title: Nõukogu direktiiv, 19. detsember 1977, liikmesriikide pädevate asutuste vastastikuse abi kohta otsese maksustamise valdkonnas

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31977L0799

Euroopa Liidu Teataja L 336 , 27/12/1977 Lk 0015 - 0020 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 9 Köide 1 Lk 0064  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 09 Köide 1 Lk 0086  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 9 Köide 1 Lk 0064  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 09 Köide 1 Lk 0094  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 09 Köide 1 Lk 0094

		Nõukogu direktiiv,19. detsember 1977,liikmesriikide pädevate asutuste vastastikuse abi kohta otsese maksustamise valdkonnas(77/799/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGUvõttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2] ning arvestades, et:liikmesriikide piire ületav maksude tasumisest kõrvalehoidumine ja maksustamise vältimine põhjustab eelarvekahju ja õiglase maksustamise põhimõtte rikkumist ning võib kaasa tuua moonutusi kapitali liikumises ning konkurentsitingimustes; seepärast mõjutavad need ühisturu toimimist;nimetatud põhjustel võttis nõukogu 10. veebruaril 1975 vastu otsuse ühenduse poolt võetavate rahvusvahelise maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastase võitluse meetmete kohta; [3]probleemi rahvusvahelisest iseloomust tulenevalt ei piisa siseriiklikest meetmetest, mille mõju ei ulatu väljapoole riigi piire; maksuametite koostöö kahepoolsete lepingute alusel ei suuda samuti tõkestada maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise uusi mooduseid, mis on üha enam riikidevahelise iseloomuga;maksuametite ühendusesisest koostööd tuleks seepärast tugevdada vastavalt ühistele põhimõtetele ja normidele;liikmesriigid peaksid taotluse korral vahetama konkreetsete juhtumitega seotud teavet; riik, kellelt seda taotletakse, peaks teostama nimetatud teabe saamiseks vajalikku uurimist;liikmesriigid peaksid ka ilma mistahes taotluseta vahetama igasugust teavet, mis näib olevat vajalik tulu- ja kapitalimaksu õigeks hindamiseks, eelkõige juhul, kui on alust arvata, et tegemist on kasumi kunstliku ülekandmisega eri liikmesriikide ettevõtete vahel või kui sellised ülekanded kahe liikmesriigi ettevõtete vahel toimuvad maksusoodustuste saamiseks läbi kolmanda riigi või kui mistahes põhjusel on maksudest kõrvale hoidutud või maksustamist välditud või võidakse seda teha;oluline on, et ühe liikmesriigi maksuameti ametnikel lubataks viibida teise liikmesriigi territooriumil, kui mõlemad asjassepuutuvad liikmesriigid seda soovitavaks peavad;isikute ja ettevõtete põhiõiguste kaitseks tuleb hoolitseda, et taolise koostöö raames esitatav teave ei satuks kõrvaliste isikute kätte; seetõttu on vaja, et nimetatud teavet saavad liikmesriigid ei kasutaks teavet seda esitanud liikmesriigi loata muul eesmärgil kui maksustamiseks või asjaomase liikmesriigi maksuseaduste rikkumisest tulenevate kohtumenetluste hõlbustamiseks; samuti on oluline, et teavet saavad riigid rakendaksid selle suhtes sama konfidentsiaalsuse astet, mille alla see kuulub teabe esitanud riigis, kui viimane seda nõuab;liikmesriigil, kellelt taotletakse uurimist või teabe esitamist, on õigus taotlus tagasi lükata kui tema õigusaktid või haldusmenetlus ei võimalda tema maksuametil oma tarbeks sellist uurimist teostada või sellist teavet koguda või kasutada, või kui kõnealuse teabe esitamine rikuks avalikku korda või tooks kaasa äri-, tööstus- või kutsesaladuse või turustusprotsessi avalikustamise või kui liikmesriik, kelle jaoks teave on ette nähtud, ei saa praktilistel või õiguslikel põhjustel esitada samasugust teavet;koostöömeetmete pidevaks uurimiseks ning asjassepuutuvates valdkondades, eriti ettevõtete gruppides kasumi kunstliku ülekandmise vallas kogemuste vahetamiseks on vajalik liikmesriikide ja komisjoni koostöö, et nimetatud meetmeid parandada ja asjakohaseid ühenduse norme ette valmistada,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Üldsätted1. Liikmesriikide pädevad asutused vahetavad kooskõlas käesoleva direktiivi sätetega igasugust teavet, mis võimaldab neil õigesti määrata tulu- ja kapitalimaksu.2. Olenemata kogumise viisist käsitatakse tulu- ja kapitalimaksudena kõiki makse kogusissetulekult, kogukapitalilt või sissetuleku või kapitali osadelt, sealhulgas makse vallas- või kinnisvara võõrandamisel saadud tulult, makse ettevõtete makstud töötasude ja palkade kogusumma pealt ning ka makse kapitali kallinemise pealt.3. Lõikes 2 nimetatud maksud on praegu eelkõige järgmised:Belgias:Impôt des personnes physiques/PersonenbelastingImpôt des sociétés/VennootschapsbelastingImpôt des personnes morales/RechtspersonenbelastingImpôt des non-résidents/Belasting der niet-verblijfhoudersTaanis:Indkomstskaten til statenSelsskabsskatDen kommunale indkomstskatDen amtskommunale indkomstskatFolkepensionsbidrageneSųmandsskattenDen sęrlige indkomstskatKirkeskattenFormueskatten til statenBidrag til dagpengefondenSaksamaal:EinkommensteuerKörperschaftsteuerVermögensteuerGewerbesteuerGrundsteuerPrantsusmaal:Impôt sur le revenuImpôt sur les sociétésTaxe professionnelleTaxe foncière sur les propriétés bâtiesTaxe foncière sur les propriétés non bâtiesIirimaal:Income taxCorporation taxCapital gains taxWealth taxin Italy:Imposta sul reddito delle persone fisicheImposta sul reddito delle persone giuridicheImposta locale sui redditiLuksemburgis:Impôt sur le revenu des personnes physiquesImpôt sur le revenu des collectivitésImpôt commercial communalImpôt sur la fortuneImpôt foncierMadalmaades:InkomstenbelastingVennootschapsbelastingVermogensbelastingÜhendkuningriigis:Income taxCorporation taxCapital gains taxPetroleum revenue taxDevelopment land tax4. Lõiget 1 kohaldatakse ka kõikidele hiljem kehtestatud samaväärsetele või sarnastele maksudele, mis täiendavad või asendavad lõikes 3 loetletud makse. Liikmesriikide pädevad asutused teavitavad üksteist ning komisjoni selliste maksude jõustumisest.5. Mõiste "pädev asutus" hõlmab järgmisi institutsioone:Belgias:De minister van financiën või volitatud esindajaLe ministre des finances või volitatud esindajaTaanis:Ministeren for skatter og afgifter või volitatud esindajaSaksamaal:Der Bundesminister der Finanzen või volitatud esindajaPrantsusmaal:Le ministre de l'économie või volitatud esindajaIirimaal:The Revenue Commissioners või nende volitatud esindajaItaalias:Il Ministro per le finanze või volitatud esindajaLuksemburgis:Le ministre des finances või volitatud esindajaMadalmaades:De minister van financiën või volitatud esindajaÜhendkuningriigis:The Commissioners of Inland Revenue või nende volitatud esindajaArtikkel 2Teabevahetus taotluse alusel1. Liikmesriigi pädev asutus võib teise liikmesriigi pädevalt asutuselt seoses konkreetse juhtumiga taotleda artikli 1 lõikes 1 osutatud teabe edastamist. Taotluse saanud liikmesriik ei pea taotlust täitma, kui näib, et taotluse esitanud riigi pädev asutus ei ole ammendanud oma tavapäraseid teabeallikaid, mida oleks asjaolusid arvesse võttes võinud taotletava teabe saamiseks kasutada soovitava tulemuse saavutamist ohtu seadmata.2. Lõikes 1 osutatud teabe edastamiseks korraldab taotluse saanud liikmesriigi pädev asutus selle teabe omandamiseks vajaliku mistahes uurimise.Artikkel 3Automaatne teabevahetusTeatud liiki juhtudel, mille liikmesriikide pädevad asutused lepivad kokku artiklis 9 sätestatud konsultatsioonimenetlusega, vahetavad nende pädevad asutused artikli 1 lõikes 1 nimetatud teavet korrapäraselt, eelneva taotluseta.Artikkel 4Omaalgatuslik teabevahetus1. Eelneva taotluseta edastab liikmesriigi pädev asutus temakäsutusesoleva artikli 1 lõikes 1 nimetatud teabe asjassepuutuva teise liikmesriigi pädevale asutusele järgmistel juhtudel:a) ühe liikmesriigi pädeval asutusel on alust arvata, et teises liikmesriigis võib jääda saamata maksutulu;b) maksukohustuslane saab ühes liikmesriigis maksuvähenduse või maksuvabastuse, millega peaks kaasnema maksutõus või maksukohustus teises liikmesriigis;c) ühe liikmesriigi maksukohustuslase ja teise liikmesriigi maksukohustuslase vahelisi äritehinguid teostatakse läbi ühe või mitme kolmanda riigi selliselt, et nad võivad ühes või mõlemas kõnealuses liikmesriigis makse kokku hoida;d) liikmesriigi pädeval asutusel on alust arvata, kasumi kunstliku ülekandmisega ühe ettevõtete grupi siseselt võib kaasneda maksude kokkuhoid;e) ühele liikmesriigile teise liikmesriigi pädeva asutuse poolt edastatud teave on võimaldanud saada andmeid, mis võivad olla vajalikud maksukohustuse määramiseks viimatinimetatud liikmesriigis.2. Liikmesriikide pädevad asutused võivad artikliga 9 ette nähtud konsulteerimismenetluse alusel laiendada lõikes 1 nimetatud teabevahetust ka selles sätestamata juhtudele.3. Liikmesriikide pädevad asutused võivad neile teadaolevat artikli 1 lõikes 1 nimetatud teavet üksteisele eelneva taotluseta edastada ka kõikidel muudel juhtudel.Artikkel 5Teabe edastamise tähtaegLiikmesriigi pädev asutus, kellelt eelmiste artiklite alusel teabe edastamist taotletakse, edastab selle nii kiiresti kui võimalik. Kui tal tekib teabe edastamisel takistusi või kui ta teabe edastamisest keeldub, teavitab ta sellest taotluse esitanud asutust, näidates ära takistuste iseloomu või keeldumise põhjuse.Artikkel 6Asjassepuutuva riigi ametnike koostööEespool toodud sätete kohaldamiseks võivad teavet esitava liikmesriigi pädev asutus ja selle liikmesriigi pädev asutus, kelle jaoks teave on ette nähtud, artikliga 9 ette nähtud konsulteerimismenetlust kasutades lubada esimese liikmesriigi maksuametnikel viibida kõnealuses teises liikmesriigis. Selle sätte kohaldamise üksikasjalik kord määratakse kindlaks sama menetluse kohaselt.Artikkel 7Sätted salastatuse kohta1. Igasugust käesoleva direktiivi alusel liikmesriigile esitatud teavet hoitakse selles riigis salajas samamoodi, kui tema siseriiklike õigusnormide alusel saadud teavet.Neid andmeid:- võib igal juhul teha kättesaadavaks üksnes otseselt maksu määramise või selle järelevalvega seotud isikutele;- võib muul juhul teha kättesaadavaks üksnes seoses sanktsioone hõlmavate kohtutoimingute või haldustoimingutega, mis puudutavad maksu määramist või selle järelevalvet või on sellega seotud, ning üksnes isikutele, kes on nende toimingutega otseselt seotud; kõnealust teavet võib siiski avalikustada avalikel kohtuistungitel või kohtuotsustes, kui teabe esitanud liikmesriigi pädev asutus ei ole selle vastu,- ei või mingil juhul kasutada muuks, kui maksustamiseks või seoses sanktsioone hõlmavate kohtutoimingute või haldustoimingutega, mis puudutavad maksu määramist või selle järelevalvet või on sellega seotud.2. Lõige 1 ei kohusta liikmesriiki, kelle õigusaktide või haldustavadega on ette nähtud kõnealuses lõikes sätestatust kitsamad piirid, esitama teavet, kui asjassepuutuv riik ei kohustu nimetatud kitsamatest piiridest kinni pidama.3. Olenemata lõikest 1 võivad teavet esitava liikmesriigi pädevad asutused lubada seda taotluse esitanud liikmesriigis kasutada muuks otstarbeks, kui teabe andnud liikmesriigi õigusnormide kohaselt võiks teabe andnud riigis kõnealust teavet sarnasel juhul sarnaseks otstarbeks kasutada.4. Kui liikmesriigi pädev asutus leiab, et teise liikmesriigi pädevalt asutuselt saadud teave võiks olla vajalik kolmanda liikmesriigi pädevale asutusele, võib ta teabe esitanud pädeva asutuse nõusolekul selle teabe talle edastada.Artikkel 8Teabevahetuse ulatus1. Käesoleva direktiiviga ei kohustata teostama uurimist või esitama teavet, kui selle liikmesriigi õigusaktid või haldustavad, kes peaks teavet andma, ei võimaldaks tal oma tarbeks nimetatud uurimist teostada või nimetatud teavet koguda või kasutada.2. Teabe esitamisest võib keelduda, kui see tooks kaasa äri-, tööstus- või kutsesaladuse või turustusprotsessi avalikustamise või oleks vastuolus avaliku korraga.3. Liikmesriigi pädev asutus võib teabe esitamisest keelduda, kui asjassepuutuv riik ei saa praktilistel või õiguslikel põhjustel esitada sarnast teavet.Artikkel 9Konsultatsioonid1. Käesoleva direktiivi kohaldamiseks peetakse, vajadusel komitees, järgmisi konsultatsioone:- kahepoolsetes küsimustes asjassepuutuvate liikmesriikide pädevate asutuste vahel neist ühe taotlusel,- küsimustes, mis ei paku üksnes kahepoolset huvi, kõikide liikmesriikide ja komisjoni vahel ühe asjaomase asutuse või komisjoni taotlusel.2. Liikmesriikide pädevad asutused võivad teineteisega otse suhelda. Liikmesriikide pädevad asutused võivad vastastikuse kokkuleppe korral lubada, et nende määratud asutused võivad teatud juhtudel või teatud liiki asjades teineteisega otse suhelda.3. Kui pädevad asutused sõlmivad käesoleva direktiiviga hõlmatud kahepoolsetes küsimustes kokkuleppeid, mis laienevad väljapoole konkreetset juhtumit, teavitavad nad sellest komisjoni niipea kui võimalik. Komisjon teavitab omakorda teiste liikmesriikide pädevaid asutusi.Artikkel 10Kogemuste vahetamineLiikmesriigid jälgivad koos komisjoniga pidevalt käesoleva direktiiviga ettenähtud koostöömenetlust ning vahetavad eelkõige ettevõtete gruppide siseste üleandehindade osas kogemusi, et parandada asjaomast koostööd ning koostada vajadusel normide kogum kõnealuste valdkondade jaoks.Artikkel 11Ulatuslikuma abi lubatavusEespool toodud sätted ei takista muudest õigusaktidest tuleneda võivaid ulatuslikumaid teabevahetamiskohustusi.Artikkel 12Lõppsätted1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. jaanuaril 1979 ning edastavad need viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt edaspidi vastuvõetavate oluliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 13Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 19. detsember 1977Nõukogu nimeleesistujaG. Geens[1] EÜT C 293, 13.12.1976, lk 34.[2] EÜT C 56, 7.3.1977, lk 66.[3] EÜT C 35, 14.2.1975, lk 1.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2009/7/EÜ, 10. veebruar 2009 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ (taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta) I, II, IV ja V lisa

text:
               11.2.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 40/12

      KOMISJONI DIREKTIIV 2009/7/EÜ,
   10. veebruar 2009,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ (taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta) I, II, IV ja V lisa
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eriti selle artikli 14 teise lõigu punkte c ja d,
   olles konsulteerinud asjaomaste liikmesriikidega,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiivis 2000/29/EÜ on loetletud taimedele või taimsetele saadustele kahjulikud organismid ning sätestatud teatavad meetmed, mida võetakse nende liikmesriikidesse sissetoomise vastu teistest liikmesriikidest või kolmandatest riikidest.

               (2)

               Tuginedes liikmesriikide esitatud teabele ja direktiivi 2000/29/EÜ I, II, IV ja V lisa läbivaatamisele ekspertide poolt, peetakse vajalikuks muuta I ja II lisas esitatud kahjulike organismide loetelu, et parandada kaitset selliste organismide ühendusse sissetoomise eest. Kõik muudatused põhinevad tehnilistel ja teaduslikel tõenditel.

               (3)

               Võttes arvesse, et rahvusvaheline taimede ja taimsete saadustega kauplemine on tihenenud, vajab ühendus fütosanitaarkaitset järgmiste siiani ühenduses teadaolevalt mitteesinenud kahjulike organismide sissetoomise vastu: Dendrolimus sibiricus Tschetverikov; Rhynchophorus palmarum (L.); Agrilus planipennis Fairmaire, mis teadaolevalt esineb sellistel taimedel nagu Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq., and Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. ainult Kanadas, Hiinas, Jaapanis, Mongoolias, Korea Vabariigis, Venemaal, Taiwanis ja Ameerika Ühendriikides; krüsanteemide varre nekroosi tekitav viirus taimedel Dendranthema (DC.) Des Moul. ja Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw; Scrobipalpopsis solanivora (Povolny) kartuli (Solanum tuberosum L.) mugulatel ja Stegophora ulmea (Schweinitz : Fries) Sydow & Sydow, mis esineb istutamiseks ettenähtud Ulmus L. ja Zelkova L. liiki kuuluvatel taimedel, välja arvatud seemned. Samadel põhjustel tuleb piirata ka mõnes ühenduse piirkonnas palmiliste sugukonda kuuluval 11 perekonnal esineva ja ametlikult kontrollitava organismi Paysandisia archon’i edasist levikut.

               (4)

                  Saissetia nigra (Nietm.) ja Diabrotica virgifera Le Conte nimetusi tuleks muuta vastavalt kõnealuste organismide läbivaadatud teaduslikele nimetustele. Saissetia nigra (Nietm.) nimetati ümber Parasaissetia nigra’ks (Nietner). Diabrotica virgifera Le Conte on jaotatud kaheks alaliigiks, nimelt ühenduses piirkondlikult esinevaks Diabrotica virgifera virgifera Le Conte’ks ja ühenduses mitteesinevaks Diabrotica virgifera zeae Krysan & Smith’iks.

               (5)

               Seega tuleb direktiivi 2000/29/EÜ I ja II lisades esitatud organismide loetelusid muuta.

               (6)

               Järelikult tuleb I ja II lisa muudetud loetelude arvessevõtmiseks muuta direktiivi 2000/29/EÜ IV ja V lisas sätestatud I ja II lisas viidatud kahjulike organismide peremeestaimede importimise või levitamise suhtes kehtestatud asjaomaseid nõudeid.

               (7)

               Puidu Acer saccharum Marsh CN-koodi V lisa B osas tuleb ajakohastada, et täiendada impordikontrolli alla kuuluva puidu CN-koodide loetelu.

               (8)

               Seega tuleks direktiivi 2000/29/EÜ I, II, IV ja V lisa vastavalt muuta.

               (9)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2000/29/EÜ I, II, IV ja V lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. märtsiks 2009. Nad edastavad kõnealuste sätete teksti ning kõnealuste sätete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Nad kohaldavad kõnealuseid sätteid alates 1. aprillist 2009.
   Kui liikmesriigid võtavad need õigus- ja haldusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste riiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 10. veebruar 2009

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Androulla VASSILIOU

      (1)  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1.

      LISA
      Direktiivi 2000/29/EÜ I, II, IV ja V lisa muudetakse järgmiselt:

                  1)

                  I lisa A osa muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              I jao rubriigis a:

                                          i)

                                          punkti 10 järele lisatakse punkt 10.0:

                                                      „10.0.

                                                         Dendrolimus sibiricus Tschetverikov”;

                                          ii)

                                          punkt 10.4 asendatakse järgmisega:

                                                      „10.4.

                                                         Diabrotica virgifera zeae Krysan & Smith”;

                                          iii)

                                          punkti 19 järele lisatakse punkt 19.1:

                                                      „19.1.

                                                         Rhynchophorus palmarum (L.)”

                              b)

                              II jao rubriigis a lisatakse punkti 1 ette punkt 0.1:

                                          „0.1.

                                             Diabrotica virgifera virgifera Le Conte”.

                  2)

                  II lisa A osa muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              I jao rubriigis a:

                                          i)

                                          punkti 1 järele lisatakse punkt 1.1:

                                                                  „1.1.

                                                                     Agrilus planipennis Fairmaire

                                                      Liikide Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. istutamiseks ettenähtud ja Kanadast, Hiinast, Jaapanist, Mongooliast, Koreast, Venemaalt, Taiwanilt ja USAst pärit taimed, v.a seemned, puit, koor ja koekultuurist pärit taimed”

                                          ii)

                                          punkt 24 jäetakse välja;

                                          iii)

                                          punkti 28 järele lisatakse punkt 28.1:

                                                                  „28.1.

                                                                     Scrobipalpopsis solanivora Povolny

                                                      Liigi Solanum tuberosum L. mugulad”

                              b)

                              I jao rubriigis c lisatakse punkti 14 järele punkt 14.1:

                                                      „14.1.

                                                         Stegophora ulmea (Schweinitz : Fries) Sydow & Sydow

                                          Liikide Ulmus L. ja Zelkova L. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned”

                              c)

                              I jao rubriigis d lisatakse punkti 5 järele punkt 5.1:

                                                      „5.1.

                                                      Krüsanteemide varre nekroosi tekitav viirus

                                          Liikide Dendranthema (DC.) Des Moul. ja Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned”

                              d)

                              II jao rubriigis a:

                                          i)

                                          punkti 6.2 järele lisatakse punkt 6.3:

                                                                  „6.3.

                                                                     Parasaissetia nigra (Nietner)

                                                      Liikide Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. taimed ja hübriidid, v.a viljad ja seemned”

                                          ii)

                                          punkti 9 järele lisatakse punkt 10:

                                                                  „10.

                                                                     Paysandisia archon (Burmeister)

                                                      Palmiliste sugukonna perekondadesse : Brahea Mart., Butia Becc., Chamaerops L., Jubaea Kunth, Livistona R. Br., Phoenix L., Sabal Adans., Syagrus Mart., Trachycarpus H. Wendl., Trithrinax Mart., Washingtonia Raf. kuuluvad taimed, mille tüve alumise osa läbimõõt on üle 5 cm ja mis on ettenähtud istutamiseks”

                  3)

                  IV lisa A osa I jagu muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              punkti 2.2 järele lisatakse punktid 2.3, 2.4 ja 2.5:

                                                      „2.3.

                                                      Olenemata sellest, kas need on loetletud V lisa B osa CN-koodide hulgas või mitte, liikide Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. puit, välja arvatud muul kujul kui:

                                                                  —

                                                                  kõnealustest puudest tervenisti või osaliselt saadud laastud;

                                                                  —

                                                                  puidust pakkematerjal pakkekastide, karpide, salvede, vaatide ja muude samalaadsete pakenditena, puitalused, äärtega puitalused jm puidust kaubaalused, kaubaaluste puidust ääred, mida tegelikult kasutatakse mitmesuguste objektide veol;

                                                                  —

                                                                  puitlasti toestav või eraldav puit;

                                                            kaasa arvatud puit, millel ei ole säilinud looduslikku kumerat pinda,
                                                      ning on pärit Kanadast, Hiinast, Jaapanist, Mongooliast, Koreast, Taiwanilt ja USAst

                                          Ametlik kinnitus selle kohta, et puit:

                                                      a)

                                                      on pärit piirkonnast, mille eksportiva riigi ametlik taimekaitseorganisatsioon on fütosanitaarmeetmete asjaomaste rahvusvaheliste standardite kohaselt tunnistanud vabaks Agrilus planipennis Fairmair’st või

                                                      b)

                                                      on kumera pinna täielikuks eemaldamiseks kanditud

                                                      2.4.

                                                      Olenemata sellest, kas need on loetletud V lisa B osa CN-koodide hulgas või mitte, liikide Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. Kanadast, Hiinast, Jaapanist, Mongooliast, Koreast, Venemaalt, Taiwanilt ja USAst pärit puit kõnealustest puudest tervenisti või osaliselt saadud laastude kujul.

                                          Ametlik kinnitus selle kohta, et puit:

                                                      a)

                                                      on pärit piirkonnast, mille eksportiva riigi ametlik taimekaitseorganisatsioon on fütosanitaarmeetmete asjaomaste rahvusvaheliste standardite kohaselt tunnistanud vabaks Agrilus planipennis Fairmair’st või

                                                      b)

                                                      on tehtud tükkideks, mille paksus ja laius ei ületa 2,5 cm

                                                      2.5.

                                                      Liikide Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. Kanadast, Hiinast, Jaapanist, Mongooliast, Koreast, Venemaalt, Taiwanilt ja USAst pärit eraldatud koor

                                          Ametlik kinnitus selle kohta, et eraldatud koor:

                                                      a)

                                                      on pärit piirkonnast, mille eksportiva riigi ametlik taimekaitseorganisatsioon on fütosanitaarmeetmete asjaomaste rahvusvaheliste standardite kohaselt tunnistanud vabaks Agrilus planipennis Fairmair’st või

                                                      b)

                                                      on tehtud tükkideks, mille paksus ja laius ei ületa 2,5 cm”

                              b)

                              punkti 11.3 järele lisatakse punkt 11.4:

                                                      „11.4.

                                                      Liiki Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc. kuuluvad ja Kanadast, Hiinast, Jaapanist, Mongooliast, Koreast, Venemaalt, Taiwanilt ja USAst pärit istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned ja koekultuurid

                                          Ametlik kinnitus selle kohta, et:

                                                      a)

                                                      taimed on kogu oma eluaja kasvanud piirkonnas, mille riigi taimekaitseorganisatsioon on fütosanitaarmeetmete asjaomaste rahvusvaheliste standardite kohaselt tunnistanud vabaks Agrilus planipennis Fairmaire’st või

                                                      b)

                                                      taimed on vähemalt kaks aastat enne eksporti kasvanud tootmiskohas, kus kaks korda aastas nõuetekohasel ajal ja vahetult enne eksporti toimuvate ametlike kontrollide käigus ei täheldatud mingeid märke Agrilus planipennis Fairmaire’ leidumisest”

                              c)

                              Teksti punkti 14 paremas tulbas muudetakse järgmiselt: „Ilma et see piiraks IV lisa A osa I jao punktis 11.4 nimetatud taimede suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, ametlik kinnitus selle kohta, et tootmiskohas või selle vahetus läheduses ei ole Elm phlöem necrosis mycoplasmi sümptomeid täheldatud alates viimase täieliku vegetatsioonitsükli algusest.”

                              d)

                              Punkti 25.4 järele lisatakse punktid 25.4.1. ja 25.4.2.:

                                                      „25.4.1.

                                                      Liigi Solanum tuberosum L. mugulad, v.a mahapanemiseks ettenähtud

                                          Ilma et see piiraks III lisa A osa punktis 12 ning IV lisa A osa I jao punktides 25.1, 25.2. ja 25.3 nimetatud mugulate suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, ametlik kinnitus selle kohta, et mugulad on pärit kasvukohast, kus Pseudomonas solanacearum (Smith) Smith’i teadaolevalt ei esine

                                                      25.4.2.

                                                      Liigi Solanum tuberosum L. mugulad

                                          Ilma et see piiraks III lisa A osa punktides 10, 11 ja 12 ning IV lisa A osa I jao punktides 25.1, 25.2, 25.3, 25.4 ja 25.4.1 nimetatud mugulate suhtes kohaldatavate sätete rakendamist, ametlik kinnitus selle kohta, et:

                                                      a)

                                                      mugulad on pärit riigist, kus Scrobipalpopsis solanivora Povolny’it teadaolevalt ei esine või

                                                      b)

                                                      mugulad on pärit piirkonnast, mille riigi taimekaitseorganisatsioon on fütosanitaarmeetmete asjaomaste rahvusvaheliste standardite kohaselt tunnistanud vabaks Scrobipalpopsis solanivora Povolny’ist”

                              e)

                              punkt 25.8 jäetakse välja;

                              f)

                              punkti 28 järele lisatakse punkt 28.1:

                                                      „28.1.

                                                      Liikide Dendranthema (DC.) Des Moul. ja Lycopersicon lycopersicum (L.) Karsten ex Farw. istutamiseks ettenähtud taimed, v.a seemned

                                          Ilma et see piiraks III lisa A osa 13 jaos ja IV lisa A osa I jao punktides 25.5, 25.6, 25.7, 27.1, 27.2 ja 28 nimetatud taimede suhtes kohaldatavaid nõudeid, ametlik kinnitus selle kohta, et:

                                                      a)

                                                      taimed on kogu oma eluaja kasvanud riigis, mis on vaba krüsanteemide varre nekroosi tekitavast viirusest, või

                                                      b)

                                                      taimed on kogu oma eluaja kasvanud piirkonnas, mille eksportiva riigi taimekaitseorganisatsioon on fütosanitaarmeetmete asjaomaste rahvusvaheliste standardite kohaselt tunnistanud vabaks krüsanteemide varre nekroosi tekitavast viirusest, või

                                                      c)

                                                      taimed on kogu oma eluaja kasvanud tootmiskohas, mis on tunnistatud vabaks krüsanteemide varre nekroosi tekitavast viirusest ja seda on ametlikult kontrollitud ning vajaduse korral uuritud.”

                              g)

                              punkti 37 järele lisatakse punkt 37.1:

                                                      „37.1.

                                                      Palmiliste sugukonna perekondadesse Brahea Mart., Butia Becc., Chamaerops L., Jubaea Kunth, Livistona R. Br., Phoenix L., Sabal Adans., Syagrus Mart., Trachycarpus H. Wendl., Trithrinax Mart., Washingtonia Raf kuuluvad taimed, mille tüve alumise osa läbimõõt on üle 5 cm ja mis on ettenähtud istutamiseks

                                          Ilma et see piiraks III lisa A osa punktis 17 nimetatud taimede suhtes kohaldatavate keeldude ning IV lisa A osa I jao punktis 37 esitatud nõuete rakendamist, ametlik kinnitus selle kohta, et:

                                                      a)

                                                      taimed on kogu oma eluaja kasvanud riigis, kus Paysandisia archon’it (Burmeister) teatavasti ei esine, või

                                                      b)

                                                      taimed on kogu oma eluaja kasvanud piirkonnas, mille riigi taimekaitseorganisatsioon on fütosanitaarmeetmete asjaomaste rahvusvaheliste standardite kohaselt tunnistanud vabaks Paysandisia archon’ist (Burmeister), või

                                                      c)

                                                      taimed on vähemalt kaks aastat enne nende eksportimist kasvanud tootmiskohas:

                                                                  —

                                                                  mille on registreerinud ja mida kontrollib päritoluriigi taimekaitseorganisatsioon ja

                                                                  —

                                                                  kus taimi hoiti füüsiliselt Paysandisia archon’i (Burmeister) sissetoomise eest täielikult kaitstud kohas või kus kasutati vastavaid ennetavaid tõrjevahendeid ja

                                                                  —

                                                                  kus kolm korda aastas nõuetekohasel ajal ja vahetult enne eksporti toimuvate ametlike kontrollide käigus ei täheldatud mingeid märke Paysandisia archon’i (Burmeister) leidumisest”

                  4)

                  IV lisa A osa II jaos lisatakse punkti 19 järele punkt 19.1:

                                          „19.1.

                                          Palmiliste sugukonna perekondadesse Brahea Mart., Butia Becc., Chamaerops L., Jubaea Kunth, Livistona R. Br., Phoenix L., Sabal Adans., Syagrus Mart., Trachycarpus H. Wendl., Trithrinax Mart., Washingtonia Raf. kuuluvad taimed, mille tüve alumise osa läbimõõt on üle 5 cm ja mis on ette nähtud istutamiseks

                              Ametlik kinnitus selle kohta, et:

                                          a)

                                          taimed on kogu oma eluaja kasvanud piirkonnas, mille riigi taimekaitseorganisatsioon on fütosanitaarmeetmete asjaomaste rahvusvaheliste standardite kohaselt tunnistanud vabaks Paysandisia archon’ist (Burmeister), või

                                          b)

                                          taimed on vähemalt kaks aastat enne nende väljaviimist kasvanud tootmiskohas:

                                                      —

                                                      mille on registreerinud ja mida kontrollib päritoluliikmesriigi vastutav ametlik organ ja

                                                      —

                                                      kus taimi hoiti füüsiliselt Paysandisia archon’i (Burmeister) sissetoomise eest täielikult kaitstud kohas või kus kasutati vastavaid ennetavaid tõrjevahendeid ja

                                                      —

                                                      kus kolm korda aastas nõuetekohasel ajal ja vahetult enne eksporti toimuvate ametlike kontrollide käigus ei täheldatud mingeid märke Paysandisia archon’i (Burmeister) leidumisest”

                  5)

                  V lisa muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              A osa I jaos lisatakse punkti 2.3 järele punkt 2.3.1:

                                          „2.3.1.

                                          Palmiliste sugukonna perekondadesse Brahea Mart., Butia Becc., Chamaerops L., Jubaea Kunth, Livistona R. Br., Phoenix L., Sabal Adans., Syagrus Mart., Trachycarpus H. Wendl., Trithrinax Mart., Washingtonia Raf. kuuluvad taimed, mille tüve alumise osa läbimõõt on üle 5 cm ja mis on ettenähtud istutamiseks.”

                              b)

                              B osa I jagu muudetakse järgmiselt:

                                          i)

                                          punktile 5 lisatakse kolmas lõik:

                                                      „—

                                                         Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc., mis on pärit Kanadast, Hiinast, Jaapanist, Mongooliast, Koreast, Venemaalt, Taiwanilt ja USAst.”

                                          ii)

                                          punkti 6 alapunktile a lisatakse kuues lõik:

                                                      „—

                                                         Fraxinus L., Juglans mandshurica Maxim., Ulmus davidiana Planch., Ulmus parvifolia Jacq. ja Pterocarya rhoifolia Siebold & Zucc., mis on pärit Kanadast, Hiinast, Jaapanist, Mongooliast, Koreast, Venemaalt, Taiwanilt ja USAst, kaasa arvatud puit, millel ei ole säilinud looduslikku kumerat pinda.”

                                          iii)

                                          punkti 6 alapunktis b jäetakse välja lõik

                                                      „ex 4407 99

                                                      Lehtpuupuit (v.a troopiline puit, mida on kirjeldatud grupi 44 alamrubriigi märkuses 1 või muu troopiline puit, tamm (Quercus spp.) või pöök (Fagus spp.), pikikiudu saetud või lõhestatud ja spoonihööveldatud või ringkooritud, hööveldatud, lihvitud, pikijätkatud või mitte, paksusega üle 6 mm”

                                                ning see asendatakse järgmisega:

                                                      „ex 4407 93

                                                         Acer saccharum Marshi puit, pikikiudu saetud või lõhestatud ja spoonihööveldatud või ringkooritud, hööveldatud, lihvitud, pikijätkatud või mitte, paksusega üle 6 mm

                                                      4407 95

                                                      Saarepuit (Fraxinus spp.), pikikiudu saetud või lõhestatud ja spoonihööveldatud või ringkooritud, hööveldatud, lihvitud, pikijätkatud või mitte, paksusega üle 6 mm

                                                      ex 4407 99

                                                      Lehtpuupuit (v.a troopiline puit, mida on kirjeldatud grupi 44 alamrubriigi märkuses 1 või muu troopiline puit, tamm (Quercus spp.), pöök (Fagus spp.), vaher (Acer spp.), kirss (Prunus spp.) või saar (Fraxinus spp.), pikikiudu saetud või lõhestatud ja spoonihööveldatud või ringkooritud, hööveldatud, lihvitud, pikijätkatud või mitte, paksusega üle 6 mm”


title: Nõukogu direktiiv 2000/79/EÜ, 27. november 2000, mis käsitleb Euroopa Lennuettevõtjate Ühenduse (AEA), Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF), Euroopa Lennumeeskonnaliikmete Liidu (ECA), Euroopa Piirkondlike Lennuettevõtjate Ühenduse (ERA) ja Rahvusvahelise Lennutranspordiettevõtjate Ühenduse (IACA) sõlmitud kokkulepet tsiviillennunduse lennupersonali tööaja korralduse kohtaEMPs kohaldatav tekst.

text:
Avis juridique important

|

32000L0079

Official Journal L 302 , 01/12/2000 P. 0057 - 0060

NÕUKOGU DIREKTIIV 2000/79/EÜ,27. november 2000,mis käsitleb Euroopa Lennuettevõtjate Ühenduse (AEA), Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF), Euroopa Lennumeeskonnaliikmete Liidu (ECA), Euroopa Piirkondlike Lennuettevõtjate Ühenduse (ERA) ja Rahvusvahelise Lennutranspordiettevõtjate Ühenduse (IACA) sõlmitud kokkulepet tsiviillennunduse lennupersonali tööaja korralduse kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 139 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:1) Asutamislepingu artikli 139 lõike 2 kohaselt võivad tööturu osapooled ühiselt taotleda, et ühenduse tasandil sõlmitud kokkuleppeid rakendataks nõukogu otsusega komisjoni ettepaneku põhjal.2) Nõukogu võttis vastu direktiivi 93/104/EÜ,1 milles käsitletakse tööaja korralduse teatavaid aspekte. Tsiviillennundus on üks neid tegevusalasid, mis nimetatud direktiivi reguleerimisalast välja jäeti. Euroopa Parlament ja nõukogu võtsid vastu direktiivi 2000/34/EÜ, millega muudetakse direktiivi 93/104/EÜ, et see hõlmaks varem välja jäetud sektoreid ja tegevusalasid.3) Komisjon on asutamislepingu artikli 138 lõike 2 kohaselt konsulteerinud tööturu osapooltega ühenduse direktiivi 93/104/EÜ reguleerimisalast välja jäetud sektoreid ja tegevusalasid puudutavate ühenduse meetmete suunitluse üle.4) Komisjon, võttes pärast sellist konsulteerimist arvesse, et ühenduse meetmed on soovitatavad, konsulteeris kooskõlas asutamislepingu artikli 138 lõikega 3 veel kord ühenduse tasandi tööturu osapooltega kavandatud ettepaneku sisu üle.5) Euroopa Lennuettevõtjate Ühendus (AEA), Euroopa Transporditöötajate Föderatsioon (ETF), Euroopa Lennumeeskonnaliikmete Liit (ECA), Euroopa Piirkondlike Lennuettevõtjate Ühendus (ERA) ja Rahvusvaheline Lennutranspordiettevõtjate Ühendus (IACA) on teatanud komisjonile oma soovist alustada läbirääkimisi vastavalt asutamislepingu artikli 138 lõikele 4.6) Nimetatud organisatsioonid sõlmisid 22. märtsil 2000 Euroopa kokkuleppe tsiviillennunduse lennupersonali tööaja korralduse kohta.7) Nimetatud kokkuleppes esitatakse komisjonile ühine taotlus rakendada see kokkulepe nõukogu otsusega komisjoni ettepaneku põhjal vastavalt asutamislepingu artikli 139 lõikele 2.8) Käesolevas direktiivis ja kõnealuses kokkuleppes sätestatakse direktiivi 93/104/EÜ artiklis 14 nimetatud piiritletumad nõuded tsiviillennunduse lennupersonali tööaja korralduse suhtes.9)Direktiivi 93/104/EÜ artikli 2 lõikes 7 määratletakse, et ringiliikuv töötaja on iga reisi- või lennupersonali liikmena tegutsev töötaja ettevõttes, mis osutab reisijate või kaupade veoteenust maantee-, õhu- või siseveetranspordis.10) Kokkuleppe rakendamiseks kohane õigusakt on direktiiv asutamislepingu artikli 249 tähenduses.11) Pidades silmas tsiviillennundussektori ülimat integreeritust ja selles valitsevaid konkurentsitingimusi, ei suuda liikmesriigid vajalikul määral saavutada käesoleva direktiivi eesmärke töötajate tervise ja ohutuse kaitsmisel ja seetõttu on vajalikud asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttele vastavad ühenduse meetmed. Käesolev direktiiv kehtib üksnes ulatuses, mis on vajalik nende eesmärkide saavutamiseks.12) Kokkuleppes kasutatud mõistete puhul, mida seal ei ole konkreetselt määratletud, lubab direktiiv liikmesriikidel need määratleda kooskõlas siseriikliku õiguse või tavadega, nagu seda tehakse samalaadseid mõisteid kasutavate muude sotsiaalvaldkonna direktiivide puhul, tingimusel et kõnealused määratlused on kokkuleppega kooskõlas.13) Komisjon on koostanud ettepaneku direktiivi kohta vastavalt oma 20. mai 1998. aasta teatisele "Sotsiaalse dialoogi kohandamine ja edendamine ühenduse tasandil", võttes arvesse allakirjutanute esindajastaatust ning kokkuleppe iga klausli seaduslikkust. Üheskoos on allakirjutanutel piisav staatus tsiviillennunduses reisijate- või kaubaveoga tegelevas ettevõttes töötava lennupersonali esindamiseks.14) Komisjon on koostanud oma ettepaneku direktiivi kohta vastavalt asutamislepingu artikli 137 lõikele 2, mis näeb ette, et sotsiaalpoliitika valdkonna direktiivid "hoiduvad haldus-, finants- ja õiguslike piirangute kehtestamisest viisil, mis pidurdaks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja arengut".15) Käesoleva direktiivi ja kõnealuse kokkuleppega kehtestatakse miinimumstandardid. Liikmesriigid ja/või tööturu osapooled võivad säilitada või kehtestada soodsamaid sätteid.16) Käesoleva direktiivi rakendamisega ei või põhjendada liikmesriigis valitseva olukorra halvenemist.17) Komisjon on teavitanud Euroopa Parlamenti, majandus- ja sotsiaalkomiteed ning regioonide komiteed, saates neile oma ettepaneku kõnealust kokkulepet sisaldava direktiivi kohta.18) Euroopa Parlament võttis 3. oktoobril 2000 vastu otsuse tööturu osapoolte raamlepingu kohta.19) Kokkuleppe rakendamine aitab kaasa asutamislepingu artikli 136 eesmärkide saavutamisele,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesoleva direktiivi eesmärk on rakendada tsiviillennunduse lennupersonali tööaja korraldust käsitlev Euroopa kokkulepe, mille sõlmisid 22. märtsil 2000 organisatsioonid, kes esindavad tsiviillennundussektori tööturu osapoolt: Euroopa Lennuettevõtjate Ühendus (AEA), Euroopa Transporditöötajate Föderatsioon (ETF), Euroopa Lennumeeskonnaliikmete Liit (ECA), Euroopa Piirkondlike Lennuettevõtjate Ühendus (ERA) ja Rahvusvaheline Lennutranspordiettevõtjate Ühendus (IACA).Kokkuleppe tekst on esitatud lisas.Artikkel 21. Liikmesriigid võivad säilitada või kehtestada käesoleva direktiivi sätetest soodsamad sätted.2. Käesoleva direktiivi rakendamine ei õigusta töötajate üldise kaitstuse taseme alandamist direktiiviga reguleeritavas valdkonnas. See ei piira liikmesriikide ja/või tööturu osapoolte õigust kehtestada olukorra muutudes teistsuguseid õiguslikke, halduslikke või lepingulisi meetmeid kui need, mis kehtivad käesoleva direktiivi vastuvõtmise ajal, tingimusel et alati täidetakse direktiiviga ettenähtud miinimumnõudeid.Artikkel 3Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. detsembril 2003 või tagavad, et tööturu osapooled on hiljemalt selleks kuupäevaks kehtestanud vajalikud meetmed kokkuleppe teel. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et igal ajal tagada käesoleva direktiiviga nõutud tulemused. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 4Direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 27. november 2000Nõukogu nimeleesistujaÉ. GUIGOU1 EÜT L 307, 13.12.1993, lk 18. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2000/34/EÜ (EÜT L 195, 1.8.2000, lk 41).LISAEuroopa Lennuettevõtjate Ühenduse (AEA), Euroopa Transporditöötajate Föderatsiooni (ETF), Euroopa Lennumeeskonnaliikmete Liidu (ECA), Euroopa Piirkondlike Lennuettevõtjate Ühenduse (ERA) ja Rahvusvahelise Lennutranspordiettevõtjate Ühenduse (IACA) sõlmitud Euroopa kokkulepe tsiviillennunduse lennupersonali tööaja korralduse kohtaVõttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 138 ja artikli 139 lõiget 2,võttes arvesse, et asutamislepingu artikli 139 lõige 2 näeb ette, et ühenduse tasandil sõlmitud kokkuleppeid võib allakirjutanute ühisel taotlusel rakendada nõukogu otsusega komisjoni ettepaneku põhjal,võttes arvesse asjaolu, et käesolevaga esitavad allakirjutanud sellise taotluse,võttes arvesse asjaolu, et allakirjutanud käsitlevad käesoleva kokkuleppe sätteid "piiritletumate nõuetena" direktiivi 93/104/EÜ tähenduses, ning et selle direktiivi sätteid ei tule kohaldada,ON ALLAKIRJUTANUD KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:Klausel 11. Kokkulepet kohaldatakse tsiviillennunduse lennupersonali tööaja suhtes.2. Kokkuleppes sätestatakse direktiivi 93/104/EÜ artiklis 14 nimetatud piiritletumad nõuded tsiviillennunduse lennupersonali tööaja korralduse suhtes.Klausel 21. "Tööaeg" tähendab iga ajavahemikku, mille jooksul töötaja teeb tööd, on tööandja käsutuses ning tegutseb või täidab oma kohustusi kooskõlas siseriikliku õiguse ja/või tavaga.2. "Tsiviillennunduse lennupersonal" tähendab tsiviilõhusõiduki meeskonna liikmeid, kelle tööandja on liikmesriigis registrisse kantud ettevõte.3. "Lennu koguaeg" tähendab ajavahemikku alates hetkest, mil õhusõiduk startis parkimiskohast õhkutõusmise eesmärgil, kuni hetkeni, mil õhusõiduk peatub talle määratud parkimiskohas ja kõik mootorid on seiskunud.Klausel 31. Tsiviillennunduse lennupersonalil on õigus vähemalt neljanädalasele iga-aastasele tasulisele puhkusele vastavalt niisuguse puhkuse õiguse ja andmise tingimustele, mis on ette nähtud siseriiklike õigusaktide ja/või tavadega.2. Minimaalset iga-aastast tasulist puhkust ei või asendada hüvitisega, välja arvatud töösuhte lõpetamise korral.Klausel 41. a) Tsiviillennunduse lennupersonalil on õigus tasuta arstlikule läbivaatusele enne tööleasumist ja edaspidi korrapäraste vaheaegade järel;b) tsiviillennunduse lennupersonali liige, kes kannatab tervisehäirete all, mis tunnistatakse seotuks asjaoluga, et ta töötab ka öösiti, viiakse võimaluse korral üle talle sobivale päevasele tööle õhus või maapeal.2. Lõike 1 punktis a nimetatud tasuta arstlik läbivaatus peab olema kooskõlas arstisaladuse põhimõttega.3. Lõike 1 punktis a nimetatud tasuta arstlikku läbivaatust võib teha riikliku tervishoiusüsteemi raames.Klausel 51. Tsiviillennunduse lennupersonalile tagatakse töö iseloomu kohane ohutus ja tervisekaitse.2. Tsiviillennunduse lennupersonali ohutuse ja tervisekaitse kohased kaitse- ja ennetusteenused või -vahendid on igal ajal kättesaadavad.Klausel 6Võetakse vajalikud meetmed tagamaks, et tööandja, kes kavatseb korraldada töö teatud malli järgi, võtab arvesse üldpõhimõtet töö kohandamisest töötaja järgi.Klausel 7Kui pädevad asutused seda nõuavad, tuleb neile esitada teave tsiviillennunduse lennupersonali konkreetsete töömallide kohta.Klausel 81. Tööaega tuleks vaadelda nii, et see ei piiraks lennu- ja tööaja piiranguid ning puhkenõudeid käsitlevate tulevaste ühenduse õigusaktide kohaldamist, ning kooskõlas asjakohaste siseriiklike õigusaktidega, mida tuleks kõikide seostuvate küsimuste puhul arvesse võtta.2. Maksimaalne iga-aastane tööaeg, sealhulgas kohaldatavas õiguses määratud teatav valvesoleku aeg, on 2 000 tundi, millest kõige rohkem 900 tundi võib olla lennu koguaeg.3. Maksimaalne iga-aastane tööaeg peab jaotuma aasta lõikes ühtlaselt.Klausel 9Ilma et see piiraks klausli 3 kohaldamist, antakse tsiviillennunduse lennupersonalile etteteatamise teel kõikidest töökohustustest ja valvest vabu päevi järgmiselt:a) vähemalt seitse kohapeal veedetavat päeva igas kalendrikuus, mille hulka võib lugeda seadusega nõutud puhkeaja; jab) vähemalt 96 kohapeal veedetavat päeva igas kalendriaastas, mille hulka võib lugeda seadusega nõutud puhkeaja;Klausel 10Osapooled vaatavad eespool esitatud sätted läbi pärast kahe aasta möödumist selle rakendusperioodi lõpust, mis on sätestatud käesoleva kokkuleppe jõustavas nõukogu otsuses.Brüssel, 22. märts 2000Euroopa Lennuettevõtjate Ühendus (AEA)Karl-Heinz Neumeister, peasekretärManfred Merz, AEA sotsiaalkomisjoni aseesimees, läbirääkimiskomisjoni esimeesEuroopa Transporditöötajate Föderatsioon (ETF)Brenda O'Brien, peasekretäri abiBetty Lecouturier, salongitöötajate komitee esimeesBent Gehlsen, salongitöötajate komitee läbirääkimiskomisjoni liigeEuroopa Lennumeeskonnaliikmete Liit (ECA)Kapten Francesco Gentile, esimeesKapten Bill Archer, aseesimeesGiancarlo Crivellaro, peasekretärEuroopa Piirkondlike Lennuettevõtjate Ühendus (ERA)Mike Ambrose, peadirektorRahvusvaheline Lennutranspordiettevõtjate Ühendus (IACA)Marc Frisque, peadirektorAllan Brown, direktor, lennunduspoliitika ja lennundusala küsimused