juhul, kui V lisas nimetatud katse on läbi viidud kolme looma peal, on kahe või enama looma puhul täheldatud nahapunetuse ja kooriku või turse tekkimist, mille tulemus võrdub kahe või enama iga looma kohta eraldi arvutatud keskväärtusega.Mõlemal juhul tuleks vastavate keskväärtuste arvutamisel kasutada iga lugemi võtmise aja (24, 48 ja 72 tundi) ja iga toime tulemusi.ii) Kui praktilised kogemused on näidanud, et ained ja valmistised võivad põhjustada sensibiliseerimise reaktsiooni olulisel arvul isikutel kokkupuutel nahaga või katseloomadel esinenud positiivse reaktsiooni alusel.V lisas üksikasjalikult kirjeldatud naha sensibiliseerimise uurimismeetodi puhul või muude adjuvant tüüpi uurimismeetodite puhul peetakse positiivseks reaktsiooni esinemist vähemalt 30 % loomadest. Mis tahes muu uurimismeetodi puhul peetakse positiivseks reaktsiooni esinemist vähemalt 15 % loomadest.2. SilmakahjustusSilmakahjustused, mis esinevad 72 tunni jooksul pärast kokkupuudet ja püsivad vähemalt 24 tundi ning vastavad järgmistele väärtustele, mida on täheldatud küülikutel V lisas viidatud silmade ärrituse uurimismeetodi kohaselt:- iga liiki kahjustuste tulemuste keskväärtus, mis on arvutatud kõikide katses osalenud loomade kohta, on üks järgmistest:—sarvkesta hägunemine | kaks või enam |—vikerkesta kahjustus | üks või enam |—sidekesta punetus | 2,5 või rohkem |—sidekesta turse (kemoos) | kaks või enam |- või juhul, kui V lisas nimetatud katse on läbi viidud kolme loomaga, on kahe või enama looma puhul täheldatud sarvkesta hägunemist, vikerkesta kahjustust, sidekesta punetust või sidekesta turset (kemoos), mille tulemus võrdub eespool märgitud keskväärtusega, kuid mis on arvutatud iga looma kohta eraldi.Mõlemal juhul tuleks vastavate keskväärtuste arvutamisel kasutada iga lugemi võtmise aja (24, 48 ja 72 tundi) ja iga toime korral saadud tulemusi."9. VI lisa II osa lõige D asendatakse käesoleva direktiivi III lisaga.Artikkel 2Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud meetmed enne 1. jaanuari 1985 ning teatavad sellest viivitamatult komisjonile.Nad kohaldavad neid meetmeid hiljemalt 1. jaanuariks 1986.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 29. juuli 1983Komisjoni nimelkomisjoni liigeKarl-Heinz Narjes[1] EÜT 196, 16.8.1967, lk 1.[2] EÜT L 259, 15.10.1979, lk 10.--------------------------------------------------BILAG IANHANG IΠΑΡΑΡΤΗΜΑ IANNEX IANNEXE IALLEGATO IBIJLAGE IVt komisjoni direktiiv 93/72/EMÜ, EÜT L 258, 16.10.1993, lk 29.--------------------------------------------------BILAG IIANHANG IIΠΑΡΑΡΤΗΜΑ IIANNEX IIANNEXE IIALLEGATO IIBIJLAGE IIBILAG IIFaresymboler og farebetegnelserANHANG IIGefahrensymbole und -bezeichnungenΠΑΡΑΡΤΗΜΑ IIΣύμβολα και ενδείξεις κινδύνουANNEX IISymbols and indications of dangerANNEXE IISymboles et indications de dangerALLEGATO IISimboli e indicazioni di rischioBIJLAGE IIGevaarsymbolen en -aanduidingenVt komisjoni direktiiv 2001/59/EÜ, EÜT L 225, 21.8.2001, lk 1.--------------------------------------------------III LISA"VI LISA II OSA LÕIGE D"Ohtlike ainete ja valmististe liigitamise ja märgistamise juhend; konkreetsetele ohtudele (R-laused) ja ohutusteabele (S-laused) osutavate lausete valikukriteeriumidVt komisjoni direktiiv 2001/59/EÜ, EÜT L 225, 21.8.2001, lk 1.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv, 15. november 1983, millega muudetakse direktiivi 83/201/EMÜ, millega kehtestatakse erandid nõukogu direktiivist 77/99/EMÜ teatavate toodete puhul, mis sisaldavad muid toiduaineid ja ainult väheses koguses liha või lihatooteid

text:
Avis juridique important

|

31983L0577

Official Journal L 334 , 29/11/1983 P. 0021 - 0021

KOMISJONI DIREKTIIV,15. november 1983,millega muudetakse direktiivi 83/201/EMÜ, millega kehtestatakse erandid nõukogu direktiivist 77/99/EMÜ teatavate toodete puhul, mis sisaldavad muid toiduaineid ja ainult väheses koguses liha või lihatooteid(83/577/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1976. aasta direktiivi 77/99/EMÜ ühendusesisest lihatoodetega kauplemist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta,1 eriti selle artiklit 8,ning arvestades, et:komisjon on direktiiviga 83/201/EMÜ2 kehtestanud teatavad erandid direktiivist 77/99/EMÜ toodete puhul, mis sisaldavad muid toiduaineid ja ainult väheses koguses liha või lihatooteid;on osutunud vajalikuks anda liikmesriikidele täiendavat ajapikendust direktiivi 83/201/EMÜ sätete siseriiklikesse õigusaktidesse ülevõtmiseks;käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise veterinaarkomitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 83/201/EMÜ artiklis 6 asendatakse kuupäev "1. jaanuar 1984" kuupäevaga "1. juuni 1984".Artikkel 2Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 15. november 1983Komisjoni nimelkomisjoni liigePoul DALSAGER1 EÜT L 26, 31.1.1977, lk 85.2 EÜT L 112, 28.4.1983, lk 28.