title: Nõukogu direktiiv, 26. juuni 1990, millega sätestatakse kodusigade sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiu nõuded

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31990L0429

Euroopa Liidu Teataja L 224 , 18/08/1990 Lk 0062 - 0072 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 33 Lk 0180  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 33 Lk 0180

		Nõukogu direktiiv,26. juuni 1990,millega sätestatakse kodusigade sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiu nõuded(90/429/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:sätted veiste ja sigade ühendusesisese kaubandusega seotud loomatervishoiu probleemide kohta on ette nähtud direktiiviga 64/432/EMÜ, [4] viimati muudetud direktiiviga 89/360/EMÜ; [5] lisaks sellele sisaldab direktiiv 72/462/EMÜ [6] (viimati muudetud direktiiviga 89/227/EMÜ [7] sätteid, mis käsitlevad veterinaarinspektsiooni probleeme veiste ja sigade importimisel kolmandatest riikidest;eespool nimetatud sätetega on tagatud, et veiste ja sigade ühendusesisese kaubanduse ja ühendusse importimise puhul tagab lähteriik loomatervishoiu nõuete järgimise, nii et loomahaiguste leviku oht on praktiliselt välistatud; spermaga kauplemisel on siiski olemas teatav oht selliste haiguste levimiseks;loomade ja loomsete toodete ühendusesisest kaubandust reguleerivate riiklike loomatervishoiusätete harmoneerimisele suunatud ühenduse poliitika raames on vaja luua harmoneeritud süsteem seasperma ühendusesiseseks kaubanduseks ja ühendusse importimiseks;ühendusesisese spermaga kauplemise puhul peaksid liikmesriigid, kus sperma kogutakse, olema kohustatud tagama, et asjaomane sperma kogutakse ja töödeldakse volitatud ja järelevalve all olevates seemendusjaamades, et sperma on saadud loomadelt, kelle tervislik seisund välistab loomahaiguste levimise ohu, et sperma on kogutud, töödeldud, ladustatud ja transporditud vastavalt eeskirjadele, millega tagatakse sperma tervisliku seisundi säilimine, ning et sellega on sihtriiki transportimise ajal kaasas veterinaarsertifikaat, selleks et tagada nimetatud tingimuste täitmine;kuna ühendusesisesed põhimõtted teatavate haiguste vastu vaktsineerimise osas on erinevad, on piiratud aja jooksul õigustatud selliste erandite säilitamine, mis lubavad liikmesriikidel teatavate haiguste puhul nõuda täiendavat kaitset asjaomaste haiguste vastu;sperma importimiseks ühendusse kolmandatest riikidest tuleks koostada kolmandate riikide loetelu, võttes arvesse loomatervishoiu nõudeid; sellisest loetelust sõltumatult peaksid liikmesriigid lubama spermat importida üksnes seemendusjaamadest, mis vastavad teatavatele standarditele ning mis on ametliku järelevalve all; lisaks sellele tuleks kõnealuses loetelus olevate riikide suhtes vastavalt olukorrale sätestada loomatervishoiu erinõuded; kõnealuste standardite järgimise kontrollimiseks peab olema võimalik teha kohapealset kontrolli;nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivis 89/662/EMÜ (veterinaarkontrolli kohta ühendusesiseses kaubanduses seoses siseturu väljakujundamisega) [8] sätestatud eeskirju ja menetlusi kontrollide kohta tuleks laiendada käesolevale direktiivile;teatavate nakkushaiguste edasikandumise vältimiseks tuleks impordikontroll teha siis, kui spermasaadetis jõuab ühenduse territooriumile, v.a välistransiidi puhul;liikmesriikidel peaks olema lubatud võtta erakorralisi meetmeid nakkushaiguse puhangu korral teises liikmesriigis või kolmandas riigis; selliste haigustega seotud ohtusid ja vajalikke kaitsemeetmeid tuleks kogu ühenduses hinnata samamoodi; selleks tuleks alalises veterinaarkomitees kehtestada ühenduse erikord, mille raames tuleb vajalikud meetmed võtta;teatavate meetmete võtmine käesoleva direktiivi rakendamiseks tuleks usaldada komisjonile; selleks tuleks kehtestada kord, mis tagab komisjoni ja liikmesriikide tiheda ja tõhusa koostöö alalises veterinaarkomitees;käesolev direktiiv ei mõjuta sellise spermaga kauplemist, mis on toodetud enne kuupäeva, mil liikmesriigid peavad täitma käesoleva direktiivi sätteid,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I PEATÜKKÜldsättedArtikkel 1Käesolevas direktiivis sätestatakse kodusigade sperma ühendusesisese kaubanduse ning kolmandatest riikidest importimise suhtes kohaldatavad loomatervishoiu nõuded.Artikkel 2Käesolevas direktiivis kasutatakse vajaduse korral direktiivide 64/432/EMÜ, 72/462/EMÜ, 80/407/EMÜ [9] ja 90/425/EMÜ [10] artiklis 2 esitatud mõisteid.Lisaks sellele tähendab "sperma" kodusea ejakulaati töötlemata, töödeldud või lahjendatud kujul.II PEATÜKKÜhendusesisene kaubandusArtikkel 3Iga liikmesriik tagab, et kauplemiseks on ette nähtud üksnes järgmistele üldtingimustele vastav sperma:a) see peab olema kogutud ja kunstliku seemenduse tarbeks töödeldud seemendusjaamas, mis on loomatervishoiu seisukohast heaks kiidetud vastavalt artikli 5 lõikele 1 ühendusesiseseks kaubanduseks;b) see peab olema kogutud kodusigadelt, kelle tervislik seisund vastab B lisas sätestatud nõuetele;c) see peab olema kogutud, töödeldud, ladustatud ja transporditud vastavalt A ja C lisale.Artikkel 41. Nende liikmesriikide puhul, mille kõigis seemendusjaamades on üksnes Aujeszky haiguse vastu vaktsineerimata loomad, kelle seerumi neutralisatsiooni testi või ELISA testi tulemused on Aujeszky haiguse suhtes negatiivsed, kehtivad kuni 31. detsembrini 1992 järgmised tingimused vastavalt käesoleva direktiivi sätetele:- asjaomased liikmesriigid võivad keelduda lubamast oma territooriumile spermat seemendusjaamadest, millel ei ole sellist staatust,- asjaomased liikmesriigid ei tohi keelata sellise sperma importi, mis on saadud kultidelt, keda on seemendusjaamas vaktsineeritud vaktsiiniga, milles G1-antigeen on eemaldatud, tingimusel et:- vaktsineeritud on üksnes kulte, kes olid Aujeszky haiguse viiruse suhtes seronegatiivsed,- vähemalt kolm nädalat pärast vaktsineerimist tehtud seroloogilise kontrolli käigus ei leitud asjaomastelt kultidelt haiguse viiruse tekitatud antikehi.Sellisel juhul võib igapäevaselt kogutud ja kauplemiseks ettenähtud spermast võetud spermaproovile teha sihtliikmesriigi volitatud laboris viirusisolatsiooni testi.Käesoleva lõike sätted ei jõustu enne, kui komisjon on artikli 18 kohaselt hiljemalt 1. juulil 1991 ning pärast arvamuse saamist veterinaaria teaduskomiteelt sätestanud kõnealuste uuringute puhul kasutatavate testide protokollid, eelkõige seoses seemendusjaamas tehtavate testide sagedusega, viirusisolatsiooni testidega ning selliste vaktsiinide tõhususe ja ohutusega, millest G1-antikehad on eemaldatud.2. Artiklis 18 sätestatud korras võib otsustada laiendada lõike 1 sätteid teatava liikmesriigi territooriumi osale, kui selle territooriumi kõnealuse osa kõigis seemendusjaamades on üksnes loomad, kelle seerumi neutralisatsiooni testi või ELISA testi tulemused on Aujeszky haiguse suhtes negatiivsed.3. Komisjoni aruande põhjal vaatab nõukogu käesoleva artikli koos võimalike ettepanekutega uuesti läbi enne 31. detsembrit 1992.Artikkel 51. Liikmesriik, kelle territooriumil seemendusjaam asub, tagab, et artikli 3 punktis a sätestatud heakskiit antakse üksnes juhul, kui seemendusjaam vastab A lisa tingimustele ja muudele käesoleva direktiivi sätetele.Liikmesriik tagab samuti, et riiklik veterinaararst kontrollib kõnealuste sätete järgmist. Kui üht või mitut nimetatud sätet enam ei järgita, teeb riiklik veterinaararst ettepaneku heakskiit tühistada.2. Kõik heakskiidetud seemendusjaamad registreeritakse ja igale jaamale antakse veterinaarloa number. Iga liikmesriik saadab seemendusjaamade ja nende veterinaarloa numbrite loetelu teistele liikmesriikidele ja komisjonile ning teavitab neid heakskiidu tühistamisest.3. Käesoleva artikli üldised rakenduseeskirjad võetakse vastu artiklis 18 ettenähtud korras.Artikkel 61. Liikmesriigid tagavad, et iga spermasaadetisega on kaasas veterinaarsertifikaat, mille on D lisas esitatud näidise kohaselt koostanud selle liikmesriigi riiklik veterinaararst, kus sperma on kogutud.Kõnealune sertifikaat peab olema:a) koostatud vähemalt ühes selle liikmesriigi ametlikus keeles, kus sperma on kogutud, ja vähemalt ühes sihtliikmesriigi ametlikus keeles;b) originaaleksemplarina saadetisega kaasas kuni sihtkohani;c) koostatud ühel lehel;d) koostatud ühe kaubasaaja nimele.2. Selleks, et saada kindlaid tõendeid juhtudel, kui kahtlustatakse sperma nakatumist või saastumist patogeensete organismidega, võib sihtliikmesriik lisaks direktiivi 90/425/EMÜ artiklis 8 sätestatud meetmetele võtta vajalikke meetmeid, sh kasutada karantiinis ladustamist, tingimusel et see ei mõjuta sperma kvaliteeti.III PEATÜKKImport kolmandatest riikidestArtikkel 71. Liikmesriik võib lubada importida spermat üksnes nendest kolmandatest riikidest, mis on kantud artiklis 19 sätestatud korras koostatud loetellu. Loetelu võib täiendada või muuta artiklis 18 sätestatud korras.2. Otsustamaks, kas kolmanda riigi võib kanda lõikes 1 osutatud loetellu, võetakse eelkõige arvesse:a) asjaomase riigi kariloomade, muude koduloomade ja ulukite tervislikku seisundit, pöörates erilist tähelepanu eksootilistele loomahaigustele ja asjaomase riigi keskkonnaseisundile, mis võivad ohustada liikmesriikide loomade tervist;b) seda, kui korrapäraselt ja kiiresti saadab asjaomane riik teavet sperma kaudu edasikanduvate nakkuslike loomahaiguste, eriti rahvusvahelise episootiaameti A ja B nimekirjades nimetatud haiguste esinemise kohta asjaomase riigi territooriumil;c) asjaomase riigi eeskirju seoses loomahaiguste ennetamise ja tõrjega;d) asjaomase riigi veterinaarteenistuste struktuuri ja volitusi;e) nakkuslike loomahaiguste ennetamis- ja tõrjemeetmete korraldamist ja rakendamist; ningf) garantiisid, mida asjaomane riik on võimeline andma käesoleva direktiivi järgimise osas.3. Lõikes 1 osutatud loetelu ja kõik selle muudatused avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 81. Artiklis 19 sätestatud korras koostatakse loetelu seemendusjaamade kohta, millest liikmesriigid võivad lubada importida kolmandatest riikidest pärit spermat. Loetelu võib muuta või täiendada samas korras.2. Otsustamaks, kas kolmanda riigi seemendusjaama võib kanda lõikes 1 osutatud loetellu, võetakse eelkõige arvesse spermatöötlemismeetodite veterinaarkontrolli, veterinaarteenistuste volitusi ning seemendusjaamade kontrolli asjaomases riigis.3. Seemendusjaama võib kanda lõikes 1 sätestatud loetellu üksnes juhul, kui:a) see asub ühes artikli 7 lõikes 1 osutatud loetellu kantud riikidest;b) see vastab A lisa I ja II peatüki nõuetele;c) asjaomase kolmanda riigi veterinaarteenistused on selle heaks kiitnud ühendusse eksportimiseks;d) see on asjaomase kolmanda riigi seemendusjaama veterinaararsti järelevalve all; ninge) asjaomase kolmanda riigi riiklik veterinaararst kontrollib seda vähemalt kaks korda aastas.Artikkel 91. Sperma peab olema pärit loomadelt, kes on vahetult enne sperma kogumist viibinud vähemalt kolm kuud artikli 7 lõikes 1 osutatud loetellu kantud riigi territooriumil.2. Ilma et see piiraks artikli 7 lõike 1 ja käesoleva artikli lõike 1 kohaldamist, lubavad liikmesriigid loetellu kantud kolmandast riigist importida spermat üksnes juhul, kui see vastab loomatervishoiu nõuetele, mis on artiklis 18 sätestatud korras vastu võetud asjaomasest riigist sperma importimiseks.Esimeses lõigus osutatud nõuete vastuvõtmisel võetakse arvesse:a) seemendusjaama ümbritseva piirkonna tervislikku seisundit, eelkõige seoses rahvusvahelise episootiaameti A nimekirjas esinevate haigustega;b) seemendusjaamas oleva karja tervislikku seisundit ja kontrollinõudeid;c) doonorlooma tervislikku seisundit ja kontrollinõudeid;d) sperma kontrollinõudeid.3. Loomatervishoiu nõuete kindlaksmääramisel on võrdlusaluseks II peatükis ja selle vastavates lisades esitatud standardid. Artiklis 18 sätestatud korras võib kõnealustest nõuetest iga üksikjuhtumi puhul eraldi loobuda, kui asjaomane kolmas riik pakub sarnaseid vähemalt samaväärseid loomatervishoiualaseid garantiisid.4. Kohaldatakse artiklit 4.Artikkel 101. Liikmesriigid lubavad spermat importida üksnes juhul, kui esitatakse veterinaarsertifikaat, mille on koostanud ja millele on alla kirjutanud selle kolmanda riigi riiklik veterinaararst, kus sperma on kogutud.Kõnealune sertifikaat peab olema:a) koostatud vähemalt ühes sihtliikmesriigi ametlikus keeles ja vähemalt ühes selle liikmesriigi ametlikus keeles, kus toimub artiklis 11 sätestatud impordikontroll;b) originaaleksemplarina spermaga kaasas kuni sihtkohani;c) koostatud ühel lehel;d) koostatud ühe kaubasaaja nimele.2. Kõnealune veterinaarsertifikaat peab vastama artiklis 19 sätestatud korras koostatud näidisele.Artikkel 111. Liikmesriigid tagavad, et iga spermasaadetist, mis jõuab ühenduse tolliterritooriumile, kontrollitakse enne vabasse ringlusse lubamist või tolliprotseduuri rakendamist, ega luba spermat ühendusse tuua, kui saabumisel tehtud impordikontrolli käigus ilmneb, et:- sperma ei ole pärit artikli 7 lõike 1 kohaselt koostatud loetellu kantud kolmandate riikide territooriumidelt,- sperma ei ole pärit artikli 8 lõikes 1 sätestatud loetellu kantud seemendusjaamadest,- sperma on pärit sellise kolmanda riigi territooriumilt, millest importimine on keelatud artikli 15 lõike 2 kohaselt,- spermaga kaasas olev veterinaarsertifikaat ei vasta artiklis 10 sätestatud või kõnealuse artikli kohaselt kindlaksmääratud tingimustele.Käesolevat lõiget ei kohaldata nende spermasaadetiste puhul, mis saabuvad ühenduse tolliterritooriumile ja mille suhtes rakendatakse tollitransiidiprotseduuri väljaspool kõnealust territooriumi asuvasse sihtkohta saatmiseks.Seda kohaldatakse siiski juhtudel, kui ühenduse territooriumil transportimise ajal loobutakse tollitransiidist.2. Selleks, et saada kindlaid tõendeid juhtudel, kui kahtlustatakse sperma nakatumist või saastumist patogeensete organismidega, võib sihtliikmesriik võtta vajalikke meetmeid, sh kasutada karantiinis ladustamist, tingimusel et see ei mõjuta sperma kvaliteeti.3. Kui mis tahes lõigetes 1 ja 2 sätestatud põhjusel ei lubata spermat ühenduse territooriumile ning kui eksportiv kolmas riik ei luba spermat tagastada 30 päeva jooksul külmutatud sperma puhul või viivitamata värske sperma puhul, võib sihtliikmesriigi pädev veterinaarasutus anda korralduse sperma hävitamiseks.Artikkel 12Iga spermasaadetisega, mille liikmesriik on lubanud ühenduse territooriumile artikli 11 lõikes 1 osutatud kontrolli alusel, peab teise liikmesriigi territooriumile saatmise korral olema kaasas originaalsertifikaat või selle tõestatud koopia, mille on mõlemal juhul nõuetekohaselt kinnitanud pädev asutus, kes vastutas artikli 11 kohaselt tehtud kontrolli eest.Artikkel 13Kui otsustatakse võtta artikli 11 lõike 3 kohased hävitusmeetmed, kannab kõik tekkinud kulud saatja, vastuvõtja või nende esindaja ilma riigipoolse hüvituseta.IV PEATÜKKEttevaatusabinõud ja kontrollimeetmedArtikkel 14Direktiivis 90/425/EMÜ sätestatud eeskirju kohaldatakse eelkõige päritoluriigis tehtavate kontrollide puhul ning sihtliikmesriigi tehtavate kontrollide korraldamise ning järelevalve puhul.Artikkel 151. Direktiivi 90/425/EMÜ artiklis 10 sätestatud ettevaatusabinõusid kohaldatakse ühendusesisese kaubanduse puhul.2. Kui kolmandas riigis esineb sellise nakkusliku loomahaiguse puhang, mis võib edasi kanduda sperma kaudu ning ohustada liikmesriigi kariloomade tervislikku seisundit, või kui selline haigus levib või kui selliseks otsuseks annab alust mõni muu loomade tervisliku seisundiga seotud põhjus, keelab sihtliikmesriik asjaomase sperma importimise kogu kolmandast riigist või selle osast otse või teiste liikmesriikide kaudu, ilma et see piiraks artiklite 8, 9 ja 10 kohaldamist.Esimese lõigu kohaselt liikmesriikide poolt võetud meetmetest ja nende tühistamisest tuleb viivitamata teatada teistele liikmesriikidele ja komisjonile, lisades kõnealuste meetmete võtmise põhjendused.Artiklis 18 sätestatud korras võib otsustada, et kõnealuseid meetmeid tuleb muuta, eelkõige nende ühtlustamiseks teiste liikmesriikide võetud meetmetega, või et kõnealused meetmed tuleb tühistada.Kui tekib esimeses lõigus kirjeldatud olukord ning on vaja, et teised liikmesriigid kohaldaksid samuti kõnealuse lõigu kohaselt võetud meetmeid, mida on vajaduse korral muudetud kolmanda lõigu kohaselt, võetakse artiklis 18 sätestatud korras asjakohased meetmed.Asjaomasest kolmandast riigist impordi jätkamist lubatakse artiklis 18 sätestatud korras.Artikkel 161. Kui see on vajalik käesoleva direktiivi ühtseks kohaldamiseks, võivad komisjoni veterinaareksperdid koostöös liikmesriigi pädevate asutustega teha kohapealseid kontrolle.Liikmesriik, kelle territooriumil kontroll tehakse, annab ekspertidele nende töös kogu vajaliku abi. Komisjon teatab kõnealuse kontrolli tulemustest asjaomasele riigile, kus sperma koguti.Asjaomane riik, kus sperma koguti, võtab kõik vajalikud meetmed kontrolli tulemuste arvessevõtmiseks. Kui riik, kus sperma koguti, ei võta kõnealuseid meetmeid, võib komisjon pärast seda, kui alaline veterinaarkomitee on olukorraga tutvunud, kohaldada artikli 6 lõike 2 kolmanda lõigu ning artikli 5 sätteid.2. Käesoleva artikli rakendamise üldeeskirjad, eelkõige lõike 1 esimeses lõigus osutatud kontrolli sageduse ja meetodi osas, sätestatakse artiklis 19 ettenähtud korras.V PEATÜKKLõppsättedArtikkel 17Käesoleva direktiivi lisasid muudetakse artiklis 18 sätestatud korras vastavalt tehnoloogia edusammudele.Artikkel 181. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab esimees küsimuse oma algatusel või liikmesriigi nõudmisel viivitamata otsusega 68/361/EMÜ [11] asutatud alalisele veterinaarkomiteele (edaspidi "komitee").2. Liikmesriikide hääli komitees arvestatakse vastavalt asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 sätestatule. Eesistuja ei hääleta.3. Komisjoni esindaja esitab võetavate meetmete kava. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus võetakse vastu 54 poolthäälega.4. Kui kavandatavad meetmed on kooskõlas komitee arvamusega, võtab komisjon need vastu ja kohaldab neid viivitamata. Kui meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu võtab meetmed vastu kvalifitseeritud häälteenamusega.Kui nõukogu ei ole meetmeid võtnud kolme kuu möödudes pärast seda, kui antud küsimuses tema poole pöörduti, peab kõnealused meetmed võtma ja neid viivitamata kohaldama komisjon, välja arvatud juhul, kui nõukogu ei ole lihthäälteenamusega teinud otsust kõnealuste meetmete vastu.Artikkel 191. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab eesistuja kas omal algatusel või liikmesriigi nõudmisel asjakohased küsimused viivitamata komiteele.2. Liikmesriikide hääli komitees arvestatakse vastavalt asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 sätestatule. Eesistuja ei hääleta.3. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Komitee esitab meetmete kohta oma arvamuse kahe päeva jooksul. Arvamus võetakse vastu 54häälelise häälteenamusega.4. Kui kavandatavad meetmed on kooskõlas komitee arvamusega, võtab komisjon need vastu ja kohaldab neid viivitamata. Kui meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.Kui nõukogu ei ole meetmeid võtnud 15 päeva möödudes pärast seda, kui antud küsimuses tema poole pöörduti, peab kõnealused meetmed võtma ja viivitamata rakendama komisjon, välja arvatud juhul, kui nõukogu teeb lihthäälteenamusega otsuse kõnealuste meetmete vastu.Artikkel 201. Käesolevat direktiivi ei kohaldata liikmesriikides enne 31. detsembrit 1991 kogutud ja töödeldud sperma puhul.2. Kuni artiklite 8, 9 ja 10 alusel vastu võetud otsuste jõustumise kuupäevani ei kohalda liikmesriigid kolmandatest riikidest sperma impordi suhtes soodsamaid tingimusi kui need, mis tulenevad II peatüki kohaldamisest.Artikkel 21Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 1991. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 22Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 26. juuni 1990Nõukogu nimeleesistujaM. O'Kennedy[1] EÜT C 267, 6.10.1983, lk 5.[2] EÜT C 342, 19.12.1983, lk 11.[3] EÜT C 140, 28.5.1984, lk 6.[4] EÜT 121, 29.7.1964, lk 1977/64.[5] EÜT L 153, 6.6.1989, lk 29.[6] EÜT L 302, 31.12.1972, lk 28.[7] EÜT L 93, 6.4.1989, lk 25.[8] EÜT L 395, 31.12.1989, lk 13[9] EÜT L 194, 22.7.1989, lk 10.[10] EÜT L 224, 18.8.1988, lk 29.[11] EÜT L 255, 18.10.1968, lk 23.--------------------------------------------------A LISAI PEATÜKKSeemendusjaamade heakskiitmise tingimusedSeemendusjaamad peavad vastama järgmistele tingimustele:a) jaamad peavad olema veterinaararsti alalise järelevalve all;b) jaamadel peavad olema vähemalti) laudad, sh isolaatorid;ii) sperma kogumise ruumid, sh eraldi ruum varustuse puhastamiseks ja desinfitseerimiseks või steriliseerimiseks;iii) sperma töötlemise ruum, mis ei pea tingimata asuma samas kohas;iv) sperma ladustamise ruum, mis ei pea tingimata asuma samas kohas;c) jaamad peavad olema ehitatud või isoleeritud nii, et on välistatud kokkupuude väljaspool jaama oleva karjaga;d) jaamad peavad olema ehitatud nii, et lautu ning sperma kogumise, töötlemise ja ladustamise ruume oleks võimalik raskusteta puhastada ja desinfitseerida;e) jaamades peavad olema isoleerimisruumid, millel puudub otseühendus loomade tavapäraste eluruumidega;f) jaamad peavad olema projekteeritud nii, et loomade eluruum on füüsiliselt eraldatud sperma kogumise ruumist ning mõlemad kõnealused ruumid on eraldatud sperma ladustamise ruumist.II PEATÜKKSeemendusjaamade järelevalvet käsitlevad tingimusedSeemendusjaamade puhul:a) kontrollitakse, et seal peetakse üksnes selle liigi isasloomi, kelle spermat kogutakse;b) kontrollitakse, et kõigi jaamas peetavate sigade kohta peetakse registrit, toimikut või faili, kuhu märgitakse üksikasjad iga looma tõu, sünnikuupäeva ja identifitseerimise kohta, ning samuti registrit, toimikut või faili kõigi haiguskontrollide ja tehtud vaktsineerimiste kohta, kuhu on märgitud ka iga looma haigusloost pärit teave;c) kontrollib riiklik veterinaararst jaama korrapäraselt vähemalt kaks korda aastas, samal ajal kontrollitakse ka heakskiitmise ja järelevalve tingimuste täitmist;d) kontrollitakse, et jaama ei sisene kõrvalised isikud. Lisaks sellele tuleb lubatud külalistelt nõuda jaama veterinaararsti sätestatud tingimuste täitmist;e) peavad jaama töötajad olema tehniliselt pädevad haiguste leviku tõkestamise jaoks asjakohaste desinfitseerimis- ja hügieenimeetodite osas;f) kontrollitakse, et:i) heakskiidetud jaamades töödeldakse ja ladustatakse üksnes heakskiidetud jaamades kogutud spermat, ilma et see puutuks kokku muude spermapartiidega;ii) sperma kogutakse, töödeldakse ja ladustatakse üksnes selleks ettenähtud ruumides rangeimate hügieeninõuete järgi;iii) kõik vahendid, mis puutuvad sperma kogumise ja töötlemise ajal kokku sperma või doonorloomaga, desinfitseeritakse või steriliseeritakse enne kasutamist nõuetekohaselt;iv) sperma töötlemisel kasutatavad loomsed tooted, sh lisandid ja lahjendusvedelikud on saadud allikatest, mis ei kujuta ohtu loomade tervisele või mida on sellise ohu vältimiseks enne kasutamist töödeldud;v) säilitus- ja transpordianumad desinfitseeritakse või steriliseeritakse nõuetekohaselt enne iga täitmist;vi) kasutatavat külmutusainet ei ole eelnevalt teiste loomsete toodete puhul kasutatud;vii) iga kogutud spermakogus, sõltumata sellest, kas see jagatakse üksikannusteks, märgistatakse selgelt, nii et oleks võimalik raskusteta kindlaks teha sperma kogumise kuupäev ning doonorlooma tõug ja muud andmed looma kohta, samuti seemendusjaama nimi ja registrinumber, millele eelneb päritoluriigi nimi (vajaduse korral koodina); kõnealuse märgistuse omadused ja vorm kehtestatakse artiklis 19 sätestatud korras.--------------------------------------------------B LISAI PEATÜKKTingimused, mis käsitlevad loomade vastuvõttu heakskiidetud seemendusjaamadesse1. Seemendusjaama vastuvõetavad kuldid peavad vastama järgmistele tingimustele:a) nad peavad olema läbinud 30päevase isolatsiooniaja liikmesriigi pädeva asutuse poolt selleks spetsiaalselt heakskiidetud ruumides, kus viibivad üksnes vähemalt samaväärse tervisliku seisundiga kuldid;b) enne punktis a kirjeldatud isolatsiooniruumidesse sisenemist peavad nad olema valitud karjadest või põllumajandusettevõtetest:i) mis on tunnistatud ametlikult vabaks sigade katkust;ii) mis on vabad brutselloosist;iii) kus eelneva 12 kuu jooksul ei ole viibinud suu- ja sõrataudi vastu vaktsineeritud loomi;iv) kus eelneva 12 kuu jooksul ei ole esinenud Aujeszky haiguse kliinilisi, seroloogilisi ega viroloogilisi tunnuseid;v) mille suhtes ei kohaldata keeldu vastavalt direktiivi 64/432/EMÜ nõuetele seoses sigade aafrika katku, sigade vesikulaarhaiguse, Tescheni haiguse ning suu- ja sõrataudiga.Loomad ei tohi varem olla viibinud madalama staatusega karjades;c) enne punktis a osutatud isolatsiooniaega ning eelneva 30 päeva jooksul peavad loomadega olema tehtud järgmised testid ja saadud negatiivsed tulemused:i) direktiivi 64/432/EMÜ C lisa sätete kohaselt tehtud komplemendi sidumise test brutselloosi suhtes;ii) - vaktsineerimata sigade puhul seerumi neutralisatsiooni test või ELISA test kõiki viiruse antigeene kasutades,- ELISA test G1-antigeenide suhtes sigade puhul, kes on vaktsineeritud vaktsiiniga, millest G1-antigeen on eemaldatud;iii) ELISA test suu- ja sõrataudi suhtes kuni ühenduse põhimõtete kehtestamiseni suu- ja sõrataudi tõkestamiseks;iv) seerumi neutralisatsiooni test või ELISA test sigade katku suhtes.Pädev asutus võib lubada teha punktis c osutatud testid isolatsiooniruumides, tingimusel et tulemused saadakse teada enne punktis d sätestatud 30päevase isolatsiooniaja algust;d) punktis a osutatud 30päevase isolatsiooni jooksul peavad loomadega olema tehtud järgmised testid ning saadud negatiivsed tulemused:i) seerumi aglutinatsiooni test, mis vastab direktiivi 64/432/EMÜ C lisas sätestatud meetodile ning mille puhul on brutsellasisaldus alla 30 RÜ milliliitri kohta, ning komplemendi sidumise test, mille puhul on brutsellasisaldus alla 20 EMÜ ühiku milliliitri kohta (20 ICFT ühikut) brutselloosivabadest karjadest pärit loomade puhul;ii) - vaktsineerimata sigade puhul seerumi neutralisatsiooni test või ELISA test kõiki viiruse antigeene kasutades,- ELISA test G1-antigeenide suhtes sigade puhul, kes on vaktsineeritud vaktsiiniga, millest G1-antigeen on eemaldatud;iii) ELISA test suu- ja sõrataudi suhtes kuni ühenduse põhimõtete kehtestamiseni suu- ja sõrataudi tõkestamiseks;iv) mikroaglutinatsioonitest leptospiroosi suhtes (tüved: pomona, grippotyphosa, tarassovi, hardjo, bratislava ja ballum) või leptospiroosi raviks kaks streptomütsiini süsti 14päevase vahega (25 mg eluskaalu kilogrammi kohta).Ilma et see piiraks suu- ja sõrataudi ja sigade katku puhul kohaldatavate sätete kohaldamist, tuleb eespool nimetatud testide positiivse tulemuse korral asjaomane loom viivitamata isolatsiooniruumidest eemaldada. Rühmaviisilise isoleerimise puhul peab pädev asutus võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada ülejäänud loomade vastuvõtmine seemendusjaama käesoleva lisa kohaselt.2. Kõik testid tuleb teha liikmesriigi heakskiidetud laboris.3. Loomi võib seemendusjaama vastu võtta üksnes jaama veterinaararsti otsese loaga. Kõik loomade liikumised nii jaama kui jaamast välja tuleb registreerida.4. Ühelgi seemendusjaama vastuvõetud loomal ei tohi vastuvõtmise päeval ilmneda kliinilisi haigustunnuseid; ilma et see piiraks lõike 5 sätete kohaldamist, peavad kõik loomad tulema lõike 1 punktis a osutatud isolatsiooniruumidest, mis lähetamise päeval vastavad ametlikult järgmistele tingimustele:a) need asuvad 10 km raadiusega ala keskel, kus vähemalt 30 päeva jooksul ei ole esinenud suu- ja sõrataudi ega sigade katku;b) need on vähemalt kolm kuud olnud vabad suu- ja sõrataudist ning brutselloosist;c) need on vähemalt 30 päeva olnud vabad Aujeszky haigusest ja sigade haigustest, millest teatamine on kohustuslik vastavalt nõukogu direktiivi 64/432/EMÜ E lisale.5. Tingimusel, et lõikes 4 sätestatud tingimused on täidetud ning eelneva 12 kuu jooksul on tehtud II peatükis osutatud korrapärased testid, võib loomad viia ühest heakskiidetud seemendusjaamast teise sama sanitaarseisundiga jaama ilma isolatsioonita või testideta, juhul kui üleviimine toimub otse. Asjaomane loom ei tohi otseselt ega kaudselt kokku puutuda halvemas tervislikus seisundis sõralistega ning kasutatav transpordivahend peab olema enne kasutamist desinfitseeritud. Kui üleviimine ühest seemendusjaamast teise toimub liikmesriikide vahel, tuleb järgida direktiivi 64/432/EMÜ.II PEATÜKKHeakskiidetud seemendusjaamades peetavate kultide kohustuslikud korrapärased testid1. Kõikidele heakskiidetud seemendusjaamas peetavatele kultidele tuleb jaamast lahkumisel teha järgmised testid negatiivsete tulemustega:i) - vaktsineerimata sigade puhul seerumi neutralisatsiooni test või ELISA test kõiki viiruse antigeene kasutades,- ELISA test G1-antigeenide suhtes sigade puhul, kes on vaktsineeritud vaktsiiniga, millest G1-antigeen on eemaldatud;ii) ELISA test suu- ja sõrataudi suhtes kuni ühenduse põhimõtete kehtestamiseni suu- ja sõrataudi tõkestamiseks;iii) direktiivi 64/432/EMÜ C lisa kohaselt tehtud komplemendi sidumise test brutselloosi suhtes;iv) seerumi neutralisatsiooni test või ELISA test sigade katku suhtes.Lisaks sellele tuleb kõikidele seemendusjaamas üle 12 kuu peetud kultidele teha punktides i ja iii osutatud testid hiljemalt 18 kuud pärast jaama saabumist.2. Kõik testid tuleb teha liikmesriigi heakskiidetud laboris.3. Ilma et see piiraks suu- ja sõrataudi ja sigade katku puhul kohaldatavate sätete kohaldamist, tuleb eespool nimetatud testide positiivse tulemuse korral asjaomane loom viivitamata isoleerida ning pärast viimast negatiivset testi loomalt kogutud spermat ei tohi lubada ühendusesisesesse kaubandusse.Pärast positiivse testi tegemise kuupäeva seemendusjaama teistelt loomadelt kogutud spermat hoitakse eraldi laos ning seda ei või lubada ühendusesisesesse kaubandusse enne, kui seemendusjaama sanitaarseisund on taastatud.--------------------------------------------------C LISAHeakskiidetud jaamades kogutud spermale esitatavad tingimused ühendusesisese kaubanduse jaoks1. Sperma peab olema saadud loomadelt:a) kellel pole sperma võtmise päeval kliinilisi haigustunnuseid;b) kes on suu- ja sõrataudi vastu vaktsineerimata;c) kes vastavad B lisa I peatükis esitatud nõuetele;d) kellel ei lubata looduslikult paarituda;e) keda hoitakse seemendusjaamades, mis on olnud suu- ja sõrataudist vabad vähemalt kolm kuud enne sperma lähetamist ning mis asuvad sellise 10kilomeetrise raadiusega ala keskel, kus vähemalt 30 päeva jooksul ei ole esinenud suu- ja sõrataudi; lisaks sellele ei tohi seemendusjaamad asuda kinnises tsoonis, mis on piiratud vastavalt sigade nakkushaigusi käsitlevate direktiivide sätetele;f) keda on peetud seemendusjaamades, mis sperma kogumisele vahetult eelnenud 30 päeva jooksul on olnud vabad sigade haigustest, millest teatamine on vastavalt direktiivi 64/432/EMÜ E lisale kohustuslik, ning Aujeszky haigusest.2. Spermale tuleb pärast lõpplahjendamist lisada tõhus kombinatsioon antibiootikume, eelkõige leptospiirade ja mükoplasmade vastu. Selle kombinatsiooni mõju peab olema vähemalt samaväärne järgmiste lahjendustega:mitte vähem kui: | 500 RÜ/ml streptomütsiini, |500 RÜ/ml penitsilliini, |150 μg/ml linkomütsiini, |300 μg/ml spektinomütsiini. |Vahetult pärast antibiootikumide lisamist tuleb lahjendatud spermat hoida temperatuuril vähemalt 15 °C vähemalt 45 minutit.3. Ühendusesiseseks kauplemiseks ettenähtud sperma:i) tuleb enne lähetamist ladustada A lisa I ja II peatükis sätestatud nõuete kohaselt;ii) tuleb vedada sihtliikmesriiki nõudes, mis on enne kasutamist puhastatud ja desinfitseeritud või steriliseeritud ja mis on pitseeritud enne lähetamist heakskiidetud ladustuskohtadest.--------------------------------------------------D LISA+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2002/71/EÜ, 19. august 2002, millega muudetakse lisasid nõukogu direktiivides 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ teraviljas, loomses toidus ja teatavates taimsetes toiduainetes, kaasa arvatud puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide (formotioon, dimetoaad ja metüüloksüdemeteoon) jääkide piirnormide kehtestamise kohtaEMPs kohaldatav tekst

text:
Avis juridique important

|

32002L0071

Official Journal L 225 , 22/08/2002 P. 0021 - 0028

KOMISJONI DIREKTIIV 2002/71/EÜ,19. august 2002,millega muudetakse lisasid nõukogu direktiivides 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ teraviljas, loomses toidus ja teatavates taimsetes toiduainetes, kaasa arvatud puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide (formotioon, dimetoaad ja metüüloksüdemeteoon) jääkide piirnormide kehtestamise kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1976. aasta direktiivi 76/895/EMÜ puu- ja köögiviljas sisalduvate ning nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta,1 viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2002/66/EÜ2, eriti selle artiklit 5,võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/362/EMÜ teraviljas ja selle pinnal leiduvate pestitsiidide jääkidele piirnormide kehtestamise kohta,3 viimati muudetud direktiiviga 2002/66/EÜ, eriti selle artiklit 10,võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/363/EMÜ loomses toidus sisalduvate ning nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta,4 viimati muudetud direktiiviga 2002/66/EÜ, eriti selle artiklit 10,võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiivi 90/642/EMÜ taimset päritolu saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta,5 viimati muudetud direktiiviga 2002/66/EÜ, eriti selle artiklit 7,ning arvestades järgmist:(1) Teravilja ja taimset päritolu saaduste, sealhulgas puu- ja köögiviljade puhul peegeldavad jääkide piirnormid minimaalset vajalikku pestitsiidide kasutamise taset, mis on vajalik põllukultuuride efektiivseks kaitsmiseks, pidades silmas, et jääkide tase oleks toksikoloogiliselt vastuvõetav ja võimalikult madal, ning jälgides keskkonnakaitse kaalutlusi ning hinnanguliselt tarbijate poolt toidu kaudu omandatavat pestitsiidide kogust. Loomsete toiduainete puhul peegeldavad jääkide piirnormid loomade poolt pestitsiididega töödeldud teravilja ja taimsete toodete tarvitamise taset ning mõningatel juhtudel ka veterinaarravimite tarvitamise otseseid tagajärgi. Ühenduse piirnormid esindavad selliseid ülempiire, mida võib eeldada mõistliku põllumajanduspraktika järgimise korral.(2) Pestitsiidijääkide piirnorme tuleks jälgida ja vajadusel uutele andmetele tuginedes muuta. Piirnormid on fikseeritud analüütiliselt määratud alamtasemel juhtudel, mil taimekaitsevahendite ametlikult lubatud kasutamine ei too kaasa märgatavaid pestitsiidijääke toiduainetes või nende pinnal, või kui pestitsiidijääkide kasutamine pole ametlikult lubatud või kui liikmesriikide antud kasutusluba ei tugine vajalikele uurimisandmetele või kui kolmandates riikides toimuv vajalikele andmetele mittetuginev kasutus toob kaasa pestitsiidide jäägid toiduainetes, mis võivad siseneda ühenduse turule.(3) Lähtudes murest pestitsiidide toiduga omastamise pärast, informeerisid mõned liikmesriigid komisjoni oma soovist korrigeerida dimetoaadi ja metüüloksüdemeteooni siseriiklikke piirmäärasid vastavalt direktiivi 90/642/EMÜ artiklile 8. Komisjonile esitati ettepanekuid ühenduse piirnormide läbivaatamiseks. Komisjon otsustas, et mõningate piirnormide muutmine on ajakohane, pidades silmas pestitsiidijääkidest lähtuvat võimalikku riski. Oluline on, et liikmesriigid võtaksid tarbija kaitseks kasutusele lisameetmeid. Dimetoaadi ja metüüloksüdemeteooni osas peavad liikmesriigid senise kasutuskorra üle vaatama vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ6 artiklile 4, viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2002/64/EÜ7, tagamaks, et pestitsiidide lubatud kasutamine ei viiks piirnormide ületamisele.(4) Tarbijate eluaegset kokkupuudet käesolevas direktiivis käsitletavate pestitsiididega toiduainete kaudu on hinnatud ja mõõdetud vastavalt ühenduses kasutatavatele protseduurireeglitele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Tervishoiuorganisatsiooni poolt avaldatud juhiseid.8 On välja arvutatud, et käesolevas direktiivis kehtestatud jääkide piirnormid ei põhjusta aktsepteeritava päevadoosi ületamist. Metüüloksüdemeteooni aktsepteeritav päevadoos (ADI) on 0,0003 mg/kehakaalu kg (JMPR 1989), ArfD (ägedat toimet esilekutsuv standarddoos) on 0,005 mg/kehakaalu kg, dimetoaadi aktsepteeritav päevadoos on 0,002 mg/kehakaalu kg (JMPR 1996), ARfD on 0,03 mg/kehakaalu kg.(5) Vastavalt vajadusele on hinnatud tarbijate akuutset kokkupuudet kõnealuste pestitsiididega iga toiduaine kaudu, mis võib sisaldada nende pestitsiidide jääke. Hindamisel ja mõõtmisel on kinni peetud Euroopa Ühenduses kasutatavatest protseduurireeglitest ja tavadest ning võetud arvesse Maailma Tervishoiuorganisatsiooni juhiseid. On jõutud järeldusele, et käesolevas direktiivis sätestatud piirmäärade raamidesse jäävad pestitsiidide jäägid ei põhjusta ägedat toksilist mõju.(6) Formotiooni kasutamise osas puuduvad ülemaailmsed andmed. Arvestades, et andmed selle aine jääkide taseme ja mürgisuse kohta on puudulikud, on mõistlik kõikide toodete osas fikseerida formotiooni piirmäärad analüütiliselt määratud alammäärale.(7) Käesolevas direktiivis sätestatud formotiooni, dimetoaadi ja metüüloksüdemeteooni piirmäärade osas konsulteeriti ühenduse WTO kaubanduspartneritega ja nende kommentaarid piirmäärade taseme suhtes võeti arvesse.(8) Arvestati taimede teaduskomitee arvamustega, eriti nende nõuannete ja soovitustega, mis käsitlesid pestitsiididega töödeldud toiduainete tarbijate kaitsmise metodoloogiat.(9) Seega tuleks muuta direktiivide 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisasid.(10) Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee seisukohtadega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 76/895/EMÜ II lisast jäetakse välja "dimetoaadi", "ometoaati", "formatiooni", "metüüloksüdemeteooni", "demeton-S-metüüli" ja "demeton-S-metüülsulfooni" käsitlevad kanded.Artikkel 2Direktiivi 86/362/EMÜ II lisa A osasse lisatakse järgmised read:Pestitsiidide jäägid Piirnormid (mg/kg)"Metüüloksüdemeteoon (metüüloksüdemeteoon ja demeton-S-metüülsulfoon väljendatud metüüloksüdemeteoonina) 0,1 Oder ja kaer 0,02* Muu teraviliDimetoaad (dimetoaad ja ometoaat väljendatud dimetoaadina) 0,3 Nisu, rukis ja tritikale 0,02* Muu teraviliFormotioon 0,02* Teravili* Näitab analüütiliselt määratud alammäära."Artikkel 3Direktiivi 86/363/EMÜ II lisa B osasse lisatakse järgmised read:Pestitsiidide jäägid Piirnormid (mg/kg)Liha (sh rasva), lihatoodete, rupskite ja loomarasva puhul, mis on loetletud I lisas järgnevate koondnomenklatuuri koodide all nr 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 ja 1602 Piima ja piimatoodete puhul, mis on loetletud I lisas järgnevate koondnomenklatuuri koodide all nr 0401, 0402, 0405 00 ja 0406 Värskete koorega munade, linnumunade ja rebude puhul, mis on loetletud I lisas järgnevate koondnomenklatuuri koodide all nr 0407 00 ja 0408"Metüüloksüdemeteoon (metüüloksüdemeteoon ja demeton-S-metüülsulfoon väljendatud metüüloksüdemeteoonina) 0,02* 0,02* 0,02** Näitab analüütiliselt määratud alammäära."Artikkel 4Käesoleva direktiivi lisas loetletud jääkide piirnormid asendavad iga pestitsiidi puhul neid norme, mis on loetletud direktiivi 90/642/EMÜ II lisas.Artikkel 5Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. detsembril 2002. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. jaanuarist 2003.Kui liikmesriigid need meetmed võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi sätestavad liikmesriigid.Artikkel 6Käesolev direktiiv jõustub seitsmendal päeval pärast Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamist.Artikkel 7Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 19. august 2002Komisjoni nimelkomisjoni liigeDavid BYRNE1 EÜT L 340, 9.12.1976, lk 26.2 EÜT L 192, 20.7.2002, lk 47.3 EÜT L 221, 7.8.1986, lk 37.4 EÜT L 221, 7.8.1986, lk 43.5 EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71.6 EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.7 EÜT L 189, 18.7.2002, lk 27.8 Juhised pestitsiidijääkide toidu kaudu omandamise hindamiseks (läbi vaadatud), koostatud GEMS/Food Programme poolt koostöös pestitsiidijääkide Codex Komiteega, avaldatud Maailma Tervishoiuorganisatsiooni poolt 1997. aastal (WHO/FSF/FOS/97.7).LISARühmad ja üksiktoodete näited, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)Formotioon Metüüloksüdemeteoon (metüüloksüdemeteoon ja demeton-S-metüülsulfoon väljendatud metüüloksüdemeteoonina) Dimetoaad (dimetoaad ja ometoaat väljendatud dimetoaadina)1. Puuvili, värske, kuivatatud või kuumtöötlemata, külmutatud, suhkrulisandita; pähklid 0,02*i) TSITRUSVILJAD 0,02* 0,02*GreipfruudidSidrunidLaimidMandariinid (sh klementiinid ja samalaadsed hübriidid)ApelsinidPomelodMuudii) PÄHKLIPUU VILJAD (koortega või koorteta) 0,05* 0,05*MandlidParapähklidKašupähklidKastanidKookospähklidSarapuupähklidMakadaamiapähklidPekaanipähklidPiiniapähklidPistaatsiadKreeka pähklidMuudiii) ÕUNVILJAD 0,02* 0,02*ÕunadPirnidKüdooniadMuudiv) LUUVILJAD 0,02*AprikoosidKirsid 1Virsikud (sh nektariinid ja samalaadsed hübriidid)PloomidMuud 0,02*v) MARJAD JA VÄIKESED PUUVILJAD 0,02* 0,02*a) Laua- ja veiniviinamarjadLauaviinamarjadVeiniviinamarjadb) Maasikad (v.a metsmaasikad)c) Koguviljad (v.a metsamarjad)MurakadPõldmurakadLogani murakadVaarikadMuudd) Muud väikesed puuviljad ja marjad (v.a metsmarjad)MustikadJõhvikadSõstrad (punased, mustad ja valged)KarusmarjadMuude) Looduses kasvavad marjad ja viljadvi) MITMESUGUST 0,02*AvokaadodBanaanidDatlidViigimarjadKiividKääbusapelsinidLitšidMangodOliivid 2Kannatuslille viljadAnanassidGranaatõunadMuud 0,02*2. Köögiviljad, värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatud 0,02*i) JUUR- JA MUGULVILJAD 0,02* 0,02*SöögipeetPorgandJuursellerMädarõigasMaapirnPastinaakJuurpetersellRedisAed-piimjuurMaguskartulKaalikasNaerisJamssMuudii) SIBULKÖÖGIVILJAD 0,02*KüüslaukSibulŠalottTalisibul 2Muud 0,02*iii) VILIKÖÖGIVILJAD 0,02* 0,02*a) MaavitsalisedTomatidPipradBaklažaanidMuudb) Kõrvitsalised - söödav koorKurgidKornišonidKabatšokidMuudc) Kõrvitsalised - mittesöödav koorMelonidPatissonidArbuusidMuudd) Suhkrumaisiv) KAPSASKÖÖGIVILJADa) Õisik-kapsad 0,02*Spargelkapsas (sealhulgas Calabrese)Lillkapsas 0,2Muud 0,02*b) PeakapsadRooskapsas 0,05 0,3Peakapsas 0,05 1Muud 0,02* 0,02*c) Lehtkapsad 0,02* 0,02*Hiina kapsasLehtkapsasMuudd) Nuikapsas 0,05 0,02*v) LEHTKÖÖGIVILJAD JA VÄRSKED MAITSETAIMEDa) Salat ja sarnased 0,05SalatkressPõldkännakSalat 0,5Eskariool (laialehine endiivia)Muud 0,02*b) Spinat ja sarnased 0,02* 0,02*SpinatLehtpeet (mangold)Muudc) Ürt-allikkress 0,02* 0,02*d) Salatsigur 0,02* 0,02*e) Maitsetaimed 0,02 * 0,02 *Aed-harakputkMurulaukPetersellLehtsellerMuudvi) KAUNVILJAD (värsked) 0,02*Oad (kaunadega)Oad (kaunadeta)Herned (kaunadega) 1Herned (kaunadeta)Muud 0,02*vii) VARSKÖÖGIVILJAD (värsked) 0,02* 0,02*SpargelHispaania artišokkSellerApteegitillArtišokkPorrulaukRabarberMuudviii) SEENED 0,02* 0,02*KultuurseenedLooduses kasvavad seened3. Kaunviljad 0,02* 0,02* 0,02*OadLäätsedHernedMuud4. Õliseemned 0,05* 0,05* 0,05*LinaseemnedMaapähklidMooniseemnedSeesamiseemnedPäevalilleseemnedRapsiseemnedSojaoadSinepiseemnedPuuvillaseemnedMuud5. Kartul 0,02* 0,02* 0,02*Varajane kartulSöögikartul6. Tee (kuivatatud lehed ja varred, fermenditud või mitte, Camellia sinensis) 0,05* 0,05* 0,05*7. Humal (kuivatatud), sh humalakäbi graanulid ja kontsentreerimata pulber 0,05* 0,05* 0,05** Näitab analüütiliselt määratud alammäära.


title: Euroopa Parlamendi Ja Nõukogu direktiiv 2001/29/EÜ, 22. mai 2001, autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnas

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32001L0029

Euroopa Liidu Teataja L 167 , 22/06/2001 Lk 0010 - 0019

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/29/EÜ,22. mai 2001,autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamise kohta infoühiskonnasEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 47 lõiget 2 ning artikleid 55 ja 95,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaselt [3]ning arvestades järgmist:(1) Asutamislepinguga nähakse ette siseturu rajamine ning süsteemi sisseseadmine, mis tagaks siseturul moonutamata konkurentsi. Neid eesmärke aitab saavutada liikmesriikide autoriõigust ja sellega kaasnevaid õigusi käsitlevate seaduste ühtlustamine.(2) 24. ja 25. juuni 1994. aastal Kérkyral kohtunud Euroopa Ülemkogu rõhutas vajadust luua ühenduse tasandil üldine ja paindlik õigusraamistik Euroopa infoühiskonna arengu toetamiseks. Selleks on muu hulgas tarvis siseturgu uute toodete ja teenuste jaoks. Sellise reguleeriva raamistiku tagamiseks vajalikud olulised ühenduse õigusaktid on juba vastu võetud või võetakse varsti vastu. Autoriõigus ja sellega kaasnevad õigused etendavad kõnealuse küsimuse puhul olulist rolli, sest nendega kaitstakse ja edendatakse uute toodete ja teenuste arendamist ja turustamist ning nende loova sisu väljatöötamist ja kasutamist.(3) Ettepandud ühtlustamine aitab rakendada siseturu nelja vabadust ning on seotud õiguse põhiprintsiipide, eelkõige omandi, kaasa arvatud intellektuaalomand, ning väljendusvabaduse ja avaliku huvi järgimisega.(4) Suurema õiguskindluse ja intellektuaalomandi kõrgetasemelise kaitse kaudu soodustab autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste ühtlustatud õigusraamistik olulisi investeeringuid loovusse ja uuenduslikkusse, sealhulgas võrkude infrastruktuuri, ning toob omakorda kaasa Euroopa tööstuse kasvu ja konkurentsivõime suurenemise nii sisuliselt kui infotehnoloogia valdkonnas ja üldisemalt ka mitmes tööstus- ja kultuurisektoris. See tagab tööhõive ning soodustab uute töökohtade loomist.(5) Tehnika areng on suurendanud ja mitmekesistanud loomise, tootmise ja kasutamise võimalusi. Kuigi intellektuaalomandi kaitseks ei ole vaja uusi käsitusviise, tuleks olemasolevaid seadusi autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kohta kohandada ning täiendada, et need vastaksid piisavalt majanduslikule tegelikkusele, näiteks uutele kasutusviisidele.(6) Ühenduse tasandil pole ühtlustamist toimunud, seepärast võivad siseriiklikul tasandil võetavad seadusandlikud meetmed, mida on mitmes liikmesriigis tehnoloogilistele väljakutsetele vastamiseks juba võetud, kaasa tuua erinevusi kaitse osas ning seega ka piirata intellektuaalomandit sisaldavate või sellel põhinevate teenuste ja toodete vaba liikumist, mis viivad siseturu killustumise ja õigusliku järjepidevusetuseni. Selliste õiguslike erinevuste ja ebakindluse mõju suureneb veelgi infoühiskonna edasise arengu käigus, mis on juba oluliselt suurendanud intellektuaalomandi piiriülest kasutamist. Nimetatud areng jätkub ning peakski jätkuma. Märkimisväärsed kaitsega seotud õiguslikud erinevused ja ebakindlus võivad majandust takistada püüdlemast uute autoriõigusi ja kaasnevaid õigusi sisaldavate toodete ja teenuste poole.(7) Ühenduse autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse õigusraamistikku tuleb seepärast samuti kohandada ja täiendada niipalju, kui on tarvis siseturu tõrgeteta toimimiseks. Selleks tuleb kohandada siseriiklikke autoriõigust ja sellega kaasnevaid õigusi käsitlevaid sätteid, mis riigiti erinevad märgatavalt või põhjustavad õiguslikku ebakindlust, mis häirib siseturu tõrgeteta toimimist ja Euroopa infoühiskonna nõuetekohast arengut, ning vältida riikide vastukäivaid reageeringuid tehnika arengule, samas ei ole aga tarvis kõrvaldada ega ennetada erinevusi, mis ei kahjusta siseturu toimimist.(8) Infoühiskonna mitmesuguste sotsiaalsete, ühiskondlike ja kultuuriliste mõjutuste tõttu tuleb arvesse võtta toodete ja teenuste sisu eripära.(9) Autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste ühtlustamise aluseks peab olema kõrgetasemeline kaitse, sest nimetatud õigused on olulised intellektuaalse loomingu seisukohalt. Nende kaitse aitab tagada loovuse säilimise ja arengu autorite, esitajate, tootjate, tarbijate, kultuuri, tööstuse ja laiema üldsuse huvides. Intellektuaalomand on seetõttu tunnistatud omandi lahutamatuks osaks.(10) Jätkamaks oma loome- ja kunstilist tegevust, peavad autorid ja esitajad saama oma töö kasutamise eest nõuetekohast tasu, samasugust tasu peavad saama tootjad, et neil oleks võimalik nimetatud tegevust rahastada. Fonogrammide, filmide, multimeediatoodete ning tellitavate teenuste laadsete teenuste pakkumiseks on tarvis märkimisväärseid investeeringuid. Intellektuaalomandi õiguste piisav õiguskaitse on vajalik, et tagada nimetatud tasu kättesaamine ning võimaldada kindlustada nendele investeeringutele rahuldav kasum.(11) Autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse tugev ja tõhus süsteem on peamisi abinõusid tagamaks, et Euroopa kultuuri loov tegevus ja tootmine saaksid vajalikke ressursse, ning kaitsmaks kunsti loojate ja esitajate sõltumatust ning väärikust.(12) Autoriõigusega kaitstud teoste ning autoriõigusega kaasnevate õiguste objektide nõuetekohane kaitse on väga oluline ka kultuuri seisukohalt. Asutamislepingu artikli 151 kohaselt peab ühendus nimetatud tegevuses arvesse võtma kultuurilisi aspekte.(13) Hädavajalik on teoste ja muude objektide kaitsmiseks ning vajaliku õigusi käsitleva teabe esitamiseks vajalike tehniliste meetmete ühine otsimine ja pidev rakendamine Euroopa tasandil, sest nende meetmete lõppeesmärk on rakendada seadusega ettenähtud põhimõtteid ja tagatisi.(14) Käesoleva direktiivi eesmärk peaks olema õppimise ja kultuuri edendamine teoste ja muude objektide kaitse kaudu, kehtestades samal ajal avaliku huvi nimel erandeid ja piiranguid õppimiseks ning õpetamiseks.(15) Ülemaailmse Intellektuaalse Omandi Organisatsiooni (WIPO) egiidi all 1996. aasta detsembris peetud diplomaatiline konverents lõppes kahe uue lepingu, WIPO autoriõiguse lepingu ning WIPO esituse ja fonogrammide lepingu vastuvõtmisega, mis käsitlevad vastavalt autorite ning esitajate ja fonogrammitootjate kaitset. Nimetatud lepingud tugevdavad oluliselt autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste rahvusvahelist kaitset, muu hulgas nn digitaalse tegevuskava kaudu, ning parandavad ülemaailmse piraatlusevastase võitluse vahendeid. Ühendus ja enamik liikmesriike on lepingutele juba alla kirjutanud ning ühendus ja liikmesriigid korraldavad lepingute ratifitseerimist. Ka käesoleva direktiivi eesmärk on täita mitmeid uusi rahvusvahelisi kohustusi.(16) Vastutus võrgukeskkonnas tegutsemise eest ei seondu üksnes autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste, vaid ka teiste valdkondade, näiteks teotamisega, eksitava reklaamiga või kaubamärgiõiguste rikkumisega, ning seda käsitletakse horisontaalselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiivis 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta) [4], millega täpsustatakse ja ühtlustatakse mitmeid infoühiskonna teenuste, sealhulgas elektroonilise kaubandusega seotud õigusküsimusi. Käesolevat direktiivi tuleks rakendada elektroonilist kaubandust käsitleva direktiiviga samasuguse ajakava alusel, sest viimati nimetatud direktiiviga nähakse ette ühtlustatud põhimõtted ja sätted, mis seonduvad muu hulgas käesoleva direktiivi oluliste osadega. Käesoleva direktiivi kohaldamine ei mõjuta nimetatud direktiivi vastutusega seotud sätete kohaldamist.(17) Eelkõige digitaalkeskkonnast tulenevaid nõudeid arvesse võttes peab tagama, et autoritasude kogumise ühingud järgiksid konkurentsieeskirju ratsionaliseeritumalt ja läbipaistvamalt.(18) Käesoleva direktiivi kohaldamine ei mõjuta liikmesriikide tegevust seoses nimetatud õiguste, näiteks laiendatud kollektiivlitsentside reguleerimisega.(19) Õiguste omanike moraalseid õigusi tuleks teostada kooskõlas liikmesriikide õigusaktide ning Berni kirjandus- ja kunstiteoste kaitse konventsiooni, WIPO autoriõiguste lepingu ning WIPO esituse ja fonogrammide lepingu sätetega. Need moraalsed õigused ei kuulu käesoleva direktiivi reguleerimisalasse.(20) Käesoleva direktiivi aluseks on kõnealuses valdkonnas juba kehtivate direktiivide, eelkõige direktiividega 91/250/EMÜ, [5] 92/100/EMÜ, [6] 93/83/EMÜ, [7] 93/98/EMÜ [8] ja 96/9/EÜ [9] ettenähtud põhimõtted ja eeskirjad ning see arendab neid põhimõtteid ja eeskirju edasi, seostades need infoühiskonnaga. Käesoleva direktiivi sätete kohaldamine ei mõjuta eespool loetletud direktiivide kohaldamist, kui käesolevas direktiivis ei ole ette nähtud teisiti.(21) Käesoleva direktiiviga tuleks määratleda reprodutseerimisõigusega hõlmatud tegevuse ulatus seoses eri kasusaajatega. Seda tuleks teha kooskõlas ühenduse õigusaktidega. Õiguskindluse tagamiseks siseturul on tarvis nimetatud tegevuse üldist määratlust.(22) Kultuuri levitamise kaitse eesmärki ei või saavutada õiguste rangest kaitsest loobumise või võlts- ja piraattoodete illegaalse levitamisega leppimise kaudu.(23) Käesolev direktiiv peaks täiendavalt ühtlustama autoriõigusi teoste üldsusele edastamiseks. Seda õigust tuleb käsitada laiemas mõttes, et hõlmata edastamist ka üldsusele, kes ei viibi paigas, kus teost esitatakse. Nimetatud õigus peaks hõlmama teose igasugust edastamist või vahendamist üldsusele kaabli või kaablita vahendite, kaasa arvatud ringhäälingu kaudu. See õigus ei peaks hõlmama muid tegevusi.(24) Õigust teha üldsusele kättesaadavaks artikli 3 lõikes 2 osutatud objekt tuleb käsitada igasugust tegevust hõlmavana, millega tehakse nimetatud objekt kättesaadavaks üldsusele, kes ei viibi paigas, kus objekt kättesaadavaks tehakse, kuid muid tegevusi mittehõlmavana.(25) Autoriõigusega kaitstud teoste ja autoriõigusega kaasnevate õiguste objektide tellitava edastamise toimingute kaitse olemuse ja ulatusega seotud õiguslik ebaselgus tuleb ületada, pakkudes ühenduse tasandil ühtlustatud kaitset. Tuleks selgelt sätestada, et kõikidel õiguste valdajatel, keda käesoleva direktiiviga tunnustatakse, on ainuõigus teha autoriõigusega kaitstavaid teoseid või muid objekte üldsusele kättesaadavaks interaktiivse tellitava ülekande teel. Selliseid interaktiivseid tellitavaid ülekandeid iseloomustab asjaolu, et isik võib neile ligi pääseda enda valitud kohas ja enda valitud ajal.(26) Tellitavate teenuste kättesaadavaks tegemise osas ringhäälinguettevõtjate poolt, kelle edastatavate raadio- või telesaadete lahutamatuks osaks on kaubanduslikelt fonogrammidelt pärit muusika, tuleks asjaomaste õiguste saamise soodustamiseks edendada kollektiivlitsentsimist.(27) Üksnes füüsiliste abivahendite pakkumist, mis võimaldavad edastada või edastavad, ei käsitleta käesoleva direktiivi kohaldamisel edastamisena.(28) Käesoleva direktiivi kohane autoriõiguste kaitse hõlmab ainuõigust kontrollida materiaalsetes esemetes sisalduva teose levitamist. Kui originaalteose või selle koopiate esmamüük ühenduses on toimunud õiguste valdaja poolt või tema nõusolekul, ei ole tal õigust ühenduses kontrollida nimetatud objekti edasimüüki. See õigus jääb aga kehtima, kui originaalteos või selle koopiad müüakse õiguste valdaja poolt või tema nõusolekul väljaspool ühendust. Autorite rentimis- ja laenutamisõigused on sätestatud direktiivis 92/100/EMÜ. Käesoleva direktiiviga ettenähtud levitamisõigus ei mõjuta nimetatud direktiivi I peatüki rentimis- ja laenutamisõigusi käsitlevate sätete kohaldamist.(29) Õiguse lõppemise küsimust ei teki teenuste, eelkõige on-line teenuste puhul. See kehtib ka teose või muu objekti materiaalse koopia puhul, mille nimetatud teenuse kasutaja on teinud õiguste valdaja nõusolekul. Seepärast kohaldatakse sama ka teoste või muude objektide originaali ja koopiate rentimise ja laenutamise puhul, mis oma olemuselt on teenused. Erinevalt CD-ROMist või CD-Ist, kus intellektuaalomand on paigutatud materiaalsele kandjale ehk kaubaartiklile, on iga on-line teenus tegelikult toiming, milleks tuleb saada luba, kui autoriõigus või sellega kaasnevad õigused seda nõuavad.(30) Käesolevas direktiivis nimetatud õigusi võib võõrandada, üle anda või hõlmata litsentsilepingutega, ilma et see mõjutaks autoriõiguse ja sellega kaasnevate õigustega seotud asjaomaste siseriiklike õigusaktide kohaldamist.(31) Tuleb tagada õiguste ja huvide tasakaal eri liiki õiguste valdajate huvide vahel, samuti eri liiki õiguste valdajate ning kaitstud objekti kasutajate vahel. Olemasolevad erandid ja piirangud, mis nende õiguste puhul liikmesriikides on ette nähtud, tuleb uut elektroonilist keskkonda arvesse võttes läbi vaadata. Olemasolevad erandite erinevused ja mõne piiratud toimingu piirangud kahjustavad otseselt autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste siseturu toimimist. Need erinevused võivad muutuda veel häirivamaks seoses teoste piiriülese kasutamise ja piiriülese tegevuse arenguga. Siseturu nõuetekohase toimimise tagamiseks tuleks sellised erandid ja piirangud määratleda ühtlustatumalt. Ühtlustamistase peaks põhinema erandite ja piirangute mõjul siseturu tõrgeteta toimimisele.(32) Käesoleva direktiiviga nähakse ette ammendav loetelu eranditest ja piirangutest reprodutseerimisõiguse ja üldsusele edastamise õigusega. Mõningaid erandeid kohaldatakse vajaduse korral üksnes reprodutseerimisõiguse suhtes. Nimetatud loetelus on asjakohaselt arvesse võetud ka liikmesriikide õigustavasid, püüdes samal ajal tagada siseturu toimimise. Liikmesriigid peaksid neid erandeid ja piiranguid kohaldama ühtsel viisil, hinnates neid uuesti tulevikus, kui vaadatakse läbi rakendusakte.(33) Reprodutseerimise ainuõiguse osas tuleks teha erand teatavate ajutise reprodutseerimise toimingute suhtes, mille puhul on tegemist tehnilise protsessi lahutamatuks ning oluliseks osaks oleva siirdamiseks vajaliku või juhusliku reproduktsiooniga ning mida tehakse üksnes selleks, et võimaldada kas tõhus vahendajapoolne edastamine kolmandate isikute vahelises võrgus või selleks, et valmistatavat teost või muud objekti õiguspäraselt kasutada. Kõnealustel reprodutseerimistoimingutel ei tohiks olla eraldi majanduslikku väärtust. Kui need tingimused on täidetud, peaks erand hõlmama toiminguid, mis võimaldavad sirvida või vahemällu salvestada, kaasa arvatud toimingud, mis võimaldavad edastussüsteemidel tõhusalt toimida, tingimusel, et vahendaja ei muuda infot ega takista tööstuses laialdaselt tunnustatud ja kasutatava tehnoloogia õiguspärast kasutamist andmete saamiseks info kasutamise kohta. Kasutust tuleb käsitada õiguspärasena, kui selleks on loa andnud õiguste valdaja või kui seadused seda ei piira.(34) Liikmesriikidele tuleb anda võimalus näha ette teatavad erandid või piirangud, näiteks hariduse või teadusega seotud eesmärkide puhul, avalike asutuste, näiteks raamatukogude ja arhiivide huvides, uudiste edastamiseks, tsiteerimiseks, puuetega inimestele kasutamiseks ning kasutamiseks avaliku julgeoleku kaitsmisel või haldus- ja kohtumenetlustes.(35) Teatavate erandite ja piirangute puhul peaksid õiguste valdajad saama õiglast hüvitist, mis nõuetekohaselt kompenseeriks nende kaitstud teoste või muude objektide kasutamise. Sellise õiglase hüvitise vormi, üksikasjaliku korra ja võimaliku suuruse kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta iga juhtumi konkreetseid asjaolusid. Nende asjaolude hindamisel võiks olla kasulik kriteerium nimetatud toimingutest tuleneda võiv kahju õiguste valdajale. Kui õiguste valdajad on juba saanud tasu muus vormis, näiteks osana litsentsitasust, ei tule täiendavat või eraldi tasu maksta. Õiglase tasu määra kindlaksmääramisel tuleks täielikult arvesse võtta käesolevas direktiivis osutatud tehniliste kaitsemeetmete kasutamise ulatust. Teatud olukordades, kus mõju õiguste valdajale on minimaalne, võib tasu maksmise kohustust mitte tekkida.(36) Liikmesriigid võivad õiguste valdajale õiglase tasu maksmise ette näha ka juhul, kui kohaldatakse valikulisi sätteid erandite ja piirangute kohta, mille puhul selline hüvitis ei ole nõutav.(37) Olemasolevad siseriiklikud reprograafiat reguleerivad korraldused, kui need eksisteerivad, ei tõkesta oluliselt siseturu toimimist. Liikmesriikidel tuleks lubada ette näha reprograafiat reguleeriv erand või piirang.(38) Liikmesriikidel tuleks lubada ette näha reprodutseerimisõiguse erand või piirang teatud liiki auditoorse, visuaalse ja audiovisuaalse materjali isiklikuks kasutamiseks reprodutseerimise kohta ning näha ette õiglane hüvitis. Sealhulgas võib sisse seada või edasi kasutada tasusüsteeme, et hüvitada mõju õiguste valdajatele. Kuigi nimetatud tasusüsteemide erinevused mõjutavad siseturu toimimist, ei tohiks need erinevused isiklikuks otstarbeks analoogreprodutseerimise puhul infoühiskonna arengut oluliselt mõjutada. Digitaalne kopeerimine isiklikuks otstarbeks kujuneb ilmselt levinumaks ning selle majanduslik mõju on suurem. Seepärast tuleb asjakohaselt arvesse võtta isiklikuks otstarbeks toimuva digitaalse ja analoogse kopeerimise erinevust ning nendel mitmel juhul vahet teha.(39) Erandi või piirangu kohaldamisel isiklikuks otstarbeks kopeerimise suhtes peaksid liikmesriigid, kui tõhusad tehnilised kaitsemeetmed on olemas, nõuetekohaselt arvesse võtma tehnilist ja majanduslikku arengut, eelkõige isiklikuks otstarbeks digitaalse kopeerimise ja tasusüsteemide puhul. Nimetatud erandid või piirangud ei tohiks takistada tehniliste meetmete kasutamist või nende rakendamist kõrvalehoidmise takistamiseks.(40) Liikmesriigid võivad ette näha erandi või piirangu teatavate mittetulunduslike asutuste, näiteks avalike raamatukogude jms asutuste, samuti arhiivide huvides. See peaks siiski piirnema teatavate reprodutseerimisõigusega hõlmatud erijuhtudega. Selline erand ega piirang ei tohiks hõlmata kaitstud teoste või muude objektide on-line edastamisega seotud tegevust. Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada liikmesriikide võimalust teha erandeid direktiivi 92/100/EMÜ artikli 5 kohasest avaliku laenutamise ainuõigusest. Seepärast tuleks toetada konkreetseid lepinguid või litsentse, mis tasakaalu rikkumata soodustaksid selliseid asutusi ning nende levitatavaid eesmärke.(41) Erandi või piirangu kohaldamisel ringhäälinguorganisatsioonide tehtavate ajutiste salvestiste suhtes käsitatakse ringhäälinguorganisatsiooni vahendite hulka kuuluvana ka selle isiku vahendeid, kes tegutseb ringhäälinguorganisatsiooni nimel ja vastutusel.(42) Erandi või piirangu kohaldamisel mittetulundusliku haridustegevuse või teadusuuringute, sealhulgas distantsõppe suhtes, tuleb kõnealuse tegevuse mitteäriline iseloom kindlaks määrata tegevusest enesest lähtudes. Kõnealusel juhul ei ole otsustavaks asjaomase asutuse organisatsiooniline struktuur või rahastamisvahendid.(43) Igal juhul on oluline, et liikmesriigid võtaksid vastu vajalikud meetmed teostele ligipääsu tagamise soodustamiseks isikutele, kellel on puue, mis takistab neil iseseisvalt teoseid kasutada, ning et nad pööraksid erilist tähelepanu kasutuskõlblikele vormingutele.(44) Käesoleva direktiiviga ettenähtud erandeid ja piiranguid tuleb kohaldada kooskõlas rahvusvaheliste kohustustega. Neid erandeid ega piiranguid ei tohi kohaldada viisil, mis mõjutab õiguste valdaja õiguspäraseid huve või on vastuolus tema teose või muu objekti tavapärase kasutamisega. Liikmesriikidel tuleb neid erandeid või piiranguid sätestades eelkõige nõuetekohaselt arvesse võtta senisest suuremat majanduslikku mõju, mida sellised erandid või piirangud võivad kaasa tuua uue elektroonilise keskkonna tingimustes. Seepärast võib olla vajalik veelgi kärpida teatavate erandite või piirangute ulatust autoriõigustega kaitstud teoste ja muude objektide teatavate uute kasutusviiside puhul.(45) Artikli 5 lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud erandid ja piirangud ei takista siiski määratlemast lepingulisi suhteid, mille eesmärk on tagada õiguste valdajale õiglane hüvitis siseriiklike õigusaktidega ettenähtud ulatuses.(46) Kasutajate ja õiguste valdajate vaidlusi võib aidata lahendada lepitusmenetlus. Tehes kontaktkomitee raames koostööd liikmesriikidega, peaks komisjon kohustuma uurima ja arutama uusi õiguslikke abinõusid autoriõiguse ja sellega kaasnevate õigustega seotud vaidluste lahendamiseks.(47) Tehniline areng võimaldab õiguste valdajatel kasutada tehnilisi meetmeid, mille eesmärk on ennetada või piirata toiminguid, milleks puudub autoriõiguse, autoriõigusega kaasnevate õiguste või andmebaaside sui generis õiguse valdaja luba. Siiski on olemas oht, et ebaseaduslike toimingute abil on võimalik või lihtsam kõrvale hoida nende meetmetega korraldatud tehnilisest kaitsest. Selleks et vältida killustatud õiguslikku lähenemisviisi, mis võib pärssida siseturu toimimist, tuleb ette näha ühtlustatud õiguskaitse tõhusatest tehnilistest meetmetest kõrvalehoidmise vastu ning selleks vajalike seadmete ja toodete või teenuste pakkumise vastu.(48) Sellist õiguskaitset tuleb pakkuda tehnilistele meetmetele, mis tõhusalt piiravad autoriõiguse, sellega kaasnevate õiguste või andmebaaside sui generis õiguste valdajate loata tehtavaid toiminguid, kuid ei takista siiski elektrooniliste seadmete normaalset tööd ning nende tehnilist arengut. Niisugune õiguskaitse ei tähenda kohustust kavandada tehnilistele meetmetele vastavaid seadmeid, tooteid, komponente või teenuseid, kui selline seade, toode, komponent või teenus ei ole muul viisil seotud artiklis 6 sätestatud keeluga. Nimetatud õiguskaitse peab lähtuma proportsionaalsusest ning ei tohi keelustada selliseid seadmeid või toiminguid, millel on peale tehnilisest kaitsest kõrvalehoidmise ka muu ärilise tähtsusega otstarve. Eelkõige ei tohiks nimetatud kaitse takistada teadustööd krüptograafia alal.(49) Tehniliste meetmete õiguskaitse ei mõjuta nende siseriiklike sätete kohaldamist, mis võivad keelata tehnilistest meetmetest kõrvalehoidmiseks vajalike seadmete, toodete või komponentide eraomanduse.(50) Selline ühtlustatud õiguskaitse ei mõjuta direktiivis 91/250/EMÜ sisalduvate konkreetsete kaitsesätete kohaldamist. Eelkõige ei tohiks seda kohaldada arvutiprogrammidega seoses kasutatavate tehniliste meetmete kaitse puhul, mille suhtes nimetatud direktiiv on ainukohaldatav. See ei tohiks takistada ega välistada selliste tehnilisest meetmest kõrvalehoidmise vahendite arendamist või kasutamist, mis on vajalikud direktiivi 91/250/EMÜ artikli 5 lõike 3 või artikli 6 tingimustele vastavateks toiminguteks. Nimetatud direktiivi artiklitega 5 ja 6 määratakse kindlaks arvutiprogrammide suhtes ainukohaldatavate õiguste ainukohaldatavad erandid.(51) Tehniliste meetmete õiguskaitset kohaldatakse, ilma et see mõjutaks artiklis 5 käsitletavat avalikku korda või avalikku julgeolekut. Liikmesriigid peaksid edendama õiguste valdajate vabatahtlikke meetmeid, sealhulgas õiguste valdajate ja teiste poolte vaheliste lepingute sõlmimist ning rakendamist, et saavutada teatavate siseriiklike õigusaktidega ettenähtud erandite ja piirangute eesmärke käesoleva direktiivi kohaselt. Kui selliseid vabatahtlikke meetmeid mõistliku ajavahemiku jooksul ei võeta, peaksid liikmesriigid võtma asjakohaseid meetmeid tagamaks, et õiguste valdajad võimaldavad sellistest eranditest ja piirangutest kasusaajatele asjakohased vahendid nendest kasusaamiseks, muutes rakendatud tehnilist meedet või võttes muid meetmeid. Selliste õiguste valdajate poolt muu hulgas lepingute raames võetud meetmete või liikmesriigi võetud meetmete kuritarvitamise vältimiseks tuleb siiski anda õiguskaitse kõikidele tehnilistele meetmetele, mida nimetatud meetmete teostamiseks rakendatakse.(52) Isiklikuks otstarbeks kopeerimise suhtes artikli 5 lõike 2 punkti b kohase erandi või piirangu kohaldamisel peavad liikmesriigid samamoodi edendama vabatahtlike meetmete kasutamist, et saavutada nimetatud erandi või piirangu eesmärke. Kui mõistliku ajavahemiku jooksul ei ole selliseid vabatahtlikke meetmeid isiklikuks otstarbeks kopeerimise võimaldamiseks võetud, võib liikmesriik võtta meetmeid, et võimaldada asjaomasest erandist või piirangust kasusaajatel sellest kasu saada. Õiguste valdajate vabatahtlikud meetmed, sealhulgas õiguste valdajate ja teiste asjaomaste poolte lepingud, ning liikmesriikide võetud meetmed ei takista õiguste valdajatel kasutada tehnilisi meetmeid, mis on kooskõlas artikli 5 lõike 2 punkti b kohaste siseriiklikes seadustes isiklikuks otstarbeks kopeerimise osas ettenähtud erandite või piirangutega, võttes arvesse nimetatud sätte kohast õiglast hüvitamist ning artikli 5 lõike 5 kohast võimalikku vahetegemist mitmesuguste kasutustingimuste vahel, näiteks reproduktsioonide arvu kontrolli. Selliste meetmete kuritarvitamise vältimiseks peab õiguskaitse hõlmama kõiki nende rakendamiseks võetavaid tehnilisi meetmeid.(53) Tehniliste meetmete kaitse peab tagama interaktiivsete tellitavate teenuste pakkumiseks turvalise keskkonna sellisel viisil, et isik saaks teostele või muudele objektidele ligi pääseda enda valitud kohas ja enda valitud ajal. Artikli 6 lõike 4 esimest ja teist lõiku ei kohaldata juhul, kui nimetatud teenused on reguleeritud lepinguliste suhetega. Nimetatud sätted jäävad kehtima nende on-line kasutusviiside suhtes, mis ei ole interaktiivsed.(54) Digitaalvormingus teoste ja kaitstud objektide identifitseerimiseks kasutatavate tehniliste süsteemide rahvusvahelises standardimises on saavutatud olulist edu. Üha enam võrgustuvas keskkonnas võivad tehniliste meetmete erinevused kaasa tuua süsteemide ühildumatuse ühenduses. Soodustada tuleb eri süsteemide ühilduvust ja koostoimimisvõimet. Väga soovitav oleks edendada ülemaailmsete süsteemide arengut.(55) Tehnika areng soodustab teoste levitamist eelkõige võrkude kaudu ning see toob õiguste valdajatele kaasa vajaduse teost või muud objekti, autorit või teisi õiguste valdajaid paremini identifitseerida ning anda teavet teose või muu objekti kasutamise tingimuste kohta, et võimaldada nendega seotud õigusi hõlpsamini kasutada. Õiguste valdajaid tuleks julgustada kasutama märgistust, mis lisaks eespool osutatud teabele näitaks muu hulgas, kas teos või muu objekt on võrkudesse üles pandud nende loal.(56) Siiski on olemas oht, et ebaseaduslike toimingutega võidakse teosele või muule objektile autoriõiguse teostamiseks lisatud elektrooniline teave kõrvaldada või seda muuta või selliseid teoseid või kaitstud objekte, millelt nimetatud informatsioon on loata kõrvaldatud, muul viisil levitada, levitamise eesmärgil importida, eetrisse anda, üldsusele edastada või üldsusele kättesaadavaks teha. Selleks et vältida killustatud õiguslikku lähenemist, mis võiks pärssida siseturu toimimist, on tarvis ette näha ühtlustatud õiguskaitse sellise tegevuse vastu.(57) Sellised eespool osutatud õiguste teostamiseks kasutatavad infosüsteemid võivad oma laadist tulenevalt samal ajal töödelda isikute kaitstud objektide kasutamistavadega seotud isiklikke andmeid ning võimaldada jälgida võrgus käitumist. Need tehnilised vahendid peaksid sisaldama vahendeid eraelu puutumatuse kaitseks vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivile 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta. [10](58) Liikmesriigid peaksid sätestama tõhusad sanktsioonid ja õiguskaitsevahendid käesoleva direktiiviga ettenähtud õiguste ja kohustuste rikkumise puhuks. Nad peaksid võtma kõik meetmed, mida on vaja nimetatud sanktsioonide ja õiguskaitsevahendite rakendamise tagamiseks. Sanktsioonid peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad ning sisaldama võimalust nõuda kahjutasu ja/või tegevuse kohtulikku keelustamist ning vajaduse korral õigust konfiskeerida rikkuv materjal.(59) Eelkõige digitaalkeskkonnas võivad kolmandad isikud õiguste rikkumiseks üha enam kasutada vahendajate teenuseid. Paljudel juhtudel on vahendajatel kõige hõlpsam võimalus selline õigusi rikkuv tegevus lõpetada. Kõikidest muudest võimalikest sanktsioonidest ja õiguskaitsevahenditest olenemata peaks õiguste valdajatel olema võimalus taotleda ettekirjutust sellise vahendaja tegevuse vastu, kes pakub võrgu kaudu teost või muud objekti, millega seotud õigusi on rikkunud kolmas isik. See võimalus peaks jääma kasutatavaks ka juhul, kui vahendaja toimingud on artikli 5 kohaldamisalast välja jäetud. Nimetatud ettekirjutuste tingimused ja viisid tuleks määratleda liikmesriikide siseriiklikes õigusaktides.(60) Käesoleva direktiiviga ettenähtud kaitse ei tohiks mõjutada siseriiklike või ühenduse õigusaktide sätteid muudes valdkondades, nagu tööstusomand, andmekaitse, tingimusjuurdepääs, juurdepääs avalikele dokumentidele ning meediakasutuse kronoloogia eeskiri, mis võivad mõjutada autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitset.(61) WIPO esituse ja fonogrammide lepingu sätete täitmiseks tuleks muuta direktiive 92/100/EMÜ ja 93/98/EMÜ,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I PEATÜKKEESMÄRK JA REGULEERIMISALAArtikkel 1Reguleerimisala1. Käesolev direktiiv käsitleb autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste õiguskaitset siseturu piires, rõhutades eelkõige infoühiskonna aspekti.2. Välja arvatud artiklis 11 osutatud juhud, ei muuda ega mõjuta käesolev direktiiv mingil viisil ühenduse olemasolevaid sätteid järgmiste valdkondade kohta:a) arvutiprogrammide õiguskaitse;b) rentimisõigus, laenutamisõigus ja teatavad intellektuaalomandi puhul autoriõigusega kaasnevad õigused;c) autoriõigus ja sellega kaasnevad õigused, mida kohaldatakse satelliit- ja kaabellevis edastatavate ringhäälinguprogrammide suhtes;d) autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaeg;e) andmebaaside õiguskaitse.II PEATÜKKÕIGUSED JA ERANDIDArtikkel 2ReprodutseerimisõigusLiikmesriigid näevad ette, et ainuõigus lubada või keelata otsest või kaudset ajutist või alalist reprodutseerimist mis tahes viisil või vormis, osaliselt või täielikult, on:a) autoritel nende teoste osas;b) esitajatel nende esituste salvestuste osas;c) fonogrammitootjatel nende fonogrammide osas;d) filmide esmasalvestuste tootjatel nende filmide originaali ja koopiate osas;e) ringhäälinguorganisatsioonidel nende kaabel- või kaablita sidevahendite, sh kaabli või satelliidi kaudu edastatavate saadete salvestuste osas.Artikkel 3Õigus teoseid üldsusele edastada ja muid objekte üldsusele kättesaadavaks teha1. Liikmesriigid näevad ette, et autoritel on ainuõigus lubada või keelata oma teoste edastamist üldsusele kaabel- või kaablita sidevahendite kaudu, sh nende teoste sellisel viisil kättesaadavaks tegemist, et isik pääseb neile ligi enda valitud kohas ja enda valitud ajal.2. Liikmesriigid näevad ette, et ainuõigus lubada või keelata üldsusele kättesaadavaks tegemist kaabel- või kaablita sidevahendite kaudu nii, et isik pääseb neile ligi enda valitud kohas ja enda valitud ajal, on:a) esitajatel nende esituste salvestuste osas;b) fonogrammitootjatel nende fonogrammide osas;c) filmide esmasalvestuste tootjatel nende filmide originaali ja koopiate osas;d) ringhäälinguorganisatsioonidel nende kaabel- või kaablita sidevahendite, sh kaabli või satelliidi kaudu edastatavate saadete salvestuste osas.3. Käesoleva artikli kohase üldsusele edastamise ja üldsusele kättesaadavaks tegemise toiminguga seoses ei lõpe lõigetes 1 ja 2 nimetatud õigused.Artikkel 4Levitamisõigus1. Liikmesriigid näevad ette, et autoritel on ainuõigus lubada või keelata oma teoste originaalide ja koopiate levitamist üldsusele müümise teel või muul viisil.2. Levitamisõigus teose originaali või koopiate suhtes ühenduses ei lõpe, v.a juhul, kui õiguste valdaja poolt või tema nõusolekul toimub ühenduses kaitstud objekti esmamüük või muul viisil omandiõiguse üleminek.Artikkel 5Erandid ja piirangud1. Artiklis 2 osutatud ajutine reprodutseerimine, mis on vajalik siirdamiseks või toimub juhuslikult, mis on tehnilise protsessi lahutamatu ja oluline osa ning mille eesmärk on teha võimalikuks teose või muu objekti:a) edastamine vahendaja võrgu kaudu kolmandatele isikutele võib) seaduspärane kasutaminening millel puudub iseseisev majanduslik tähtsus, ei kuulu artiklis 2 sätestatud reprodutseerimisõiguse alla.2. Liikmesriigid võivad artiklis 2 sätestatud reprodutseerimisõiguse puhul näha ette erandeid ja piiranguid järgmistel juhtudel, kui kõne all on:a) paber- ja muul samalaadsel kandjal reproduktsioonid, mis on saadud mis tahes fototehnika või muu sama toimega meetodi abil, v.a noodid, tingimusel, et õiguste valdajad saavad õiglase hüvitise;b) mis tahes kandjal reproduktsioonid, mille füüsiline isik on teinud isiklikuks tarbeks ning mille kasutuseesmärk ei ole otseselt ega kaudselt kaubanduslik, tingimusel, et õiguste valdajad saavad õiglase hüvitise, mille puhul võetakse arvesse, kas asjaomase teose või objekti puhul on või ei ole kasutatud artiklis 6 osutatud tehnilisi meetmeid;c) konkreetsed reproduktsioonid, mida teevad avalikud raamatukogud, haridusasutused või muuseumid või arhiivid ning mis ei ole otseselt ega kaudselt ette nähtud majandusliku või kaubandusliku tulu saamiseks;d) teoste ajutised salvestised, mille on teinud ringhäälinguorganisatsioonid oma vahenditega ning oma saadete tarbeks; erandlikku dokumentaalset laadi arvesse võttes võib lubada nimetatud salvestisi säilitada ametlikes arhiivides;e) ringhäälingusaadete reproduktsioonid, mida teevad mittetulunduslikud sotsiaalasutused, näiteks haiglad või vanglad, tingimusel, et õiguste valdajad saavad õiglase hüvitise.3. Liikmesriigid võivad artiklites 2 ja 3 sätestatud õiguste puhul näha ette erandeid või piiranguid järgmistel juhtudel:a) kasutamine illustreeriva materjalina õppetöös või teadusuuringutes, tingimusel, et märgitakse ka allikas, sh autori nimi, kui see ei ole võimatu, ning ulatuses, mis on õigustatult vajalik taotletava mitteärilise eesmärgi saavutamiseks;b) puudega inimeste huvides kasutamine viisil, mis on otseselt seotud nende puudega ning on mitteärilise eesmärgiga, ulatuses, mis on vajalik konkreetse puude puhul;c) reprodutseerimine ajakirjanduses, ringhäälingu kaudu edastatud teoste või muude objektide üldsusele edastamine või kättesaadavaks tegemine ajakohaste majandus-, poliitika- või usuteemaliste trükitud artiklite kaudu, tingimusel, et selline kasutusviis ei ole konkreetselt reserveeritud ning et märgitakse ka allikas, sh autori nimi, või teoste või muude objektide kasutamine seoses ajakohastest sündmustest teatamisega ulatuses, mis on informatiivsel eesmärgil vajalik, ning tingimusel, et märgitakse ka allikas, sh autori nimi, kui see ei ole võimatu;d) tsiteerimine kriitikas või ülevaadetes, kui tsitaadid on seotud teose või muu objektiga, mis on juba seaduslikult üldsusele kättesaadavaks tehtud, tingimusel, et märgitakse ka allikas, sh autori nimi, kui see ei ole võimatu, ja et tsitaatide kasutamine on kooskõlas mõistlike tavadega ning neid kasutatakse konkreetse eesmärgi jaoks vajalikus ulatuses;e) kasutamine avaliku julgeoleku huvides või haldus-, parlamentaarsete või kohtutoimingute nõuetekohase teostamise või nende kohta aruandmise tagamiseks;f) poliitiliste kõnede ning avalike sõnavõttude või samalaadsete teoste või objektide väljavõtete kasutamine ulatuses, mis on informatiivsel eesmärgil põhjendatud, ning tingimusel, et märgitakse ka allikas, sh autori nimi, kui see ei ole võimatu;g) kasutamine religioossete või avalik-õiguslike asutuste korraldatud ametlike ürituste raames;h) teoste, näiteks arhitektuuri- või skulptuuriteoste kasutamine, mis on valmistatud alaliseks paigutamiseks avalikesse kohtadesse;i) teose või muu objekti juhuslik sisaldumine muus materjalis;j) avaliku näituse või kunstimüügi kasutamine reklaami eesmärgil ulatuses, mis on vajalik ürituse reklaamimiseks ning ei hõlma muid ärilisi eesmärke;k) kasutamine karikatuuris, paroodias või pastišis;l) kasutamine seoses seadmete esitlemise või remondiga;m) hoone, hoone joonise või plaani vormis kunstiteose kasutamine hoone taastamise eesmärgil;n) lõike 2 punktis c nimetatud asutuste territooriumil asuvate eriseadmete kaudu nende kogudesse kuuluvate kauplemisele ja litsentsimisele mittekuuluvate teoste või muude objektide üksikisikutele edastamine või kättesaadavaks tegemine uuringuteks või eraviisiliseks uurimiseks;o) kasutamine muudel vähese tähtsusega juhtudel, mille puhul siseriiklike õigusaktidega on erandid või piirangud juba ette nähtud, tingimusel, et tegemist on üksnes analoogsete kasutusviisidega, mis ei mõjuta kaupade ja teenuste vaba ringlust ühenduses, ilma et see mõjutaks teisi käesolevas artiklis sisalduvaid erandeid ja piiranguid.4. Kui liikmesriigid võivad lõigete 2 ja 3 kohaselt sätestada reprodutseerimisõiguse kohta erandeid ja piiranguid, võivad nad sätestada ka erandeid ja piiranguid artiklis 4 osutatud levitamisõiguse kohta ulatuses, mis on põhjendatav lubatava reprodutseerimise eesmärgiga.5. Lõigete 1, 2, 3 ja 4 kohaseid erandeid ja piiranguid kohaldatakse üksnes teatavatel erijuhtudel, mis ei ole vastuolus teose või muu objekti tavapärase kasutusega ning ei mõjuta põhjendamatult õiguste valdaja õiguspäraseid huve.III PEATÜKKTEHNILISTE MEETMETE KAITSE JA ÕIGUSTE TEOSTAMIST KÄSITLEV TEAVEArtikkel 6Tehniliste meetmetega seotud kohustused1. Liikmesriigid näevad ette piisava õiguskaitse mis tahes tõhusatest tehnilistest meetmetest kõrvalehoidmise vastu, kui asjaomase teo sooritanud isik on või põhjendatult peab olema teadlik taotletavast eesmärgist.2. Liikmesriigid näevad ette nõuetekohase õiguskaitse selliste seadmete, toodete või komponentide tootmise, impordi, levitamise, müügi, rentimise, müügi või rentimise eesmärgil reklaamimise või kaubanduslikul eesmärgil omamise ning selliste teenuste pakkumise vastu:a) mida edendatakse, reklaamitakse või turustatakse tõhusatest tehnilistest meetmetest kõrvalehoidmiseks,b) millel puudub muu märkimisväärne äriline tähtsus peale tõhusatest tehnilistest meetmetest kõrvalehoidmise võic) mis on eelkõige kavandatud, valmistatud, kohandatud või osutatud tõhusatest tehnilistest meetmetest kõrvalehoidmiseks või selle soodustamiseks.3. Käesoleva direktiivi kohaldamisel hõlmab termin "tehnilised meetmed" mis tahes tehnoloogiat, seadet või komponenti, mille eesmärk tavapärase toimimise puhul on takistada või piirata teoste või muude objektidega seotud toiminguid, milleks autoriõiguse või sellega kaasnevate õiguste valdaja või direktiivi 96/9/EÜ III peatükis sätestatud sui generis õiguse valdaja ei ole luba andnud. Tehnilised meetmed on tõhusad juhul, kui õiguste valdajad kontrollivad kaitstud teose või muu objekti kasutamist kaitse eesmärki täitva juurdepääsu kontrolli või kaitsevahendi abil, näiteks teose või muu objekti krüpteerimise, skrambleerimise või muul viisil muutmise või kopeerimiskaitsemehhanismi abil.4. Olenemata lõikega 1 ettenähtud õiguskaitsest võivad liikmesriigid vabatahtlike meetmete, sealhulgas õiguste valdajate ja teiste asjaomaste isikute vaheliste lepingute puudumise korral võtta asjakohaseid meetmeid tagamaks, et õiguste valdajad teeksid artikli 5 lõike 2 punktide a, c, d või e või lõike 3 punktide a, b või e kohastest siseriiklike õigusaktidega ettenähtud erandist või piirangust kasusaajatele kättesaadavaks nimetatud erandist või piirangust kasusaamise abinõud sellises ulatuses, kui on vaja nimetatud erandist või piirangust kasusaamiseks, ning mille puhul kasusaaja omandab seaduspärase juurdepääsu asjaomasele kaitstud teosele või objektile.Liikmesriik võib selliseid meetmeid võtta ka artikli 5 lõike 2 punkti b kohasest erandist või piirangust kasusaaja osas, välja arvatud juhul, kui õiguste valdaja ei ole juba teinud võimalikuks isiklikuks kasutamiseks reprodutseerimist ulatuses, mis on vajalik asjaomasest erandist või piirangust kasusaamiseks, ja kooskõlas artikli 5 lõike 2 punkti b või lõike 5 sätetega, ilma et see takistaks õiguste valdajat võtmast nimetatud sätetele vastavaid asjakohaseid meetmeid reproduktsioonide arvu kohta.Õiguste valdajate vabatahtlikult rakendatud tehnilised meetmed, sealhulgas vabatahtlike lepingute täitmiseks rakendatud meetmed, ning liikmesriikide võetud meetmete kohaldamiseks rakendatud tehnilised meetmed on lõikes 1 sätestatud õiguskaitse all.Esimese ja teise lõigu sätteid ei kohaldata teoste ja muude objektide suhtes, mis tehakse üldsusele kättesaadavaks lepingulistel tingimustel ning sellisel viisil, et isik saab neile juurde pääseda enda valitud kohas ja enda valitud ajal.Käesoleva artikli kohaldamisel koos direktiividega 92/100/EMÜ ja 96/9/EÜ, kohaldatakse käesolevat lõiget mutatis mutandis.Artikkel 7Õiguste teostamist käsitleva teabega seotud kohustused1. Liikmesriigid näevad ette piisava õiguskaitse kõikide isikute vastu, kes teadlikult ning loata sooritavad järgmisi toiminguid:a) kõrvaldavad või muudavad elektroonilist õiguste teostamist käsitlevat teavet;b) levitavad, impordivad levitamise eesmärgil, annavad eetrisse, edastavad või teevad üldsusele kättesaadavaks käesoleva direktiivi või direktiivi 96/9/EÜ III peatüki kohaselt kaitstud teoseid või muid objekte, millelt on loata eemaldatud õiguste teostamist käsitlev elektrooniline teave või on seda muudetud,kui nimetatud isik teab või põhjendatult peab teadma, et ta selliselt tegutsedes kutsub esile mis tahes autoriõiguse või sellega seaduste kohaselt kaasnevate õiguste või direktiivi 96/9/EÜ III peatükis sätestatud sui generis õiguse rikkumise või võimaldab, soodustab või varjab seda.2. Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab "õiguste teostamist käsitlev teave" õiguste valdajate esitatavat mis tahes teavet, mis identifitseerib käesolevas direktiivis osutatud või direktiivi 96/9/EÜ III peatükis sätestatud sui generis õigusega hõlmatud teose või muu objekti, selle autori või muu õiguste valdaja, või teavet teose või muu objekti kasutamise tingimuste kohta, samuti sellist teavet sisaldavaid numbreid või koode.Esimest lõiku kohaldatakse üksnes juhul, kui nimetatud infokogumid kuuluvad käesolevas direktiivis osutatud või direktiivi 96/9/EÜ III peatükis sätestatud sui generis õigusega hõlmatud teose või muu objekti juurde või esitatakse samal ajal nende edastamisega üldsusele.IV PEATÜKKÜHISSÄTTEDArtikkel 8Sanktsioonid ja õiguskaitsevahendid1. Liikmesriigid näevad käesolevas direktiivis sätestatud õiguste ja kohustuste rikkumise puhuks ette asjakohased sanktsioonid ja õiguskaitsevahendid ning võtavad kõik meetmed nende sanktsioonide ja õiguskaitsevahendite kohaldamise tagamiseks. Sätestatavad sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.2. Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed tagamaks, et õiguste valdajad, kelle huve on nende territooriumil õigusi rikkuva tegevusega kahjustatud, saavad kohtu kaudu taotleda kahjutasu ja/või ettekirjutust ning vajaduse korral õigusi rikkuva materjali, samuti artikli 6 lõikes 2 nimetatud seadmete, toodete ja komponentide konfiskeerimist.3. Liikmesriigid tagavad, et õiguste valdajatel on võimalik taotleda kohtu ettekirjutust vahendajatele, kelle teenuseid kolmandad isikud kasutavad autoriõiguse või sellega kaasneva õiguse rikkumiseks.Artikkel 9Muude sätete edasine kohaldamineKäesolev direktiiv ei mõjuta eelkõige patendiõiguste, kaubamärkide, tööstusdisainiõiguste, kasulike mudelite, mikrolülituse topograafia, kirjatüüpide, tingimusjuurdepääsu, ringhäälinguteenuste kaablile juurdepääsu, rahvusliku rikkuse kaitse, kohtudeposiidi nõuete, piiravat tegevust ja kõlvatut konkurentsi käsitlevate seaduste, ärisaladuste, julgeoleku, konfidentsiaalsuse, andmekaitse ja eraelu puutumatuse, avalikele dokumentidele juurdepääsu ega lepinguõigusega seotud sätete kohaldamist.Artikkel 10Ajaline kohaldamine1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõikide selles direktiivis nimetatud teoste ja muude objektide suhtes, mis on 22. detsembri 2002. aasta seisuga kaitstud liikmesriikide autoriõigust ja sellega kaasnevaid õigusi käsitlevate õigusaktidega või mis vastavad käesoleva direktiivi või artikli 1 lõikes 2 nimetatud sätete kohastele kaitse kriteeriumidele.2. Käesoleva direktiivi kohaldamine ei mõjuta enne 22. detsembrit 2002 sooritatud toiminguid ega omandatud õigusi.Artikkel 11Tehnilised kohandused1. Käesolevaga muudetakse direktiivi 92/100/EMÜ järgmiselt:a) artikkel 7 jäetakse välja;b) artikli 10 lõige 3 asendatakse järgmisega:"3. Piiranguid kohaldatakse üksnes teatud erijuhtudel, mis ei ole vastuolus objekti tavapärase kasutamisega ning ei mõjuta põhjendamatult õiguste valdaja õiguspäraseid huve."2. Direktiivi 93/98/EMÜ artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega:"2. Fonogrammide tootjate õigused lõpevad 50 aastat pärast salvestuse tegemist. Seevastu juhul, kui fonogramm on nimetatud ajavahemiku jooksul seaduspäraselt välja antud, lõpevad nimetatud õigused 50 aastat pärast seaduspärase esmaväljaande kuupäeva. Kui esimeses lauses nimetatud tähtaja jooksul ei ole seaduspärast väljaandmist toimunud ning fonogramm on selle tähtaja jooksul seaduspäraselt üldsusele edastatud, lõpevad nimetatud õigused 50 aastat pärast esimese seaduspärase üldsusele edastamise kuupäeva.Seevastu juhul, kui käesoleva lõikega enne selle autoriõigust ja sellega kaasnevate õiguste teatavate aspektide ühtlustamist infoühiskonnas käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta direktiiviga 2001/29/EÜ [11] muutmist kehtinud redaktsiooni kohaselt antud kaitsetähtaja lõppemise tagajärjel ei ole fonogrammide tootjate õigused 22. detsembril 2002 enam kaitstud, ei too käesolev lõige kaasa nende uuesti kaitse alla võtmist."Artikkel 12Lõppsätted1. Hiljemalt 22. detsembril 2004 ja sellest alates iga kolme aasta järel esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule ning majandus- ja sotsiaalkomiteele aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta, milles muu hulgas liikmesriikide esitatud konkreetsetele andmetele tuginedes vaadeldakse eelkõige artiklite 5, 6 ja 8 kohaldamist digitaalturu arengu aspektist. Artikli 6 osas vaadeldakse eelkõige, kas artikkel pakub piisavat kaitset ning kas tõhusad tehnilised meetmed pärsivad seadusega lubatud toiminguid. Vajaduse korral ning eelkõige siseturu asutamislepingu artikli 14 kohase toimimise tagamiseks esitab komisjon ettepanekud käesoleva direktiivi muutmise kohta.2. Käesoleva direktiivi kohane autoriõigusega kaasnevate õiguste kaitse ei mõjuta mingil viisil autoriõiguse kaitset.3. Käesolevaga moodustatakse kontaktkomitee. Komiteesse kuuluvad liikmesriikide pädevate asutuste esindajad. Komitee eesistuja on komisjoni esindaja ja see tuleb kokku kas eesistuja algatusel või liikmesriigi delegatsiooni taotlusel.4. Komitee ülesanne on:a) uurida käesoleva direktiivi mõju siseturu toimimisele ning tuua välja võimalikud kitsaskohad;b) korraldada konsultatsioone kõikides käesolevast direktiivist tulenevates küsimustes;c) soodustada teabevahetust seonduva seadusandliku arengu ning pretsedendiõiguse kohta, samuti seonduva majandus-, sotsiaalse, kultuurilise ja tehnilise arengu kohta;d) tegutseda teoste ja muude objektide digitaalturu, sealhulgas isiklikuks otstarbeks kopeerimise ja tehniliste meetmete kasutamise hindamise foorumina.Artikkel 13Rakendamine1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 22. detsembrit 2002. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 14JõustumineDirektiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 15AdressaadidKäesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. mai 2001Euroopa Parlamendi nimelpresidentN. FontaineNõukogu nimeleesistujaM. Winberg[1] EÜT C 108, 7.4.1998, lk 6 ja EÜT C 180, 25.6.1999, lk 6.[2] EÜT C 407, 28.12.1998, lk 30.[3] Euroopa Parlamendi 10. veebruari 1999. aasta arvamus (EÜT C 150, 28.5.1999, lk 171), nõukogu 28. septembri 2000. aasta ühine seisukoht (EÜT C 344, 1.12.2000, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2001. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). Nõukogu 9. aprilli 2001. aasta otsus.[4] EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1.[5] Nõukogu 14. mai 1991. aasta direktiiv 91/250/EMÜ arvutiprogrammide õiguskaitse kohta (EÜT L 122, 17.5.1991, lk 42). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 93/98/EMÜ.[6] Nõukogu 19. novembri 1992. aasta direktiiv 92/100/EMÜ rentimis- ja laenutamisõiguse ja teatavate autoriõigusega kaasnevate õiguste kohta intellektuaalomandi vallas (EÜT L 346, 27.11.1992, lk 61). Direktiivi on muudetud direktiiviga 93/98/EÜ.[7] Nõukogu 27. septembri 1993. aasta direktiiv 98/83/EMÜ teatavate satelliitlevile ja kaabli kaudu taasedastamisele kohaldatavaid autoriõigusi ja sellega kaasnevaid õigusi käsitlevate eeskirjade kooskõlastamise kohta (EÜT L 248, 6.10.1993, lk 15).[8] Nõukogu 29. oktoobri 1993. aasta direktiiv 93/98/EMÜ autoriõiguse ja teatavate sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaja ühtlustamise kohta (EÜT L 290, 24.11.1993, lk 9).[9] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 1996. aasta direktiiv 96/9/EÜ andmebaaside õiguskaitse kohta (EÜT L 77, 27.3.1996, lk 20).[10] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.[11] EÜT L 167, 22.6.2001, lk 10.--------------------------------------------------