title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/2109, 15. november 2017, millega muudetakse nõukogu direktiivi 98/41/EÜ ühenduse liikmesriikide sadamatesse või sadamatest liiklevate reisilaevade pardal olevate isikute registreerimise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/65/EL, milles käsitletakse liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate laevade teavitusformaalsusi

text:
                  30.11.2017

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 315/52

            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2017/2109,
      15. november 2017,
      millega muudetakse nõukogu direktiivi 98/41/EÜ ühenduse liikmesriikide sadamatesse või sadamatest liiklevate reisilaevade pardal olevate isikute registreerimise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/65/EL, milles käsitletakse liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate laevade teavitusformaalsusi
      EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2,
      võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
      olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
      võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
      pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,
      toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Otsingu- ja päästeoperatsioonide ettevalmistamiseks ja tulemuslikuks teostamiseks on oluline saada täpset ja õigeaegset teavet pardal olevate isikute arvu või isikusamasuse kohta. Mereõnnetuse korral aitab asjaomase riigi või asjaomaste riikide pädevate asutuste, reederi ja tema agentide vaheline koostöö märkimisväärselt kaasa operatsioonide tulemuslikkusele. Kõnealuse koostöö teatavaid aspekte reguleeritakse nõukogu direktiiviga 98/41/EÜ (3).

                  (2)

                  Õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programmi (REFIT, Regulatory Fitness and Performance Programme) toimivuskontrolli tulemused ja direktiivi 98/41/EÜ rakendamise käigus saadud kogemused on näidanud, et pardal olevate isikutega seotud teave ei ole alati pädevatele asutustele hõlpsasti kättesaadav, kui nad seda vajavad. Olukorra lahendamiseks tuleks direktiivi 98/41/EÜ kehtivad nõuded viia kooskõlla nõuetega esitada andmeid elektrooniliselt, muutes need tõhusamaks. Digiteerimine võimaldab samuti hõlbustada juurdepääsu suurt hulka reisijaid puudutavale teabele merel tekkinud hädaolukorras või merel toimunud õnnetuse järel.

                  (3)

                  Viimase 17 aasta jooksul on tehtud olulisi tehnilisi edusamme laevade liikumisega seotud andmete edastamise ja salvestamise vahendite vallas. Euroopa rannikul on loodud mitu kohustuslikku laevaettekannete süsteemi kooskõlas Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) vastuvõetud asjakohaste eeskirjadega. Liidu ja liikmesriigi õigusega tagatakse, et laevad vastavad kõnealustele süsteemidele kehtivatele teavitamisnõuetele. Nüüd on vaja tehnoloogilise innovatsiooniga edasi liikuda, tuginedes praeguseks saavutatud tulemustele, sealhulgas rahvusvahelisel tasandil, ja tagades alati tehnoloogianeutraalsuse säilitamise.

                  (4)

                  Laevadega seotud andmete kogumist, edastamist ja jagamist võimaldavad, lihtsustavad ja ühtlustavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2010/65/EL (4) osutatud riigisisene ühtne liides ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2002/59/EÜ (5) osutatud liidu meresõiduohutuse teabevahetussüsteem (SafeSeaNet). Direktiivi 98/41/EÜ kohaselt nõutav teave pardal olevate isikute kohta tuleks seepärast esitada riigisiseses ühtses liideses, mille kaudu saab andmed hädaolukorras või õnnetuse korral merel pädevale asutusele koheselt kättesaadavaksteha. Pardal olevate isikute arv tuleks esitada riigisiseses ühtses liideses asjakohaste tehniliste vahendite abil, mille liikmesriigid võiksid valida omal äranägemisel. Alternatiivina võiks arvu edastada määratud asutusele automaatse identifitseerimissüsteemi kaudu.

                  (5)

                  Käesoleva direktiivi alusel esitatud teabe edastamise ja vahetamise hõlbustamiseks ning halduskoormuse vähendamiseks peaksid liikmesriigid kasutama ühtlustatud teavitusformaalsusi, mis kehtestati direktiiviga 2010/65/EL. Rohkem kui ühte liikmesriiki mõjutava õnnetuse korral peaksid liikmesriigid tegema teabe SafeSeaNet'i süsteemi kaudu kättesaadavaks teistele liikmesriikidele.

                  (6)

                  Andmaks liikmesriikidele piisavalt aega uute funktsioonide lisamiseks riigisisesesse ühtsesse liidesesse, on asjakohane ette näha üleminekuperiood, mille jooksul liikmesriigid võivad säilitada olemasoleva reisilaevade pardal olevate isikute registreerimise süsteemi.

                  (7)

                  Edusammud riigisiseste ühtsete liideste väljatöötamisel peaksid olema aluseks Euroopa ühtse liidese keskkonna poole liikumiseks tulevikus.

                  (8)

                  Liikmesriigid peaksid julgustama reedereid ja eelkõige väiksemaid reedereid kasutama riigisisest ühtset liidest. Kuid selleks et tagada proportsionaalsuse põhimõtte järgimine, peaks liikmesriikidel olema võimalus konkreetsete tingimuste korral vabastada väiksemad reedereid, kes veel ei kasuta riigisisest ühtset liidest ja kes teevad peamiselt lühikesi alla 60 minutilise kestusega riigisiseseid reise, kohustusest esitada pardal olevate isikute arv riigisiseses ühtses liideses.

                  (9)

                  Selleks et võtta arvesse Helgolandi ja Bornholmi saarte erilist geograafilist asukohta ning nende ja mandri vahelise transpordiühenduste iseloomu, tuleks Saksamaale, Rootsile ja Taanile anda lisaaega pardal olevate isikute nimekirja koostamiseks ja lubada neil üleminekuperioodil kasutada teabe edastamiseks praegust süsteemi.

                  (10)

                  Liikmesriikidele peaks jääma võimalus vähendada 20 meremiili künnist kohustusele registreerida ja esitada pardal olevate isikute nimekiri. See õigus hõlmab reise, kus suure reisijatearvuga reisilaevad külastavad ühe pikema reisi käigus järjestikuseid üksteisest vähem kui 20 meremiili kaugusel olevaid sadamaid. Sellistel juhtudel peaks liikmesriikidel olema võimalus vähendada 20 meremiili künnist, et oleks võimalik registreerida käesoleva direktiiviga nõutav teave nende pardal olevate isikute kohta, kes on pardale tulnud esimeses või vahepealses sadamas.

                  (11)

                  Selleks et anda õnnetuse korral sugulastele õigeaegset ja usaldusväärset teavet, vähendada tarbetuid viivitusi konsulaarabi ja muude teenuste osutamisel ning lihtsustada identifitseerimise korda, peaks edastatud andmed sisaldama ka teavet pardal olevate isikute kodakondsuse kohta. Pikemate kui 20 meremiiliste reiside korral nõutavate sisestatavate andmete loetelu tuleks lihtsustada ja täpsustada ning viia nii suures ulatuses kui võimalik kooskõlla andmete riigisiseses ühtses liideses esitamise nõuetega.

                  (12)

                  Arvestades andmete salvestamise elektrooniliste vahendite arengut ja võttes arvesse asjaolu, et isikuandmeid kogutakse enne laeva väljumist, tuleks praegu direktiivis 98/41/EÜ sätestatud 30-minutilist viivitust vähendada 15 minutini.

                  (13)

                  On oluline, et vastavalt rahvusvahelistele nõuetele antakse igale pardal viibivale isikule selged hädaolukorras tegutsemise juhised.

                  (14)

                  Selleks et suurendada õigusselgust ning järjepidevust seonduvate liidu õigusaktidega ja eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/45/EÜ, (6) tuleks mitmed ebaselged, aegunud ja kattuvad viited ajakohastada või välja jätta. Mõiste „reisilaev“ tuleks viia kooskõlla muude liidu õigusaktidega, jäädes samas käesoleva direktiivi kohaldamisalasse. Mõiste „kaitstud merepiirkond“ tuleks käesoleva direktiivi kohaselt antud vabastuste kohaldamise eesmärgil asendada kontseptsiooniga, mis on kooskõlas direktiiviga 2009/45/EÜ, tagades läheduses otsingu- ja päästevahendite olemasolu. Mõistet „reisijateregistri pidaja“ tuleks muuta, et see kajastaks uusi ülesandeid, mis ei hõlma enam teabe säilitamist. Mõiste „määratud asutus“ peaks hõlmama pädevaid asutusi, kellel on otsene või kaudne juurdepääs käesolevas direktiivis nõutud teabele. Ühingu reisijate registreerimise süsteemiga seotud vastavad nõuded tuleks välja jätta.

                  (15)

                  Käesolevat direktiivi ei tuleks kohaldada lõbusõidujahtidele ja -laevadele. Eelkõige ei tuleks seda kohaldada lõbusõidujahtidele ja -laevadele, mis on prahitud laevapereta ja mis ei tegele seejärel majandustegevusega reisijate vedamise eesmärgil.

                  (16)

                  Liikmesriigid peaksid jätkuvalt vastutama direktiivi 98/41/EÜ kohaste andmete registreerimise nõuete järgimise eest, eelkõige seoses andmete registreerimise täpsuse ja õigeaegsusega. Teabe sidususe tagamiseks peaks olema võimalik teha pistelisi kontrolle.

                  (17)

                  Niivõrd kui direktiivides 98/41/EÜ ja 2010/65/EL sätestatud meetmed hõlmavad isikuandmete töötlemist, peaks töötlemine olema kooskõlas isikuandmete kaitset käsitlevate liidu õigusaktidega, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 (7) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 (8). Eelkõige, ja piiramata andmekaitsealastes õigusaktides sätestatud muid õiguslike kohustusi, ei tohiks direktiivi 98/41/EÜ kohaselt kogutavaid isikuandmeid töödelda ja kasutada muul eesmärgil ning neid ei tohiks säilitada kauem, kui on direktiivi 98/41/EÜ eesmärkide saavutamiseks vajalik. Seetõttu tuleks isikuandmed automaatselt ja tarbetu viivituseta kustutada niipea, kui laevareis on turvaliselt lõpule viidud või kui hädaolukorra või õnnetuse tagajärgedega tegelemisel toimunud uurimine või kohtumenetlus on lõppenud.

                  (18)

                  Võttes arvesse tehnika taset ja rakendamise kulusid, peaksid kõik laevaühingud rakendama vajalikke tehnilisi ja korralduslikke meetmeid, et kaitsta käesoleva direktiivi kohaselt töödeldavaid isikuandmeid salvestatud, edastatavate või muul moel töödeldavate isikuandmete juhusliku või ebaseadusliku hävitamise või juhusliku kaotsimineku, muutmise, loata avalikustamise või neile juurdepääsu võimaldamise eest, kooskõlas andmekaitset käsitlevate liidu ja liikmesriikide õigusaktidega.

                  (19)

                  Pidades silmas proportsionaalsuse põhimõtet ja võttes arvesse, et tõese teabe esitamine on reisija parimates huvides, on praegused reisijate kinnitusel põhinevate isikuandmete kogumise vahendid direktiivi 98/41/EÜ puhul piisavad. Samal ajal tuleks andmete registreerimise ja kontrollimise elektrooniliste vahenditega tagada, et iga pardal oleva isiku kohta registreeritakse kordumatut teavet.

                  (20)

                  Selleks et suurendada läbipaistvust ning hõlbustada liikmesriikide poolt vabastustest ja eranditaotlustest teatamist, peaks komisjon sel eesmärgil looma andmebaasi ja seda haldama. See peaks hõlmama teatatud meetmeid eelnõu vormis ja vastuvõetuna. Võetud meetmed tuleks teha üldsusele kättesaadavaks.

                  (21)

                  Andmeid, mis on seotud vabastustest teatamise ja eranditaotlustega liikmesriikide poolt, tuleks vastavalt vajadusele ühtlustada ja koordineerida, et tagada selliste andmete võimalikult tõhus kasutus.

                  (22)

                  Pidades silmas Euroopa Liidu toimimise lepingust (ELi toimimise leping) tulenevaid muudatusi, tuleks vastavalt ajakohastada komisjonile direktiivi 98/41/EÜ rakendamiseks antud volitusi. Rakendusaktid tuleks vastu võtta kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (9).

                  (23)

                  Selleks et võtta arvesse rahvusvahelise tasandi arengusuundi ja suurendada läbipaistvust, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et komisjon saaks vajaduse korral jätta rahvusvaheliste õigusaktide muudatused käesoleva direktiivi kohaldamisel kohaldamata. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

                  (24)

                  Võttes arvesse Euroopa Meresõiduohutuse Ameti kontrollkäikude täielikku seiretsüklit, peaks komisjon hindama direktiivi 98/41/EÜ rakendamist hiljemalt 22. detsembriks 2026 ning esitama sellekohase aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Liikmesriigid peaksid tegema komisjoniga koostööd, et koguda kokku kogu kõnealuse hindamise jaoks vajalik teave.

                  (25)

                  Selleks et kajastada direktiivi 98/41/EÜ tehtavaid muudatusi, tuleks pardal olevate isikutega seotud teave lisada direktiivi 2010/65/EL lisa A osas osutatud teavitusformaalsuste loetellu.

                  (26)

                  Et mitte põhjustada ebaproportsionaalset halduskoormust sisemaariikidest liikmesriikidele, kellel ei ole meresadamaid ning kelle lipu all ei sõida käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvaid reisilaevu, peaks sellistel liikmesriikidel olema võimalus käesoleva direktiivi sätteid mitte kohaldada. See tähendab, et kuni need tingimused on täidetud, ei ole nad kohustatud käesolevat direktiivi üle võtma.

                  (27)

                  Euroopa andmekaitseinspektoriga konsulteeriti vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikele 2 ning ta esitas arvamuse 9. detsembril 2016.

                  (28)

                  Seepärast tuleks direktiive 98/41/EÜ ja 2010/65/EL vastavalt muuta,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
      Artikkel 1
      Direktiivi 98/41/EÜ muutmine
      Direktiivi 98/41/EÜ muudetakse järgmiselt.

                  1)

                  Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              teine taane asendatakse järgmisega:
                              „—   Reisilaev– laev või kiirlaev, mis veab rohkem kui 12 reisijat,“;

                              b)

                              kuues taane asendatakse järgmisega:
                              „—   reisijateregistri pidaja– vastutav isik, kelle ühing on määranud täitma ISM koodeksis sätestatud kohustusi, kui see on asjakohane, või isik, kelle ühing on määranud vastutama ühingu reisilaeval olevate isikutega seotud teabe edastamise eest,“;

                              c)

                              seitsmes taane asendatakse järgmisega:
                              „—   määratud asutus– liikmesriigi pädev asutus, kes vastutab otsingu- ja päästetööde eest või hoolitseb õnnetuse tagajärgedega tegelemise eest, ja kellel on juurdepääs käesoleva direktiivi alusel nõutavale teabele,“;

                              d)

                              üheksas taane jäetakse välja;

                              e)

                              kümnenda taande sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:
                              „—   Liinivedu– laevade järjestikused ülesõidud kahe või enama sama sadama vahel või ilma vahepeatuseta järjestikused ülesõidud väljumise ja saabumisega ühes ja samas sadamas kas:“;

                              f)

                              lisatakse järgmine taane:
                              „—   Sadamaala– direktiivi 2009/45/EÜ artikli 2 punktis r määratletud ala,“;

                              g)

                              lisatakse järgmine taane:
                              „—   lõbusõidujaht või –laev– laev, mis ei ole seotud majandustegevusega, olenemata sellest, mille jõul see liigub.“

                  2)

                  Artikkel 3 asendatakse järgmisega:
                  „Artikkel 3
                  1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse reisilaevade suhtes, välja arvatud:

                              —

                              sõjalaevad ja väeüksuste veolaevad,

                              —

                              lõbusõidujahid ja -laevad,

                              —

                              eranditult sadamaaladel või siseveeteedel kasutatavad laevad.

                        2.   Liikmesriigid, kellel ei ole meresadamaid, ja kelle lipu all ei sõida käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvaid reisilaevu, võivad käesoleva direktiivi sätteid mitte kohaldada, välja arvatud teises lõigus sätestatud kohustused.
                  Liikmesriigid, kes kavatsevad direktiivi mitte kohaldada, teatavad sellest komisjonile hiljemalt 21. detsembril 2019, kui tingimused on täidetud, ja teavitavad komisjoni seejärel igal aastal hilisematest muudatustest. Need liikmesriigid ei tohi lubada käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvatel reisilaevadel sõita enda lipu all enne, kui nad on käesoleva direktiivi üle võtnud ja rakendanud.“

                  3)

                  Artikli 4 lõige 2 asendatakse järgmisega:
                  „2.   Enne reisilaeva väljumist teatatakse pardal olevate isikute arv laeva kaptenile ja see esitatakse asjakohaste tehniliste vahenditega Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/65/EL (*1) artikli 5 kohaselt loodud ühtses liideses või, kui liikmesriik nii otsustab, esitatakse see määratud asutusele automaatse identifitseerimissüsteemi kaudu.
                  Kuueaastase üleminekuaja kestel alates 20. detsembrist 2017 võivad liikmesriigid lubada, et asjaomane teave edastatakse ühingu reisijateregistri pidajale või ühingu kaldalasuvale süsteemile, mis täidab sama ülesannet, selle asemel, et nõuda selle esitamist ühtses liideses või edastamist automaatse identifitseerimissüsteemi kaudu määratud asutusele.

                     (*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta direktiiv 2010/65/EL, milles käsitletakse liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate laevade teavitusformaalsusi ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2002/6/EÜ (ELT L 283, 29.10.2010, lk 1).“"

                  4)

                  Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
                  „Artikkel 5
                  1.   Kui reisilaev väljub liikmesriigis asuvast sadamast reisile, mille pikkus on väljumiskohast kuni järgmise külastatava sadamani rohkem kui 20 meremiili, registreeritakse järgmine teave:

                              —

                              pardal olevate isikute perekonnanimed, nende eesnimed, nende sugu, nende kodakondsus, nende sünnikuupäevad;

                              —

                              reisija soovi korral teave, mis käsitleb vajadust erihoolduse ja -abi järele, mis võib osutuda vajalikuks hädaolukorras;

                              —

                              reisija soovi korral kontaktnumber hädaolukorraks, kui liikmesriik nii otsustab.

                        2.   Lõikes 1 loetletud teave kogutakse enne reisilaeva väljumist ja esitatakse direktiivi 2010/65/EL artikli 5 kohaselt loodud ühtsesse liidesesse reisilaeva väljumisel, kuid hiljemalt 15 minutit pärast väljumist.
                  3.   Kuueaastase üleminekuaja kestel alates 20. detsembrist 2017 võivad liikmesriigid lubada, et asjaomane teave edastatakse ühingu reisijateregistri pidajale või ühingu kaldalasuvale süsteemile, mis täidab sama ülesannet, selle asemel, et nõuda selle esitamist ühtses liideses.
                  4.   Ilma et see piiraks liidu ja liikmesriikide andmekaitsealastes õigusaktides sätestatud muid õiguslikult siduvaid kohustusi, ei tohi käesoleva direktiivi kohaselt kogutavaid isikuandmeid töödelda ega kasutada muul eesmärgil. Isikuandmeid töödeldakse alati kooskõlas liidu õigusaktidega andmekaitse ja eraelu puutumatuse kohta ning need kustutatakse automaatselt ja viivitamata niipea, kui neid enam ei vajata.“

                  5)

                  Artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega:
                  „2.   Iga reisilaeva puhul, mis sõidab kolmanda riigi lipu all ja väljub väljaspool liitu asuvast sadamast, kuid saabub liikmesriigis asuvasse sadamasse, nõuab see liikmesriik ühingult, et ühing tagaks artikli 4 lõikes 1 ja artikli 5 lõikes 1 osutatud teabe edastamise artikli 4 lõike 2 ja artikli 5 lõike 2 kohaselt.“

                  6)

                  Artikkel 8 asendatakse järgmisega:
                  „Artikkel 8
                  1.   Reisilaeva käitamise eest vastutuse võtnud ühing peab, kui seda nõutakse käesoleva direktiivi artiklite 4 ja 5 kohaselt, määrama reisijateregistri pidaja, kes vastutab nimetatud sätetes osutatud teabe direktiivi 2010/65/EL artikli 5 kohaselt loodud ühtses liideses esitamise või automaatse identifitseerimissüsteemi kaudu määratud asutusele edastamise eest.
                  2.   Ühing säilitab käesoleva direktiivi artikli 5 kohaselt kogutud isikuandmeid ainult seni, kuni on käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks vajalik, ning igal juhul üksnes hetkeni, mil kõnealune laevareis on turvaliselt lõpule viidud ja andmed on esitatud direktiivi 2010/65/EL artikli 5 kohaselt loodud ühtses liideses. Kui teavet enam kõnealusel eesmärgil ei vajata, kustutatakse see automaatselt ja viivitamata, ilma et see piiraks muid liidu või riiklikust õigusest tulenevaid spetsiifilisi õiguslikult siduvaid kohustusi, sealhulgas statistilistel eesmärkidel kehtestatud kohustusi.
                  3.   Ühing tagab, et teave reisijate kohta, kes on teatanud vajadusest erihoolduse või -abi järele hädaolukorras, on asjakohaselt registreeritud ja kaptenile edastatud enne reisilaeva väljumist.“

                  7)

                  Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              lõiget 2 muudetakse järgmiselt:

                                          —

                                          punkt a jäetakse välja;

                                          —

                                          punktid b ja c asendatakse järgmisega:

                                             „2.   Liikmesriik, kelle sadamast reisilaev väljub, võib selle vabastada kohustusest teatada pardal olevate isikute arv direktiivi 2010/65/EL artikli 5 kohaselt loodud ühtses liideses, tingimusel et asjaomane laev ei ole kiirlaev, reisilaev liikleb vähem kui tunni kestvatel liinivedudel üksnes vastavalt direktiivi 2009/45/EÜ artiklile 4 kehtestatud merepiirkonnas D ning kõnealuse merepiirkonna läheduses on tagatud otsingu- ja päästevahendite olemasolu.
                                             Liikmesriik võib vabastada käesoleva direktiivi artiklis 5 sätestatud kohustustest reisilaevad, mis sõidavad kahe sadama vahel või teevad reise, mis algavad ja lõpevad ühes ja samas sadamas, ilma et vahepeal käidaks muus sadamas, tingimusel et asjaomane laev liikleb üksnes vastavalt direktiivi 2009/45/EÜ artiklile 4 kehtestatud merepiirkonnas D ning kõnealuse merepiirkonna läheduses on tagatud otsingu- ja päästevahendite olemasolu.“;

                                          —

                                          lisatakse järgmine lõik:

                                             „Erandina artikli 5 lõikest 2 ja ilma et see piiraks artikli 5 lõikes 3 sätestatud üleminekuperioodi kohaldamist, on järgmistel liikmesriikidel õigus kohaldada järgmisi erandeid:

                                                         i)

                                                         Saksamaa võib Helgolandi saarele ja saarelt liiklevate reisilaevade puhul artikli 5 lõikes 1 osutatud teabe kogumise ja esitamise aega pikendada kuni ühe tunnini pärast väljumist, ning

                                                         ii)

                                                         Rootsi ja Taani võivad Bornholmi saarele ja saarelt liiklevate reisilaevade puhul artikli 5 lõikes 1 osutatud teabe kogumise ja esitamise aega pikendada kuni ühe tunnini pärast väljumist.“;

                              b)

                              lõikes 3 asendatakse punktid a ja b järgmisega:

                                          „a)

                                          liikmesriik teatab viivitamata komisjonile oma otsusest anda vabastus artiklis 5 sätestatud kohustustest, lisades sisulise põhjenduse. Teatamine toimub komisjoni poolt sel eesmärgil loodud ja hallatava andmebaasi kaudu, millele on juurdepääs komisjonil ja liikmesriikidel. Komisjon teavitab võetud meetmetest avalikul veebisaidil;

                                          b)

                                          kui komisjon leiab kuue kuu jooksul alates kõnealusest teatamisest, et vabastus ei ole põhjendatud või võiks kahjustada konkurentsi, võib komisjon võtta vastu rakendusakte, millega nõutakse liikmesriigilt otsuse muutmist või tühistamist. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 13 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“;

                              c)

                              lõike 4 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
                              „Taotlus esitatakse komisjonile lõikes 3 osutatud andmebaasi kaudu. Kui kuue kuu jooksul alates taotluse esitamisest leiab komisjon, et erand ei ole põhjendatud või võiks kahjustada konkurentsi, võib komisjon võtta vastu rakendusakte, millega nõutakse liikmesriigilt kavandatud otsuse muutmist või vastu võtmata jätmist. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 13 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“

                  8)

                  Artikkel 10 asendatakse järgmisega:
                  „Artikkel 10
                  1.   Liikmesriigid tagavad, et ühingutel on andmete registreerimise kord, mis tagab, et käesoleva direktiiviga nõutav teave esitatakse täpselt ja õigeaegselt.
                  2.   Liikmesriik määrab asutuse, kellel on juurdepääs käesoleva direktiivi alusel nõutavale teabele. Liikmesriigid tagavad, et hädaolukorras või õnnetuse tagajärgedega tegelemisel on kõnealusel määratud asutusel viivitamatu juurdepääs käesoleva direktiivi alusel nõutavale teabele.
                  3.   Liikmesriik hoiab artikli 5 kohaselt kogutud isikuandmeid ainult seni, kuni on käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks vajalik ning igal juhul üksnes

                              a)

                              kuni hetkeni, mil kõnealune laevareis on turvaliselt lõpule viidud, ja igal juhul mitte kauem kui 60 päeva pärast laeva väljumist või

                              b)

                              hädaolukorra või õnnetuse tagajärgedega tegelemise korral kuni võimalik uurimine või kohtumenetlus on lõppenud.

                        4.   Kui teavet enam kõnealusel eesmärgil ei vajata, kustutatakse see automaatselt ja viivitamata, ilma et see piiraks muid liidu või riiklikust õigusest tulenevaid spetsiifilisi õiguslikult siduvaid kohustusi, sealhulgas statistilistel eesmärkidel kehtestatud kohustusi.“

                  9)

                  Artikkel 11 asendatakse järgmisega:
                  „Artikkel 11
                  1.   Käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks kogutakse andmeid ja salvestatakse neid nii, et laevale minevatele või sealt lahkuvatele reisijatele ei tekitata asjatuid viivitusi.
                  2.   Samadel või sarnastel liinidel tuleb vältida korduvat andmekogumist.“

                  10)

                  Lisatakse järgmine artikkel:
                  „Artikkel 11a
                  1.   Isikuandmete töötlemine käesoleva direktiivi alusel toimub kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2016/679 (*2).
                  2.   Liidu institutsioonide ja asutuste poolne isikuandmete töötlemine käesoleva direktiivi alusel, näiteks ühtses liideses ja SafeSeaNetis, toimub kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 45/2001 (*3).

                     (*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1)."

                     (*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).“"

                  11)

                  Artikkel 12 asendatakse järgmisega:
                  „Artikkel 12
                  1.   Erandlikel asjaoludel, kui see on komisjoni asjakohase analüüsi kohaselt õigustatud, ja selleks, et hoida ära tõsine ja lubamatu oht meresõiduohutusele või vältida vastuolu liidu merendusalaste õigusaktidega, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 12a vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse käesolevat direktiivi, et artiklis 2 osutatud rahvusvaheliste õigusaktide muudatust käesoleva direktiivi rakendamisel mitte kohaldada.
                  2.   Delegeeritud õigusaktid võetakse vastu vähemalt kolm kuud enne asjaomase muudatusega vaikivaks nõustumiseks rahvusvaheliselt kindlaksmääratud aja möödumist või kõnealuse muudatuse kavandatud jõustumiskuupäeva. Delegeeritud õigusakti jõustumisele eelneval perioodil hoidub liikmesriik kõikidest algatusest, mille eesmärk on lõimida muudatus riigisisestesse õigusaktidesse või kohaldada asjakohase rahvusvahelise õigusakti muudatust.“

                  12)

                  Lisatakse järgmine artikkel:
                  „Artikkel 12a
                  1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu artiklis 12 osutatud delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
                  2.   Artiklis 12 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile seitsmeks aastaks alates 20. detsembrist 2017. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne seitsmeaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
                  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 12 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
                  4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.
                  5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
                  6.   Artikli 12 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.“

                  13)

                  Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              lõige 2 asendatakse järgmisega:
                              „2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (*4) artiklit 5.

                                 (*4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).“;"

                              b)

                              lõige 3 jäetakse välja.

                  14)

                  Lisatakse järgmine artikkel:
                  „Artikkel 14a
                  Komisjon hindab käesoleva direktiivi rakendamist ning esitab hindamistulemused Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 22. detsembril 2026.
                  Hiljemalt 22. detsembril 2022 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule vahearuande käesoleva direktiivi rakendamise kohta.“

            Artikkel 2
      Direktiivi 2010/65/EL lisa muutmine
      Direktiivi 2010/65/EL lisa A osasse lisatakse järgmine punkt:

         „7.   Teave pardal viibivate isikute kohta
         Nõukogu 18. juuni 1998. aasta direktiivi 98/41/EÜ (ühenduse liikmesriikide sadamatesse või sadamatest liiklevate reisilaevade pardal olevate isikute registreerimise kohta) artikli 4 lõige 2 ja artikli 5 lõige 2 (EÜT L 188, 2.7.1998, lk 35).“

      Artikkel 3
      Ülevõtmine
      1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu ja avaldavad need hiljemalt 21. detsembril 2019. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.
      Nad kohaldavad kõnealuseid norme alates 21. detsembrist 2019.
      Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
      2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste riigisiseste õigusnormide teksti.
      Artikkel 4
      Jõustumine
      Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
      Artikkel 5
      Adressaadid
      Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

         Strasbourg, 15. november 2017

               Euroopa Parlamendi nimel

               president

            A. TAJANI

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            M. MAASIKAS

         (1)  ELT C 34, 2.2.2017, lk 172.

         (2)  Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 23. oktoobri 2017. aasta otsus.

         (3)  Nõukogu 18. juuni 1998. aasta direktiiv 98/41/EÜ ühenduse liikmesriikide sadamatesse või sadamatest liiklevate reisilaevade pardal olevate isikute registreerimise kohta (EÜT L 188, 2.7.1998, lk 35).

         (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta direktiiv 2010/65/EL, milles käsitletakse liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate laevade teavitusformaalsusi ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2002/6/EÜ (ELT L 283, 29.10.2010, lk 1).

         (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/75/EMÜ (EÜT L 208, 5.8.2002, lk 10).

         (6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/45/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta (ELT L 163, 25.6.2009, lk 1).

         (7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT L 119, 4.5.2016, lk 1).

         (8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

         (9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/2108, 15. november 2017, millega muudetakse direktiivi 2009/45/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta (EMPs kohaldatav tekst )

text:
                  30.11.2017

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 315/40

            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2017/2108,
      15. november 2017,
      millega muudetakse direktiivi 2009/45/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta
      (EMPs kohaldatav tekst)
      EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2,
      võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
      olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
      võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
      pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,
      toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2009/45/EÜ (3) kindlaks määratud ühiste ohutusnõuetega tagatud kõrge ohutustaseme ja seeläbi reisijate usalduse säilitamiseks ning võrdsete võimaluste tagamiseks tuleb kõnealuse direktiivi kohaldamist parandada. Direktiivi 2009/45/EÜ tuleks kohaldada ainult selliste reisilaevade ja veesõidukite suhtes, mille jaoks selle direktiivi ohutusnõuded olid ette nähtud. Seega tuleks kõnealuse direktiivi kohaldamisalast välja jätta mitu konkreetset laevatüüpi, eelkõige teeninduslaevad, purjelaevad ja laevad, millega transporditakse, näiteks avamererajatistele, väljaõppega töötajaid, kes ei osale laeva käitamises.

                  (2)

                  Laeval asuvaid teeninduslaevu kasutatakse reisijate transportimiseks otse laevalt kaldale ja tagasi kõige lühemat ohutut mereteed pidi. Sellised laevad ei ole kohased ja neid ei tohiks kasutada muud liiki teenuste jaoks, näiteks rannikuäärseteks ekskursioonideks. Ekskursioone peaksid läbi viima laevad, mis vastavad rannikuäärses riigis reisilaevadele kehtestatud nõuetele, nagu on muu hulgas märgitud IMO suunistes (MSC.1/Circ. 1417, suunised reisilaevade teeninduslaevadele). Liikmesriigid ja komisjon peaksid edendama IMOs peetavaid arutelusid, et vaadata kõnealused suunised ohutuse suurendamise eesmärgil läbi. Komisjon peaks hindama vajadust muuta suunised kohustuslikuks.

                  (3)

                  Direktiivi 2009/45/EÜ kohaldamisalast jäetakse välja ilma mehaanilise jõuallikata reisilaevad. Purjelaevu ei tohiks kõnealuse direktiivi kohaselt sertifitseerida, kuna nende mehaaniline jõuallikas on ette nähtud üksnes täiendavaks või hädaolukorras kasutamiseks. Komisjon peaks seega hindama vajadust ühiste Euroopa nõuete järele selles reisilaevade kategoorias 2020. aastaks.

                  (4)

                  Avamererajatisi teenindavad laevad, mis transpordivad tööstuspersonali. Tööstuspersonalilt nõutakse kohustusliku ohutusalase koolituse edukat läbimist ja teatavate kohustuslike terviseseisundi kriteeriumide täitmist. Seetõttu tuleks nende suhtes kohaldada erinevaid ja spetsiifilisi ohutusalaseid eeskirju, mis jäävad käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja. Liikmesriigid ja komisjon peaksid aktiivselt toetama IMO käimasolevat tööd avamerelaevade ohutusnõuete alal, võttes aluseks IMO resolutsiooni MSC.418(97).

                  (5)

                  Õigusloome kvaliteedi ja tulemuslikkuse programm (REFIT, the Regulatory Fitness and Performance Programme) on näidanud, et mitte kõik liikmesriigid ei sertifitseeri alumiiniumist laevu direktiivi 2009/45/EÜ kohaselt. See loob ebavõrdse olukorra, mis raskendab liidus rannasõite tegevate reisijate ühtse ja kõrge ohutustaseme tagamise eesmärgi saavutamist. Et vältida direktiivi erinevat kohaldamist, mis tuleneb alumiiniumi kui samaväärse materjali määratluse erinevatest tõlgendustest ning sellele vastavate tuleohutusnõuete kohaldatavusest, mille tulemuseks on direktiivi kohaldamisala erinevad tõlgendused, tuleks määratlus „samaväärne materjal“ direktiivis 2009/45/EÜ muuta selgemaks. Liikmesriikidel peaks olema lubatud kehtestada rangemaid tuleohutuse meetmeid kooskõlas käesoleva direktiivi täiendavate ohutusnõuete sätetega.

                  (6)

                  Märkimisväärne arv alumiiniumisulamist ehitatud reisilaevu tagavad pideva tiheda laevaühenduse eri sadamate vahel ühe liikmesriigi piires. Kuna käesoleva direktiivi nõuetega vastavusse viimine tooks kaasa tõsiseid tagajärgi sellisele transporditegevusele ja seonduvatele sotsiaal-majanduslikele tingimustele ning avaldaks rahalist ja tehnilist mõju olemasolevatele ja uutele laevadele, peaks neil liikmesriikidel olema võimalus kohaldada piiratud ajavahemiku jooksul selliste reisilaevade suhtes siseriiklikku õigust, tagades samas piisava ohutustaseme säilimise.

                  (7)

                  Õigusselguse ja järjepidevuse ning seeläbi ohutustaseme suurendamiseks tuleks mitmeid mõisteid ja viiteid ajakohastada ning viia need paremini kooskõlla asjaomaste rahvusvaheliste või liidu õigusnormidega. Seejuures tuleks olla eriti hoolikas, et mitte muuta direktiivi 2009/45/EÜ praegust kohaldamisala. Eelkõige tuleks traditsioonilise laeva mõiste viia paremini kooskõlla Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/59/EÜ, (4) säilitades samas praegused ehitamisaastat ja materjali liiki käsitlevad kriteeriumid. Lõbusõidujahi ja -laeva määratlus tuleks viia paremini kooskõlla 1974. aasta rahvusvahelise konventsiooniga inimelude ohutusest merel (1974. aasta SOLASi konventsioon).

                  (8)

                  Proportsionaalsuse põhimõtet silmas pidades on ilmnenud, et 1974. aasta SOLASi konventsioonist tulenevaid kehtivaid normatiivseid nõudeid on raske kohandada väikestele reisilaevadele, mille pikkus on alla 24 meetri. Lisaks ehitatakse väikelaevu peamiselt muudest materjalidest kui terasest. Seega on direktiivi 2009/45/EÜ kohase tunnistuse saanud vaid väga vähesed kõnealust liiki laevad. Kuna puuduvad konkreetsed ohutusprobleemid ja direktiivis 2009/45/EÜ ei ole ette nähtud asjakohaseid nõudeid, tuleks alla 24 meetri pikkused laevad seega kõnealuse direktiivi kohaldamisalast välja jätta ning nende suhtes tuleks kohaldada spetsiifilisi ohutusnõudeid, mille on kindlaks määranud liikmesriigid, kellel on paremad võimalused hinnata selliste laevade navigeerimisega seotud kohalikke piiranguid, mis on seotud kaugusega rannast või sadamast ja ilmastikutingimustega. Nende nõuete kindlaksmääramisel peaksid liikmesriigid võtma arvesse komisjoni avaldatud suuniseid. Kõnealustes suunistes tuleks asjakohasel juhul arvesse võtta rahvusvahelisi lepinguid ja IMO konventsioone ning hoiduda tuleks selliste lisanõuete kehtestamisest, mis lähevad kehtivatest rahvusvahelistest õigusnormidest kaugemale. Komisjonil palutakse sellised suunised võimalikult kiiresti vastu võtta.

                  (9)

                  Et veelgi lihtsustada direktiiviga 2009/45/EÜ ette nähtud merepiirkondade määratlusi ja vähendada liikmesriikide koormust, tuleks välja jätta ülearused või ebapiisavad kriteeriumid. Ohutustaset säilitades tuleks lihtsustada nende merepiirkondade määratlust, kus võib käitada C- ja D-klassi laevu, jättes merepiirkondade määratlemisel välja merehädaliste võimalike maabumiskohtadega ja ohutu paiga kaugusega seotud kriteeriumid. Konkreetse ranniku asjakohasus ohutu paigana on dünaamiline parameeter, mida liikmesriigid saavad hinnata vaid igal üksikjuhul eraldi. Vajaduse korral tuleks reisilaeva ohutuse tunnistusse märkida konkreetse laeva käitamispiirangud seoses kaugusega ohutust paigast.

                  (10)

                  Pidades silmas Kreeka spetsiifilisi geograafilisi ja ilmastikutingimusi ning selliste saarte suurt arvu, millele on vaja korrapäraselt ja sageli pakkuda ühendusteenust nii maismaaga kui ka saartevaheliselt, ning sellest tulenevat võimalike laevaühenduste suurt arvu, peaks Kreekal olema lubatud teha erandeid merepiirkondade kehtestamise nõudest. Selle asemel peaks Kreekal olema lubatud klassifitseerida reisilaevad vastavalt konkreetsetele mereteedele, millel nad sõidavad, säilitades seejuures samad kriteeriumid reisilaevade klasside jaoks ja samad ohutusnõuded.

                  (11)

                  Et vältida soovimatuid negatiivseid tagajärgi, mis tulenevad kehtivatest sätetest, mille kohaselt ei või muudetud kaubalaevu käsitada uute reisilaevadena, tuleks selgitada, et muutmisega seotud nõudeid kohaldatakse mitte üksnes olemasolevate reisilaevade, vaid kõikide laevade suhtes.

                  (12)

                  Kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/16/EÜ (5) kohaselt võib sadamariik kontrollida reisilaeva või kiirreisilaeva, mis sõidab muu lipu kui sadamariigi lipu all, kui see laev teeb kohalikke rannasõite, on direktiivi 2009/45/EÜ artikli 5 lõike 3 erisätted üleliigsed ja need tuleks jätta välja.

                  (13)

                  Pidades silmas lähenemisviisi erinevusi vigastatud laeva püstuvust käsitlevate 1974. aasta SOLASi konventsiooni nõuete ja ro-ro-reisiparvlaevade suhtes kohaldatavate vigastatud laeva püstuvust käsitlevate liidu erinõuete vahel, mis sisalduvad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2003/25/EÜ, (6) tuleks direktiivi 2003/25/EÜ vajadust ja lisaväärtust hinnata selle alusel, kas asjaomased 1974. aasta SOLASi konventsiooni nõuded tagavad sama ohutustaseme.

                  (14)

                  Selleks et suurendada läbipaistvust ja hõlbustada liikmesriikide poolt eranditest, vastavustest ja täiendavatest ohutusmeetmetest teatamist, peaks komisjon looma andmebaasi ja seda haldama. Andmebaas peaks hõlmama teatatud meetmeid eelnõu vormis ja vastuvõetuna. Vastuvõetud meetmed peavad olema üldsusele kättesaadavad.

                  (15)

                  Pidades silmas Euroopa Liidu toimimise lepingust (ELi toimimise leping) tulenevaid muudatusi, tuleks vastavalt ajakohastada komisjonile direktiivi 2009/45/EÜ rakendamiseks antud volitusi. Rakendusaktid tuleks võtta vastu kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (7).

                  (16)

                  Selleks et võtta arvesse rahvusvahelisel tasandil toimunud arengut ja saadud kogemusi ning suurendada läbipaistvust, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et komisjon saaks vajaduse korral jätta käesoleva direktiivi kohaldamisel kohaldamata rahvusvaheliste õigusaktide muudatused ja ajakohastada tehnilisi nõudeid. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

                  (17)

                  Kuna spetsiifilised artikli 14 viited IMOs käimasolevale tööle on aegunud, tuleks see artikkel välja jätta. Kuid rahvusvahelise tegevuse üldised eesmärgid reisilaevade ohutuse parandamiseks ja võrdsete võimaluste loomiseks on jätkuvalt asjakohased ja nende saavutamist tuleks jätkata kooskõlas aluslepingutega. Sel eesmärgil peaksid liikmesriigid ja komisjon tegema IMO raamistikus koostööd, et vaadata 1974. aasta SOLASi konventsiooni eeskirjad läbi ja neid täiustada.

                  (18)

                  On oluline, et kõik liikmesriikide poolt kehtestatud karistused oleksid nõuetekohaselt rakendatud ning tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

                  (19)

                  Pidades silmas Euroopa Meresõiduohutuse Ameti (EMSA) kontrollkäikude täielikku seiretsüklit, peaks komisjon hindama direktiivi 2009/45/EÜ rakendamist hiljemalt 21. detsembriks 2026 ning esitama sellekohase aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule. Liikmesriigid peaksid tegema kogu hindamiseks vajaliku teabe kogumiseks komisjoniga koostööd.

                  (20)

                  Et mitte põhjustada ebaproportsionaalset halduskoormust sisemaariikidest liikmesriikidele, kellel ei ole meresadamaid ning kelle lipu all ei sõida käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvaid reisilaevu, peaks sellistel liikmesriikidel olema võimalus käesoleva direktiivi sätteid mitte kohaldada. See tähendab, et kuni need tingimused on täidetud, ei ole nad kohustatud käesolevat direktiivi üle võtma.

                  (21)

                  Inimtegur on laevaohutuses ja sellega seotud toimingutes keskse tähtsusega. Kõrge ohutustaseme säilitamiseks tuleb võtta arvesse seda, kuidas on omavahel seotud ohutus, laevapardal kehtivad elu- ja töötingimused ning väljaõpe, sealhulgas rahvusvahelistele nõuetele vastavate piiriüleste pääste- ja hädaabioperatsioonidega seotud väljaõpe. Liikmesriigid ja komisjon peaksid seega täitma ennetavat rolli rahvusvahelisel tasandil, et jälgida ja parandada laevadel töötavate meremeeste osas sotsiaalset mõõdet.

                  (22)

                  Rakendusprotsessi hõlbustamiseks peaks EMSA toetama komisjoni ja liikmesriike vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1406/2002 (8) asjakohastele sätetele.

                  (23)

                  Direktiivi 2009/45/EÜ tuleks seega vastavalt muuta,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
      Artikkel 1
      Direktiivi 2009/45/EÜ muutmine
      Direktiivi 2009/45/EÜ muudetakse järgmiselt.

                  1)

                  Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              punkt a asendatakse järgmisega:
                              „a)   „rahvusvahelised konventsioonid“– järgmised konventsioonid, sealhulgas nende protokollid ja muudatused (ajakohastatud versioonid):

                                          i)

                                          1974. aasta rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel (1974. aasta SOLASi konventsioon) ja

                                          ii)

                                          1966. aasta rahvusvaheline laadungimärgi konventsioon;“;

                              b)

                              punkt b asendatakse järgmisega:
                              „b)   „vigastamata laeva püstuvuse koodeks“– IMO assamblee 4. novembri 1993. aasta resolutsioonis A.749(18) sisalduvate IMO õigusaktidega hõlmatud mis tahes tüüpi vigastamata laeva püstuvuse koodeks või IMO 4. detsembri 2008. aasta resolutsioonis MSC.267(85) sisalduv 2008. aasta rahvusvaheline vigastamata laeva püstuvuse koodeks (ajakohastatud versioonid);“;

                              c)

                              punkti g alapunkt ii asendatakse järgmisega:

                                          „ii)

                                          1994. aasta rahvusvahelise kiirlaevakoodeksi reeglis 1.4.30 ja 2000. aasta rahvusvahelise kiirlaevakoodeksi reeglis 1.4.38 määratletud suurim kiirus on alla 20 sõlme;“;

                              d)

                              punkt m asendatakse järgmisega:
                              „m)   „vööri kõrgus“– vööri kõrgus, mis on määratletud 1966. aasta rahvusvahelise laadungimärgi konventsiooni 39. reeglis;“;

                              e)

                              punkti q esimene lõik asendatakse järgmisega:
                              „q)   „merepiirkond“– merepiirkond või meretee, mis on kehtestatud artikli 4 alusel;“;

                              f)

                              punkt r asendatakse järgmisega:
                              „r)   „sadamaala“– muu ala kui selle liikmesriigi poolt, kelle jurisdiktsiooni alla see kuulub, artikli 4 alusel kehtestatud merepiirkond, mis ulatub sadamasüsteemi lahutamatu osa moodustavate välimiste alaliste sadamaehitisteni või jõesuuet kaitsvate looduslike geograafiliste moodustistega või muu sellise varjatud ala määratletud piirideni;“;

                              g)

                              punkt s jäetakse välja;

                              h)

                              punkt u asendatakse järgmisega:
                              „u)   „sadamariik“– liikmesriik, kelle sadama(te)sse või sadama(te)st teeb kohalikke rannasõite teise riigi lipu all sõitev laev või veesõiduk;“;

                              i)

                              punkt v asendatakse järgmisega:
                              „v)   „tunnustatud organisatsioon“– Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 391/2009 (*1) kohaselt tunnustatud organisatsioon;

                                 (*1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 391/2009 laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ühiste eeskirjade ja standardite kohta (ELT L 131, 28.5.2009, lk 11).“;"

                              j)

                              punkt y asendatakse järgmisega:
                              „y)   „piiratud liikuvusega isikud“– isikud, kellel on raskusi ühistranspordi kasutamisel, sealhulgas eakad, puudega või meelepuudega isikud ja ratastoolikasutajad, rasedad ja väikelastega isikud;“;

                              k)

                              lisatakse järgmised punktid:
                              „z)   „purjelaev“– laev, mille liikuma panemiseks kasutatakse purjesid, isegi kui kõnealune laev on varustatud mehaanilise jõuseadmega, mida kasutatakse abiseadmena ja hädaolukorras;
                              za)   „samaväärne materjal“– alumiiniumisulam või muu mittesüttiv materjal, mis standardse tulekindluskatse lõpus säilitab ise või tänu paigaldatud isolatsioonile terasega samaväärsed struktuurilised ja terviklikkuse omadused;
                              zb)   „standardne tulekindluskatse“– katse, mille käigus asjaomaste vaheseinte või tekkide katsekehad allutatakse katseahjus temperatuuridele, mis ligilähedaselt vastavad standardsele aja-temperatuurikõverale vastavalt katsemeetodile, mis on määratud kindlaks IMO 3. detsembri 2010. aasta resolutsioonis MSC.307(88) sisalduvas 2010. aasta rahvusvahelises tulekatse kohaldamise koodeksis (ajakohastatud versioon);
                              zc)   „traditsiooniline laev“– enne 1965. aastat projekteeritud ajalooline reisilaev ja selle koopiad, mis on ehitatud valdavalt algupärastest materjalidest, sealhulgas selleks, et edendada ja propageerida traditsioonilisi oskusi ja merepraktikat, ning mis on elav kultuurimälestis, mida käitatakse traditsioonilisest merepraktikast ja meresõiduvõtetest lähtuvate põhimõtete kohaselt;
                              zd)   „lõbusõidujaht või -laev“– laev, mis ei ole seotud majandustegevusega, olenemata sellest, mille jõul see liigub;
                              ze)   „teeninduslaev“– laeval asuv veesõiduk, mida kasutatakse rohkem kui 12 reisija transportimiseks seisvalt reisilaevalt kaldale ja tagasi;
                              zf)   „avamere teeninduslaev“– laev, mida kasutatakse selleks, et transportida ja majutada tööstuspersonali, kes ei tee laeva pardal selle käitamiseks vajalikku tööd;
                              zg)   „avamere teenindus-veesõiduk“– veesõiduk, mida kasutatakse selleks, et transportida ja majutada tööstuspersonali, kes ei tee veesõiduki pardal selle käitamiseks vajalikku tööd;
                              zh)   „ulatuslik remont, ümberehitus ja muutmine“– üks järgmistest:

                                          —

                                          muudatus, mis muudab oluliselt laeva mõõtmeid, nt pikendamine uue keskosa lisamise teel;

                                          —

                                          muudatus, mis muudab oluliselt laeva reisijateveo mahtu, nt autoteki kohandamine reisijate veoks;

                                          —

                                          muudatus, mis pikendab oluliselt laeva tööiga, nt reisijate majutuse uuendamine ühel tervel tekil;

                                          —

                                          mis tahes liiki laeva muutmine reisilaevaks.“

                  2)

                  Artikkel 3 asendatakse järgmisega:
                  „Artikkel 3
                  Kohaldamisala
                  1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse olenemata lipuriigist järgmiste reisilaevade ja veesõidukite suhtes, kui nad teevad kohalikke rannasõite:

                              a)

                              uued ja olemasolevad reisilaevad, mille pikkus on vähemalt 24 meetrit;

                              b)

                              kiirreisilaevad.

                        Iga liikmesriik tagab sadamariigina, et reisilaevad ja kiirreisilaevad, mis sõidavad sellise riigi lipu all, mis ei ole liikmesriik, vastavad täielikult käesoleva direktiivi nõuetele, enne kui need tohivad teha kohalikke rannasõite kõnealuses liikmesriigis.
                  2.   Käesoleva direktiivi kohaldamisalasse ei kuulu:

                              a)

                              reisilaevad, mis on:

                                          i)

                                          sõjalaevad ja väeüksuste veolaevad;

                                          ii)

                                          purjelaevad;

                                          iii)

                                          ilma mehaanilise jõuallikata laevad;

                                          iv)

                                          laevad, mis ei ole ehitatud terasest või samaväärsest materjalist ja mida ei reguleeri kiirlaevu (resolutsioon MSC.36(63) või MSC.97(73)) või dünaamilise tõstejõuga laevu (resolutsioon A.373(X)) käsitlevad standardid;

                                          v)

                                          algelise ehitusega puitlaevad;

                                          vi)

                                          traditsioonilised laevad;

                                          vii)

                                          lõbusõidujahid;

                                          viii)

                                          eranditult sadamaaladel kasutatavad laevad;

                                          ix)

                                          avamere teeninduslaevad, või

                                          x)

                                          teeninduslaevad;

                              b)

                              kiirreisilaevad, mis on:

                                          i)

                                          sõjalaevad ja väeüksuste veolaevad,

                                          ii)

                                          lõbusõidulaevad,

                                          iii)

                                          eranditult sadamaaladel kasutatavad laevad või

                                          iv)

                                          avamere teenindus-veesõiduk.

                        3.   Liikmesriigid, kellel ei ole meresadamaid ja kelle lipu all ei sõida käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvaid reisilaevu või veesõidukeid, võivad käesoleva direktiivi sätteid mitte kohaldada, välja arvatud teises lõigus sätestatud kohustused.
                  Liikmesriigid, kes kavatsevad direktiivi mitte kohaldada, teatavad sellest komisjonile hiljemalt 21. detsembriks 2019, kui tingimused on täidetud, ja teavitavad komisjoni seejärel igal aastal hilisematest muutustest. Need liikmesriigid ei tohi lubada käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvatel reisilaevadel või veesõidukitel sõita enda lipu all enne, kui nad on käesoleva direktiivi üle võtnud ja rakendanud.“

                  3)

                  Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
                  „Artikkel 4
                  Merepiirkondade ja reisilaevaklasside kategooriad
                  1.   Merepiirkonnad jagatakse järgmisteks kategooriateks:

                              A-piirkond

                              merepiirkond väljaspool B-, C- ja D-piirkonda.

                              B-piirkond

                              merepiirkond, mille geograafilised koordinaadid ei ole üheski punktis kaugemal kui 20 meremiili rannikust vastavalt tõusu ja mõõna keskmisele kõrgusele, kuid mis jääb väljapoole C- ja D-piirkonda.

                              C-piirkond

                              merepiirkond, mille geograafilised koordinaadid ei ole üheski punktis kaugemal kui 5 meremiili rannikust vastavalt tõusu ja mõõna keskmisele kõrgusele, kuid väljaspool D-piirkonda (kui see on olemas).
                              Lisaks peab 2,5-meetrise märkimisväärse lainekõrguse ületamise tõenäosus olema väiksem kui 10 % üheaastasel ajavahemikul aastaringse tegevuse korral või konkreetsel ajavahemikul hooajalise tegevuse (nt suvise hooajalise tegevuse) korral.

                              D-piirkond

                              merepiirkond, mille geograafilised koordinaadid ei ole üheski punktis kaugemal kui 3 meremiili rannikust vastavalt tõusu ja mõõna keskmisele kõrgusele.
                              Lisaks peab 1,5-meetrise märkimisväärse lainekõrguse ületamise tõenäosus olema väiksem kui 10 % üheaastasel ajavahemikul aastaringse tegevuse korral või konkreetsel ajavahemikul hooajalise tegevuse (nt suvise hooajalise tegevuse) korral.

                        2.   Iga liikmesriik:

                              a)

                              kehtestab ja vajaduse korral ajakohastab oma jurisdiktsiooni alla kuuluvate merepiirkondade nimekirja;

                              b)

                              määrab kindlaks oma rannikule kõige lähemal asuva merepiirkonna sisemise piiri;

                              c)

                              avaldab nimekirja pädeva mereadministratsiooni veebisaidil kättesaadavas üldkasutatavas andmekogus;

                              d)

                              teavitab komisjoni kõnealuse teabe asukohast ja nimekirjas tehtud muudatustest.

                        3.   Erandina merepiirkondade nimekirja kehtestamise kohustusest võib Kreeka kehtestada ja vajaduse korral ajakohastada mereteede nimekirja, mis hõlmab Kreekas asuvaid mereteid, kasutades lõikes 1 sätestatud kategooriatele vastavaid kriteeriume.
                  4.   Reisilaevad jagatakse järgmistesse klassidesse vastavalt merepiirkonnale, kus neid võib käitada:

                              A-klass

                              reisilaev, mis teeb kohalikke rannasõite A-, B-, C- ja D-piirkonnas.

                              B-klass

                              reisilaev, mis teeb kohalikke rannasõite B-, C- ja D-piirkonnas.

                              C-klass

                              reisilaev, mis teeb kohalikke rannasõite C- ja D-piirkonnas.

                              D-klass

                              reisilaev, mis teeb kohalikke rannasõite D-piirkonnas.

                        5.   Kiirreisilaevade puhul kohaldatakse kategooriaid, mis on määratletud 1994. aasta kiirlaevakoodeksi 1. peatüki punktides 1.4.10 ja 1.4.11 või 2000. aasta kiirlaevakoodeksi 1. peatüki punktides 1.4.12 ja 1.4.13.“

                  4)

                  Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:
                              „Sadamariigina tunnustab iga liikmesriik kohalikke rannasõite tegevate kiirreisilaevade kiirlaeva ohutuse tunnistust ning tegevusluba, mille on välja andnud teine liikmesriik, või artiklis 13 osutatud reisilaeva ohutuse tunnistust, mille on välja andnud teine liikmesriik kohalikke rannasõite tegevale reisilaevale.“;

                              b)

                              lõige 3 jäetakse välja;

                              c)

                              lõige 4 asendatakse järgmisega:
                              „4.   Laevavarustust, mis vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/90/EL (*2) kohaselt kehtestatud nõuetele, käsitatakse käesoleva direktiivi nõuetele vastavana.

                                 (*2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 2014. aasta direktiiv 2014/90/EL, milles käsitletakse laevavarustust ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/98/EÜ (ELT L 257, 28.8.2014, lk 146).“"

                  5)

                  Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

                                          i)

                                          punkt a asendatakse järgmisega:

                                                      „a)

                                                      peab laevakere, pea- ja abimehhanismide ning elektri- ja automaatseadmete ehitus ja hooldus vastama klassifikatsiooni standarditele, mis on täpsustatud tunnustatud organisatsiooni eeskirjades või samaväärsetes eeskirjades, mida ametiasutus kasutab vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/15/EÜ (*3) artikli 11 lõikele 2;

                                             (*3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/15/EÜ laevade kontrollimise ja ülevaatusega tegelevate organisatsioonide ja veeteede ametite vastavat tegevust käsitlevate ühiste eeskirjade ja standardite kohta (ELT L 131, 28.5.2009, lk 47).“;"

                                          ii)

                                          punkt c jäetakse välja;

                              b)

                              lõike 2 punkti b

                                          —

                                          alapunkt ii jäetakse välja;

                                          —

                                          alapunkt iii asendatakse järgmisega:

                                                      „iii)

                                                      olenemata alapunktist i tehakse uutele D-klassi reisilaevadele erand 1966. aasta rahvusvahelise laadungimärgi konventsiooni minimaalse vöörikõrguse nõudest;“;

                              c)

                              lõiget 3 muudetakse järgmiselt:

                                          i)

                                          punktid c ja d asendatakse järgmisega:

                                                      „c)

                                                      olemasolevad C- ja D-klassi reisilaevad peavad vastama käesoleva direktiivi asjakohastele erinõuetele ning nende nõuetega reguleerimata küsimustes lipuriigi ametiasutuse eeskirjadele; need eeskirjad peavad tagama I lisa II.1 ja II.2 peatükkidega samaväärse ohutustaseme, võttes samal ajal arvesse konkreetseid kohalikke töötingimusi, mis on seotud merepiirkondadega, kus nendesse klassidesse kuuluvaid laevu võib käitada; enne kui olemasolevad C- ja D-klassi reisilaevad võivad sadamariigis teha regulaarseid kohalikke rannasõite, peab lipuriigi ametiasutus saama sadamariigi nõusoleku kõnealuste eeskirjade kohaldamiseks;

                                                      d)

                                                      kui liikmesriik leiab, et eeskirjad, mille järgimist sadamariigi ametiasutus vastavalt käesoleva lõike punktile c nõuab, on põhjendamatud, teatab ta sellest viivitamata komisjonile. Komisjon võtab rakendusaktiga vastu otsuse, kas kõnealused eeskirjad on põhjendatud. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“;

                                          ii)

                                          punktid e ja f jäetakse välja;

                              d)

                              lõiget 4 muudetakse järgmiselt:

                                          i)

                                          punkti a kolmas taane asendatakse järgmisega:

                                                      „—

                                                      nad vastavad täielikult dünaamilise tõstejõuga laevade ohutuse koodeksi (DSC koodeks) nõuetele, mis sisalduvad IMO resolutsioonis A.373(10) (ajakohastatud versioon);“;

                                          ii)

                                          punkt c asendatakse järgmisega:

                                                      „c)

                                                      kiirreisilaeva ja selle varustuse ehitus ja hooldus peavad vastama tunnustatud organisatsiooni kiirlaevade klassifitseerimise eeskirjadele või samaväärsetele eeskirjadele, mida ametiasutus kasutab vastavalt direktiivi 2009/15/EÜ artikli 11 lõikele 2.“;

                              e)

                              lisatakse järgmised lõiked:
                              „5.   Uute ja olemasolevate laevade ulatuslik remont, ümberehitus ja muutmine ning asjaomane varustamine peab vastama lõike 2 punktis a sätestatud nõuetele, mida kohaldatakse uute laevade suhtes; laeva ümberehitust, mille eesmärk on üksnes laeva parema vastupidavuse saavutamine, ei loeta ulatuslikuks muutmiseks.
                              6.   Enne 20. detsembrit 2017 samaväärsest materjalist ehitatud laevad peavad vastama käesoleva direktiivi nõuetele hiljemalt 22. detsembriks 2025.
                              7.   Erandina käesolevast direktiivist võib liikmesriik, kellel on 20. detsembril 2017 rohkem kui 60 oma lipu all sõitvat reisilaeva, mis on ehitatud alumiiniumisulamist, teha järgmised erandid käesolevast direktiivist järgmistele reisilaevadele järgmisteks ajavahemikeks:

                                          a)

                                          B-, C- ja D-klassi reisilaevade puhul, mis on ehitatud alumiiniumisulamist pärast 20. detsembrit 2017, kümne aasta kestel pärast nimetatud kuupäeva, ning

                                          b)

                                          B-, C- ja D-klassi reisilaevade puhul, mis on ehitatud alumiiniumisulamist enne 20. detsembrit 2017, 12 aasta kestel pärast nimetatud kuupäeva,

                                    tingimusel, et need laevad sõidavad üksnes selle liikmesriigi sadamate vahel.
                              Liikmesriik, kes soovib käesolevat erandit kasutada, teatab komisjonile oma kavatsusest hiljemalt 21. detsembriks 2019 ning teavitab komisjoni kavatsuse sisust. Ta teavitab komisjoni ka hilisematest muudatustest. Komisjon teavitab teisi liikmesriike vastavalt artikli 9 lõikele 4.“

                  6)

                  Artiklit 7 muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              lõige 1 asendatakse järgmisega:
                              „1.   C-klassi ro-ro-reisiparvlaevad, millele pandi kiilud või mis olid samasuguses ehitusjärgus 1. oktoobril 2004 või pärast seda, ning kõik A- ja B-klassi ro-ro-reisiparvlaevad peavad vastama direktiivi 2003/25/EÜ artiklitele 6, 8 ja 9.“;

                              b)

                              lõige 2 jäetakse välja.

                  7)

                  Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              lõike 3 teine lõik jäetakse välja;

                              b)

                              lõige 4 jäetakse välja.

                  8)

                  Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              lõige 2 asendatakse järgmisega:
                              „2.   Liikmesriik võib lõikes 4 sätestatud korras võtta meetmeid, mis lubavad kohaldada käesoleva direktiivi teatavate erinõuetega samaväärseid nõudeid, kui samaväärsed nõuded on vähemalt sama tulemuslikud kui direktiivis sätestatud nõuded.“;

                              b)

                              lõige 4 asendatakse järgmisega:
                              „4.   Lõikest 1, 2 või 3 tulenevaid õigusi kasutav liikmesriik toimib käesoleva lõike teise kuni seitsmenda lõigu kohaselt.
                              Liikmesriik teatab komisjonile meetmetest, mida ta kavatseb võtta, ja teatab ühtlasi üksikasjadest, mis on piisavad ohutustaseme säilimises veendumiseks.
                              Kui kuue kuu jooksul pärast teatamist võtab komisjon rakendusaktina vastu otsuse, et kavandatud meetmed ei ole põhjendatud, peab kõnealune liikmesriik kavandatud meetmeid muutma või jätma need vastu võtmata. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
                              Võetavaid meetmeid täpsustatakse riigi asjakohaste õigusaktidega ning neist teatatakse komisjonile ja teistele liikmesriikidele.
                              Iga sellist meedet kohaldatakse kõigi sama klassi reisilaevade või samade täpsustatud tingimuste kohaselt tegutsevate veesõidukite suhtes, diskrimineerimata nende lipuriiki või nende reederit kodakondsuse või tegevuskoha alusel.
                              Lõikes 3 osutatud meetmeid kohaldatakse üksnes seni, kuni laev või veesõiduk tegutseb kindlaks määratud tingimustes.
                              Liikmesriigid teatavad komisjonile teises ja neljandas lõigus osutatud meetmetest komisjoni poolt sel eesmärgil loodava ja hallatava andmebaasi kaudu, millele on juurdepääs komisjonil ja liikmesriikidel. Komisjon teavitab võetud meetmetest avalikul veebisaidil.“;

                              c)

                              lõike 5 punkt c asendatakse järgmisega:

                                          „c)

                                          komisjon võtab rakendusaktina vastu otsuse, kas liikmesriigi otsus peatada sellise laeva või veesõiduki käitamine või kehtestada lisameetmed on põhjendatud tõsise ohuga inimelule, varale või keskkonnale, ning – kui peatamine või lisameetmete kehtestamine ei ole põhjendatud – võtab rakendusaktina vastu otsuse, mille kohaselt peab asjaomane liikmesriik peatamist või meetmete võtmist käsitleva otsuse tühistama. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 11 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.“

                  9)

                  Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              lõike 1 punkt d asendatakse järgmisega:

                                          „d)

                                          konkreetseid viiteid artikli 2 punktides g, m, q ja zb, artikli 3 lõike 2 punktis a, artikli 6 lõike 1 punktis b ja artikli 6 lõike 2 punktis b nimetatud rahvusvahelistele konventsioonidele ja IMO resolutsioonidele.“;

                              b)

                              lõikes 2

                                          i)

                                          asendatakse punkt b järgmisega:

                                                      „b)

                                                      kogemustele tuginedes kohandada rahvusvahelistesse konventsioonidesse B-, C- ja D-klassi laevade ja veesõidukite suhtes tehtud muudatustes leiduvaid tehnilisi kirjeldusi;“;

                                          ii)

                                          lisatakse järgmised punktid:

                                                      „c)

                                                      lihtsustada ja täpsustada tehnilisi elemente, tuginedes rakendamisel saadud kogemustele;

                                                      d)

                                                      ajakohastada viited muudele liidu õigusaktidele, mida kohaldatakse kohalikke rannasõite tegevate reisilaevade suhtes.“;

                              c)

                              lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:
                              „3.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 10a vastu delegeeritud õigusakte käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud käesoleva direktiivi muudatuste vastuvõtmiseks.
                              4.   Erandlikel asjaoludel, kui see on komisjoni asjakohase analüüsi kohaselt õigustatud, ja selleks, et hoida ära tõsine ja lubamatu oht meresõiduohutusele, tervisele, laeva pardal kehtivatele elamis- ja töötingimustele või merekeskkonnale või vältida vastuolu liidu merendusalaste õigusaktidega, on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 10a vastu delegeeritud õigusakte, millega muudetakse käesolevat direktiivi, et artiklis 2 osutatud rahvusvaheliste õigusaktide muudatust käesoleva direktiivi rakendamisel mitte kohaldada.
                              Delegeeritud õigusaktid võetakse vastu vähemalt kolm kuud enne asjaomase muudatusega vaikivaks nõustumiseks rahvusvaheliselt kindlaks määratud aja möödumist või kõnealuse muudatuse kavandatud jõustumiskuupäeva. Delegeeritud õigusakti jõustumisele eelneval perioodil hoiduvad liikmesriigid kõikidest algatustest, mille eesmärk on lõimida muudatus siseriiklikesse õigusaktidesse või kohaldada asjaomase rahvusvahelise õigusakti muudatust.“

                  10)

                  Lisatakse järgmine artikkel:
                  „Artikkel 10a
                  Delegeeritud volituste rakendamine
                  1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu artikli 10 lõigetes 3 ja 4 osutatud delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
                  2.   Artikli 10 lõigetes 3 ja 4 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile seitsmeks aastaks alates 20. detsembrist 2017. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne seitsmeaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
                  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 10 lõigetes 3 ja 4 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
                  4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.
                  5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
                  6.   Artikli 10 lõike 3 või 4 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.“

                  11)

                  Artiklit 11 muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              lõige 2 asendatakse järgmisega:
                              „2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 182/2011 (*4) artiklit 5.

                                 (*4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).“;"

                              b)

                              lõige 3 jäetakse välja.

                  12)

                  Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              lõige 1 asendatakse järgmisega:
                              „1.   Lipuriigi ametiasutus korraldab igale reisilaevale punktides a, b ja c nimetatud ülevaatused:

                                          a)

                                          esmane ülevaatus enne laeva kasutusele võtmist;

                                          b)

                                          korrapärane ülevaatus iga 12 kuu järel, ja

                                          c)

                                          täiendavad ülevaatused, kui selleks tekib vajadus.“;

                              b)

                              lõige 2 jäetakse välja.

                  13)

                  Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              lõige 1 asendatakse järgmisega:
                              „1.   Kõik käesoleva direktiivi nõuetele vastavad uued ja olemasolevad reisilaevad saavad käesolevale direktiivile vastava reisilaeva ohutuse tunnistuse. Tunnistus antakse II lisas sätestatud vormis. Tunnistuse annab lipuriigi ametiasutus välja pärast artikli 12 lõike 1 punktis a kirjeldatud esmast ülevaatust.“;

                              b)

                              lõike 3 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
                              „Enne sadamariigis kohaliku rannasõiduga tegelevale kiirreisilaevale tegevusloa andmist lepib lipuriigi ametiasutus sadamariigiga kokku kõigis tegevustingimustes, mis seostuvad laeva tegevusega selles riigis. Lipuriigi ametiasutus märgib kõnealused tingimused tegevusloale.“;

                              c)

                              lõige 4 asendatakse järgmisega:
                              „4.   Laevade või veesõidukite suhtes artikli 9 lõigete 1, 2 ja 3 alusel ja vastavalt nendele sätetele rakendatavad täiendavad ohutusmeetmed, vastavused ja erandid märgitakse laeva või veesõiduki tunnistusele.“

                  14)

                  Artikkel 14 jäetakse välja.

                  15)

                  Lisatakse järgmine artikkel:
                  „Artikkel 16a
                  Läbivaatamine
                  Komisjon hindab käesoleva direktiivi rakendamist ja esitab hindamistulemused Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 22. detsembriks 2026.“

                  16)

                  I lisa muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              II-2 peatüki A-osa punkti 13 alapunktis 1 asendatakse esimene lõik järgmisega:
                              „Kõigil laevadel peavad laeva juhtkonna juhendamiseks olema alaliselt esitatud üldkorralduse plaanid, mis näitavad selgesti iga teki juhtimisposte, A-klassi vaheseintega piiratud tuletõrjesektsioone, B-klassi vaheseintega piiratud sektsioone koos üksikasjadega tulekahju avastamis- ja häiresüsteemide, sprinklerseadme, tuletõrjevahendite, mitmesugustele ruumidele, tekkidele jne ligipääsuvõimaluste ning ventilatsioonisüsteemi kohta, kaasa arvatud ventilaatorite juhtimispunktide üksikasjad, tuletõrjevahendite asukohad ning iga sektsiooni teenindavate ventilaatorite identifitseerimisnumbrid. Alternatiivina võib eespool nimetatud üksikasjadest koostada vihiku, mille eksemplar tuleb anda igale juhtkonna liikmele, ja üks eksemplar peab olema laeval igal ajal kättesaadav kergesti ligipääsetavas kohas. Plaane ja vihikuid ajakohastatakse, dokumenteerides võimalikult kiiresti kõik muudatused. Kirjeldused sellistes plaanides ja vihikutes peavad olema lipuriigi riigikeeles. Kui riigikeel ei ole inglise ega prantsuse keel, tuleb lisada tõlge ühte nendest keeltest. Kui laev tegeleb kohalike rannasõitudega teises liikmesriigis, lisatakse tõlge asjaomase sadamariigi riigikeelde, kui see keel ei ole inglise ega prantsuse keel.“;

                              b)

                              III peatüki punkti 2 tabeli joonealuse märkuse 1 esimeses lõigus asendatakse sissejuhatav osa järgmisega:
                              „Päästevahendiks võivad olla üksnes päästepaadid ja -parved või nende kombinatsioon vastavalt reeglile III/2.2. Kui sõitude kaitstud iseloom ja/või tegevuspiirkonna soodsad kliimatingimused seda õigustavad, võib lipuriigi ametiasutus, võttes arvesse IMO ringkirja MSC/1046 soovitusi, sadamaliikmesriigi nõusolekul lubada:“.

            Artikkel 2
      Ülevõtmine
      1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu ja avaldavad need hiljemalt 21. detsembriks 2019. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.
      Nad kohaldavad kõnealuseid norme alates 21. detsembrist 2019.
      Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
      2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
      Artikkel 3
      Jõustumine
      Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
      Artikkel 4
      Adressaadid
      Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

         Strasbourg, 15. november 2017

               Euroopa Parlamendi nimel

               president

            A. TAJANI

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            M. MAASIKAS

         (1)  ELT C 34, 2.2.2017, lk 167.

         (2)  Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 23. oktoobri 2017. aasta otsus.

         (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta direktiiv 2009/45/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta (ELT L 163, 25.6.2009, lk 1).

         (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/75/EMÜ (EÜT L 208, 5.8.2002, lk 10).

         (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiiv 2009/16/EÜ, mis käsitleb sadamariigi kontrolli (ELT L 131, 28.5.2009, lk 57).

         (6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. aprilli 2003. aasta direktiiv 2003/25/EÜ ro-ro-reisiparvlaevade täpsemate püstuvusnõuete kohta (ELT L 123, 17.5.2003, lk 22).

         (7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

         (8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1).


title: Komisjoni direktiiv (EL) 2018/725, 16. mai 2018, millega muudetakse teaduse ja tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ (mänguasjade ohutuse kohta) II lisa III osa punkti 13 kroom (VI) osas

text:
               17.5.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 122/29

         KOMISJONI DIREKTIIV (EL) 2018/725,
   16. mai 2018,
   millega muudetakse teaduse ja tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ (mänguasjade ohutuse kohta) II lisa III osa punkti 13 kroom (VI) osas
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiivi 2009/48/EÜ mänguasjade ohutuse kohta, (1) eriti selle artikli 46 lõike 1 punkti b,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiiviga 2009/48/EÜ on kehtestatud kroom (VI) sisalduse piirnorm mahakraabitud mänguasjamaterjalis, nagu mänguasjale kantud värv, kõvad ja pehmed polümeerid, puit, tekstiil jmt. Praegune piirnorm (0,2 mg/kg) põhineb põhimõtteliselt ohutul annusel, mis on California Keskkonnakaitseameti keskkonnale ja rahvatervisele avalduvate ohtude hindamise büroo (OEHHA) ettepaneku (2) järgi 0,0053 μg kroom (VI) kehamassi kg kohta päevas.

               (2)

               Euroopa Komisjoni palvel hindas tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee (SCHER) 2015. aastal kroom (VI) suuvähki tekitava toime asjakohasust. Oma 22. jaanuaril 2015 vastu võetud arvamuses kroom (VI) kohta mänguasjades (3) teatas SCHER, et on muu hulgas läbi vaadanud OEHHA tehnilise toe dokumendi, mille alusel soovitati kehtestada tervisekaitsealane sihttase kroom (VI) sisaldusele joogivees, (4) ja Ameerika Ühendriikide riikliku toksikoloogiaprogrammi (NTP) uuringu (5). SCHER leidis, et 0,0002 μg kroom (VI) kehakaalu kilogrammi kohta päevas, mille OEHHA tuletas väärtusena, mis on seotud ühe täiendava vähijuhtumiga miljoni inimese hulgas, on sobiv põhimõtteliselt ohutu annus.

               (3)

               Kuna lapsed puutuvad kroom (VI)-ga kokku ka muude allikate kaudu kui mänguasjad, tuleks kroom (VI) piirnormi arvutamisel aluseks võtta ainult teatav protsent põhimõtteliselt ohutust annusest. Mänguasjadest tuleb toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee poolt 2004. aasta arvamuses (6) soovitatud kroom (VI) päevadoosist maksimaalselt 10 %. Seda protsenti on 2010. aastal kahel korral kinnitanud ka tervise ja keskkonnariskide teaduskomitee, (7)
                   (8).

               (4)

               Lisaks on kroom (VI) ja muude eriti toksiliste keemiliste ainete puhul direktiivi 2009/48/EÜ põhjenduses 22 soovitatud määrata piirnorm tasemel, mis on poole väiksem kui asjaomase teaduskomitee poolt ohutuks peetav tase, tagamaks, et neid aineid esineks ainult mikrokogustena, mis on kooskõlas hea tootmistavaga.

               (5)

            Leides 10 % põhimõtteliselt ohutust annusest, korrutades selle alla kolmeaastase lapse keskmise kaaluga, mis on hinnanguliselt 7,5 kg, jagades selle mahakraabitud ja allaneelatud mänguasjamaterjali päevase kogusega, mis on hinnanguliselt 8 mg päevas, ja korrutades selle
                  -ga, tegi SCHER oma eespool nimetatud arvamuses „Chromium VI in toys“ ettepaneku, et kroom (VI) sisalduse muudetud piirnorm mahakraabitud mänguasjamaterjalis võiks olla 0,0094 mg/kg.

               (6)

               Siiski ei ole kavandatava piirnormi järgimist võimalik kontrollida katsemeetodiga, mis on esitatud Euroopa standardis EN 71-3:2013 + A1:2014, mille viide on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas
                   (9). Kavandatud piirnorm on peaaegu kuus korda väiksem kui 0,053 mg/kg, mis on väikseim kontsentratsioon, mida saab standardis esitatud katsemeetodiga usaldusväärselt mõõta.

               (7)

               Neil asjaoludel soovitas komisjoni moodustatud mänguasjaohutuse eksperdirühma (10) kemikaalide allrühm oma 14. oktoobri 2016. aasta koosolekul langetada kroom (VI) piirnorm praeguselt tasemelt 0,2 mg/kg tasemele 0,053 mg/kg. Ühtlasi soovitas kemikaalide allrühm vaadata olemasolevad kroom (VI) katsemeetodid iga kahe aasta tagant üle, et võimaluse korral leida katsemeetod, millega saab usaldusväärselt mõõta veelgi madalamaid kontsentratsioone, kuni jõutakse SCHERi ettepaneku kohase piirnormini.

               (8)

               Euroopa Standardikomitee (CEN) vaatab praegu läbi standardis EN 71-3 esitatud katsemeetodit, et parandada kroom (VI) avastamist. Varsti saab eeldatavasti kättesaadavaks läbivaadatud katsemeetod, mis võimaldab usaldusväärselt mõõta kontsentratsioone isegi kuni 0,0025 mg/kg. Siis oleks võimalik muuta kroom (VI) piirnorm mahakraabitud mänguasjamaterjalis veelgi rangemaks.

               (9)

               Direktiivi 2009/48/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta.

               (10)

               Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas mänguasjaohutuse komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2009/48/EÜ II lisa III osa punktis 13 asendatakse kroom (VI) käsitlev kirje järgmisega:

                  Element

                  mg/kg
                  kuivas, hapras, pulbrilaadses või elastses mänguasjamaterjalis

                  mg/kg
                  vedelas või kleepuvas mänguasjamaterjalis

                  mg/kg
                  mahakraabitud mänguasjamaterjalis

                  „Kroom (VI)

                  0,02

                  0,005

                  0,053“

   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 17. novembriks 2019. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
   Nad kohaldavad neid norme alates 18. novembrist 2019.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetavate põhiliste riigisiseste õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 16. mai 2018

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 170, 30.6.2009, lk 1.

      (2)  OEHHA (1999). „Public health goal for chromium in drinking water.“ Pesticide and Environmental Toxicology Section, Office of Environmental Health Hazard Assessment, California Environmental Protection Agency. Koostatud veebruaris 1999. Tsiteeritud väljaandes: „Chemicals in Toys. A general methodology for assessment of chemical safety of toys with a focus on elements RIVM report 320003001/2008.“ National Institute for Public Health and the Environment (RIVM) of The Netherlands. Lk 114, tabel 8-1.

      (3)  Tervise ja keskkonnariskide teaduskomitee (SCHER), arvamus „Chromium VI in toys“. Vastu võetud 22. jaanuaril 2015. http://ec.europa.eu/health/sites/health/files/scientific_committees/environmental_risks/docs/scher_o_167.pdf

      (4)  OEHHA (2011). „Public health goals for chemicals in drinking water. Hexavalent chromium (Cr VI).“ http://oehha.ca.gov/water/phg/072911Cr6PHG.html

      (5)  National Toxicology Program (2008). „Toxicology and Carcinogenesis Studies of Sodium Dichromate Dihydrate (CAS No. 7789-12-0) in F344/N Rats and B6C3F1 Mice (Drinking Water Studies).“ NTP TR 546, NIEHS, Research Triangle Park, NC. NIH Publication No. 08-5887.

      (6)  Toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee (CSTEE). Arvamus „Assessment of the bioavailability of certain elements in toys“. Vastu võetud 22. juunil 2004. http://ec.europa.eu/health/archive/ph_risk/committees/sct/documents/out235_en.pdf

      (7)  Tervise ja keskkonnariskide teaduskomitee (SCHER). Arvamus „Risk from organic CMR substances in toys“. Vastu võetud 18. mail 2010.

      (8)  Tervise ja keskkonnariskide teaduskomitee (SCHER). Arvamus „Evaluation of the migration limits for chemical elements in toys“. Vastu võetud 1. juulil 2010.

      (9)  ELT C 378, 13.11.2015, lk 1.

      (10)  Vt komisjoni eksperdirühmade register, mänguasjade ohutuse eksperdirühm (E01360). http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=1360


title: Komisjoni direktiiv (EL) 2018/933, 29. juuni 2018, millega parandatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ (juhilubade kohta) saksakeelset versiooni (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               2.7.2018

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 165/35

         KOMISJONI DIREKTIIV (EL) 2018/933,
   29. juuni 2018,
   millega parandatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ (juhilubade kohta) saksakeelset versiooni
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta, (1) eriti selle artiklit 8,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiivi 2006/126/EÜ saksakeelses versioonis, täpsemalt selle III lisa (mootorsõiduki juhtimiseks vajaliku füüsilise ja vaimse sobivuse miinimumnõuded) nägemist käsitlevates punktides 6.1 ja 6.4, on vead. Vead tekkisid komisjoni direktiivi 2009/113/EÜ (2) kaudu.

               (2)

               Seepärast tuleks direktiivi 2006/126/EÜ saksakeelset versiooni vastavalt muuta. Teistes keeleversioonides ei ole vaja parandusi teha.

               (3)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas juhilubade komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1

      (ei puuduta eestikeelset versiooni)

   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt üks aasta pärast käesoleva direktiivi jõustumist. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad neisse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 29. juuni 2018

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 403, 30.12.2006, lk 18.

      (2)  Komisjoni 25. augusti 2009. aasta direktiiv 2009/113/EÜ, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/126/EÜ juhilubade kohta (ELT L 223, 26.8.2009, lk 31).