Tähtis õiguslik teade

|

31994L0065

Nõukogu direktiiv 94/65/EÜ, 14. detsember 1994, milles sätestatakse hakkliha ja lihavalmististe tootmise ja turuleviimise nõuded

Euroopa Liidu Teataja L 368 , 31/12/1994 Lk 0010 - 0031 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 65 Lk 0242  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 65 Lk 0242  CS.ES Peatükk 03 Köide 17 Lk 93  - 114 ET.ES Peatükk 03 Köide 17 Lk 93  - 114 HU.ES Peatükk 03 Köide 17 Lk 93  - 114 LT.ES Peatükk 03 Köide 17 Lk 93  - 114 LV.ES Peatükk 03 Köide 17 Lk 93  - 114 MT.ES Peatükk 03 Köide 17 Lk 93  - 114 PL.ES Peatükk 03 Köide 17 Lk 93  - 114 SK.ES Peatükk 03 Köide 17 Lk 93  - 114 SL.ES Peatükk 03 Köide 17 Lk 93  - 114

		Nõukogu direktiiv 94/65/EÜ,14. detsember 1994,milles sätestatakse hakkliha ja lihavalmististe tootmise ja turuleviimise nõudedEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:hakkliha ja lihavalmistised kuuluvad asutamislepingu II lisas esitatud toodete loetelusse; hakkliha ja lihavalmististe tootmine ning nendega kauplemine on osa põllumajandusega tegeleva elanikkonna oluline sissetulekuallikas;sellise liha tootmisega tegeleva tööstuse ratsionaalse arengu tagamiseks ja tootlikkuse suurendamiseks tuleb ühenduse tasandil sätestada rahvatervise eeskirjad kõnealuse liha tootmise ja turuleviimise suhtes;kõnealuste eeskirjade kehtestamine parandab rahvatervise kaitset ja soodustab seega siseturu väljakujundamist;selle eesmärgi saavutamiseks on vaja tühistada nõukogu 14. detsembri 1988. aasta direktiiv 88/657/EMÜ, milles sätestatakse nõuded hakkliha, alla 100grammistes tükkides liha ja lihavalmististe tootmise ja nendega kauplemise suhtes ja millega muudetakse direktiive 64/433/EMÜ, 71/118/EMÜ ja 72/462/EMÜ [4], ning asendada see käesoleva direktiiviga;töötlemata liha puhul, välja arvatud külmtöötlemine, kehtivad direktiivide 64/433/EMÜ [5] ja 71/118/EMÜ [6] nõuded; tooted, mida on töödeldud värske liha omadusi muutval viisil, on reguleeritud direktiiviga 77/99/EMÜ [7]; muude hakkliha või lihavalmististe kujul olevate toodete tootmise suhtes peaks sellest tulenevalt kehtima käesoleva direktiivi nõuded;võttes arvesse mõningates liikmesriikides levinud tarbimisharjumusi ja ohtu, mida kätkevad mõned kõnealustest toodetest, kui neid süüakse pooltoorena, tuleks säilitada väga rangeid nõudeid hakkliha ja lihavalmististe suhtes, millega on lubatud kaubelda;põhikriteerium, mille komisjon peab seoses siseturu toimimisega vastu võtma, on tarbijakaitse kõrge tase;kohaldatakse nõukogu 18. detsembri 1978. aasta direktiivi 79/112/EMÜ toiduainete märgistamist, esitlust ja reklaami käsitlevate liikmesriikide seaduste lähendamise kohta [8] ning nõukogu 14. juuni 1989. aasta direktiivi 89/396/EMÜ toidupartiide tähistamise ja märgistamise kohta [9];käesoleva direktiiviga sätestatud tervishoiunõuetele vastavate ettevõtete suhtes tuleks tarvitusele võtta tunnustamise süsteem koos ühenduse kontrollikorraga, et tagada sellise heakskiidu andmise tingimuste järgimine;kõnealune süsteem peaks põhinema ettevõtete enesekontrolli põhimõttel;lihatoodete varustamine tervisemärgiga on parim viis kinnitada sihtkoha pädevale asutusele, et saadetis vastab käesoleva direktiivi sätetele; teatavate toodete sihtkoha kindlakstegemiseks tuleks säilitada terviseohutuse sertifikaat;siinkohal tuleks kohaldada nõukogu 10. detsembri 1990. aasta direktiiviga 90/675/EMÜ (millega nähakse ette kolmandatest riikidest ühendusse tulevate toodete veterinaarkontrolli korraldamist reguleerivad põhimõtted) [10] kehtestatud eeskirju, põhimõtteid ja kaitsemeetmeid;ühendusesisese kaubanduse puhul tuleks samuti kohaldada direktiiviga 89/662/EMÜ [11] sätestatud eeskirju;tuleks määratleda kolmandatest riikidest impordi suhtes kohaldatavad eeskirjad;komisjonile tuleks teha ülesandeks vastu võtta teatavad meetmed käesoleva direktiivi rakendamiseks; selleks tuleks sätestada kord, mis tagab komisjoni ja liikmesriikide tiheda ja tõhusa koostöö alalises veterinaarkomitees,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I PEATÜKKArtikkel 11. Käesolev direktiiv kehtestab hakkliha ja lihavalmististe tootmist, ühenduses turuleviimist ja importi käsitlevad eeskirjad.2. Käesolevat direktiivi ei kohaldata lihavalmististe ja hakkliha suhtes, mis on toodetud jaemüügikauplustes või müügipunktidega külgnevates tööruumides vahetult lõpptarbijale müümise eesmärgil, kõnealuse tegevuse suhtes kehtib jaekaubanduse järelevalvet reguleerivate riiklike eeskirjadega sätestatud tervisekontrollide läbimise nõue.3. Käesolevat direktiivi ei kohaldata tööstuslikuks kasutamiseks mõeldud mehaaniliselt konditustatud liha massi suhtes, mida kuumtöödeldakse vastavalt direktiivile 77/99/EMÜ heakskiidetud ettevõtetes.4. Käesolev direktiiv ei mõjuta siseriiklikke eeskirju, mida kohaldatakse hakkliha tootmise ja turuleviimise suhtes, mis on mõeldud kasutamiseks toorainena artikli 21 punktis a osutatud toodete valmistamisel.Artikkel 2Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:1. vajaduse korral kohaldatakse direktiivide 64/433/EMÜ, 71/118/EMÜ ja 72/462/EMÜ [12] artiklis 2 esitatud mõisteid;2. kasutatakse järgmiseid määratlusi:a) hakkliha — liha, mis on hakitud osakesteks või lastud läbi spiraalkruviga hakklihamasina;b) lihavalmistised — liha direktiivide 64/433/EMÜ, 71/118/EMÜ ja 92/45/EMÜ [13] artiklis 2 määratletud tähenduses ning direktiivi 91/495/EMÜ [14] artiklite 3, 6 ja 8 nõuetele vastav liha, millele on lisatud toiduaineid, maitseaineid või lisaaineid või mida on töödeldud viisil, millest ei piisa liha sisemise rakuehituse muutmiseks ja seega värske liha omaduste kaotamiseks;c) maitseained — inimtoiduks ettenähtud sool, sinep, vürtsid ja aromaatsed vürtsiekstraktid, aromaatsed ürdid ja nende aromaatsed ekstraktid;d) tootmisettevõte — igasugune ettevõte, kus toodetakse hakkliha või lihavalmistisi:- mis asub lihalõikusettevõttes ja täidab käesoleva direktiivi I lisa I peatüki nõudeid,- mis asub lihavalmististe tootmise korral ettevõttes, mis vastab käesoleva direktiivi I lisa III peatüki nõuetele,- mis, kui see ei asu direktiivide 64/433/EMÜ, 71/118/EMÜ või 77/99/EMÜ kohaselt heakskiidetud ettevõtte ruumides või kõrvalhoones, vastab käesoleva direktiivi I lisa I peatüki punkti 2 või III peatüki punkti 2 nõuetele;e) kaubandus — liikmesriikide vaheline kaubandus asutamislepingu artikli 9 lõikes 2 esitatud tähenduses;f) pädev asutus — liikmesriigi keskasutus, mis on pädev sooritama veterinaarkontrolli, või keskasutuse poolt selleks volitatud mis tahes muu asutus.II PEATÜKKHakkliha turuleviimineArtikkel 31. Iga liikmesriik tagab, et kaubeldakse üksnes värske hakklihaga, mis on saadud veistelt, sigadelt, lammastelt või kitsedelt ning vastab järgmistele nõuetele:a) see peab olema valmistatud vöötlihaskoest [15], välja arvatud südamelihas, mis vastab järgmiste sätetega kehtestatud nõuetele:i) direktiivi 64/433/EMÜ artikkel 3; võiii) direktiiv 72/462/EMÜ;ja mida on kontrollitud vastavalt direktiivile 90/675/EMÜ.Värske sealiha peab veel olema läbinud kontrolli trihhiinide suhtes vastavalt direktiivi 77/96/EMÜ [16] artiklile 2 või käesoleva direktiivi IV lisas osutatud külmtöötlemise;b) see peab olema valmistatud vastavalt I lisa II peatüki nõuetele tootmisettevõttes, mis:i) vastab I lisa I peatüki punktides 1, 2 ja 3 toodud nõuetele, jaii) on heakskiidetud ja lisatud vastavalt artikli 8 lõikele 1 koostatud loetelu(de)sse;c) see peab olema läbinud kontrolli vastavalt I lisa V peatükile ja artiklile 8;d) see peab olema märgistatud ja sildistatud vastavalt I lisa VI peatükile;e) see peab olema pakendatud, pakitud ja ladustatud I lisa VII ja VIII peatüki vastavate sätete kohaselt;f) selle vedamine peab toimuma vastavalt I lisa IX peatükile;g) veol peab sellega kaasas olema:i) äridokument, mis peab:- olema koostatud väljastuskeskuse poolt,- kandma heakskiidetud tootmisettevõtte veterinaarloa numbrit ja külmutatud hakkliha korral selgesti loetaval kujul külmutamise kuud ja aastat,- Soome ja Rootsi jaoks mõeldud hakkliha puhul kandma ühte direktiivi 64/433/EMÜ IV lisa IV osa kolmandas taandes sätestatud märkustest,- mida vastuvõtja peab säilitama, et seda saaks pädeva asutuse nõudel esitada. Arvutiandmed tuleb eespool nimetatud asutuse taotluse põhjal välja printida.Sihtliikmesriigi pädeva asutuse taotluse korral tuleb esitada terviseohutuse sertifikaat, kui liha on mõeldud pärast hakkimist kolmandasse riiki eksportimiseks. Sellise sertifitseerimise kulud kannavad ettevõtjad;ii) terviseohutuse sertifikaat vastavalt III lisale hakkliha puhul, mis on pärit piirangutega hõlmatud piirkonnas või tsoonis paiknevast tootmisettevõttest, või hakkliha puhul, mis on mõeldud saatmiseks teise liikmesriiki pärast plommitud veoautos transiitvedu läbi kolmanda riigi.2. Lisaks lõikes 1 loetletud nõuetele peab hakkliha vastama järgmistele nõuetele:a) värske liha, millest see on saadud, peab:i) kui see on külmutatud või sügavkülmutatud, olema saadud värskest konditustatud lihast, mida ei ole pärast külmutamist või sügavkülmutamist vastavalt direktiivi 64/433/EMÜ artiklile 10 heakskiidetud külmhoones ladustatud veise- ja vasikaliha puhul üle 18 kuu, lambaliha puhul üle 12 kuu ja sealiha puhul üle kuue kuu. Pädev asutus võib siiski lubada sea- ja lambaliha konditustamist kohapeal vahetult enne hakkliha valmistamist, kui kõnealune toiming viiakse läbi rahuldavates hügieeni- ja kvaliteeditingimustes;ii) kui see on jahutatud, tuleb seda kasutada:- mitte enam kui kuue päeva jooksul pärast loomade tapmist, või- vaakumpakendatud konditustatud veise- ja vasikaliha puhul mitte enam kui 15 päeva jooksul pärast loomade tapmist;b) hakkliha peab olema külmtöödeldud hiljemalt ühe tunni jooksul pärast portsjoniteks jaotamist ja pakendamist, välja arvatud juhul, kui kasutatakse meetodeid, mis nõuavad liha sisetemperatuuri langetamist tootmise ajal;c) hakkliha peab olema pakitud ja esitatud ühel järgmistest viisidest:i) jahutatud ja kõnealusel juhul saadud lihast vastavalt punkti a alapunktis ii toodud kirjeldusele ning jahutatud võimalikult lühikese ajaga sisetemperatuurini alla +2 °C.Külmutusprotsessi kiirendamiseks võib siiski lubada piiratud koguses punkti a alapunktis i sätestatud tingimustele vastava külmutatud liha lisamist, tingimusel et kõnealust lisamist mainitakse etiketil. Sellistel juhtudel ei tohi eespool osutatud ajavahemik ületada ühte tundi;ii) sügavkülmutatud ja kõnealusel juhul saadud lihast vastavalt punktis a toodud kirjeldusele ja jahutatud võimalikult kiiresti sisetemperatuurini alla – 18 oC vastavalt direktiivi 89/108/EMÜ [17] artikli 1 punktile 2;d) hakkliha ei tohi olla töödeldud ioniseeriva ega ultraviolettkiirgusega;e) II lisa 1. jaos toodud nimetusi, millele võib olla lisatud loomaliigi nimetus, kellelt liha saadi, võib pakenditel kasutada üksnes juhul, kui need nimetused vastavad II lisa 1. jaos sätestatud nõuetele.3. Hakkliha suhtes, millele ei ole lisatud üle 1 % soola, kehtivad lõigete 1 ja 2 nõuded.Artikkel 41. Et võtta arvesse konkreetseid tarbimisharjumusi ja tagades käesoleva direktiivi tervishoiunõuete järgimise, võivad liikmesriigid lubada oma territooriumil hakkliha tootmist ja turuleviimist, mis on saadud üksnes:a) artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud lihast;b) heakskiidetud või registreeritud tootmisettevõtetest, millel on I lisas osutatud ruumid;c) erandina järgmisest:i) I lisa VI peatüki punkt 4;ii) artikli 3 lõike 1 punktid f ja g ning artikli 3 lõige 2, välja arvatud II lisa punkti 1 esimene, teine ja kolmas taane.2. Käesolevale artiklile vastavalt saadud hakkliha ei tohi kanda I lisa VI peatükis ettenähtud tervisemärki.3. Liikmesriik, kes soovib kasutada lõike 1 sätteid, teatab komisjonile erandite laadist, mida ta kavatseb lubada.Kui komisjon leiab pärast kõnealuse liikmesriigiga nõu pidamist, et need erandid ei suuda tagada direktiiviga ette nähtud tervishoiustandardit, võetakse artiklis 20 sätestatud korras asjakohased meetmed.Vastasel juhul teavitab komisjon teisi liikmesriike talle teatatud meetmetest.III PEATÜKKLihavalmististe turuleviimineArtikkel 51. Lihavalmististega artikli 2 lõike 2 punkti b tähenduses võib kaubelda üksnes siis, kui:a) need on valmistatud värskest lihast, välja arvatud kabjaliste liha, mis:i) on kooskõlas artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud direktiivide artikliga 3;ii) imporditud liha korral on kooskõlas direktiiviga 72/462/EMÜ või direktiivide 71/118/EMÜ ja 92/45/EMÜ III peatükiga ning direktiivi 91/495/EMÜ artiklites 3, 6 ja 8 või direktiivi 92/118/EMÜ [18] I lisa peatükis 11 sätestatud nõuetega ja seda kontrollitakse vastavalt direktiivile 90/675/EMÜ. Värske sealiha peab olema läbinud kontrolli trihhiinide suhtes vastavalt direktiivi 77/96/EMÜ artiklile 2 või külmtöötlemise vastavalt käesoleva direktiivi IV lisale;b) need on valmistatud ühes artikli 2 lõike 2 punktis d osutatud ettevõtetest, mis:i) vastab I lisa III peatüki nõuetele; jaii) on heakskiidetud ja lisatud vastavalt artikli 8 lõikele 1 koostatud loetelu(de)sse;c) need on saadud lihast, mida sügavkülmutatuna tuleb kasutada veise- ja vasikaliha korral maksimaalselt 18 kuu jooksul pärast tapmist, lamba- ja kitseliha, kodulinnuliha, jäneseliha ja tehistingimustes peetud ulukite liha korral 12 kuu ja muude loomaliikide liha korral kuue kuu jooksul pärast tapmist.Pädev asutus võib lubada sea- ja lambaliha konditustamist kohapeal vahetult enne valmistamist, tingimusel et kõnealune toiming viiakse läbi rahuldavates hügieeni- ja kvaliteeditingimustes;d) need on pakitud ja kui need on ette nähtud turuleviimiseks:i) jahutatud kujul, tuleb hakklihast saadud lihavalmistised jahutada võimalikult kiiresti sisetemperatuurini alla +2 °C, värskest lihast saadud lihavalmistised +7 °C, kodulinnulihast saadud valmistised +4 °C ja rupsi sisaldavad valmistised +3 °C;ii) sügavkülmutatud kujul, tuleb need võimalikult kiiresti jahutada sisetemperatuurini alla - 18 oC vastavalt direktiivi 89/108/EMÜ artikli 1 lõikele 2.2. Lisaks lõikes 1 sätestatud nõuetele peavad lihavalmistised vastama järgmistele nõuetele:a) need peavad olema valmistatud vastavalt I lisa IV peatükile;b) need peavad olema läbinud kontrolli vastavalt artiklile 8 ja I lisa V peatükile;c) need peavad olema märgistatud ja sildistatud vastavalt I lisa VI peatükile;d) need peavad olema pakitud ja pakendatud vastavalt I lisa VII peatüki nõuetele ja ladustatud vastavalt I lisa VIII peatükile;e) nende vedamine peab toimuma vastavalt I lisa IX peatükile;f) nendega peab vedamisel olema kaasas terviseohutuse sertifikaat vastavalt V lisale, mida kaubasaaja peab pädeva asutuse nõudel esitamiseks säilitama vähemalt ühe aasta.3. Tapaloomade hakklihast saadud lihavalmististega, välja arvatud värsked vorstid ja vorstiliha, võib kaubelda üksnes juhul, kui need vastavad artikli 3 nõuetele.4. Kuni ioniseerimist reguleerivate ühenduse eeskirjade võimaliku kehtestamiseni ei tohi lihavalmistisi töödelda ioniseeriva kiirgusega. Käesolev säte ei mõjuta meditsiinilisel eesmärgil ioniseerimise suhtes kohaldatavaid siseriiklikke eeskirju.5. Liikmesriigid võivad tunnustamise eesmärgil lubada lihavalmistisi tootvatele tootmisettevõtetele, millel puudub tööstusehitis või tootmisvõimsus, erandeid käesoleva direktiivi I lisa I peatüki nõuetest ning direktiivi 77/99/EMÜ B lisa I peatüki ja direktiivi 64/433/EMÜ I lisa I peatüki lõike 2 punkti a (seoses kraanidega) ja punkti 11 (seoses lukustatavate kappidega) nõuetest.Lisaks sellele võib lubada erandeid direktiivi 77/99/EMÜ B lisa I peatüki punktist 7 ruumide osas, kus ladustatakse tooraineid ja valmistooteid. Sel juhul peab ettevõttes siiski olema vähemalt:i) ruum või turvaline koht toorainete ladustamiseks, kui selline ladustamine toimub;ii) külmhoone või turvaline koht valmistoodete ladustamiseks, kui selline ladustamine toimub.Artikkel 61. Et võtta arvesse konkreetseid tarbimisharjumusi ja tagades käesoleva direktiivi tervishoiunõuete järgimise, võivad liikmesriigid lubada oma territooriumil lihavalmististe tootmist ja turuleviimist, mis on saadud üksnes:a) artikli 2 lõike 2 punktis b osutatud lihast;b) heakskiidetud või registreeritud tootmisettevõtetest, millel on I lisa III peatükis osutatud ruumid;c) erandina järgmisest:- I lisa IV peatüki punktid b ja d,- artikli 5 lõike 1 punktid c ja d,- I lisa VI peatüki punkt 4,- artikli 5 lõike 2 punktid e ja f ning artikli 5 lõige 3.2. Lõikega 1 kooskõlas saadud lihavalmistised ei tohi kanda I lisa VI peatükis ettenähtud tervisemärki.3. Liikmesriik, kes soovib kasutada lõike 1 sätteid, teatab komisjonile erandite laadist, mida ta kavatseb lubada.Kui komisjon leiab pärast kõnealuse liikmesriigiga nõu pidamist, et need erandid ei suuda tagada direktiiviga ettenähtud tervishoiustandardit, võetakse artiklis 20 sätestatud korras asjakohased meetmed.Vastasel juhul teavitab komisjon teisi liikmesriike talle teatatud meetmetest.IV PEATÜKKÜldsättedArtikkel 71. Liikmesriigid tagavad, et tootmisettevõtte juht või haldaja võtab kõik vajalikud meetmed, et tagada käesoleva direktiivi sätete täitmine igas tootmisetapis.Selleks peavad nimetatud isikud vastama direktiivi 93/43/EMÜ [19] artiklite 3 ja 6 nõuetele ning lisaks viima pidevalt läbi omapoolseid kontrolle kooskõlas järgmiste põhimõtetega:- ettevõttesse saabuvate toorainete kontroll, et tagada lõpptoote vastavus II ja IV lisas toodud kriteeriumidele,- puhastus- ja desinfitseerimismeetodite kontrollimine,- proovide võtmine analüüsideks pädeva asutuse poolt tunnustatud laboratooriumis,- kirjalikult või muul viisil registri pidamine andmete kohta, mis on nõutud vastavalt eelmisele taandele pädevale asutusele edastamiseks. Erinevate kontrollide ja testide tulemusi säilitatakse vähemalt kaks aastat, välja arvatud jahutatud toodete korral, mille puhul võib piirduda kuue kuuga pärast toote realiseerimise ja tarvitamise lõpptähtpäeva,- garantiide andmine pädevale asutusele seoses tervisemärgistuse, eriti tervisemärki kandvate etikettide haldamisega,- pädeva asutuse teavitamine, kui laboratoorse uuringu käigus või muude kättesaadavate andmete põhjal avastatakse terviserisk,- vahetu ohu korral rahva tervisele turult nende partiide kõrvaldamine, mis on saadud tehnoloogiliselt sarnastes tingimustes ning mis võivad olla samuti ohtlikud. Kõrvaldatud partiid peavad jääma pädeva asutuse järelevalve ja kontrolli alla kuni hävitamiseni, kasutamiseni muul eesmärgil kui inimtoiduks või, pädeva asutuse loal, ümbertöötlemiseni asjakohasel viisil, et tagada nende ohutus.2. Kontrolli eesmärgil peab ettevõtte juht või haldaja tagama, et toodete pakenditel on selge ja loetav märge temperatuuri kohta, mille juures tooteid tuleb vedada ja ladustada, samuti sügavkülmutatud toodete realiseerimise ja tarvitamise lõpptähtpäev või jahutatud toodete minimaalne säilimisaeg.Ettevõtte juht või haldaja peab korraldama või rakendama töötajate koolitusprogrammi, millega tagatakse, et töötajad täidavad tootmisstruktuurile kohandatavaid hügieeninõudeid, välja arvatud juhul, kui asjaomastel töötajatel on nõuetekohane kvalifikatsioon, mida tõendavad diplomid.Ettevõtte eest vastutav pädev asutus peab olema kaasatud programmi kavandamisse ja rakendamisse.3. Artiklis 3 osutatud hakkliha ja artiklis 5 osutatud hakklihavalmistised peavad kord päevas ning muu hakkliha ja lihavalmistised vähemalt kord nädalas läbima mikrobioloogilised testid. Kõnealuseid testid tuleb läbi viia tootmisettevõttes, kui see on pädeva asutuse poolt tunnustatud, või heakskiidetud laboratooriumis.Analüüsiks võetud proov peab koosnema viiest osast ja esindama päevatoodangut. Lihavalmististe proovid tuleb võtta sügavalt lihasest pärast naha kõrvetamist.Mikrobioloogilised kontrollid tuleb teha vastavalt tõestatud meetoditele, mis on teaduslikult tunnustatud, ning eelkõige sätestatud ühenduse või rahvusvahelisel tasandil.Hakkliha või lihavalmististe, mis on saadud tapaloomade hakklihast, välja arvatud värsked vorstid ja vorstiliha, mikrobioloogilise kontrolli tulemusi tuleb hinnata II lisas sätestatud tõlgenduskriteeriumide kohaselt, muude lihavalmististe korral vastavalt IV lisas toodud kriteeriumidele.Kaubandusega seoses tekkinud vaidluste korral tunnustavad liikmesriigi standardmeetoditena EN meetodeid.4. Koostöös pädeva asutusega peavad olema välja töötatud enesekontrolliga seotud nõuded, millest kinnipidamist peab pädev asutus regulaarselt kontrollima.5. Käesoleva artikli rakendamise kord, eelkõige lõikega 1 reguleeritavatel juhtudel, võetakse vastu artiklis 20 ettenähtud korras.Artikkel 81. Iga liikmesriik koostab loetelu hakkliha või lihavalmistisi tootvatest ettevõtetest, eristades artiklite 3 ja 5 alusel heakskiidetud ning artiklite 4 ja 6 alusel registreeritud ettevõtteid. Liikmesriik saadab artiklite 3 ja 5 alusel heakskiidetud tootmisettevõtete loetelu teistele liikmesriikidele ja komisjonile.Liikmesriik annab igale tootmisettevõttele vastavalt direktiividele 64/433/EMÜ, 71/118/EMÜ, 77/99/EMÜ, 91/495/EMÜ või 92/45/EMÜ heakskiidetud ettevõtte loanumbri märkega selle kohta, et ettevõttel on lubatud toota hakkliha või lihavalmistisi, ning igale sõltumatule tootmisüksusele eraldi loanumbri.Ühtse loanumbri võib anda:i) ettevõttele, mis teeb lihavalmistisi toorainetest või toorainetega, mis on reguleeritud enam kui ühe järgmises lõigus osutatud direktiiviga:ii) ettevõttele, mis asub samas kohas vastavalt ühe eespool toodud direktiivi artiklile 2 heakskiidetud ettevõttega.Sel viisil heakskiidetud tootmisettevõtted kantakse seoses hakkliha või lihavalmististe tootmisega direktiivi 64/433/EMÜ artiklis 10, direktiivi 71/118/EMÜ artiklis 6, direktiivi 77/99/EMÜ artiklis 8 või direktiivi 92/45/EMÜ artiklis 7 osutatud ettevõtete loetelus eraldi lahtrisse, ja sõltumatu tootmisüksuse korral samade kriteeriumide kohaselt koostatud eraldi loetelusse.Pädev asutus ei anna ettevõttele luba, kui ta ei ole veendunud, et ettevõtte tegevus vastab käesolevale direktiivile. Kui ettevõte, mis taotleb luba vastavalt käesolevale direktiivile, kuulub ühtse osana direktiivide 64/433/EMÜ, 71/118/EMÜ, 79/99/EMÜ või 92/45/EMÜ alusel heakskiidetud ettevõtte koosseisu, võivad mõlemal ettevõttel olla ühised tööruumid, seadmed ja vahendid töötajate jaoks ning üldjuhul kõik tööruumid, kus ei ole ohtu toorainete või pakkimata toodete saastumiseks.2. Tootmisettevõtted kuuluvad pädeva asutuse kontrolli alla, kes teostab nende kontrolli ja järelevalvet järgmise sagedusega:- lihalõikusettevõtetega seotud tootmisettevõtted: nimetatud lihalõikusettevõtetega sama sagedus,- heakskiidetud tootmisettevõtted, mis toodavad artiklis 3 osutatud tooteid: hakkliha tootmise käigus vähemalt kord päevas,- muud tootmisettevõtted: vajadus pädeva asutuse pideva või perioodilise kohaloleku järele asjaomases ettevõttes sõltub ettevõtte suurusest, valmistatava toote tüübist, riskihinnangust ja vastavalt artikli 7 lõike 1 teisele lõigule esitatud garantiidest.Pädeval asutusel peab igal ajal olema vaba juurdepääs kõikidele ettevõtete osadele, et tagada käesoleva direktiivi täitmine, ning kui on kahtlusi lihatoodete päritolu suhtes, raamatupidamisdokumentidele, mille järgi saab kindlaks teha tapamaja või tooraine päritoluettevõtte, ning seoses II ja IV lisas sätestatud kriteeriumide järgimisega artiklis 7 ettenähtud enesekontrollile, sealhulgas toorainete kontrolli tulemustele. Arvutiandmed tuleb pädeva asutuse taotluse korral välja printida.Pädev asutus peab korrapäraselt analüüsima artiklis 7 sätestatud kontrollide tulemusi. Kõnealuse analüüsi põhjal võib ta teha täiendavaid uuringuid kõigil tootmisetappidel või kõikide toodete puhul.Kontrollide laad, sagedus ning proovide võtmise ja mikrobioloogiliste uuringute tegemise meetodid kehtestatakse artiklis 20 sätestatud korras.Analüüsi tulemuste kohta koostatakse aruanne, mille kokkuvõtted või soovitused edastatakse ettevõtte juhile või haldajale, kes on kohustatud kõrvaldama märgitud puudused hügieeni parandamist silmas pidades.Pädevat asutust võivad nimetatud kontrollide läbiviimisel aidata abilised, kelle kutsekvalifikatsioon vastab direktiivi 64/433/EMÜ III lisas või direktiivi 71/118/EMÜ III lisas sätestatud nõuetele.3. Kui pädev asutus avastab kooskõlas I lisa V peatükiga läbiviidavate kontrollide käigus, et enesekontrolli käigus esineb korduvat II ja IV lisas sätestatud kriteeriumide eiramist, tõhustab ta kõnealuse ettevõtte tootmistegevuse järelevalvemeetmeid ja võib kinni pidada etiketid ja muud detailid, mis kannavad I lisa VI peatükis osutatud tervisemärki.Kui pärast 15 päeva möödumist ei vasta tootmisettevõtte toodang endiselt eespool nimetatud standarditele, võtab pädev asutus kõik asjakohased meetmed märgitud puuduste kõrvaldamiseks ning vajaduse korral nõuab kõnealusest ettevõttest pärit toodete kuumtöötlemist. Kui nendest meetmetest ei piisa, peatatakse ettevõtte luba.4. Kui pädev asutus avastab käesolevas direktiivis sätestatud hügieeninõuete ilmse rikkumise või takistusi nõuetekohaseks terviseohutuse kontrolliks:i) on ta volitatud võtma vastu otsuse seadmete või tööruumide kasutamise suhtes ning võtma asjakohased meetmed, mis võivad seisneda ka tootmismahu piiramises või tootmisprotsessi ajutises peatamises;ii) kui need meetmed või artikli 7 lõike 1 viimases taandes ettenähtud meetmed on osutunud olukorra parandamiseks ebapiisavateks, peatab pädev asutus ajutiselt loa, kui see on asjakohane, kõnealuse tootmisliigi osas.Kui ettevõtte juht või haldaja ei kõrvalda märgitud puudusi pädeva asutuse määratud aja jooksul, tunnistab pädev asutus loa kehtetuks.Kõnealune pädev asutus on eelkõige kohustatud järgima vastavalt artiklile 9 läbiviidud kontrollide põhjal tehtud järeldusi.Loa kehtivuse peatamisest või tühistamisest teatatakse teistele liikmesriikidele ja komisjonile.5. Korduvate puuduste korral tõhustatakse kontrolli ning vajaduse korral eemaldatakse tervisemärgiga sildid, pitserid või muud detailid.6. Käesoleva artikli rakendamise kord, eelkõige abiliste tegevust käsitlevad üksikasjad, võetakse vastu artiklis 20 ettenähtud korras.Artikkel 9Kui see on vajalik käesoleva direktiivi ühtseks kohaldamiseks, võivad komisjoni eksperdid koostöös pädevate asutustega teha kohapealseid kontrolle. Selleks võivad nad kontrollida esindava hulga tootmisettevõtete põhjal, kas pädevad asutused tagavad ühtsel viisil, et kõnealused ettevõtted vastavad käesoleva direktiivi sätetele ja eriti artiklile 7 (enesekontroll).Kõnealuseid kontrolle võib läbi viia komisjoni ekspertide poolt teostatavate muude kontrollide käigus vastavalt ühenduse õigusaktidele.Komisjon teatab liikmesriikidele tehtud kontrollide tulemused.Liikmesriik, kelle territooriumil kontrolli tehakse, annab ekspertidele kogu nende tööks vajaliku abi.Käesoleva artikli kohaldamise üldsätted, eelkõige riiklike ametiasutustega koostöö tegemist reguleerivad sätted, võetakse vastu artiklis 20 sätestatud korras.Artikkel 10Nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivi 89/662/EMÜ (milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaarkontrolle) sätteid kohaldatakse eelkõige sihtliikmesriigis läbiviidavate kontrollide korraldamise ja nende tulemustest lähtuva tegevuse ning kohaldatavate kaitsemeetmete suhtes.Artikkel 11Käesoleva direktiiviga hõlmatud hakklihale või lihavalmististele mis tahes lisandite lisamine toimub kooskõlas direktiiviga 94/36/EMÜ [20].Artikkel 121. Ilma et see piiraks käesoleva direktiivi erisätete kohaldamist, teeb pädev asutus mis tahes kontrolle, mida ta peab vajalikuks, kui kahtlustatakse, et käesoleva direktiivi sätteid ei ole täidetud või on kahtlusi artiklis 1 osutatud toodete tarbimiskõlblikkuse suhtes.2. Iga liikmesriik määrab sanktsioonid, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi sätete rikkumise korral.V PEATÜKKLihavalmististe ja hakkliha ühendusse importimise suhtes kohaldatavad sättedArtikkel 13I. Liikmesriigid tagavad, et artikli 3 nõuetele vastava päritoluettevõttes sügavkülmutatud hakkliha ja artikli 5 nõuetele vastavate päritoluettevõttes sügavkülmutatud lihavalmististe importi ei lubata, kui need ei vasta käesoleva peatüki nõuetele.A. Päritoluettevõtte poolt antavad ja kolmanda riigi pädeva asutuse poolt kinnitatavad garantiid seoses vastavusega ühendusest pärit ja vastavalt artiklitele 3 ja 5 saadud toodete turuleviimise suhtes sätestatud nõuetele peavad olema tunnustatud artiklis 20 sätestatud korras.B. Punkti A ühtse kohaldamise eesmärgil kohaldatakse järgmiste lõigete sätteid.1. Ühendusse importimiseks peavad artiklis 3 osutatud sügavkülmutatud hakkliha ja artiklis 5 osutatud sügavkülmutatud lihavalmistised:a) olema pärit kolmandatest riikidest või kolmandate riikide osadest, millest import ei ole keelustatud loomatervishoiuga seotud põhjustel vastavalt direktiividele 91/494/EMÜ [21], 92/118/EMÜ, 72/462/EMÜ ja 92/45/EMÜ;b) olema pärit kolmandast riigist, mis kuulub loeteludesse, mis on koostatud kooskõlas lihavalmististes kasutatava liha importimisel järgimisele kuuluvate tervishoiu jaloomatervishoiu aspekte reguleerivate direktiividega, ning pakkuma käesoleva direktiiviga ettenähtud garantiisid;c) olema varustatud veterinaar- ja terviseohutuse sertifikaadiga, mis tuleb koostada artiklis 20 sätestatud korras ja millele peab olema lisatud riikliku veterinaararsti allkirjaga deklaratsioon selle kohta, et kõnealune hakkliha ja kõnealused lihavalmistised vastavad artiklites 3 ja 5 sätestatud nõuetele, on pärit ettevõtetest, mis pakuvad I lisas ettenähtud garantiisid, ja on sügavkülmutatud päritoluettevõttes.2. Artiklis 20 sätestatud korras kehtestatakse:a) ühenduse loetelu ettevõtetest, mis vastavad punkti b nõuetele. Kuni kõnealuse loetelu koostamiseni on liikmesriikidel lubatud jätkata direktiivi 90/675/EMÜ artikli 11 lõikes 2 ettenähtud kontrolle ja väljastada riiklikku terviseohutuse sertifikaati, mida nõutakse riiklikult heakskiidetud ettevõtetelt;b) eritingimused seoses käesoleva direktiivi nõuetega, välja arvatud need, mis võimaldavad liha inimtoiduks kasutamise välistamist vastavalt direktiividele 64/433/EMÜ ja 71/118/EMÜ. Kõnealused tingimused ja garantiid ei või olla vähem ranged, kui need, mis on sätestatud artiklites 3 ja 5.Kuni punktides a ja b osutatud otsuste võtmiseni võidakse alates artiklis 22 sätestatud kuupäevast lubada importi direktiivi 72/462/EMÜ alusel heakskiidetud ettevõtetest, mille suhtes pädevad asutused suudavad tagada kinnipidamise käesoleva direktiivi nõuetest.3. Komisjoni eksperdid võivad koostöös liikmesriikide pädevate asutustega teha kohapealseid kontrolle, et kontrollida:a) kolmanda riigi poolt antud garantiisid seoses tootmise ja turuleviimise tingimustega;b) lõigete 1 ja 2 tingimuste täitmist.Kõnealuste kontrollimiste eest vastutavad liikmesriikide eksperdid määrab komisjon liikmesriikide ettepanekul.Kõnealused kontrollid viiakse läbi ühenduse nimel, kes kannab kõik sellega seotud kulutused. Kontrollide sagedus ja kord määratakse kindlaks artiklis 20 sätestatud korras.4. Kuni lõikes 3 osutatud kontrollide korraldamiseni kohaldatakse kolmandates riikides kontrollide suhtes jätkuvalt siseriiklikke eeskirju ning kehtib teatamiskohustus alalise veterinaarkomitee kaudu kontrollide käigus avastatud mis tahes hügieeninõuete rikkumisest.II. Käesoleva artikli nõuetest võidakse lubada erandeid artiklis 19 ettenähtud korras.Artikkel 14Artikli 13 lõike I punkti B alapunktis 2 esitatud loeteludes võivad olla üksnes kolmandad riigid või kolmandate riikide osad:a) millest import ei ole keelustatud vastavalt direktiivi 91/494/EMÜ artiklitele 9-12 ja direktiivi 72/462/EMÜ artiklitele 14, 17 ja 20;b) kes on oma õigusakte ning veterinaarteenistuste ja järelevalvetalituste korraldust, kõnealuste teenistuste ja talituste volitusi ning nende suhtes kohaldatavat järelevalvet silmas pidades tunnustatud vastavalt direktiivi 72/462/EMÜ artikli 3 lõikele 2 või 91/494/EMÜ artikli 9 lõikele 2 kui võimelised tagama kehtivate õigusaktide rakendamise ja järelevalve või kelle veterinaarteenistused on võimelised tagama vastavuse artiklites 3 ja 5 sätestatutega vähemalt samaväärsetele tervishoiunõuetele.Artikkel 151. Liikmesriigid tagavad, et artiklis 3 osutatud sügavkülmutatud hakkliha ja artiklis 5 osutatud sügavkülmutatud lihavalmistisi imporditakse ühendusse üksnes juhul, kui:- nendega on kaasas artikli 13 lõike 1 punkti B lõike 1 punktis c ettenähtud sertifikaat,- need on läbinud direktiivis 90/675/EMÜ nõutud kontrollid.2. Kuni käesoleva peatüki üksikasjalike rakenduseeskirjade kehtestamiseni:- on hakkliha import keelustatud,- lihavalmististe impordi suhtes kolmandatest riikidest, mille kohta pole ühenduse tasandil selliseid nõudeid vastu võetud, kohaldatakse jätkuvalt riiklikke eeskirju, tingimusel et need ei ole soodsamad artiklis 5 sätestatud eeskirjadest,- import peab toimuma direktiivi 90/675/EMÜ artiklis 11 sätestatud tingimuste kohaselt.Artikkel 16Direktiivis 90/675/EMÜ sätestatud põhimõtteid ja eeskirju kohaldatakse eelkõige liikmesriikides läbiviidavate kontrollide korraldust ja järelevalvet ning rakendatavaid kaitsemeetmeid arvesse võttes.Kuni direktiivi 90/675/EMÜ artikli 8 lõikes 3 ettenähtud otsuste rakendamiseni peab import toimuma kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 11 lõikega 2.VI PEATÜKKLõppsättedArtikkel 171. Direktiivi 71/118/EMÜ artiklile 5 lisatakse lõige 5:"5. Liikmesriigid tagavad, et mehaaniliselt konditustatud liha massiga võib kaubelda üksnes juhul, kui see on läbinud direktiivile 77/99/EMÜ vastava kuumtöötlemise päritoluettevõttes või mõnes muus pädeva asutuse poolt määratud ettevõttes."2. Direktiivi 91/495/EMÜ artiklile 6 lisatakse lõige 4:"4. Liikmesriigid tagavad, et mehaaniliselt konditustatud liha massiga võib kaubelda üksnes juhul, kui see on läbinud direktiivile 77/99/EMÜ vastava kuumtöötlemise päritoluettevõttes või mõnes muus pädeva asutuse poolt määratud ettevõttes."Artikkel 181. Lisade sätteid ei kohaldata tootmisettevõtetele, mis asuvad teatavatel Kreeka Vabariigi saartel või teatavates Prantsuse ülemeredepartemangudes ja piirkondades, kus kõnealuste ettevõtete toodang on reserveeritud üksnes kohalikuks tarbimiseks.2. Lõike 1 kohaldamise kord võetakse vastu artiklis 20 ettenähtud korras.Samas korras võib otsustada muuta lõiget 1, pidades silmas ühenduse standardite järkjärgulist laiendamist kõigi tootmisettevõtete suhtes, mis asuvad eespool mainitud saartel ja territooriumide osades.Artikkel 19Lisasid võib nõukogu muuta komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega eelkõige selleks, et kohandada neid vastavalt teaduse ja tehnoloogia arengule.Artikkel 201. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab otsusega 68/361/EMÜ [22] asutatud alalise veterinaarkomitee (edaspidi "komitee") eesistuja küsimused viivitamata nimetatud komiteele kas omal algatusel või liikmesriigi taotlusel.2. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse kõnealuses artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.3. a) Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu.b) Kui kavandatud meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.Kui kolme kuu jooksul alates nõukogu poole pöördumise kuupäevast ei ole nõukogu otsust teinud, võtab ettepandud meetmed vastu komisjon, välja arvatud juhul, kui nõukogu on lihthäälteenamusega hääletanud nimetatud meetmete vastu.Artikkel 21Nõukogu sätestab enne 1. jaanuari 1996 komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega tervishoiueeskirjad, mida kohaldatakse järgmiste tegevuste suhtes:a) lihatoote edasiseks valmistamiseks ettenähtud vorstiliha tootmine ja turuleviimine;b) mehaaniliselt konditustatud liha massi tootmine ja kasutamine.Artikkel 22Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid 1. jaanuariks 1996. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.Artikkel 23Direktiiv 88/657/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 1996.Artikkel 24Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 14. detsember 1994Nõukogu nimeleesistujaJ. Borchert[1] EÜT C 84, 2.4.1990, lk 120 ja EÜT C 288, 6.11.1991, lk 3.[2] EÜT C 183, 15.7.1991, lk 59.[3] EÜT C 225, 10.9.1990, lk 1.[4] EÜT L 382, 31.12.1988, lk 3.[5] EÜT L 121, 29.7.1964, lk 2012/64.[6] EÜT L 55, 8.3.1971, lk 23.[7] EÜT L 26, 31.1.1977, lk 85.[8] EÜT L 33, 8.2.1979, lk 1.[9] EÜT L 186, 30.6.1989, lk 21.[10] EÜT L 373, 31.12.1990, lk 1.[11] EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.[12] EÜT L 302, 31.12.1972, lk 28.[13] EÜT L 268, 14.9.1992, lk 35.[14] EÜT L 268, 24.9.1991, lk 41.[15] Sealhulgas piirnev rasvkude.[16] EÜT L 26, 31.1.1977, lk 67.[17] EÜT L 40, 11.2.1989, lk 34.[18] EÜT L 62, 15.3.1993, lk 46.[19] EÜT L 175, 19.7.1993, lk 2.[20] EÜT L 22, 27.1.1994, lk 43.[21] EÜT L 268, 24.9.1991, lk 35.[22] EÜT L 255, 18.10.1968, lk 23.--------------------------------------------------I LISAI PEATÜKKHakkliha tootvate ettevõtete heakskiitmise eritingimused1. Tootmisettevõtted artikli 2 lõike 2 punkti d tähenduses.Lisaks direktiivi 64/433/EMÜ I lisa I ja III peatükis sätestatud tingimuste järgimisele peab tootmisettevõtetes olema vähemalt:a) lõikamisruumist eraldi asuv ruum hakkliha valmistamiseks ja pakendamiseks, mis on varustatud salvestava termomeetriga või salvestava teletermomeetriga.Pädev asutus võib lubada hakkliha tootmist lõikamisruumis, tingimusel et tootmine toimub selgelt eraldatud alal;b) pakkimisruum, kui ei täideta direktiivi 64/433/EMÜ I lisa XII peatüki punktis 63 sätestatud tingimusi;c) ruum või kapid soola hoidmiseks;d) külmutusseadmed, mis võimaldavad järgida käesolevas direktiivis sätestatud temperatuure.2. Lisaks direktiivi 77/99/EMÜ A lisa I peatükis sätestatud üldtingimuste järgimisele peavad sõltumatutes tootmisüksustes olema vähemalt:a) ruumid, mis vastavad direktiivi 77/99/EMÜ B lisa I peatüki punktile 1 jab) käesoleva peatüki punktis 1.a kirjeldatud ruumid.3. Ettevõtete töötajate, tööruumide ja seadmete suhtes kohaldatakse direktiivi 64/433/EMÜ I lisa V peatükis sätestatud eeskirju.Lisaks peab hakkliha käsitsi valmistamisega tegelevad töötajad kandma maske, mis katavad suu ja nina. Samuti võib pädev asutus kohustada töötajaid kandma siledaid niiskuskindlaid ühekordselt kasutatavaid või puhastatavaid ja desinfitseeritavaid kindaid.II PEATÜKKHakkliha tootmise tingimused1. Liha tuleb enne hakkimist või tükeldamist vastavalt artiklile 7 üle vaadata. Kõik määrdunud ja kahtlased osad eemaldatakse ja tunnistatakse kõlbmatuks enne liha hakkimist.2. Hakkliha ei või valmistada lõikamisjääkidest, trimmingujääkidest või mehaaniliselt konditustatud liha massist.Eriti ei või seda valmistada direktiivi 64/433/EMÜ artiklis 5 osutatud lihast või lihast, mis on pärit veiste, sigade, lammaste või kitsede järgmistest osadest: pea lihased, välja arvatud mälumislihased, ning linea alba lihasteta osa, randme- ja pöiapiirkond ning luukaaped. Vahelihaskude serooskesta eemaldamise järel ja mälumislihaseid võib kasutada üksnes pärast uuringu tegemist tsüstitserkoosi osas. Värske liha ei tohi sisaldada luukilde.Kui toimingud alates hetkest, kui liha saabub I peatükis osutatud ruumi kuni hetkeni, mil valmistoode läbib jahutus- või sügavkülmutusprotsessi, viiakse läbi maksimaalselt ühe tunni jooksul, ei tohi liha sisetemperatuur olla kõrgem kui +7 °C ja tootmisruumide temperatuur kõrgem kui +12 °C. Üksikjuhtudel võib pädev asutus lubada pikema tähtaja, kui see on soola lisamisega tehnilistel alustel põhjendatud, tingimusel et kõnealune erand ei mõjuta tervishoiueeskirju.Kui kõnealuste toimingute kestus ületab ühe tunni või pädeva asutuse poolt kooskõlas eelneva lõiguga lubatud ajavahemiku, ei või värsket liha kasutada enne, kui liha sisetemperatuur on langetatud maksimaalselt temperatuurini +4 °C.3. Hakkliha võib sügavkülmutada üksnes üks kord.4. Hakkliha tuleb vahetult pärast tootmist hügieeniliselt pakendada ja pärast pakkimist jahutada artikli 3 lõike 2 punktis c sätestatud ladustamistemperatuurini.III PEATÜKKLihavalmistisi tootvate ettevõtete heakskiitmise eritingimused1. Tootmisettevõtetes artikli 2 lõike 2 punkti d tähenduses peavad olema ruumid, mis vastavad vähemalt järgmiste sätete nõuetele:a) direktiivi 64/433/EMÜ I lisa I ja III peatükk võib) direktiivi 71/118/EMÜ I lisa I ja III peatükk võic) direktiivi 92/45/EMÜ I lisa I ja IV peatüki punkt 1;ning:- lõikamisruumist eraldi asuv ruum lihavalmististe tootmiseks, muude toiduainete lisamiseks ja pakendamiseks, mis on varustatud salvestava termomeetri või salvestava teletermomeetriga.Pädev asutus võib siiski lubada lihavalmististe tootmist lõikamisruumis, tingimusel et tootmine toimub selgelt selleks eraldatud alal. Maitseainete lisamist tervetele kodulinnurümpadele võib lubada eriruumis, mis on taparuumidest selgelt eraldatud,- pakkimisruum, kui ei täideta direktiivi 64/433/EMÜ I lisa XII peatüki punktis 63 või direktiivi 71/118/EMÜ I lisa XIV peatüki punktis 74 või direktiivi 92/45/EMÜ I lisa VIII peatüki punktis 5 sätestatud tingimusi,- ruum maitseainete ja muu puhastatud valmistoidu ladustamiseks,- külmhooned järgmiste toodete ladustamiseks:- artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud värske liha,- lihavalmistised,- külmutusseadmed, mis võimaldavad järgida käesolevas direktiivis sätestatud temperatuure.2. Sõltumatud tootmisüksused peavad vastama direktiivi 77/99/EMÜ A lisa I peatükile ja B lisa I peatüki nõuetele.3. Töötajate, tööruumide ja seadmete hügieeni suhtes kohaldatakse ettevõtetes analoogia põhjal direktiivide 64/433/EMÜ või 71/118/EMÜ I lisa V peatükis või direktiivi 92/45/EMÜ II peatükis sätestatud eeskirju.Lihavalmististe tootmisega tegelevad töötajad peavad ka kandma maske, mis katavad nina ja suu. Samuti võib pädev asutus nõuda, et kõnealused töötajad kannaksid siledaid niiskuskindlaid ühekordselt kasutatavaid või puhastatavaid ja desinfitseeritavaid kindaid.IV PEATÜKKLihavalmististe tootmise erinõudedLisaks III peatüki nõuete järgimisele ja sõltuvalt asjaomase tootmise liigist:a) lihavalmististe tootmine peab toimuma temperatuurikontrolli tingimustes;b) lihavalmistised tuleb pakendada väljastusüksustesse viisil, mis välistab igasuguse saastumise ohu;c) lihavalmistisi võib sügavkülmutada üksnes üks kord ja nendega võib kaubelda üksnes aja jooksul, mis ei ületa 18 kuud;d) lihavalmistised tuleb vahetult pärast tootmisprotsessi pakendada vastavalt VII peatükile ja pärast pakkimist jahutada artikli 5 lõike 1 punktis d sätestatud vastava temperatuurini.V PEATÜKKKontroll1. Hakkliha ja lihavalmistisi valmistavad tootmisettevõtted on pädeva asutuse järelevalve all, mis tagab, et täidetakse käesoleva direktiivi nõudeid, ning mis peab eelkõige:a) kontrollima:i) tööruumide ja seadmete puhtust ning töötajate hügieeni;ii) vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 7 ettevõtte poolt tehtud kontrollide tõhusust, eelkõige kontrollides tulemusi ja võttes proove;iii) hakkliha ja lihavalmististe mikrobioloogilisi ja hügieenitingimusi;iv) hakkliha ja lihavalmististe nõuetekohast tervisemärgistust;v) hoiustamis- ja veotingimusi;b) võtma ametlike kontrollide raames laboritestideks vajalikke proove, et kinnitada enesekontrolli tulemusi;c) sooritama muid kontrolle, mida ta peab vajalikuks, et tagada käesoleva direktiivi järgimine, eeldades et mikrobioloogiliste testide tulemusi peab pädev asutus hindama hakkliha korral II lisas ja lihavalmististe korral IV lisas sätestatud kriteeriumide alusel.2. Pädeval asutusel peab igal ajal olema vaba juurdepääs külmhoonetele ja kõikidele tööruumidele, et kontrollida käesolevate sätete täpset täitmist.VI PEATÜKKMärgistamine ja sildistamine1. Hakkliha ja lihavalmististe ümbrisel või pakendil peab olema tervisemärk.2. Ühenduse tervisemärgi võib anda üksnes hakklihale, mis on saadud vastavalt artiklile 3, ja lihavalmististele, mis on saadud vastavalt artiklile 5 ning toodetud vastavalt artiklile 8 heakskiidetud tootmisettevõttes. Tervisemärk peab vastama:a) direktiivi 64/433/EMÜ I lisa XI peatüki punktile 50 hakkliha kohta;b) lihavalmististe puhul, mis on valmistatud:i) tapaloomade või tehistingimustes peetud ulukite värskest lihast, direktiivi 64/433/EMÜ I lisa XI peatüki punktile 50;ii) kodulinnulihast või tehistingimustes peetud sulgede või karvaga väikeulukite lihast, direktiivi 71/118/EMÜ I lisa XII peatüki punktile 66;iii) tapetud ulukite lihast, direktiivi 92/45/EMÜ I lisa VII peatüki punktile 2.3. Kui hakkliha ja lihavalmistisi toodetakse sõltumatus tootmisüksuses, peab tervisemärk sisaldama pädeva asutuse poolt vastavalt artikli 8 lõikele 1 antud loanumbrit.4. Ilma et see piiraks direktiivi 79/112/EMÜ, peab lihavalmististe pakenditel kontrolli eesmärgil olema nähtavalt ja loetavalt kirjas järgmine teave, kui see ei selgu müüginimetusest või koostisosade loetelust kooskõlas direktiiviga 79/112/EMÜ: loomaliik, kellelt liha saadi, ja segu korral iga liigi osakaal ning pakendite puhul, mis ei ole ette nähtud lõpptarbijale, valmistuskuupäev.Hakkliha ja hakklihast tehtud lihavalmististe korral, välja arvatud värsked vorstid ja vorstiliha, mis kannavad käesolevas peatükis ettenähtud tervisemärki, peavad etiketil olema ka järgmised sõnad:- "rasvasisaldus alla…",- "Kollageen: lihavalgu kogus alla…".VII PEATÜKKPakendamine ja pakkimine1. Pakend (näiteks pakkekastid, pappkarbid) peab vastama kõigile hügieenieeskirjadele ja eelkõige:- ei tohi muuta hakkliha või lihavalmististe organoleptilisi omadusi,- selle kaudu ei tohi hakklihale ega lihavalmististele kanduda inimeste tervisele ohtlikke aineid,- peab olema piisavalt tugev hakkliha või lihavalmististe tõhusaks kaitsmiseks transpordi ja käitlemise ajal.2. Pakendeid ei tohi hakkliha või lihavalmististe jaoks korduvkasutada, välja arvatud juhul, kui need on valmistatud kergesti puhastatavatest korrosioonikindlatest materjalidest, mis on eelnevalt puhastatud ja desinfitseeritud.3. Pakendatud hakkliha või lihavalmistised tuleb pakkida.4. Kui ümbris vastab kõigile pakendi kaitsetingimustele, ei pea see olema läbipaistev ja värvitu ning teise taarasse panemine ei ole vajalik, tingimusel et muud eespool toodud punkti 1 tingimused on täidetud.VIII PEATÜKKLadustamine1. Hakkliha ja lihavalmistised tuleb pärast pakendamist ja/või pakkimist viivitamata jahutada. Hakkliha tuleb ladustada artikli 3 lõike 2 punktis c osutatud temperatuuridel ja lihavalmistisi artikli 5 lõike 1 punktis d osutatud temperatuuridel.2. Hakkliha ja lihavalmistisi võib sügavkülmutada üksnes tootmisettevõtte või sõltumatu tootmisüksuse ruumides või heakskiidetud külmhoonetes.3. Külmhoonetes võib hakkliha ja lihavalmistisi ladustada koos muude toiduainetega üksnes juhul, kui pakendamisega tagatakse, et see ei avalda hakklihale või lihavalmististele ebasoodsat mõju.IX PEATÜKKVedu1. Hakkliha ja lihavalmistised peavad olema väljastatud nii, et nad on vedamise ajal kaitstud kõige eest, mis võib neid saastata või ebasoodsalt mõjutada, arvestades veo kestust ja tingimusi ning kasutatavat transpordivahendit. Eriti peavad hakkliha ja lihavalmististe vedamiseks kasutatavad sõidukid olema varustatud seadmetega, mis tagab, et vedamise ajal ei ületata käesolevas direktiivis sätestatud temperatuure ja neis peab olema salvestav termomeeter, mis jäädvustab nimetatud nõude täitmise.2. Liikmesriigid võivad erandina lõikest 1 lubada artiklis 5 punktis 5 osutatud ettevõtetest pärit lihavalmististe vedu tootmisettevõttest või sõltumatust tootmisüksusest lähedalasuvatesse jaemüügirajatistesse või kohalikesse asulatesse käesolevas direktiivis sätestatust kõrgemal temperatuuril, tingimusel et kõnealuseks veoks ei kulu üle ühe tunni.3. Transiidi korral kolmandast riigist ja juhul, kui tootmisettevõte asub piirkonnas, kus kehtivad loomatervishoiuga seotud piirangud, peab transpordivahend olema plommitud.--------------------------------------------------II LISAKOOSTISE KRITEERIUMID JA MIKROBIOLOOGILISED KRITEERIUMIDI. Ööpäevase keskmise alusel kontrollitavad koostise kriteeriumid| Rasvasisaldus | Kollageen: lihavalgu kogus |—taine hakkliha | ≤ 7 % | ≤ 12 |—puhas veisehakkliha | ≤ 20 % | ≤ 15 |—sealiha sisaldav hakkliha | ≤ 30 % | ≤ 18 |—muude loomaliikide hakkliha | ≤ 25 % | ≤ 15 |II. Mikrobioloogilised kriteeriumidTootmisettevõtted ja sõltumatud tootmisüksused peavad tagama, et artikli 7 lõikes 3 ettenähtud ja allpool sätestatud tõlgendusmeetodite kohaste kontrollide ajal vastab hakkliha järgmistele kriteeriumidele:| M [1] | m [2] |Mesofiilsed aeroobsed bakterid | 5 × 106/g | 5 × 105/g |n [3]= 5; c [4]= 2 |Escherichia coli | 5 × 102/g | 50/g |n = 5; c = 2 |Salmonella | puudub 10 grammis |n = 5; c = 0 |Staphylococcus aureus | 5 × 103/g | 102/g |n = 5; c = 2 |M Mikrobioloogiliste analüüside tulemusi tuleb tõlgendada vastavalt järgmisele:A. Kolm saastumise kategooriat mesofiilsete aeroobsete bakterite, Escherichia coli ja Staphylococcus aureuse bakterite osas, nimelt:- väiksem või võrdne kriteeriumiga m,- kriteeriumi m ja künnise M vahepeal,- suurem kui künnis M.1. Partii kvaliteet tunnistatakse:a) rahuldavaks, kui kõik mõõdetud väärtused on võrdsed või väiksemad kui 3 m, kui kasutatud on tahket keskkonda, või 10 m, kui kasutatud on vedelat keskkonda;b) vastuvõetavaks, kui kõik mõõdetud väärtused on:i) tahkes keskkonnas 3 m ja 10 m (= M) vahel;ii) vedelas keskkonnas 10 m ja 30 m (= M) vahel;ja kus c/n on võrdne või väiksem kui 2/5, kus n = 5 ja c = 2 või mis tahes muud sama usaldusväärsed või usaldusväärsemad arvud, mida tunnustab nõukogu artiklis 19 sätestatud korras.2. Partii kvaliteet tunnistatakse ebarahuldavaks:- kõigil juhtudel, kui mõõtmisel saadakse väärtused, mis on suuremad kui M,- kui c/n on > 2/5.Kui aeroobsete mikroorganismide tase ületab temperatuuril +30 °C viimatimainitud künnise, samas kui kõik muud kriteeriumid on täidetud, tuleb künnise ületamist täiendavalt tõlgendada, eriti toortoodete korral.Igal juhul tuleb toode tunnistada mürgiseks või riknenuks, kui saastumine küünib mikroobide piirväärtuseni S, mis on üldjuhul tasemel 103 m.Staphylococcus aureuse korral ei tohi S väärtus kunagi ületada 5 × 104.M ja S väärtuste suhtes ei kohaldata analüütiliste meetoditega seotud hälbeid.B. Kaks salmonella kategooriat, kusjuures kategooriast kõrvalekalded pole lubatud:- "Puudumine": tulemus tunnistatakse rahuldavaks.- "Esinemine": tulemus tunnistatakse ebarahuldavaks.[1] vastuvõetavuskünnis, mille ületamise korral ei loeta tulemusi enam rahuldavateks, kus M võrdub 10 m, kui loendamine toimub tahkes keskkonnas, ja M võrdub 30 m, kui loendamine toimub vedelas keskkonnas.[2] m = künnis, millest allapoole jäävaid tulemusi loetakse rahuldavateks.[3] n = valimit moodustavate ühikute arv.[4] c = nende ühikute arv proovis, mille väärtus on m ja M vahel.--------------------------------------------------III LISA+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------IV LISAMIKROBIOLOOGILISED KRITEERIUMIDTootmisettevõtted ja sõltumatud tootmisüksused peavad tagama, et artikli 7 lõikes 3 ettenähtud ja II lisas määratletud tõlgendusmeetodite kohaste kontrollide ajal vastavad lihavalmistised järgmistele kriteeriumidele:Lihavalmistised | M [1] | m [2] |Escherichia coli | 5 × 103/g | 5 × 102/g |n = 5; c = 2 |Staphylococci aurei | 5 × 103/g | 5 × 102/g |n = 5; c = 1 |Salmonella | puudub 1 grammis |n = 5; c = 0 |M Nõukogu vaatab enne 31. detsembrit 1995 komisjoni ettepaneku põhjal läbi lihavalmististe suhtes seoses salmonella puudumisega kohaldatavad kriteeriumid.[1] vastuvõetavuskünnis, mille ületamise korral ei loeta tulemusi enam rahuldavateks, kus M võrdub 10 m, kui loendamine toimub tahkes keskkonnas, ja M võrdub 30 m, kui loendamine toimub vedelas keskkonnas.[2] m = künnis, millest allapoole jäävaid tulemusi loetakse rahuldavateks.--------------------------------------------------V LISA+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 26. oktoober 1983, millega muudetakse direktiivi 71/316/EMÜ liikmesriikide õigusaktide mõõteseadmeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31983L0575

Euroopa Liidu Teataja L 332 , 28/11/1983 Lk 0043 - 0047 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 13 Lk 0178  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 14 Lk 0237  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 13 Lk 0178  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 14 Lk 0237

		Nõukogu direktiiv,26. oktoober 1983,millega muudetakse direktiivi 71/316/EMÜ liikmesriikide õigusaktide mõõteseadmeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamise kohta(83/575/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:direktiivi 71/316/EMÜ [4] eesmärk on tagada mõõtevahendite vaba liikumine ühenduses erinevate metroloogilist kontrolli käsitlevate siseriiklike õigusaktide ühtlustamise ning EMÜ tüübikinnituse ja EMÜ esmataatluse nõuetekohase korra ning EMÜ metroloogilise kontrolli meetodite kehtestamise abil;viimaste aastate kogemused mõõtevahendite alal sunnivad muutma kõnealuse direktiivi teatavaid artikleid;tänapäeva kontrollimeetodid võimaldavad EMÜ esmataatlust teha nii, et seadmeid ei kontrollita ühikute kaupa;direktiivi 71/316/EMÜ vastuvõtmise ajal ei olnud võimalik kõnealust arengut arvesse võtta; pärast seda on teatavad liikmesriigid oma siseriiklikku õigusesse lisanud kõnealust arengut arvestavad normid;asjakohaste siseriiklike õigusaktide ühtlustamiseks on seetõttu soovitav muuta ja täiendada praegu kehtivate Euroopa õigusnormide teksti,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevaga muudetakse direktiivi 71/316/EMÜ järgmiselt.1. Artikkel 1 asendatakse järgmisega:"Artikkel 11. a) Käesolevat direktiivi kohaldatakse seadmeteks kutsutavate kaupade suhtes, kuhu kuuluvad mõõtevahendid, mõõtevahendite koostid, lisaseadmed ja mõõteseadmed.b) Käesolevat direktiivi kohaldatakse ka mõõtühikute, mõõtemeetodite ja metroloogilise kontrolli meetodite ühtlustamise ning vajaduse korral selliste meetodite rakendamiseks vajalike vahendite suhtes.c) Käesolevat direktiivi kohaldatakse ka kinnispakkide nimikoguse kindlaksmääramise, mõõtemeetodite, metroloogilise kontrolli ja märgistamise puhul.2. Liikmesriigid ei tohi kõnealuse direktiivi ja sellega seotud üksikdirektiivide alusel takistada, keelata ega piirata lõikes 1 kirjeldatud seadme või toote turuleviimist ja/või kasutuselevõtmist, kui kõnealusel seadmel või tootel on vastavalt käesolevas direktiivis või kõnealust seadet või toodet käsitlevates üksikdirektiivides kehtestatud tingimustele vastavad EMÜ märgised ja/või märgid.3. Liikmesriigid peavad EMÜ tüübikinnitust ja EMÜ esmataatlust vastavate siseriiklike meetmetega võrdväärseks.4. Lõikes 1 märgitud objektidega seotud üksikdirektiivides määratakse kindlaks:- eelkõige lõike 1 punktis a märgitud toodete mõõtmisprotseduurid ja metroloogilised näitajad ning konstruktsiooni ja töötamise põhimõtte tehnilised nõuded,- nõuded vastavalt lõike 1 punktidele b ja c.Kõnealustes üksikdirektiivides võib kindlaks määrata kuupäeva, millal olemasolevad siseriiklikud õigusnormid tuleb asendada ühenduse õigusnormidega."2. Artikkel 2 asendatakse järgmisega:"Artikkel 21. EMÜ tüübikinnitus on seadmete lubamine EMÜ esmataatlusele ning kui esmataatlust ei ole vaja, siis loa andmine seadmete turuleviimiseks ja/või kasutuselevõtmiseks. Kui teatavat tüüpi seadmete suhtes kohaldatav (kohaldatavad) üksikdirektiiv (üksikdirektiivid) vabastab (vabastavad) selle tüübi EMÜ tüübikinnitusest, siis lubatakse kõnealusesse tüüpi kuuluvad seadmed otse EMÜ esmataatlusele.2. Liikmesriigid annavad, kui nende kontrollseadmed seda võimaldavad, EMÜ tüübikinnituse igale seadmele, mis vastab käesoleva direktiivi ja kõnealust seadet käsitlevate üksikdirektiividega kehtestatud nõuetele.3. EMÜ tüübikinnituse taotluse võib esitada ainult tootja või tema ühenduses asuv esindaja. Ühele ja samale seadmele võib taotluse esitada ainult ühes liikmesriigis.4. EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik võtab vajalikud meetmed tagamaks oma pidevat informeeritust tüübikinnituse igast muutumisest ja täiendamisest. Ta teatab teistele liikmesriikidele sellistest muudatustest.EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik peab kinnitatud tüübi muutmise ja täiendamise puhul andma täiendava tüübikinnituse, kui sellised muutmised mõjutavad või võivad mõjutada mõõtmistulemusi või seadme ettenähtud kasutustingimusi.Muudetud tüübi puhul antakse EMÜ algupärase tüübikinnitustunnistuse täiendamise asemel uus EMÜ tüübikinnitus, kui tüüpi muudetakse pärast käesolevat direktiivi või kui asjakohase üksikdirektiivi sätteid on muudetud või kohandatud viisil, et muudetud tüüp võib kinnituse saada ainult vastavalt uutele sätetele.5. Liikmesriigid annavad EMÜ tüübikinnituse vastavalt käesoleva direktiivi või asjakohaste üksikdirektiivide sätetele."3 Artikkel 4 asendatakse järgmisega:"Artikkel 4Kui seade on edukalt läbinud käesolevas direktiivis ja sellega seotud üksikdirektiivides ettenähtud ülevaatuse EMÜ tüübikinnituse saamiseks, koostab ülevaatuse teinud liikmesriik EMÜ tüübikinnitustunnistuse ning edastab selle taotluse esitajale. Taotleja peab artiklis 11 või üksikdirektiivis ettenähtud juhtudel kinnitama või laskma kinnitada igale seadmele, mis vastab kinnitatud tüübile, kõnealuses tunnistuses esitatud EMÜ tüübikinnitusmärgi. Kõikidel muudel juhtudel võib taotleja kõnealuse EMÜ tüübikinnitusmärgi seadmele kinnitada."4. Artikkel 5 asendatakse järgmisega:"Artikkel 51. EMÜ tüübikinnitus kehtib kümme aastat. Tüübikinnitust võib pikendada kümne aasta pikkuste ajavahemike kaupa; tüübikinnitusele vastavalt valmistatavate seadmete arvu ei tohi piirata.Käesoleva direktiivi ja üksikdirektiivi sätete alusel antud EMÜ tüübikinnitusi ei saa pikendada pärast ühenduse kõnealustes õigusnormides tehtud mis tahes muudatuste või kohanduste jõustumise kuupäeva juhtudel, kui selliseid EMÜ tüübikinnitusi ei oleks saadud anda kõnealuste uute õigusnormide alusel.Kui EMÜ tüübikinnitust ei pikendata, kehtib kõnealune kinnitus sellest hoolimata juba kasutusel olevate EMÜ seadmete kohta.2. Uue, üksikdirektiiviga sätestamata tehnika kasutamise puhul võib pärast eelnevat konsulteerimist teiste liikmesriikidega seadmetele anda piiratud tüübikinnituse.See võib sisaldada järgmisi piiranguid:- seadmete arvu piiramine tüübikinnituse andmisel,- kohustus informeerida pädevaid ametiasutusi paigalduskohast,- kasutuspiirangud,- kasutatavat uut tehnikat käsitlevad eripiirangud.Tüübikinnituse võib anda ainult juhul, kui:- kõnealust liiki seadmeid käsitlev üksikdirektiiv on jõustunud,- ei ole kehtestatud erandit üksikdirektiivides ettenähtud lubatud piirvea suhtes.Sellise tüübikinnituse kehtivusaeg on kuni kaks aastat. Seda võib pikendada kõige rohkem kolme aasta võrra.3. Liikmesriik, kes on andnud lõikes 2 märgitud EMÜ piiratud tüübikinnituse, taotleb käesoleva direktiivi lisade ja üksikdirektiivide kohandamist tehnika arengule artiklis 18 sätestatud korras niipea, kui uus tehnika on tema arvates osutunud rahuldavaks."5. I lisa punktid 3.3 ja 6.3 asendatakse järgmistega:"3.3. Käesoleva direktiivi artiklis 6 nimetatud märk vastab EMÜ tüübikinnitusmärgile, välja arvatud sümmeetriliselt ümber vertikaaltelje pööratud stiliseeritud kirjatäht E, ning ei sisalda muud märgistust, kui üksikdirektiivides ei nähta ette teisiti.Kõnealuse märgi näidis esitatakse punktis 6.3.""6.3. EMÜ tüübikinnitusest vabastamise märk (vt punkt 3.3)Näidis: "+++++ TIFF +++++6. a) Artikli 7 lõike 1 punktis b asendatakse tekst "artikli 5 lõigetes 2 ja 3" tekstiga "artikli 5 lõikes 2".b) Artikli 7 lõikele 1 lisatakse punkt c:"c) kui liikmesriik tuvastab, et tüübikinnituse andmine ei vastanud nõuetele."7. a) Artikli 8 lõige 1 asendatakse järgmisega:"1. a) EMÜ esmataatlus koosneb uue või uuendatud seadme ülevaatusest ja selle kinnitamisest, et seade vastab kinnitatud tüübile ja/või käesoleva direktiivi ja kõnealust seadet käsitlevate üksikdirektiivide nõuetele; seda tõendatakse EMÜ esmataatlusmärgisega.b) Seadmete EMÜ esmataatlust võib üksikdirektiivides kindlaksmääratud juhtudel ja korras teha teisiti kui iga üksikut seadet kontrollides."b) Artikli 8 lõikes 3 asendatakse tekst "artikli 1 lõikes 1" tekstiga "artikli 1 lõikes 2".8. Artikkel 9 asendatakse järgmisega:"Artikkel 91. Seadme EMÜ esmataatlusele esitamisel määrab ülevaatust tegev liikmesriik kindlaks:a) kas seade kuulub EMÜ tüübikinnitusest vabastatud seadmete tüüpi ning kas sellisel juhul seade vastab sellele seadmete tüübile üksikdirektiividega ettenähtud konstruktsiooni ja töötamise tehnilistele nõuetele;b) kas seadmele on antud EMÜ tüübikinnitus ning kas sellisel juhul seade vastab kinnitatud tüübile ning kõnealust seadet käsitlevatele üksikdirektiividele, mis kehtisid kõnealuse EMÜ tüübikinnituse väljastamise kuupäeval.2. EMÜ esmataatlusel vaadatakse vastavalt üksikdirektiividele üle eelkõige:- metroloogilised näitajad,- lubatud piirviga,- konstruktsioon niivõrd, kui see tagab, et metroloogilised näitajad seadme tavapärastes kasutustingimustes tõenäoliselt olulisel määral ei halvene,- ettenähtud siltide ning templiplaatide olemasolu või EMÜ taatlusmärgise kinnitamise koht."9. Artikkel 10 asendatakse järgmisega:"Artikkel 10Kui seade on edukalt läbinud käesoleva direktiivi ja üksikdirektiivide nõuetele vastava EMÜ esmataatluse, kinnitatakse liikmesriigi vastutusel seadmele käesoleva direktiivi II lisas kirjeldatud EMÜ osalise või täieliku taatluse märgised kõnealuses II lisas kehtestatud korras."10. Artikkel 13 asendatakse järgmisega:"Artikkel 13Iga liikmesriik teatab teistele liikmesriikidele ja komisjonile, millised ametiasutused, üksused ja muud asutused on nõuetekohaselt volitatud tegema käesolevas direktiivis ja üksikdirektiivides ettenähtud ülevaatusi, väljastama EMÜ tüübikinnitustunnistusi ning kinnitama seadmetele EMÜ esmataatlusmärgiseid."11. Artikkel 15 asendatakse järgmisega:"Artikkel 15Üksikdirektiividega määratakse kindlaks EMÜ märgiseid või märke kandvate, kasutusel olevate seadmete kontrollimise nõuded ning eelkõige kasutamisel lubatud piirviga. Kui siseriiklike õigusnormidega kehtestatakse EMÜ märgiste või märkideta seadmetele vähem ranged nõuded, võib need kontrollimisel aluseks võtta."12. VI peatükk tunnistatakse kehtetuks ning senine VII peatükk loetakse VI peatükiks järgmises sõnastuses:"VI PEATÜKKDirektiivide kohandamine tehnika arenguleArtikkel 16Muudatused, mis on vajalikud käesoleva direktiivi lisade ja artiklis 1 märgitud üksikdirektiivide lisade kohandamiseks tehnika arengule, võetakse vastu artiklis 18 ettenähtud korras. Kuid kõnealust korda ei kohaldata mõõtühikuid käsitleva direktiivi lisa inglise mõõdustiku ühikute peatüki suhtes ega kinnispakke käsitlevate direktiivide nimikoguste ridu käsitlevate lisade suhtes.Artikkel 171. Käesolevaga luuakse artiklis 16 osutatud direktiivide tehnika arengule kohandamise komitee (edaspidi "komitee"). Komitee koosneb liikmesriikide esindajatest, komitee eesistujaks on komisjoni esindaja.2. Komitee võtab vastu oma töökorra.Artikkel 181. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab komitee eesistuja omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotluse korral kõnealuse küsimuse komiteele.2. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamused võetakse vastu asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 sätestatud kvalifitseeritud häälteenamusega. Eesistuja ei hääleta.3. a) Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu.b) Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei võta oma arvamust vastu, teeb komisjon vastuvõetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.c) Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jooksul alates ettepaneku tegemisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu."13. Jaotis "VIII peatükk" asendatakse jaotisega "VII peatükk" ning artiklid 20, 21 ja 22 vastavalt artiklitega 19, 20 ja 21.14. Artiklis 19 asendatakse sõnad "müügi või kasutamise keelamist" sõnadega "turuleviimise või kasutuselevõtu keelamist".Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 1. jaanuariks 1985. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 26. oktoober 1983Nõukogu nimeleesistujaG. Moraitis[1] EÜT C 42, 15.2.1979, lk 9.[2] EÜT C 127, 21.5.1979, lk 80.[3] EÜT C 247, 1.10.1979, lk 22.[4] EÜT L 202, 6.9.1971, lk 1.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 28. juuni 1977, mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustulelaternaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31977L0539

Euroopa Liidu Teataja L 220 , 29/08/1977 Lk 0072 - 0082 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 7 Lk 0212  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 6 Lk 0211  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 7 Lk 0212  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 7 Lk 0224  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 7 Lk 0224

		Nõukogu direktiiv,28. juuni 1977,mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustulelaternaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(77/539/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:tehnilised nõuded, millele mootorsõidukid peavad siseriiklike õigusaktide kohaselt vastama, kehtivad muu hulgas ka mootorsõidukite tagurdustulelaternate kohta;kõnealused nõuded on liikmesriigiti erinevad; seetõttu on vaja, et kõik liikmesriigid võtaksid lisaks olemasolevatele eeskirjadele või nende asemel vastu ühesugused nõuded, et eelkõige oleks võimalik iga sõidukiliigi suhtes rakendada nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivis 70/156/EMÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) [3] ettenähtud EMÜ tüübikinnitusmenetlust;direktiivis 76/756/EMÜ [4] sätestas nõukogu mootorsõidukite ja nende haagiste valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamise ühised nõuded;tagurdustulelaternate ühtlustatud tüübikinnitusmenetlus võimaldab igal liikmesriigil kontrollida vastavust ühistele konstruktsiooni- ja katsetamisnõuetele ning teatada teistele liikmesriikidele kontrollimise tulemustest, saates nendele iga tagurdustulelaterna tüübi osa tüübikinnitustunnistuse koopia; osa EMÜ tüübikinnitusmärgi kinnitamine kõigile tüübikinnitusnõuete kohaselt valmistatud tagurdustulelaternatele välistab kõnealuste tagurdustulelaternate kontrollimise vajaduse teistes liikmesriikides;on soovitatav arvesse võtta tehnilisi nõudeid, mis on vastu võetud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjas nr 23 (Mootorsõidukite ja nende haagiste tagurdustulelaternate kinnitamise ühtsed sätted), [5] mis on lisatud 20. märtsi 1958. aasta kokkuleppele mootorsõidukite seadmete ja osade tüübikinnituse ja selle vastastikuse tunnustamise ühtsete tingimuste vastuvõtmise kohta;mootorsõidukeid käsitlevate siseriiklike õigusaktide ühtlustamine eeldab iga liikmesriigi territooriumil ühiste nõuete kohaselt tehtud katsetuste vastastikust tunnustamist,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Iga liikmesriik annab osa EMÜ tüübikinnituse mis tahes tagurdustulelaterna tüübile, mis vastab 0, II, III ja IV lisas ettenähtud konstruktsiooni- ja katsetamisnõuetele.2. Osa EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik võtab vajaduse korral koostöös teiste liikmesriikide pädevate asutustega vajalikud meetmed, et kontrollida tootmisnäidiste vastavust kinnitatud tüübile selleks vajalikus ulatuses. Selline kontroll piirdub pisteliste kontrollimistega.Artikkel 2Liikmesriigid annavad iga nende poolt artikli 1 kohaselt kinnitatud tagurdustulelaterna tüübi tootjale või tootja volitatud esindajale II lisas osutatud näidisele vastava osa EMÜ tüübikinnitusmärgi.Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et välistada märkide kasutamine, mis võivad tekitada segadust artikli 1 kohaselt tüübikinnituse saanud tagurdustulelaternate ja muude seadmete vahel.Artikkel 31. Ükski liikmesriik ei tohi tagurdustulelaternate turuleviimist nende ehituse või toimimisviisi tõttu keelata, kui nendel on osa EMÜ tüübikinnitusmärk.2. Sellest olenemata võib liikmesriiki keelata selliste osa EMÜ tüübikinnitusmärgiga tagurdustulelaternate turuleviimise, mis korduvalt ei vasta kinnitatud tüübile.Kõnesolev liikmesriik teatab viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile võetud meetmetest ja põhjendab oma otsust.Artikkel 4Iga liikmesriigi pädevad asutused saadavad ühe kuu jooksul muude liikmesriikide pädevatele asutustele I lisas esitatud näidise kohase osa tüübikinnitustunnistuse koopia iga tagurdustulelaterna tüübi kohta, millele nad tüübikinnituse annavad või mille puhul nad tüübikinnituse andmisest keelduvad.Artikkel 51. Kui osa EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik leiab, et teatav hulk samasugust osa tüübikinnitusmärki kandvaid tagurdustulelaternaid ei vasta tema poolt kinnitatud tüübile, siis võtab see liikmesriik vajalikud meetmed tagamaks, et tootmisnäidised vastaksid kinnitatud tüübile. Kõnealuse liikmesriigi pädevad asutused informeerivad teiste liikmesriikide pädevaid asutusi võetud meetmetest, mis korduva nõuetest kõrvalekaldumise puhul võivad viia kuni osa EMÜ tüübikinnituse tühistamiseni. Nimetatud liikmesriigi asutused, olles saanud teise liikmesriigi pädevatelt asutustelt nõuetest kõrvalekaldumise teate, võtavad samasugused meetmed.2. Liikmesriikide pädevad asutused informeerivad üksteist ühe kuu jooksul igast osa EMÜ tüübikinnituse tühistamisest ja selle meetme põhjustest.Artikkel 6Iga käesoleva direktiivi rakendamisel vastuvõetud sätete kohane otsus tagurdustulelaternale tüübikinnituse andmisest keeldumise või tagurdustulelaterna tüübikinnituse tühistamise või selle turuleviimise või kasutamise keelamise kohta peab sisaldama üksikasjalikke põhjendusi. Sellistest otsustest teatatakse asjaomasele osapoolele ning samal ajal informeeritakse teda abinõudest, mis liikmesriikides kehtivate seaduste alusel on tema käsutuses ning selliste abinõude kasutamise tähtaegadest.Artikkel 7Ükski liikmesriik ei tohi keelduda sõidukile EMÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest selle tagurdustulelaternatega seotud põhjustel, kui nendel on osa EMÜ tüübikinnitusmärk ning need on kinnitatud direktiivis 76/756/EMÜ ettenähtud nõuete kohaselt.Artikkel 8Ükski liikmesriik ei tohi sõiduki müügist, registreerimisest, kasutuselevõtmisest või kasutamisest keelduda või seda keelata sõiduki tagurdustulelaternatega seotud põhjustel, kui tagurdustulelaternatel on osa EMÜ tüübikinnitusmärk ning need on kinnitatud direktiivis 76/756/EMÜ ettenähtud nõuete kohaselt.Artikkel 9Käesolevas direktiivis tähendab "sõiduk" teedel kasutamiseks mõeldud, kerega või kereta, vähemalt neljarattalist mootorsõidukit, mille valmistajakiirus on üle 25 km/h, ja selle haagiseid, v.a rööbastel liikuvad sõidukid, põllutöötraktorid ja -masinad ning muud töösõidukid.Artikkel 10Muudatused, mis on vajalikud lisades esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 13 ettenähtud korras.Artikkel 111. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid 18 kuu jooksul alates direktiivi teatavakstegemisest ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide tekst edastatakse komisjonile.Artikkel 12Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 28. juuni 1977Nõukogu nimeleesistujaW. Rodgers[1] EÜT C 118, 16.5.1977, lk 29.[2] EÜT C 114, 11.5.1977, lk 3.[3] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[4] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 1.[5] Euroopa Majanduskomisjoni dokument E/ECE/324/E/ECE/TRANS/505/Rev. 1/Add 22, 20.8.1971.--------------------------------------------------LISADE LOETELU0 LISA: | Mõisted, üldised nõuded, valgustugevus, katsetusmetoodika, valguse värvus, toodete vastavus kinnitatud tüübile |I LISA: | Osa EMÜ tüübikinnitustunnistuse näidis |II LISA: | Osa EMÜ tüübikinnitus- ja märgistamisnõuded |III LISA: | Fotomeetrilised mõõtmised |IV LISA: | Valguse värvus, trikromaatilised koordinaadid |--------------------------------------------------0 LISAMÕISTED, ÜLDISED NÕUDED, VALGUSTUGEVUS, KATSETUSMETOODIKA, VALGUSE VÄRVUS, TOODETE VASTAVUS KINNITATUD TÜÜBILE1. MÕISTED1.1. Tagurdustulelatern – latern, mida kasutatakse tee valgustamiseks sõiduki taga ning teiste teekasutajate hoiatamiseks, et sõiduk tagurdab või alustab tagurdamist.1.2. Nulltelg – valgussignaalile iseloomulik telg, mille määrab kindlaks tootja ning mida kasutatakse võrdlussuunana (H = 0º, V = 0º) fotomeetrilistel mõõtmistel ning laterna kinnitamisel sõidukile.1.3. Nullkese – lõikepunkt nulltelje ja välise valgustava pinna vahel. Selle määrab kindlaks laterna tootja.1.4. Tagurdustulelaterna tüüp – tagurdustulelaternad, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:1.4.1. kaubanimi või kaubamärk;1.4.2. optilise süsteemi karakteristikud;1.4.3. täiendavad osad, mis võivad peegeldumise, murdumise või neeldumise kaudu muuta optilist toimet;1.4.4. hõõglambi tüüp.(2.) (3.) (4.) 5. ÜLDISED NÕUDED5.1. Iga II lisa punktis 1.2.3 nimetatud näidis peab vastama käesoleva direktiivi jagudes esitatud nõuetele.5.2. Tagurdustulelaternad peavad olema projekteeritud ja ehitatud nii, et tavapärastes tingimustes, olenemata võimalikust vibratsioonist kasutamise ajal, oleks kindlustatud nende nõuetekohane toimimine ja käesolevas direktiivis ettenähtud karakteristikute säilimine.6. VALGUSTUGEVUS6.1. Kummagi II lisa punktis 1.2.3 nimetatud näidise valgustugevus ei tohi olla allpool esitatud valgustugevuse miinimumväärtusest väiksem ega valgustugevuse maksimumväärtusest suurem ning seda mõõdetakse nulltelje suhtes allpool esitatud suundades (väljendatuna nulltelje kraadides).6.2. Valgustugevus telgede vahel ei tohi olla alla 80 cd.6.3. Valgustugevus kõigis nähtavates suundades ei tohi olla:- üle 300 cd horisontaaltasandil või suundades selle kohal;- üle 600 cd suundades horisontaaltasandist allpool.6.4. Kõigis muudes III lisas esitatud mõõtmissuundades peab valgustugevus vastama vähemalt kõnealuses lisas kindlaksmääratud valgustugevuse miinimumväärtustele.7. KATSETUSMETOODIKAKõik mõõtmised tehakse tagurdustulelaterna jaoks mõeldud tüüpi värvitu standardhõõglambiga, mis on reguleeritud nii, et tekiks sellist tüüpi hõõglampidele ettenähtud tavapärane valgusvoog.8. VALGUSE VÄRVUSValguse värvus peab olema valge. Kahtluse korral võib värvust kontrollida IV lisas esitatud valge värvuse määratluse põhjal.9. TOODETE VASTAVUS KINNITATUD TÜÜBILEIga osa EMÜ tüübikinnitusmärgiga tagurdustulelatern peab vastama kinnitatud tüübile ning 6. ja 8. jaos kindlaksmääratud fotomeetrilistele tingimustele. Sellest olenemata võib seeriatootmisest juhuslikult valitud tagurdustulelaterna poolt kiiratava valguse minimaalse tugevusega (mõõdetuna 7. jaos nimetatud standardhõõglambiga) seotud nõudeid piirata igas asjakohases suunas kuni 80 % punktis 6 esitatud miinimumväärtusest.--------------------------------------------------I LISAOSA EMÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSE NÄIDIS[Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm)]+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------II LISAOSA EMÜ TÜÜBIKINNITUS- JA MÄRGISTAMISNÕUDED1. OSA EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE1.1. Osa EMÜ tüübikinnitustaotluse esitab kaubanime või -märgi omanik või omaniku volitatud esindaja.1.2. Iga tagurdustulelaterna tüübi taotlusega kaasneb:1.2.1. tehniliste nõuete lühikirjeldus, milles nimetatakse eelkõige seadme jaoks ettenähtud hõõglambi tüüp või hõõglampide tüübid, mis peavad vastama Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) nõuetele;1.2.2. piisavalt üksikasjalikud joonised (kolmes eksemplaris), mis võimaldavad kindlaks määrata tagurdustulelaterna tüübi ning millel on geomeetriliselt kujutatud tagurdustulelaterna sõidukile paigaldamise asend, katsetustes nullteljeks võetav vaatlustelg (horisontaalnurk H = 0º, vertikaalnurk V = 0º) ning punkt, mis kõnealustes katsetustes võetakse nullkeskmeks;1.2.3. kaks näidist.2. MÄRGISTUS2.1. Osa EMÜ tüübikinnituse saamiseks esitatud tagurdustulelaterna tüübi näidistel peab olema:2.1.1. taotleja kaubanimi või kaubamärk, mis peab olema selgesti loetav ja kustumatu;2.1.2. selgesti loetavad ja kustumiskindlad märgised, mis tähistavad ettenähtud hõõglambi tüüpi või hõõglampide tüüpe;2.1.3. vajaduse korral klaaside ülemisele osale horisontaalselt märgitud sõna "TOP", et vältida vigu tagurdustulelaterna paigaldamisel sõidukile;2.1.4. piisava suurusega ala osa EMÜ tüübikinnitusmärgi ja 4. jaos ettenähtud lisatähiste jaoks; kõnealune ala esitatakse ka punktis 1.2.2 mainitud joonistel.3. OSA EMÜ TÜÜBIKINNITUS3.1. Kui kaks punkti 1 kohaselt esitatud näidist vastavad 0, II, III ja IV lisas esitatud tingimustele, siis antakse osa EMÜ tüübikinnitus ja määratakse osa tüübikinnitusnumber.3.2. Seda numbrit ei anta ühelegi teisele tagurdustulelaterna tüübile.3.3. Kui osa EMÜ tüübikinnitust taotletakse tagurdustulelaternast ja muudest laternatest koosnevale valgustus- ja valgussignaalseadme tüübile, siis võib välja anda ühise osa EMÜ tüübikinnitusmärgi tingimusel, et tagurdustulelatern vastab käesolevas direktiivis ettenähtud nõuetele ning iga latern kui selle valgustus- ja valgussignaalseadme osa, millele taotletakse osa EMÜ tüübikinnitust, vastab selle laterna suhtes kohaldatavas eridirektiivis ettenähtud nõuetele.4. MÄRGID4.1. Igal käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatud tüübile vastaval tagurdustulelaternal peab olema osa EMÜ tüübikinnitusmärk.4.2. Märk koosneb e-tähte ümbritsevast ristkülikust, millele järgneb/järgnevad osa tüübikinnituse andnud liikmesriigi number või eraldustäht/eraldustähed:1 –  Saksamaa,2 –  Prantsusmaa,3 –  Itaalia,4 –  Madalmaad,6 –  Belgia,11 –  Ühendkuningriik,13 –  Luksemburg,18 –  Taani,IRL –  Iirimaa.Märgil peab olema ka osa EMÜ tüübikinnitusnumber, mis vastab kõnealusele tagurdustulelaterna tüübile väljastatud osa EMÜ tüübikinnitustunnistuse numbrile.4.3. Osa EMÜ tüübikinnitusmärgile lisatakse tähis "AR".4.4. Osa EMÜ tüübikinnitusmärk tuleb asetada mis tahes sobivale kohale e-tähte ümbritseva ristküliku lähedal.4.5. Osa EMÜ tüübikinnitusmärk ja lisatähis kinnitatakse laterna klaasidele või ühele klaasidest nii, et need oleksid selgesti loetavad ja kustumatud ka siis, kui tagurdustulelatern on sõidukile paigaldatud.4.6. Osa EMÜ tüübikinnitusmärgi näidis ja tähtedest A ja R koosnev lisatähis on esitatud liites.4.7. Ühise osa EMÜ tüübikinnitusnumbri punkti 3.3 alusel väljastamise korral tagurdustulelaternast ja muudest laternatest koosnevale valgustus- ja valgussignaalseadme tüübile võib seadmele anda ühe osa EMÜ tüübikinnitusmärgi, mis koosneb:- e-tähte ümbritsevast ristkülikust, millele järgneb/järgnevad osa tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldustäht/eraldustähed või number,- osa EMÜ tüübikinnitusnumber,- lisatähised, mis vastavad direktiividele, mille alusel osa EMÜ tüübikinnitus anti.4.8. Kõnealuse märgi eri osade mõõtmed ei tohi olla väiksemad kui suurimad miinimummõõtmed, mis on üksikmärgistamiste puhul ette nähtud eridirektiivides, mille alusel osa EMÜ tüübikinnitus anti.--------------------------------------------------LiideOsa EMÜ tüübikinnitusmärgi näidis+++++ TIFF +++++Joonisel esitatud osa EMÜ tüübikinnitusmärgiga seade on tagurdustulelatern, mis on tüübikinnituse saanud Saksamaal (e 1) ja kannab numbrit 1271.--------------------------------------------------III LISAFOTOMEETRILISED MÕÕTMISED1. MÕÕTMISMEETODID1.1. Fotomeetriliste mõõtmiste ajal tuleb kasutada asjakohast hajapeegeldumise vastast kaitset.1.2. Mõõtmistulemustega seotud kahtluse korral tehakse mõõtmised järgmiste nõuete kohaselt:1.2.1. mõõtmiskaugus peab olema selline, et saaks rakendada ruutjuureseadust;1.2.2. mõõteseadme vastuvõtja nurgaava valguse nullkeskme poolt vaadatuna peab olema vahemikus 10’–1º;1.2.3. teatava vaatlussuuna kohta ettenähtud valgustugevuse nõue on täidetud, kui see vastab suunale, mis erineb vaatlussuunast kuni 15’.2. MÕÕTEPUNKTID VÄLJENDATUNA NULLTELJE NURGAKRAADIDES NING VALGUSTUGEVUSE MIINIMUMVÄÄRTUSED+++++ TIFF +++++2.1. Suunad H = 0º ja V = 0º vastavad nullteljele (mis, juhul kui latern on sõidukile paigaldatud, peab olema horisontaalne, paralleelne sõiduki pikisuunalise keskjoonega ning suunatud ettenähtud nähtavussuunda). See läbib nullkeskme. Tabelis esitatakse valgustugevuse miinimumväärtused cd eri mõõtmissuundades.2.2. Kui laterna visuaalsel kontrollimisel ilmneb olulisi lokaalseid valgustugevuse kõikumisi, siis tuleb kontrollida, et kahe eespoolnimetatud suuna vahel mõõdetud valgustugevus ei moodustaks alla 50 % nende kahe mõõtmissuuna jaoks ette nähtud minimaalsest valgustugevusest.--------------------------------------------------IV LISAVALGUSE VÄRVUSTRIKROMAATILISED KOORDINAADIDVALGE: | sinise koordinaadi suunaline piirväärtus: | x ≥ 0,310 |kollase koordinaadi suunaline piirväärtus: | x ≤ 0,500 |rohelise koordinaadi suunaline piirväärtus: | y ≤ 0,150 + 0,640 x |rohelise koordinaadi suunaline piirväärtus: | y ≤ 0,440 |purpurse koordinaadi suunaline piirväärtus: | y ≥ 0,050 + 0,750 x |punase koordinaadi suunaline piirväärtus: | y ≥ 0,382 |Nende kolorimeetriliste karakteristikute kontrollimiseks kasutatakse valgusallikat värvitemperatuuril 2854 K, mis vastab Rahvusvahelise Valgustuskomisjoni (CIE) etalonvalgusallikale A.--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/43/EÜ, 25. mai 1999, millega seitsmeteistkümnendat korda muudetakse direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31999L0043

Euroopa Liidu Teataja L 166 , 01/07/1999 Lk 0087 - 0090

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/43/EÜ,25. mai 1999,millega seitsmeteistkümnendat korda muudetakse direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutegaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras [3]ning arvestades järgmist:(1) Tuleks vastu võtta meetmed siseturu sujuvaks toimimiseks.(2) Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid 29. märtsil 1996 vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. märtsi 1996. aasta otsuse 646/96/EÜ, millega võeti vastu vähktõvevastase võitluse tegevuskava rahvatervise meetmete raamistikus (1996–2000). [4](3) Tervisekaitse ja tarbijaohutuse parandamiseks ei tohiks elanikkonnale kasutamiseks turustada aineid, mis on liigitatud kantserogeenseks, mutageenseks või reproduktiivtoksiliseks, ega neid aineid sisaldavaid valmistisi.(4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 1994. aasta direktiiviga 94/60/EÜ, millega 14. korda muudetakse direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega, [5] on kehtestatud direktiivi 76/769/EMÜ [6] I lisa punkte 29, 30 ja 31 käsitleva liite kujul loetelu, mis sisaldab 1. ja 2. kategooria kantserogeenseteks, mutageenseteks või reproduktiivtoksilisteks liigitatud aineid; selliseid aineid ega valmistisi ei tohiks turustada elanikkonnale kasutamiseks.(5) Direktiiviga 94/60/EÜ on ette nähtud, et komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku selle loetelu laiendamise kohta hiljemalt kuus kuud pärast seda, kui on avaldatud direktiivi 67/548/EMÜ, [7] milles on loetletud 1. ja 2. kategooria kantserogeenseks, mutageenseks või reproduktiivtoksiliseks liigitatud aineid, tehnika arengule kohandamine.(6) Komisjoni direktiiv 96/54/EÜ, [8] millega 22. korda kohandatakse tehnika arengule direktiivi 67/548/EMÜ, täpsemalt selle I lisa, sisaldab 16 ainet, mis on lisatud 1. või 2. kategooria kantserogeensete, mutageensete või reproduktiivtoksiliste ainete hulka; need ained tuleks lisada I lisa liite punktidesse 29, 30 ja 31 direktiivis 76/769/EMÜ, mis on konsolideeritud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 97/56/EÜ, [9] millega on 16. korda muudetud direktiivi 76/769/EMÜ.(7) Direktiiviga 96/54/EÜ 1. ja 2. kategooria kantserogeensete, mutageensete ja reproduktiivtoksiliste ainete hulka lisatud ainetega seotud ohtusid ja eeliseid on arvesse võetud.(8) Direktiivi 96/54/EÜ artikli 1 lõike 1 punktiga f on kustutatud kaheksa kannet direktiivi 67/548/EMÜ I lisast, sest nende kannete all olnud ained on juba hõlmatud teiste kannetega või nende liigitus kantserogeenseks on tühistatud; nende ainete seast viis on hõlmatud direktiivi 76/769/EMÜ I lisa liite punkti 29; need kanded tuleks kustutada ka viimati osutatud direktiivist.(9) Käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira nende ühenduse õigusaktide kohaldamist, milles on sätestatud töötajate kaitse miinimumnõuded, mis sisalduvad nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivis 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta [10] ning sellel põhinevates üksikdirektiivides, eriti nõukogu 28. juuni 1990. aasta direktiivis 90/394/EMÜ töötajate kaitsmise kohta tööl kantserogeenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 määratletud tähenduses) [11],ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesoleva direktiivi I lisas loetletud ained lisatakse nendele ainetele, mis on loetletud direktiivi 76/769/EMÜ I lisa punkte 29, 30 ja 31 käsitlevas liites.Artikkel 2Käesoleva direktiivi II lisas loetletud ained kustutatakse direktiivi 76/769/EMÜ I lisa punkti 29 liites loetletud ainete hulgast.Artikkel 31. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ühe aasta möödudes selle jõustumiskuupäevast. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid 18 kuu möödudes käesoleva direktiivi jõustumiskuupäevast.2. Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 4Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 25. mai 1999Euroopa Parlamendi nimelpresidentJ. M. Gil-roblesNõukogu nimeleesistujaH. Eichel[1] EÜT C 59, 25.2.1998, lk 5.[2] EÜT C 214, 10.7.1998, lk 73.[3] Euroopa Parlamendi 18. veebruari 1998. aasta arvamus (EÜT C 80, 16.3.1998, lk 91), nõukogu 14. detsembri 1998. aasta ühine seisukoht (EÜT C 18, 22.1.1999, lk 43) ning Euroopa Parlamendi 10. veebruari 1999. aasta otsus (EÜT C 150, 28.5.1999). Nõukogu 10. mai 1999. aasta otsus.[4] EÜT L 95, 16.4.1996, lk 9.[5] EÜT L 365, 31.12.1994, lk 1.[6] Nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiiv 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT 196, 16.8.1967, lk 1). Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 97/69/EÜ (EÜT L 343, 13.12.1997, lk 19).[7] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 201. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 97/64/EÜ (EÜT L 315, 19.11.1997, lk 13).[8] EÜT L 248, 30.9.1996, lk 1.[9] EÜT L 333, 4.12.1997, lk 1.[10] EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.[11] EÜT L 196, 26.7.1990, lk 1.--------------------------------------------------I LISAPunkt 29 — Kantserogeenid: 2. kategooriaAined | Indeksinumber | EÜ nr | CAS nr | Märkused |kaaliumdikromaat | 024–002–00–6 | 231-906–6 | 7778-50-9 | |ammooniumdikromaat | 024-003-00-1 | 232-143-1 | 7789-09-5 | |naatriumdikromaat | 024-004-00-7 | 234-190-3 | 10588-01-9 | |naatriumdikromaat, dihüdraat | 024-004-01-4 | 234-190-3 | 7789-12-0 | |kromüüldikloriid; kroomoksükloriid | 024-005-00-2 | 239-056-8 | 14977-61-8 | |kaaliumkromaat | 024-006-00-8 | 232-140-5 | 7789-00-6 | |kroomi(VI)ühendid, välja arvatud baariumkromaat ning mujal direktiivi 67/548/EMÜ I lisas märgitud ühendid | 024-017-00-8 | – | – | |bromoetüleen | 602-024-00-2 | 209-800-6 | 593-60-2 | |5-allüül-1,3-bensodioksool; safrool | 605-020-00-9 | 202-345-4 | 94-59-7 | |bensidiinipõhised asovärvained; 4,4'-diarüülasobifenüülvärvid, välja arvatud need, mis on märgitud mujal direktiivi 67/548/EMÜ I lisas | 611-024-00-1 | - | – | |dinaatrium 4-amino-3-[[4'-(2,4-diaminofenüül)aso][1,1'-bifenüül]-4-üül]aso]-5-hüdroksü-6-(fenüülaso)naftaleen-2,7-disulfonaat; C.I. Direct Black 38 | 611-025-00-7 | 217-710-3 | 1937-37-7 | |tetranaatrium 3,3'-[[1,1'-bifenüül]-4,4'-düül-bis(aso)]bis[5-amino-4-hüdroksünaftaleen-2,7-disulfonaat]; C.I. Direct Blue 6 | 611-026-00-2 | 220-012-1 | 2602-46-2 | |dinaatrium 3,3'-[[1,1'-bifenüül]4-4'-düül-bis(aso)]bis[4-aminonaftaleen-1-sulfonaat); C.I. Direct Red 28 | 611-027-00-8 | 209-358-4 | 573-58-0 | |tolueen-2,4-diammooniumsulfaat | 612-126-00-9 | 265-697-8 | 65321-67-7 | |Punkt 30 — Mutageenid: 2. kategooriaAined | Indeksinumber | EÜ nr | CAS nr | Märkused |kaaliumdikromaat | 024-002-00-6 | 231-906-6 | 7778-50-9 | |ammooniumdikromaat | 024-003-00-1 | 232-143-1 | 7789-09-5 | |naatriumdikromaat | 024-004-00-7 | 234-190-3 | 10588-01-9 | |naatriumdikromaat, dihüdraat | 024-004-01-4 | 234-190-3 | 7789-12-0 | |kromüüldikloriid; kroomoksükloriid | 024-005-00-2 | 239-056-8 | 14977-61-8 | |kaaliumkromaat | 024-006-00-8 | 232-140-5 | 7789-00-6 | |1,3,5, -tris(oksiranüülmetüül)- 1,3,5-triasiin-2,4,6(1H, 3H, 5H)-trioon; TGIC | 615-021-00-6 | 219-514-3 | 2451-62-9 | |Punkt 31 — Reproduktiivtoksilised ained: 1. kategooriaAined | Indeksinumber | EÜ nr | CAS nr | Märkused |1,2-dibromo-3-kloropropaan | 602-021-00-6 | 202-479-3 | 96-12-8 | |Punkt 31 — Reproduktiivtoksilised ained: 2. kategooriaAined | Indeksinumber | EÜ nr | CAS nr | Märkused |bis(2-metoksüetüül)ftalaat | 607-228-00-5 | 204-212-6 | 117-82-8 | |--------------------------------------------------II LISAAined | Indeksinumber | EÜ nr | CAS nr | Märkused |aromaatsed süsivesinikud, C8-10; kergõli redestillaat, kõrge keemistemperatuuriga | 648-011-00-5 | 292-695-4 | 90989-39-2 | J |tõrv, pruunsüsi; karbolõli (Pruunsöetõrvast destilleeritud õli. Koosneb peamiselt alifaatsetest, nafteensetest ning ühe- kuni kolmetuumsetest aromaatsetest süsivesinikest, nende alküülderivaatidest, heteroaromaatsetest ühenditest ning ühe- ja kahetuumsetest fenoolidest keemistemperatuuriga vahemikus ligikaudu 150 °C kuni 360 °C) | 648-025-00-1 | 309-885-0 | 101316-83-0 | J |koks (kivisöetõrv), kõrgtemperatuuriline pigi | 648-157-00-X | | 140203-12-9 | |koks (kivisöetõrv), segatud kivisüsi — kõrgtemperatuuriline pigi | 648-158-00-5 | | 140203-13-0 | |koks (kivisöetõrv), madalatemperatuuriline, kõrgtemperatuuriline pigi | 648-159-00-0 | | 140413-61-2 | |--------------------------------------------------