title: Komisjoni direktiiv 2004/70/EÜ, 28. aprill 2004, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohtaEMPs kohaldatav tekst

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32004L0070

Euroopa Liidu Teataja L 127 , 29/04/2004 Lk 0097 - 0103

		Komisjoni direktiiv 2004/70/EÜ,28. aprill 2004,millega muudetakse nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, [1] eriti selle artikli 14 teise lõike punkte c ja d,ning arvestades järgmist:(1) 2003. aasta ühinemisakti artiklis 20 on viidatud kõnealuse akti II lisale, mis sisaldab muudatusi, mida acquis's tuleb seoses ühinemisega teha. II lisa võtab siiski põhimõtteliselt arvesse ainult enne ühinemisläbirääkimiste alguskuupäeva, st. 1. novembrit 2002 vastu võetud õigusaktidesse tehtavaid muudatusi.(2) Acquis's tuleb siiski teha rohkem muudatusi, eriti õigusaktides, mis on vastu võetud pärast kõnealust kuupäeva, ning aktides, mida ei saanud hõlmata II lisas või nendes, milles tuleb muudatusi teha muutunud asjaolude tõttu.(3) Direktiivi 2000/29/EÜ on pärast 1. novembrit 2002 muudetud mitu korda teatud sätete osas, mida muudeti 2003. aasta ühinemisaktiga.(4) 2003. aasta ühinemisaktiga tunnistati Leedu peedi risomaaniaviiruse suhtes kaitstavaks alaks kuni 31. märtsini 2006. On asjakohane muuta IV lisa teksti, võtmaks arvesse ühinemisaktiga tehtud muudatusi.(5) 2003. aasta ühinemisaktiga tunnistati Läti, Sloveenia ja Slovakkia Globodera pallida (Stone) Behrens suhtes kaitstavateks aladeks kuni 31. märtsini 2006. On asjakohane muuta IV lisa teksti, võtmaks arvesse ühinemisaktiga tehtud muudatusi.(6) 2003. aasta ühinemisaktiga tunnistati Malta Citrus tristeza virus'e (euroopa tüved) suhtes kaitstavaks alaks kuni 31. märtsini 2006. On asjakohane muuta IV lisa teksti, võtmaks arvesse ühinemisaktiga tehtud muudatusi.(7) Selguse huvides on õige koondada mõned alates 1. novembrist 2002 tehtud muudatused ühte teksti. Liikmesriikidele tuleks anda piisavalt aega, et nad saaksid rakendada käesoleva direktiivi neid sätteid, mis ei sisaldu olemasolevates õigusaktides.(8) Direktiivi 2000/29/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta.(9) Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 2000/29/EÜ muudetakse järgnevalt:1. I, II, III ja IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi I lisale.2. IV lisa B osa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi II lisale.Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi II lisa täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. juuniks 2004. Liikmesriigid edastavad kõnealuste sätete teksti ning kõnealuste sätete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi sätestavad liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub Tšehhi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemislepingu jõustumise korral ning lepingu jõustumise kuupäeval.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 28. aprill 2004Komisjoni nimelkomisjoni liigeDavid Byrne[1] EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/31/EÜ (ELT L 85, 23.3.2004, lk 18).--------------------------------------------------I LISADirektiivi 2000/29/EÜ I, II, III ja IV lisa muudetakse järgnevalt:1. I lisa B osa punkti b alapunkt 1 asendatakse järgnevaga:"1. Peedi risomaaniaviirus | DK, F (Bretagne), FI, IRL, LT, P (Assoorid), UK (Põhja-Iirimaa)" |2. II lisa B osa, punkti b alapunkt 2 asendatakse järgnevaga:"2. Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. | Liikide Amelanchier Med., Chaenomeles Lindl., Cotoneaster Ehrh., Crataegus L., Cydonia Mill., Eriobotrya Lindl., Malus Mill., Mespilus L., Photinia davidiana (Dcne.) Cardot, Pyracantha Roem., Pyrus L. ja Sorbus L. taimede osad, v.a viljad, seemned ja istutamiseks ettenähtud taimed, kuid kaasa arvatud tolmeldamiseks ettenähtud elav õietolm. | E, F (Korsika), IRL, I (Abruzzi; Apuulia; Basilicata; Calabria; Campania; Emilia-Romagna: Forlķ-Cesena, Parma, Piacenza ja Rimini provintsid; Friuli-Venezia Giulia; Lazio; Liguuria; Lombardia; Marche; Molise; Piedmont; Sardiinia; Sitsiilia; Trentino-Alto Adige: Trento autonoomne provints; Toskaana; Umbria; Valle d'Aosta; Veneto, v.a Rovigo, Polesella, Villamarzana, Fratta Polesine, San Bellino, Badia Polesine, Trecenta, Ceneselli, Pontecchio Polesine, Arquą Polesine, Costa di Rovigo, Occhiobello, Lendinara, Canda, Ficarolo, Guarda Veneta, Frassinelle Polesine, Villanova del Ghebbo, Fiesso Umbertiano, Castelguglielmo, Bagnolo di Po, Giacciano con Baruchella, Bosaro, Canaro, Lusia, Pincara, Stienta, Gaiba ja Salara omavalitsusüksused Rovigo provintsis ning Castelbaldo, Barbona, Piacenza d'Adige, Vescovana, S. Urbano, Boara Pisani ja Masi omavalitsusüksused Padova provintsis ning Palł, Roverchiara, Legnago, Castagnaro, Ronco all'Adige, Villa Bartolomea, Oppeano, Terrazzo, Isola Rizza, Angiari omavalitsusüksused Verona provintsis), LV, LT, A (Burgenland, Carinthia, Alam-Austria, Tirool (Lientzi haldusüksus), Styria, Viin), P, SI, SK, FI, UK (Põhja-Iirimaa, Mani saar ja Kanalisaared)" |3. III lisa B osa muudetakse järgnevalt:a) punkt 1 asendatakse järgnevaga:"1.Ilma et see piiraks keeldude rakendamist III lisa A osa punktides 9, 9.1 ja 18 loetletud taimede suhtes, vajadusel liikide Amelanchier Med., Chaenomeles Lindl., Crataegus L., Cydonia Mill., Eriobotrya Lindl., Malus Mill., Mespilus L., PyracanthaRoem., PyrusL. ja Sorbus L. taimed (v.a viljad ja seemned) ja tolmeldamiseks ettenähtud elav õietolm, mis on pärit muudest kolmandatest riikidest kui Šveits, või need, mis on artikli 18 lõikes 2 sätestatud korras tunnistatud vabaks bakterist Erwinia amylovora (Burr.) Winsl.et al., või kus on loodud organismi Erwinia amylovora (Burr.) Winsl.et al. suhtes asjaomaste fütosanitaarmeetmete rahvusvaheliste standardite kohaselt kahjurivabaks tunnistatud piirkonnad ja mida on tunnustatud sellisena artikli 18 punktis 2 sätestatud korras. | E, F (Korsika), IRL, I (Abruzzi; Apuulia; Basilicata; Calabria; Campania; Emilia-Romagna: Forlķ-Cesena, Parma, Piacenza ja Rimini provintsid; Friuli-Venezia Giulia; Lazio; Liguuria; Lombardia; Marche; Molise; Piedmont; Sardiinia; Sitsiilia; Trentino-Alto Adige: Trento autonoomne provints; Toscana; Umbria; Valle d'Aosta; Veneto, v.a Rovigo, Polesella, Villamarzana, Fratta Polesine, San Bellino, Badia Polesine, Trecenta, Ceneselli, Pontecchio Polesine, Arquą Polesine, Costa di Rovigo, Occhiobello, Lendinara, Canda, Ficarolo, Guarda Veneta, Frassinelle Polesine, Villanova del Ghebbo, Fiesso Umbertiano, Castelguglielmo, Bagnolo di Po, Giacciano con Baruchella, Bosaro, Canaro, Lusia, Pincara, Stienta, Gaiba ja Salara omavalitsusüksused Rovigo provintsis ning Castelbaldo, Barbona, Piacenza d'Adige, Vescovana, S. Urbano, Boara Pisani ja Masi omavalitsusüksused ning provintsis of Verona Palł, Roverchiara, Legnago, Castagnaro, Ronco all'Adige, Villa Bartolomea, Oppeano, Terrazzo, Isola Rizza ja Angiari omavalitsusüksused Padova provintsis), LV, LT, A (Burgenland, Carinthia, Alam-Austria, Tirool (Lientzi haldusüksus), Styria, Viin), P, SI, SK, FI, UK (Põhja-Iirimaa, Mani saar ja Kanalisaared)" |b) punkt 2 asendatakse järgnevaga:"2.Ilma et see piiraks keeldude rakendamist III lisa A osa punktides 9, 9.1 ja 18 loetletud taimede suhtes, vajadusel liikide Cotoneaster Ehrh. ja Photinia davidiana (Dcne.) Cardot taimed (v.a viljad ja seemned) ja tolmeldamiseks ettenähtud elav õietolm, mis on pärit muudest kolmandatest riikidest kui Šveits, või need, mis on artikli 18 lõikes 2 sätestatud korras tunnistatud vabaks bakterist Erwinia amylovora (Burr.) Winsl.et al., või kus on loodud organismi Erwinia amylovora (Burr.) Winsl.et al. suhtes asjaomaste fütosanitaarmeetmete rahvusvaheliste standardite kohaselt kahjurivabaks tunnistatud piirkonnad ja mida on tunnustatud sellisena artikli 18 punktis 2 sätestatud korras. | E, F (Korsika), IRL, I (Abruzzi; Apuulia; Basilicata; Calabria; Campania; Emilia-Romagna: Forlķ-Cesena, Parma, Piacenza ja Rimini provintsid; Friuli-Venezia Giulia; Lazio; Liguuria; Lombardia; Marche; Molise; Piedmont; Sardiinia; Sitsiilia; Trentino-Alto Adige: Trento autonoomne provints; Toscana; Umbria; Valle d'Aosta; Veneto, v.a Rovigo, Polesella, Villamarzana, Fratta Polesine, San Bellino, Badia Polesine, Trecenta, Ceneselli, Pontecchio Polesine, Arquą Polesine, Costa di Rovigo, Occhiobello, Lendinara, Canda, Ficarolo, Guarda Veneta, Frassinelle Polesine, Villanova del Ghebbo, Fiesso Umbertiano, Castelguglielmo, Bagnolo di Po, Giacciano con Baruchella, Bosaro, Canaro, Lusia, Pincara, Stienta, Gaiba ja Salara omavalitsusüksused Rovigo provintsis ning Castelbaldo, Barbona, Piacenza d'Adige, Vescovana, S. Urbano, Boara Pisani ja Masi omavalitsusüksused Padova provintsis ning Palł, Roverchiara, Legnago, Castagnaro, Ronco all'Adige, Villa Bartolomea, Oppeano, Terrazzo, Isola Rizza ja Angiari omavalitsusüksused Verona provintsis), LV, LT, A (Burgenland, Carinthia, Alam-Austria, Tirool (Lientzi haldusüksus), Styria, Viin), P, SI, SK, FI, UK (Põhja-Iirimaa, Mani saar ja Kanalisaared)" |4. IV lisa B osa muudetakse järgnevalt:a) punktis 20.1 asendatakse parempoolse veeru tekst alljärgnevaga:"DK, F (Bretagne), FI, IRL, P (Assoorid), UK (Põhja-Iirimaa)"b) punktis 20.2 asendatakse parempoolse veeru tekst alljärgnevaga:"DK, F (Bretagne), FI, IRL, P (Assoorid), UK (Põhja-Iirimaa)"c) punkt 21 asendatakse järgnevaga:"21.Liikide Amelanchier Med., ChaenomelesLindl., CotoneasterEhrh., Crataegus L., Cydonia Mill., EriobotryaLindl., Malus Mill., Mespilus L., Photinia davidiana (Dcne.) Cardot, Pyracantha Roem., Pyrus L. ja Sorbus L. taimed (v.a viljad ja seemned) ja tolmeldamiseks ettenähtud elav õietolm. | Ilma et see piiraks keeldude rakendamist III lisa A osa punktides 9, 9.1 ja 18 ja III lisa B osa punktis 1 loetletud taimede suhtes, kinnitatakse vajadusel ametlikult, et: a)taimed on pärit kolmandatest riikidest, mis on artikli 18 lõikes 2 sätestatud korras tunnistatud vabaks bakterist Erwinia amylovora (Burr.) Winsl.et al.,võib)taimed on pärit bakteri Erwinia amylovora (Burr.) Winsl.et al. suhtes kahjurivabaks tunnistatud aladelt kolmandates riikides, mis on loodud asjaomaste fütosanitaarmeetmete rahvusvaheliste standardite kohaselt ja mida on tunnustatud sellisena artikli 18 punktis 2 sätestatud korras,võic)taimed on pärit ühest järgmistest Šveitsi kantonitest: Bern (v.a Signau ja Trachselwaldi piirkonnad), Fribourg, Grisons, Ticino, Vaud, Valais,võid)taimed on pärit parempoolses veerus loetletud kaitstud aladelt,võie)taimed on kasvatatud või "puhvervööndisse" viimise korral hoitud ja hooldatud vähemalt 7-kuulise perioodi vältel, k.a viimase täieliku vegetatsioonitsükli ajavahemik 1. aprillist 31. oktoobrini, põllul:aa)mis asub 1 km seespool ametlikult määratletud, vähemalt 50 km2 suuruse "puhvervööndi" piiri, kus peremeestaimed on allutatud ametlikult heakskiidetud ja järelevalve all olevale kontrollirežiimile, mis on kehtestatud hiljemalt enne viimasele täielikule vegetatsioonitsüklile eelneva täieliku vegetatsioonitsükli algust, eesmärgiga viia miinimumini organismi Erwinia amylovora (Burr.) Winsl.et al. levimise oht selles piirkonnas kasvatatavatelt taimedelt. Taolise "puhvervööndi" üksikasjalikku kirjeldust hoitakse komisjonile ja teistele liikmesriikidele kättesaadavana. Kui "puhvervöönd" on juba olemas, tuleb vööndis, kuhu ei kuulu põld ja seda ümbritsev 500 meetri laiune vöönd, viia kõige kohasemal ajal läbi vähemalt üks ametlik kontrollkäik, arvestatuna viimase täieliku vegetatsioonitsükli algusest, ning kõik Erwinia amylovora (Burr.) Winsl.et al. sümptomitega peremeestaimed tuleb kohe välja juurida. Nende kontrollkäikude tulemused esitatakse komisjonile ja teistele liikmesriikidele hiljemalt iga aasta 1. maiks, jabb)mis koos "puhvervööndiga" on käesolevas punktis kehtestatud nõuete kohaselt taimede viljelemiseks ametlikult heaks kiidetud enne viimasele täielikule vegetatsiooniperioodile eelneva täieliku vegetatsiooniperioodi algust, jacc)mis koos ümbritseva, vähemalt 500 meetri laiuse vööndiga on viimasest täielikust vegetatsiooniperioodist alates tunnistatud ametliku kontrolli käigus vabaks bakterist Erwinia amylovora (Burr.) Winsl.et al., kusjuures ametlikku kontrolli viiakse läbi vähemalt:kahel korral põllul selleks kõige kohasemal ajal, st üks kord juunist augustini ja üks kord augustist novembrini;jaühel korral nimetatud piirnevas vööndis selleks kõige kohasemal ajal, st augustist novembrini, jadd)millel kasvavatelt taimedelt kõige kohasemal ajavahemikul ametlikult võetud näidiseid ametlikult testiti varjatud nakkuste avastamise eesmärgil kooskõlas asjakohaste laboratoorsete meetoditega.Kooskõlas asjakohaste, enne 1. aprilli 2004 rakendatavate nõuetega ei kohaldata käesolevaid sätted 1. aprillist 2004 kuni 1. aprillini 2005 parempoolses veerus loetletud kaitstud aladele viidud ja nende piires ümberpaigutatud taimedele, mida on kasvatatud ja hooldatud ametlikult määratletud "puhvervööndites" asuvatel põldudel. | E, F (Korsika), IRL, I (Abruzzi; Apuulia; Basilicata; Calabria; Campania; Emilia-Romagna: Forlķ-Cesena, Parma, Piacenza ja Rimini provintsid; Friuli-Venezia Giulia; Lazio; Liguuria; Lombardia; Marche; Molise; Piedmont; Sardiinia; Sitsiilia; Trentino-Alto Adige: Trento autonoomne provints; Toscana; Umbria; Valle d'Aosta; Veneto, v.a Rovigo, Polesella, Villamarzana, Fratta Polesine, San Bellino, Badia Polesine, Trecenta, Ceneselli, Pontecchio Polesine, Arquą Polesine, Costa di Rovigo, Occhiobello, Lendinara, Canda, Ficarolo, Guarda Veneta, Frassinelle Polesine, Villanova del Ghebbo, Fiesso Umbertiano, Castelguglielmo, Bagnolo di Po, Giacciano con Baruchella, Bosaro, Canaro, Lusia, Pincara, Stienta, Gaiba ja Salara omavalitsusüksused Rovigo provintsis ning Castelbaldo, Barbona, Piacenza d ' Adige, Vescovana, S. Urbano, Boara Pisani ja Masi omavalitsusüksused Padova provintsis ja Palł, Roverchiara, Legnago, Castagnaro, Ronco all ' Adige, Villa Bartolomea, Oppeano, Terrazzo, Isola Rizza ja Angiari omavalitsusüksused Verona provintsis), LV, LT, A (Burgenland, Carinthia, Alam-Austria, Tirool (Lientzi haldusüksus), Styria, Viin), P, SI, SK, FI, UK (Põhja-Iirimaa, Mani saar ja Kanalisaared)" |d) punkt 21.3 asendatakse järgnevaga:"21.315. märts–30. juuni, mesitarud | Dokumenteeritud tõendusmaterjal näitab, et mesitarud: a)on pärit kolmandatest riikidest, mis on artikli 18 lõikes 2 sätestatud korras tunnistatud vabaks bakterist Erwinia amylovora (Burr.) Winsl.et al.,võib)on pärit ühest järgmistest Šveitsi kantonitest: Bern (v.a Signau ja Trachselwaldi piirkonnad), Fribourg, Grisons, Ticino, Vaud, Valais,võic)on pärit parempoolses veerus loetletud kaitstud aladelt,võid)on enne ümberpaigutamist läbinud asjakohased karantiinimeetmed. | E, F (Korsika), IRL, I (Abruzzi; Apuulia; Basilicata; Calabria; Campania; Emilia-Romagna: Forlķ-Cesena, Parma, Piacenza ja Rimini provintsid; Friuli-Venezia Giulia; Lazio; Liguuria; Lombardia; Marche; Molise; Piedmont; Sardiinia; Sitsiilia; Toscana; Umbria; Valle d'Aosta; Veneto, v.a Polesella, Villamarzana, Fratta Polesine, San Bellino, Badia Polesine, Trecenta, Ceneselli, Pontecchio Polesine, Arquą Polesine, Costa di Rovigo, Occhiobello, Lendinara, Canda, Ficarolo, Guarda Veneta, Frassinelle Polesine, Villanova del Ghebbo, Fiesso Umbertiano, Castelguglielmo, Bagnolo di Po, Giacciano con Baruchella, Bosaro, Canaro, Lusia, Pincara, Stienta, Gaiba, Salara ja Rovigo omavalitsusüksused Rovigo provintsis ning Castelbaldo, Barbona, Piacenza d'Adige, Vescovana, S. Urbano, Boara Pisani ja Masi omavalitsusüksused Padova provintsis ning Palł, Roverchiara, Legnago, Castagnaro, Ronco all ' Adige, Villa Bartolomea, Oppeano, Terrazzo, Isola Rizza ja Angiari omavalitsusüksused Verona provintsis), LV, LT, A (Burgenland, Carinthia, Alam-Austria, Tirool (Lientzi haldusüksus), Styria, Viin), P, SI, SK, FI, UK (Põhja-Iirimaa, Mani saar ja Kanalisaared)" |e) punktis 22 asendatakse parempoolses veerus tekst alljärgnevaga:"DK, F (Bretagne), FI, IRL, P (Assoorid), UK (Põhja-Iirimaa)"f) punktis 23 asendatakse parempoolses veerus tekst alljärgnevaga:"DK, F (Bretagne), FI, IRL, P (Assoorid), UK (Põhja-Iirimaa)"g) punktis 25 asendatakse parempoolses veerus tekst alljärgnevaga:"DK, F (Bretagne), FI, IRL, P (Assoorid), UK (Põhja-Iirimaa)"h) punktis 26 asendatakse parempoolses veerus tekst alljärgnevaga:"DK, F (Bretagne), FI, IRL, P (Assoorid), UK (Põhja-Iirimaa)"i) punktis 27.1 asendatakse parempoolses veerus tekst alljärgnevaga:"DK, F (Bretagne), FI, IRL, P (Assoorid), UK (Põhja-Iirimaa)"j) punktis 27.2 asendatakse parempoolses veerus tekst alljärgnevaga:"DK, F (Bretagne), FI, IRL, P (Assoorid), UK (Põhja-Iirimaa)"k) punktis 30 asendatakse parempoolses veerus tekst alljärgnevaga:"DK, F (Bretagne), FI, IRL, P (Assoorid), UK (Põhja-Iirimaa)"--------------------------------------------------II LISADirektiivi 2000/29/EÜ IV lisa B osa muudetakse järgnevalt:a) punktis 20.1 asendatakse parempoolses veerus tekst alljärgnevaga:"DK, F (Bretagne), FI, IRL, P (Assoorid), LT, UK (Põhja-Iirimaa)"b) punktis 20.2 asendatakse parempoolses veerus tekst alljärgnevaga:"DK, F (Bretagne), FI, IRL, P (Assoorid), LT, UK (Põhja-Iirimaa)"c) punktis 20.3 asendatakse parempoolses veerus tekst alljärgnevaga:"LV, SI, SK, FI"d) punktis 22 asendatakse parempoolses veerus tekst alljärgnevaga:"DK, F (Bretagne), FI, IRL, P (Assoorid), LT, UK (Põhja-Iirimaa)"e) punktis 23 asendatakse parempoolses veerus tekst alljärgnevaga:"DK, F (Bretagne), FI, IRL, P (Assoorid), LT, UK (Põhja-Iirimaa)"f) punktis 25 asendatakse parempoolses veerus tekst alljärgnevaga:"DK, F (Bretagne), FI, IRL, P (Assoorid), LT, UK (Põhja-Iirimaa)"g) punktis 26 asendatakse parempoolses veerus tekst alljärgnevaga:"DK, F (Bretagne), FI, IRL, P (Assoorid), LT, UK (Põhja-Iirimaa)"h) punktis 27.1 asendatakse parempoolses veerus tekst alljärgnevaga:"DK, F (Bretagne), FI, IRL, P (Assoorid), LT, UK (Põhja-Iirimaa)"i) punktis 27.2 asendatakse parempoolses veerus tekst alljärgnevaga:"DK, F (Bretagne), FI, IRL, P (Assoorid), LT, UK (Põhja-Iirimaa)"j) punktis 30 asendatakse parempoolses veerus tekst alljärgnevaga:"DK, F (Bretagne), FI, IRL, P (Assoorid), LT, UK (Põhja-Iirimaa)"k) punkt 31 asendatakse järgnevaga:"31.Liikide Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf., ja nende hübriidide viljad, mis on pärit järgnevatest riikidest: E, F (v.a Korsika) ja CY | Ilma et see piiraks IV lisa A osa II jao punktis 30.1 loetletud viljade suhtes kohaldatavaid nõudeid, peavad viljad: a)olema ilma lehtede ja viljavarteta; võib)lehtede või viljavartega viljade puhul peab olema ametlik kinnitus, et viljad on pakitud suletud mahutitesse, mis on ametlikult pitseeritud ning jäävad kinnipitseerituks nende transpordi jooksul läbi kaitstava ala, mis on nende viljade osas kaitstavaks tunnistatud, ning neil on eraldusmärk, mis on kantud passi. | EL, F (Korsika), I, M, P" |--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 96/47/EÜ, 23. juuli 1996, millega muudetakse direktiivi 91/439/EMÜ juhilubade kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31996L0047

Euroopa Liidu Teataja L 235 , 17/09/1996 Lk 0001 - 0005

		Nõukogu direktiiv 96/47/EÜ,23. juuli 1996,millega muudetakse direktiivi 91/439/EMÜ juhilubade kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 75,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]tegutsedes asutamislepingu artiklis 189c sätestatud korras [3]ning arvestades, et:nõukogu 29. juuli 1991. aasta direktiiv 91/439/EMÜ juhilubade kohta [4] sätestab, et siseriiklikud juhiload kehtestatakse vastavalt nimetatud direktiivi I lisas kirjeldatud ühenduse mudelile;tuleks kehtestada alternatiivmudel, mis võtaks arvesse olemasolevaid tavasid ja vastaks teatavate liikmesriikide soovidele;juhilubade vastastikuseks tunnustamiseks on vaja tagada selliste lubade ühituvus ja koostoimimisvõime ühenduse kõikides osades; sel eesmärgil tuleks vältida seda, et liikmesriigid võtavad arvutitehnoloogia ühenduse juhiloamudeli puhul kasutusele ükshaaval, ning tuleb jätta võimalus võtta hiljem kasutusele mikrokiip või samalaadne elektroonikaseade;liikmesriikidele tuleks jätta võimalus kanda selleks ette nähtud kohta andmeid, mis ei ole seotud juhiloa haldamise või liiklusohutusega, eeldusel et sellised kanded tehakse konkreetsel kirjalikul kokkuleppel loaomanikuga;ühenduse juhiloamudeli tehniliste näitajate osas kohaldab käesolev direktiiv tehnilise ühtlustamise suhtes uut lähenemisviisi, kehtestades näitajate jaoks üldise raamistiku ning jättes üksikasjalikumad nõuded tööstusliku standardimise hooleks,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 91/439/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 1 lõikes 1 ja artikli 2 lõikes 3 lisatakse sõnade "I lisas" järele "või Ia lisas".2. Artiklisse 2 lisatakse järgmine lõige:"4. Ilma et see piiraks nõukogu poolt selle kohta vastuvõetavate sätete kohaldamist, ei või I ja Ia lisas toodud juhiloamudelid sisaldada elektroonilisi infotehnoloogiaseadmeid."3. Lisatakse käesoleva direktiivi lisas esitatud Ia lisa.Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid pärast komisjoniga konsulteerimist 1. juuliks 1996. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 23. juuli 1996Nõukogu nimeleesistujaI. Yates[1] EÜT C 21, 25.1.1996, lk 4 ja EÜT C 54, 23.2.1996, lk 5.[2] EÜT C 301, 13.11.1996, lk 22 ja EÜT C 204, 15.7.1996, lk 20.[3] Euroopa Parlamendi 16. novembri 1995. aasta arvamus (EÜT C 323, 4.12.1995, lk 109), nõukogu 26. veebruari 1996. aasta ühine seisukoht (EÜT C 120, 24.4.1996, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 6. juuni 1996. aasta otsus (EÜT C 181, 24.6.1996, lk 16).[4] EÜT L 237, 24.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 94/72/EÜ (EÜT L 337, 24.12.1994, lk 86).--------------------------------------------------LISA"Ia LISASÄTTED ÜHENDUSE JUHILOAMUDELI KOHTA(I lisas kirjeldatud mudeli alternatiiv)1. Ühenduse juhiloamudeli kaardi füüsilised omadused vastavad ISO 7810 ja ISO 7816-1 standarditele.Meetodid, millega kontrollitakse juhilubade omadusi, et kinnitada nende vastavust rahvusvahelisele standardile, peavad olema vastavuses ISO 10373 standardiga.2. Juhiloal on kaks külge.Esiküljel on:a) suures kirjas sõna "Juhiluba" loa välja andnud liikmesriigi keeles või keeltes;b) juhiloa välja andnud liikmesriigi nimi (vabatahtlik);c) juhiloa välja andnud liikmesriigi rahvusvaheline tähis negatiivina sinises ristkülikus, mida ümbritseb kaksteist kollast tähte; tähised on järgmised:B : BelgiaDK : TaaniD : SaksamaaGR : KreekaE : HispaaniaF : PrantsusmaaIRL : IirimaaI : ItaaliaL : LuksemburgNL : MadalmaadA : AustriaP : PortugalFIN : SoomeS : RootsiUK : Ühendkuningriik;d) teave väljaantud juhiloa kohta järgmises numeratsioonis:1. loaomaniku perekonnanimi;2. loaomaniku eesnimi (eesnimed);3. sünniaeg ja -koht;4. a) juhiloa väljaandmise kuupäev;b) juhiloa kehtivuse tähtpäev või kriips, kui juhiloa kehtimisaega ei ole piiratud;c) loa välja andnud asutuse nimi (võib olla trükitud tagaküljele);d) haldusotstarbeline number, mis ei ole rubriigis 5 näidatud number (vabatahtlik);5. juhiloa number;6. loaomaniku foto;7. loaomaniku allkiri;8. alaline elukoht või postiaadress (vabatahtlik);9. sõiduki(te) (alam)kategooria(d), mida loaomanikul on lubatud juhtida (siseriiklikud kategooriad trükitakse teises kirjas kui ühtlustatud kategooriad);e) sõnad "Euroopa ühenduste mudel" loa välja andnud liikmesriigi keel(t)es ning sõna "juhiluba" muudes ühenduse keeltes roosas trükis juhiloa taustana:Permiso de ConducciónKørekortFührerscheinΆδεια ΟδήγηοηςDriving LicenceAjokorttiPermis de conduireCeadúnas TiománaPatente di guidaRijbewijsCarta de ConduçãoKörkort;f) viitevärvid:sinine : pantone reflex blue,kollane : pantone yellow.Tagaküljel on:a) 9. sõiduki(te) (alam)kategooria(d), mida loaomanikul on lubatud juhtida (siseriiklikud kategooriad trükitakse teistsuguses kirjas kui ühtlustatud kategooriad);10. iga (alam)kategooria esmakordse väljaandmise kuupäev (see kuupäev tuleb loa edaspidise asendamise või vahetamise korral uuel juhiloal uuesti esitada);11. iga (alam)kategooria kehtivuse lõppkuupäev;12. lisainformatsioon/kitsendus(ed) koodina vastava (alam)kategooria vastas.Koodid on järgmised:koodid 1-99 : ühenduse harmoneeritud koodid,koodid 100 ja üle selle : siseriiklikud koodid, mis kehtivad üksnes sõiduki juhtimisel loa välja andnud liikmesriigi territooriumil.Kui kood kehtib kõigi (alam)kategooriate suhtes, mille jaoks luba on välja antud, võib selle trükkida 9., 10. ja 11. tulpa;13. ruum juhiloa haldamiseks vajaliku informatsiooni jaoks, mida loa välja andnud liikmesriik võib sinna kanda käesoleva lisa punkti 3 alapunkti a rakendades;14. ruum juhiloa haldamiseks vajaliku või liiklusohutusega seotud informatsiooni jaoks, mida loa välja andnud liikmesriik võib sinna kanda (vabatahtlik). Kui informatsioon on seotud mõne käesolevas lisas määratletud rubriigiga, peaks sellele eelnema kõnealuse rubriigi number.Konkreetsel kirjalikul kokkuleppel loaomanikuga võib siia kanda ka informatsiooni, mis ei ole seotud juhiloa haldamise ega liiklusohutusega; sellise informatsiooni lisamine ei mõjuta mingil moel mudeli kasutamist juhiloana;b) selgitus juhiloa esi- ja tagaküljel olevate nummerdatud kirjete kohta (vähemalt kirjete 1, 2, 3, kirje 4 punktide a, b, c ning kirjete 5, 10, 11 ja 12 kohta).Kui liikmesriik soovib teha kandeid riigikeeles, mis ei ole kas hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome või taani keel, siis koostab ta juhiloa kahes keeles, kasutades üht eespool nimetatud keeltest, ilma et see piiraks muude käesoleva lisa sätete kohaldamist;c) ühenduse juhiloamudelil jäetakse ruumi mikrokiibi või samalaadse elektroonikaseadme hilisemaks võimalikuks kasutuselevõtuks.3. Erisätteda) Kui liikmesriigi poolt käesoleva lisa kohaselt välja antud juhiloa omaniku alaline elukoht on teises liikmesriigis, võib nimetatud liikmesriik kanda juhiloale selle haldamiseks vajaliku informatsiooni, tingimusel et ta kannab seda tüüpi informatsiooni enda välja antud juhilubadele ja et loal on selleks piisavalt ruumi.b) Liikmesriigid võivad pärast komisjoniga konsulteerimist lisada värve või märgistusi, nagu näiteks vöötkoode, riiklikke sümboleid ja turvaelemente, ilma et see piiraks muude käesoleva lisa sätete kohaldamist.Juhilubade vastastikuseks tunnustamiseks ei või vöötkood sisaldada muud informatsiooni peale selle, mis juhiloal juba olemas on või mis on vajalik loa väljaandmiseks.ÜHENDUSE JUHILOAMUDEL+++++ TIFF +++++Esikülg+++++ TIFF +++++TagakülgÜHENDUSE JUHILOA NÄIDISBelgia juhiluba (informatsiooniks)+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++"--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/59/EÜ, 15. juuli 2003, reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3820/85 ja nõukogu direktiivi 91/439/EMÜ muutmise ja nõukogu direktiivi 76/914/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32003L0059

Euroopa Liidu Teataja L 226 , 10/09/2003 Lk 0004 - 0017

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/59/EÜ,15. juuli 2003,reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta ning nõukogu määruse (EMÜ) nr 3820/85 ja nõukogu direktiivi 91/439/EMÜ muutmise ja nõukogu direktiivi 76/914/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 71,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]olles nõu pidanud regioonide komiteega,toimides asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras [3]ning arvestades järgmist:(1) Määruse (EMÜ) nr 3820/85 [4] artikli 5 lõigetes 1, 2 ja 4 nähakse ette, et teatud reisijate- või kaubaveoga tegelevad juhid peavad olenevalt oma east, kasutatava sõiduki kategooriast ja läbitavast vahemaast omama kutseoskuse tunnistust, mis vastab ühenduse eeskirjadele teatud autoveol töötavate juhtide koolituse miinimumtaseme kohta. See miinimumtase on määratletud direktiivis 76/914/EMÜ. [5](2) Kuna määruse (EMÜ) nr 3820/85 sätteid kohaldatakse väga väikese osa juhtide suhtes ning praegu nõutakse kohustuslikku juhtide koolitust vaid vähestes liikmesriikides, täidab suurem osa ühenduse territooriumil sõitvaid juhte praegu oma ülesandeid üksnes juhiloa alusel.(3) Et võimaldada juhtidel täita autoveo arengust tulenevaid uusi nõudmisi, tuleks ühenduse eeskirju kohaldada kõigi juhtide suhtes, olenemata sellest, kas nad sõidavad füüsilisest isikust ettevõtjatena või palgatöötajatena, omal kulul või rendi või tasu eest.(4) Uute ühenduse eeskirjade kehtestamise eesmärk on tagada juhtide väljaõppe abil nende pädevus nii ametisse asumise kui ka selle jätkuva pidamise jaoks.(5) Täpsemalt on alus- ja jätkuõppe läbimise kohustuse eesmärk parandada liiklusohutust ja juhi enda ohutust, sealhulgas seoses tegevustega, mida juht teeb siis, kui sõiduk on peatunud. Juhiameti nüüdisaegne laad peaks tõstma noorte huvi selle ameti vastu, mis aitab kaasa uute juhtide töölevõtmisele, kui juhtidest on puudus.(6) Ebavõrdsete konkurentsitingimuste vältimiseks kohaldatakse käesolevat direktiivi sõidukijuhtimise suhtes, kui sellega tegeleb liikmesriigi kodanik või kolmanda riigi kodanik, kelle on tööle võtnud või keda kasutab liikmesriigis asuv ettevõtja.(7) Juhi nõuetele vastamise kinnituseks peaksid liikmesriigid juhile välja andma kutseoskuse tunnistuse, edaspidi "kutsetunnistus", millega tõendatakse, et juht on läbinud alus- ja jätkuõppe.(8) Tulenevalt liikmesriikides kehtivate süsteemide erinevustest, peaks liikmesriikidel olema võimalik valida mitme võimaluse vahel, et hõlbustada alusõppega seotud sätete rakendamist.(9) Oma pädevuse säilitamiseks tuleks töötavaid juhte kohustada korrapäraselt läbima jätkuõppe oma ameti seisukohalt oluliste oskuste osas.(10) Alus- ja jätkuõppele seatavad miinimumnõuded käsitlevad ohutuseeskirju, mida tuleb järgida sõiduki juhtimisel ja siis, kui sõiduk on peatunud. Kaitsliku sõidu — ohuolukordade ennetamine ja teiste liiklejatega arvestamine — arendamisel koos kütuse säästmisega on positiivne mõju nii ühiskonnale kui ka autoveo sektorile iseenesest.(11) Käesolev direktiiv ei mõjuta nende juhtide õigusi, kes on oma ameti pidamiseks vajaliku juhiloa saanud enne seda kuupäeva, millest alates nõutakse alus- või jätkuõpet tõendavat kutsetunnistust.(12) Alus- ja jätkuõppe koolitusi võiksid korraldada ainult need koolituskeskused, mille liikmesriikide pädevad asutused on heaks kiitnud. Heakskiidetud koolituskeskuste kvaliteedi tagamiseks peaksid pädevad asutused kindlaks määrama ühtlustatud heakskiidukriteeriumid, sealhulgas kindlalt tõendatud kõrgetasemelise asjatundlikkuse kriteerium.(13) Nii liikmesriikide pädevad asutused kui ka mis tahes nende määratud üksused peaksid vastutama alus- ja jätkuõppega seotud eksamite korraldamise eest. Arvestades käesoleva direktiivi tähtsust liiklusohutuse ja konkurentsitingimuste võrdsuse seisukohast, peaksid liikmesriikide pädevad asutused teostama järelevalvet selliste eksamite üle.(14) Liikmesriigid peaksid ette nägema, et esimene osa jätkuõppest tuleb läbida viie aasta jooksul alusõpet tõendava kutsetunnistuse väljaandmise kuupäevast või teatud juhtidele seatud juhtimisõiguse saamiseks antud tähtaja möödumisest, ning andma juhtidele vastava kutsetunnistuse. Neid tähtaegu peaks olema võimalik lühendada või pikendada. Pärast esimest jätkuõpet peaks juht jätkuõppe läbima iga viie aasta järel.(15) Selle tõendamiseks, et liikmesriigi kodanikust juhil on üks käesolevas direktiivis ettenähtud kutsetunnistus, ning eri kutsetunnistuse vastastikuse tunnustamise hõlbustamiseks peaksid liikmesriigid selleks otstarbeks ettenähtud ühenduse ühtse koodi koos selle kehtivusajaga märkima kas juhiloale või uuele kutsetunnistusele, mida liikmesriigid peavad vastastiku tunnustama ja mille ühtlustatud vorm on ette nähtud käesoleva direktiiviga. Kutsetunnistus peab vastama samasugustele turvanõuetele nagu juhiluba, sest sellega antud õigustel on suur tähtsus liiklusohutuse ja võrdsete konkurentsitingimuste seisukohast. Liikmesriikide võimalus märkida kutsetunnistusele ühenduse kood võimaldab neil ette näha selliste juhilubade kehtivusaja, mis ei lange kokku jätkukoolituse kehtivusaja tähtpäevaga, sest direktiivis 91/439/EMÜ [6] sätestatakse iga liikmesriigi õigus oma siseriiklikest kriteeriumidest lähtuvalt otsustada tema poolt väljaantud juhilubade kehtivusaja üle.(16) Direktiivi 91/439/EMÜ I ja Ia lisa tuleks muuta, lisades neis lisades esitatud ühtlustatud koodide ja allkoodide loetelule uue ühenduse koodi, milles määratletakse juhi kutseoskusele seatavate nõuete täitmise lõppkuupäev kas alus- või jätkuõppe osas.(17) Tuleks ette näha erisätted nende käesoleva direktiiviga hõlmatud juhtide kutseoskuste tõendamiseks, kes on kolmandate riikide kodanikud.(18) Komisjon peaks jälgima käesoleva direktiivi rakendamist eelkõige selles ette nähtud eri alusõppesüsteeme silmas pidades ning esitama seda valdkonda käsitleva aruande Euroopa Parlamendile, nõukogule, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele.(19) Kuna käesolev direktiiv hõlmab märkimisväärselt suurt arvu juhte, tuleks alusõpet käsitlevaid sätteid kohaldada kahes etapis, sõltuvalt sellest, kas tegemist on reisijate- või kaubaveoga. Käesoleva direktiivi etapiviisiline kohaldamine reisijate- või kaubaveoga tegelevate juhtide alusõppe suhtes peaks võimaldama ka jätkuõppe etapiviisilist rakendamist.(20) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega on kehtestatud komisjoni rakendamisvolituste kasutamise menetlused. [7](21) Et võtta arvesse kahe eri kuupäeva kohaldamist alusõpet käsitlevate sätete puhul, tuleks määruse (EMÜ) nr 3820/85 ja direktiivi 76/914/EMÜ vastavad sätted kehtetuks tunnistada.(22) Ühenduse õiguse põhimõtteid austades oleks siiski soovitav, et need juhid, kes juhivad sõidukeid, mille kasutamist peetakse liiklusohutuse seisukohast vähemat mõju omavaks veoks, või kellele käesoleva direktiivi nõuded põhjustavad ebaproportsionaalselt suurt majanduslikku ja sotsiaalset koormust, võiks vabastada käesoleva direktiivi kohaldamisest.(23) Kuna kavandatavate meetmete eesmärki, milleks on ühenduse standardi kasutuselevõtmine alus- ja jätkuõppe suhtes, ei suuda liikmesriigid vajalikul määral saavutada ning meetmete ulatust ja mõju arvestades oleks kavandatavate eesmärkide saavutamist parem tagada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Mainitud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, mis on vajalik kõnesoleva eesmärgi saavutamiseks,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1KohaldamisalaKäesolevat direktiivi kohaldatakse sõidukijuhtimise suhtes, mida teevad:a) liikmesriigi kodanikud; ningb) kolmandate riikide kodanikud, kelle on tööle võtnud või keda kasutab liikmesriigis asuv ettevõtja,edaspidi "juhid", kes tegelevad autoveoga ühenduses üldkasutataval maanteel, kasutades:- sõidukeid, mille puhul nõutakse direktiivis 91/439/EMÜ määratletud C1, C1 + E, C või C + E kategooria juhilube või samaväärseid juhilube,- sõidukeid, mille puhul nõutakse direktiivis 91/439/EMÜ määratletud D1, D1 + E, D või D + E kategooria juhilube või samaväärseid juhilube.Article 2ErandidKäesolevat direktiivi ei kohaldata juhtide suhtes, kes juhivad sõidukeid:a) mille suurim lubatud kiirus ei ületa 45 km/h;b) mida kasutavad relvajõud, kodanikukaitse- ja tuletõrjeteenistused ning korrakaitseorganid või mille kasutamine on nende kontrolli all;c) mis läbivad tehnilise arendamise, remondi või hoolduse eesmärgil teekatsetusi, ning uusi või ümberehitatud sõidukeid, mis pole veel kasutusse võetud;d) mida kasutatakse erakorralises seisukorras või mis on määratud päästeoperatsioonideks;e) mida kasutatakse õppesõidul juhiloa või artiklis 6 ja artikli 8 lõikes 1 määratletud kutsetunnistuse saamiseks;f) mida kasutatakse mitteäriliseks reisijate- ja kaubaveoks isiklikul eesmärgil;g) mis veavad materjali või seadmeid, mida juht kasutab oma tööks, tingimusel et sõidukijuhtimine ei ole juhi põhitegevusala.Artikkel 3Pädevus ja väljaõpe1. Artiklis 1 määratletud sõidukijuhtimise tingimusena tuleb läbida kohustuslik alusõpe ja kohustuslik jätkuõpe. Selleks näevad liikmesriigid ette:a) alusõppe süsteemiLiikmesriigid valivad järgmise kahe võimaluse vahel:i) kursustel osalemine ja eksamVastavalt I lisa 2. jao punktile 2.1 hõlmab see alusõppe tüüp kohustuslikku osalemist kursustel teatud aja jooksul. Kursus lõpeb eksamiga. Eksami eduka sooritamise korral tõendatakse pädevust artikli 6 lõike 1 punktis a osutatud kutsetunnistusega;ii) ainult eksami sooritamineVastavalt I lisa 2. jao punktile 2.2 ei hõlma see alusõppe tüüp kohustuslikku osalemist kursustel, vaid ainult teoreetilist ja praktilist eksamit. Eksamite eduka sooritamise korral tõendatakse pädevust artikli 6 lõike 1 punktis b osutatud kutsetunnistusega.Liikmesriigid võivad siiski kuni kolme aasta jooksul lubada juhil oma territooriumil sõita enne kutsetunnistuse saamist, kui juht osaleb vähemalt kuus kuud kestval riiklikul kutseõppekursusel. Selle kutseõppekursuse raames võib alapunktides i ja ii osutatud eksamid teha etapiviisiliselt;b) jätkuõppe süsteemiVastavalt I lisa 4. jaole hõlmab jätkuõpe kohustuslikku kursustel osalemist. Seda tõendatakse artikli 8 lõikes 1 osutatud kutsetunnistusega.2. Liikmesriigid võivad ka ette näha kiirendatud alusõppe süsteemi, et juht võiks sõita artikli 5 lõike 2 punkti a alapunktis ii ja punktis b ning artikli 5 lõike 3 punkti a alapunktis i ja punktis b osutatud juhtudel.Vastavalt I lisa 3. jaole hõlmab kiirendatud alusõpe kohustuslikku kursustel osalemist. Kursus lõpeb eksamiga. Eksami eduka sooritamise korral tõendatakse pädevust artikli 6 lõikes 2 osutatud kutsetunnistusega.3. Liikmesriigid võivad vabastada juhid, kes on saanud direktiivis 96/26/EÜ [8] osutatud kutsetunnistuse, lõike 1 punkti a alapunktides i ja ii ning lõikes 2 osutatud eksamite sooritamisest neis valdkondades, mida nimetatud direktiivis sätestatud eksam hõlmab, ning vajaduse korral osavõtmisest asjaomaseid valdkondi käsitlevatest kursuse osadest.Artikkel 4Omandatud õigusedJärgmised juhid vabastatakse alusõppe nõudest:a) juhid, kellel on D1, D1 + E, D või D + E kategooria juhiluba või samaväärne juhiluba, mis on välja antud kuni kahe aasta jooksul käesoleva direktiivi ülevõtmiseks ettenähtud tähtpäevast;b) juhid, kellel on C1, C1 + E, C või C + E kategooria juhiluba või samaväärne juhiluba, mis on välja antud kuni kolme aasta jooksul käesoleva direktiivi ülevõtmiseks ettenähtud tähtpäevast.Artikkel 5Alusõpe1. Alusõppele pääsemine ei nõua eelnevalt vastava juhiloa omandamist.2. Kaubaveoks ettenähtud sõiduki juht võib juhtida:a) 18-aastasena:i) C ja C + E kategooria sõidukit, tingimusel et tal on artikli 6 lõikes 1 osutatud kutsetunnistus;ii) C1 ja C1 + E kategooria sõidukit, tingimusel et tal on artikli 6 lõikes 2 osutatud kutsetunnistus;b) 21-aastasena C ja C + E kategooria sõidukit, tingimusel et tal on artikli 6 lõikes 2 osutatud kutsetunnistus.3. Reisijateveoks ettenähtud sõiduki juht võib juhtida:a) 21-aastasena:i) D ja D + E kategooria sõidukit, et teha liinivedusid alla 50 km pikkustel liinidel, ning D1 ja D1 + E kategooria sõidukit, tingimusel et tal on artikli 6 lõikes 2 osutatud kutsetunnistus.Iga liikmesriik võib lubada ülalnimetatud kategooriate sõidukite juhtidel juhtida selliseid sõidukeid oma territooriumil 18-aastasena, tingimusel et neil on artikli 6 lõikes 1 osutatud kutsetunnistus;ii) D ja D + E kategooria sõidukit, tingimusel et tal on artikli 6 lõikes 1 osutatud kutsetunnistus.Iga liikmesriik võib lubada ülalnimetatud kategooriate sõidukite juhtidel juhtida selliseid sõidukeid oma territooriumil 20-aastasena, tingimusel et neil on artikli 6 lõikes 1 osutatud kutsetunnistus. Seda iga võib vähendada 18. eluaastani juhul, kui juht juhib sõidukit ilma reisijateta;b) 23-aastasena D ja D + E kategooria sõidukit, tingimusel et tal on artikli 6 lõikes 2 osutatud kutsetunnistus.4. Ilma et see piiraks lõikes 2 määratletud vanusepiiride kohaldamist, vabastatakse juhid, kes tegelevad kaubaveoga ja kellel on artiklis 6 osutatud kutsetunnistus ühe käesoleva artikli lõikes 2 osutatud kategooria jaoks, nõudest omandada kutsetunnistus nimetatud lõikes osutatud muude kategooriate jaoks.Neid sätteid kohaldatakse samadel tingimustel ka reisijateveoga tegelevate juhtide suhtes lõikes 3 osutatud sõidukikategooriate puhul.5. Kaubaveoga tegelevatelt juhtidelt, kes laiendavad või kohandavad oma tegevust silmas pidades reisijatevedu, või vastupidi, ja kellel on artiklis 6 osutatud kutsetunnistus, ei nõuta alusõppe üldiste osade kordamist, vaid üksnes uue kutsega seotud spetsiifiliste osade sooritamist.Artikkel 6Alusõpet tõendav kutsetunnistus1. Alusõpet tõendav kutsetunnistusa) Kursustel osalemise ja eksami sooritamise alusel antav kutsetunnistusVastavalt artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile i nõuavad liikmesriigid juhipraktikandilt osalemist kursustel, mille korraldab I lisa 5. jao kohaselt pädevate asutuste poolt heaks kiidetud koolituskeskus, edaspidi "heakskiidetud koolituskeskus". Kursused hõlmavad kõiki I lisa 1. jaos osutatud aineid (teemasid). Kursus lõpeb I lisa 2. jao punktis 2.1 ettenähtud eksami sooritamisega. Eksami korraldavad liikmesriigi pädevad asutused või nende poolt määratud üksused ning neil kontrollitakse, kas juhipraktikandil on ülalnimetatud ainetes I lisa 1. jaos nõutud teadmised. Nimetatud asutused või üksused jälgivad eksami tegemist ja annavad eduka sooritamise puhul juhile välja alusõpet tõendava kutsetunnistuse.b) Eksami sooritamise alusel antav kutsetunnistusVastavalt artikli 3 lõike 1 punkti a alapunktile ii nõuavad liikmesriigid juhipraktikandilt I lisa 2. jao punktis 2.2 ettenähtud teoreetilise ja praktilise eksami sooritamist. Eksamid korraldavad liikmesriigi pädevad asutused või nende poolt määratud üksused ning neil kontrollitakse, kas juhipraktikandil on ülalnimetatud ainetes I lisa 1. jaos nõutud teadmised. Nimetatud asutused või üksused jälgivad eksamite tegemist ja annavad eduka sooritamise puhul juhile välja alusõpet tõendava kutsetunnistuse.2. Kiirendatud alusõpet tõendav kutsetunnistusVastavalt artikli 3 lõikele 2 nõuavad liikmesriigid juhipraktikandilt osalemist heakskiidetud koolituskeskuse korraldatud kursustel. Kursused hõlmavad kõiki I lisa 1. jaos osutatud aineid.Kursus lõpeb I lisa 3. jaos ettenähtud eksamiga. Eksami korraldavad liikmesriigi pädevad asutused või nende poolt määratud üksused ning neil kontrollitakse, kas juhipraktikandil on ülalnimetatud ainetes I lisa 1. jaos nõutud teadmised. Nimetatud asutused või üksused jälgivad eksami tegemist ja annavad eduka sooritamise puhul juhile välja kiirendatud alusõpet tõendava kutsetunnistuse.Artikkel 7JätkuõpeJätkuõpe sisaldab koolitust, mis võimaldab artiklis 6 osutatud kutsetunnistuse omanikel ja artiklis 4 osutatud juhtidel värskendada oma tööks vajalikke olulisi teadmisi ja kus keskendutakse eelkõige liiklusohutusele ja kütuse säästmisele.Koolituse korraldavad heakskiidetud koolituskeskused I lisa 5. jao kohaselt. Kui juht asub mõne teise ettevõtja teenistusse, tuleb arvestada juba läbitud jätkuõpet.Jätkuõppe eesmärk on süvendada või täpsustada teadmisi teatud I lisa 1. jaos osutatud ainetes.Artikkel 8Jätkuõpet tõendav kutsetunnistus1. Kui juht on läbinud artiklis 7 osutatud jätkuõppe, annavad liikmesriigi pädevad asutused või heakskiidetud koolituskeskus talle välja jätkuõpet tõendava kutsetunnistuse.2. Järgmised juhid peavad läbima esimese jätkuõppe kursuse:a) artiklis 6 osutatud kutsetunnistuse omanikud viie aasta jooksul asjaomase kutsetunnistuse väljaandmisest;b) artiklis 4 osutatud juhid viie aasta jooksul alates artikli 14 lõikes 2 osutatud vastavatest kuupäevadest, kooskõlas liikmesriikides määratletud ajagraafikuga.Liikmesriigid võivad punktides a ja b osutatud tähtaegu lühendada või pikendada, muu hulgas nii, et need langeksid kokku juhiloa kehtivusaja lõppemisega või selleks, et tagada jätkuõppe järkjärguline rakendamine. Tähtaeg ei või siiski olla lühem kui kolm aastat ega pikem kui seitse aastat.3. Juht, kes on lõpetanud lõikes 2 osutatud esimese jätkuõppekursuse, läbib jätkuõppe igal viiendal aastal enne seda, kui lõpeb jätkuõpet tõendava kutsetunnistuse kehtivusaeg.4. Artiklis 6 osutatud kutsetunnistuse või käesoleva artikli lõikes 1 osutatud kutsetunnistuse omanikud ning artiklis 4 osutatud juhid, kes on lõpetanud tegevusalal tegutsemise ega täida lõigetes 1, 2 ja 3 esitatud nõudeid, läbivad jätkuõppekursuse enne, kui nad tegevusalal uuesti tegutsema hakkavad.5. Juhid, kes tegelevad reisijate või kauba autoveoga ja kes on lõpetanud jätkuõppekursuse ühe artikli 5 lõikes 2 või 3 sätestatud kategooria jaoks, vabastatakse kohustusest läbida jätkuõpe muude nimetatud lõigetes osutatud kategooriate jaoks.Artikkel 9Koolituse kohtArtikli 1 punktis a osutatud juhid läbivad artiklis 5 osutatud alusõppe liikmesriigis, kus on nende peamine elukoht, nagu see on määratletud määruse (EMÜ) nr 3821/85 [9] artiklis 14.Artikli 1 punktis b osutatud juhid läbivad selle õppe liikmesriigis, kus on ettevõtja asukoht, või liikmesriigis, kus anti välja nende tööluba.Artikli 1 punktis a ja punktis b osutatud juhid läbivad artiklis 7 osutatud jätkuõppe liikmesriigis, kus on nende peamine elukoht, või liikmesriigis, kus nad töötavad.Artikkel 10Ühenduse kood1. Artiklis 6 osutatud kutsetunnistuse alusel ja artikli 8 lõikes 1 osutatud kutsetunnistuse alusel märgivad liikmesriikide pädevad asutused artikli 5 lõikeid 2 ja 3 ning artiklit 8 arvesse võttes käesoleva artikli lõikes 2 osutatud ühenduse koodi vastavate loakategooriate kõrvale:- kas juhiloale,- või II lisas esitatud vormile vastavalt koostatud kutsetunnistusele.Liikmesriikide väljaantud kutsetunnistusi tunnustatakse vastastikku. Kui kutsetunnistus välja antakse, kontrollivad pädevad asutused juhiloa kehtivust, mille number märgitakse kutsetunnistusele.2. Järgmine ühenduse kood lisatakse ühenduse ühtlustatud koodide loetelule, mis on sätestatud direktiivi 91/439/EMÜ I ja Ia lisas:"95. Juht, kellel on artiklis 3 osutatud ametialast pädevust tõendav kutsetunnistus kehtivusega kuni ... (näiteks 95.1.1.2012)."3. a) Artikli 1 punktis b osutatud juht, kes juhib kauba autoveoks kasutatavat sõidukeid, tõendab oma käesolevale direktiivile vastavat pädevust ja väljaõpet määruses (EÜ) nr 484/2002 [10] ettenähtud juhitõendiga.Lisaks tõendile võivad liikmesriigid talle väljastada II lisas ettenähtud kutsetunnistuse, millele on märgitud vastav ühenduse kood.b) Artikli 1 punktis b osutatud juht, kes juhib reisijate autoveoks kasutatavat sõidukeid, tõendab oma käesolevale direktiivile vastavat pädevust ja väljaõpet:- kas ühenduse vormil põhinevale juhiloale märgitud ühenduse koodiga, juhul kui tal selline juhiluba on, või- II lisas ettenähtud kutsetunnistusega, millele on märgitud vastav ühenduse kood, või- siseriikliku tunnistusega, mille kehtivust oma territooriumil liikmesriigid vastastikku tunnustavad.Artikkel 11Kohandamine teaduse ja tehnika arengugaMuudatused, mis on vajalikud I ja II lisa kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga, võetakse vastu artikli 12 lõikes 2 ettenähtud korras.Artikkel 12Komiteemenetlus1. Komisjoni abistab komitee.2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse sama otsuse artiklit 8.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.3. Komitee võtab vastu oma töökorra.Artikkel 13AruanneEnne 10. septembrit 2011 esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele aruande käesoleva direktiivi rakendamise esialgse hinnanguga, eelkõige seoses artiklis 3 ettenähtud eri alusõppesüsteemide vastavusega ning nende tõhususega saavutada eesmärgile vastav pädevustase. Vajaduse korral lisatakse aruandele asjakohased ettepanekud.Artikkel 14Ülevõtmine ja rakendamine1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid enne 10. septembrit 2006. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid kõnealused meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid kohaldavad neid meetmeid:- alates 10. septembrist 2008 alusõppe suhtes, mida nõutakse D1, D1 + E, D ja D + E kategooria sõidukite juhtimiseks,- alates 10. septembrist 2009 alusõppe suhtes, mida nõutakse C1, C1 + E, C ja C + E kategooria sõidukite juhtimiseks.Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile ning abistavad üksteist nende meetmete kohaldamisel.Artikkel 15Kehtetuks tunnistamine1. Määruse (EMÜ) nr 3820/85 artiklit 5 muudetakse järgmiselt:a) lõige 1 tunnistatakse kehtetuks alates 10. septembrist 2009;b) lõiked 2 ja 4 tunnistatakse kehtetuks alates 10. septembrist 2008.2. Direktiiv 76/914/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates 10. septembrist 2009.3. Direktiivi 76/914/EMÜ järgimiseks võetud õigusnormide kohaldamine lõpetatakse:- alates 10. septembrist 2008 reisijate autoveoks ettenähtud sõidukite juhtide suhtes,- alates 10. septembrist 2009 kauba autoveoks ettenähtud sõidukite juhtide suhtes.Artikkel 16JõustumineKäesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 17AdressaadidKäesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 15. juuli 2003Euroopa Parlamendi nimelpresidentP. CoxNõukogu nimeleesistujaG. Tremonti[1] EÜT C 154 E, 29.5.2001, lk 258 ja EÜT C 20 E, 28.1.2003, lk 263.[2] EÜT C 260, 17.9.2001, lk 90.[3] Euroopa Parlamendi 17. jaanuari 2002. aasta arvamus (EÜT C 271 E, 7.11.2002, lk 381), nõukogu 5. detsembri 2002. aasta ühine seisukoht (EÜT C 32 E, 11.2.2003, lk 9) ja Euroopa Parlamendi 8. aprilli 2003. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). Nõukogu 13. juuni 2003. aasta otsus.[4] Nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 3820/85 teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 370, 31.12.1985, lk 1).[5] Nõukogu 16. detsembri 1976. aasta direktiiv 76/914/EMÜ teatavate autoveol töötavate juhtide koolituse miinimumtaseme kohta (EÜT L 357, 29.12.1976, lk 36).[6] Nõukogu 29. juuli 1991. aasta direktiiv 91/439/EMÜ juhilubade kohta (EÜT L 237, 24.8.1991, lk 1); direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2000/56/EÜ (EÜT L 237, 21.9.2000, lk 45).[7] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[8] Nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiiv 96/26/EÜ riigisiseste ja rahvusvaheliste vedude autoveo-ettevõtja ja reisijate autoveo-ettevõtja tegevusalale lubamise, nende diplomite, tunnistuste ja muude ametlike kvalifikatsioonitõendite vastastikuse tunnustamise ning kõnealuste ettevõtjate asutamisvabaduse õiguse soodustamise kohta (EÜT L 124, 23.5.1996, lk 1); direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 98/76/EÜ (EÜT L 277, 14.10.1998, lk 17).[9] Nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta (EÜT L 370, 3.12.1985, lk 8); määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1360/2002 (EÜT L 207, 5.8.2002, lk 1).[10] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 1. märtsi 2002. aasta määrus (EÜ) nr 484/2002, millega muudetakse juhitõendi kehtestamiseks nõukogu määrusi (EMÜ) nr 881/92 ja (EMÜ) nr 3118/93 (EÜT L 76, 19.3.2002, lk 1).--------------------------------------------------I LISAPÄDEVUSE JA VÄLJAÕPPE MIINIMUMNÕUDED1. jagu: Ainete loeteluJuhi alus- ja jätkuõppe hindamisel peavad liikmesriigid arvesse võtma teadmisi vähemalt käesolevasse loetelusse kuuluvates ainetes. Juhipraktikantidel peavad olema teadmised ja praktiline kogemus, millega juhtida turvaliselt asjaomase kategooria sõidukeid.Teadmiste miinimumtase ei või olla madalam kui otsuse 85/368/EMÜ [1] I lisas sätestatud koolitustasemete struktuuri 2. tase, st tase, mis saavutatakse kohustusliku haridusega, millele lisandub kutseõpe.1. Ohutusnõuetel põhineva säästliku sõidu täiendõpeKõik load1.1. Eesmärk: tunda ülekandesüsteemi omadusi, et seda optimaalselt kasutada:pöördemomendi, võimsuse ja kütuse erikulu kõverad, pöördeloenduri optimaalne kasutuspiirkond, käigukasti ülekandearvu diagrammid.1.2. Eesmärk: tunda juhtimisseadmete tehnilisi omadusi ja tööpõhimõtteid, et sõidukit juhtida, kulumist minimeerida ja rikkeid ära hoida:vaakumvõimendiga vedelikajamiga piduri kontuur, piduri ja aeglusti kasutamise piirangud, piduri ja aeglusti kombineeritud kasutamine, kiirusele sobiva käigu valimine, sõiduki inertsi kasutamine, kiiruse mahavõtmise ja pidurdamise viisid allamäge sõidul, tegevus õnnetusjuhtumi korral.1.3. Eesmärk: oskus optimeerida kütusekulu:säästlik kütusetarbimine punktides 1.1 ja 1.2 osutatud teadmisi kasutades.C, C + E, C1, C1 + E kategooria load1.4. Eesmärk: oskus sõidukile koormat peale laadida ohutusnõudeid ja sõiduki nõuetekohast kasutust arvesse võttes:liikuvat sõidukit mõjutavad jõud, sõiduki koormale ja teeoludele vastava õige käigu valik, sõiduki või autorongi nimikoormuse arvutamine, kogumassi arvutamine, veose paigutus, telje ülekoormamise tagajärjed, sõiduki stabiilsus ja raskuskese, pakendite ja kaubaaluste liigid;peamised kaubakategooriad, mis vajavad kindlustamist, kinnitamist ja toestamist, koormakinnitusrihmade kasutamine, koorma kinnitusvahendite kontrollimine, teisaldusseadmete kasutamine, kattepresendi paigaldamine ja eemaldamine.D, D + E, D1, D1 + E kategooria load1.5. Eesmärk: oskus tagada reisijate mugavus ja ohutus:piki- ja põikisuunaliste liikumiste juhtimine, tee jagamine, sõiduki paiknemine teel, sujuv pidurdamine, sõiduki juhtimine ülendinurka arvestades, teatud eriinfrastruktuuride kasutamine (üldkasutatavad teed, erisõidurajad), ohutu sõidu ja juhi muude rollide sobitamine, suhtlemine reisijatega, teatud reisijarühmade eripärad (puudega inimesed, lapsed).1.6. Eesmärk: oskus sõidukile koormat peale laadida ohutusnõudeid ja sõiduki nõuetekohast kasutust silmas pidades:liikuvat sõidukit mõjutavad jõud, sõiduki koormale ja teeoludele vastava õige käigu valik, sõiduki või autorongi nimikoormuse arvutamine, veose paigutus, telje ülekoormamise tagajärjed, sõiduki stabiilsus ja raskuskese.2. Määruste kohaldamineKõik load2.1. Eesmärk: teada autoveo sotsiaalset keskkonda ja seda hõlmavaid eeskirju:autovedude maksimaalsed tööajad; määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 põhimõtted, kohaldamine ja tagajärjed; karistused sõidumeeriku kasutamata jätmise, nõuetele mittevastava kasutuse või võltsimise eest; teadmised autoveo sotsiaalse keskkonna kohta: juhtide õigused ja kohustused seoses alus- ja jätkuõppega.C, C + E, C1, C1 + E kategooria load2.2. Eesmärk: teada kaubavedu reguleerivaid eeskirju:transpordialased tegevusload, kaubaveo tüüplepingutega seotud kohustused, veolepingusse kuuluvate dokumentide koostamine, rahvusvahelised veoload, rahvusvahelisest kaupade autoveolepingu konventsioonist tulenevad kohustused, rahvusvahelise veokirja koostamine, piiriületus, ekspediitorid, teatud kaubadokumendid.D, D + E, D1, D1 + E kategooria load2.3. Eesmärk: teada reisijatevedu reguleerivaid eeskirju:teatud reisijarühmade vedu, busside turvavarustus, turvavööd, veos.3. Tervishoid, liiklus- ja keskkonnaohutus, teenindus, logistikaKõik load3.1. Eesmärk: teadvustada liiklusega ja tööõnnetustega seotud ohte:transpordisektori tööõnnetuste liigid, liiklusõnnetuste statistika, veokite/busside osalus õnnetustes, inimestega seotud, varalised ja rahalised tagajärjed.3.2. Eesmärk: hoida ära kuritegevust ja ebaseaduslike sisserändajate vedu:üldine teave, tagajärjed juhi seisukohast, ennetusmeetmed, kontrollimine, veoettevõtja vastutust käsitlevad õigusaktid.3.3. Eesmärk: oskus ära hoida füüsilisi ohte:ergonoomika põhimõtted; ohtlikud liigutused ja asendid, füüsiline sobivus, käitlemisharjutused, isikukaitse.3.4. Eesmärk: mõista füüsiliste ja vaimsete võimete olulisust:tervisliku ja tasakaalustatud toitumise põhimõtted, alkoholi, narkootikumide ja muude tõenäoliselt käitumist mõjutavate ainete mõju, väsimuse ja stressi sümptomid, põhjused ja mõjud, töö- ja puhkeaja põhirütmi oluline roll.3.5. Eesmärk: oskus hinnata hädaolukordi:käitumine hädaolukorras: olukorra hindamine, olukorra halvenemise ärahoidmine, abi kutsumine, kannatanute abistamine ja esmaabi andmine, reageerimine tulekahju puhul, veoautos olevate sõitjate või bussis olevate reisijate evakueerimine, kõigi reisijate ohutuse tagamine, reageerimine rünnaku korral; õnnetusjuhtumi seletuskirja koostamise põhimõtted.3.6. Eesmärk: oskus käituda ettevõtte mainet tõstval moel:juhi käitumine ja ettevõtte maine: juhi pakutava teenuse kvaliteedi olulisus ettevõtte jaoks, juhi rollid, inimesed, kellega juht kokku puutub, sõiduki hooldus, töökorraldus, vaidluste ärilised ja rahalised tagajärjed.C, C + E, C1, C1 + E kategooria load3.7. Eesmärk: teada kauba autoveo majanduslikku keskkonda ja turukorraldust:autoveo suhted teiste veoliikidega (konkurents, kaubasaatjad), erinevad autoveo tegevusalad (vedu rendi või tasu eest, omal kulul, transpordi abitegevus), vedajate tegevuste põhiliikide organisatsioonitüübid, eri veoviisid (paakauto, kontrollitud veoseruumi temperatuuriga sõiduk jne), veondusala areng (pakutavate teenuste mitmekesistumine, raudtee-autovedu, allhanked jne).D, D + E, D1, D1 + E kategooria load3.8. Eesmärk: teada reisijate autoveo majanduslikku keskkonda ja turukorraldust:reisijate autoveo seosed muude reisijateveo liikidega (raudtee, sõiduauto), reisijate autoveoga seotud eri tegevusalad, piiriületus (rahvusvahelised veod), reisijate autoveoga tegelevate ettevõtjate põhitüüpide organisatsioonid.2. jagu: Artikli 3 lõike 1 punktis a ettenähtud kohustuslik alusõpe2.1. Kursustel osalemine ja eksamAlusõpe peab sisaldama kõiki 1. jaos loetletud ainete õpetamist. Alusõppe kestus peab olema 280 tundi.Iga juhipraktikant saab vähemalt 20 tundi individuaalset sõiduõpet asjaomase kategooria sõidukiga, mis vastab vähemalt direktiivis 91/439/EMÜ eksamisõidukitele seatud nõuetele.Individuaalses sõidutunnis peab juhipraktikandiga kaasas olema heakskiidetud koolituskeskuses töötav sõiduõpetaja. Iga juht võib maksimaalselt 8 tundi 20-tunnisest individuaalsest sõiduõppest teha spetsiaalsel treeningalal või stimulaatoril, et hinnata ohutusnõuetel põhineva säästliku sõidu oskust, eelkõige seoses sõiduki valitsemisega erinevates teeoludes ja vahelduvates ilmastikutingimustes valgel ja pimedal ajal.Artikli 5 lõikes 5 osutatud juhtide puhul peab alusõppe kestus olema 70 tundi, sh viis tundi individuaalset sõiduõpet.Nimetatud koolituse lõppedes teevad liikmesriigi pädevad asutused või nende poolt määratud üksused juhile kirjaliku või suulise eksami. Eksam peab sisaldama vähemalt üht küsimust iga eesmärgi kohta, mis sisaldub 1. jaos esitatud ainete loetelus.2.2. Eksami sooritamineLiikmesriigi pädevad asutused või nende poolt määratud üksused korraldavad ülalnimetatud teoreetilised ja praktilised eksamid, et kontrollida, kas juhipraktikandil on 1. jaos nõutud teadmised seal loetletud ainete ja eesmärkide osas.a) Teoreetiline eksam koosneb vähemalt kahest osast:i) küsimused, mis sisaldavad valikvastustega küsimusi, otseseid vastuseid nõudvaid küsimusi või nimetatud kahe süsteemi kombinatsiooni;ii) juhtumite lahendamine.Teoreetilise eksami minimaalne kestus peab olema neli tundi.b) Praktiline eksam koosneb kahest osast:i) sõidueksam ohutusnõuetel põhineva säästliku sõidu oskuse hindamiseks. Eksam tuleb võimaluse korral teha asulavälistel teedel, maanteedel või kiirteedel (või samalaadsetel teedel) ning kõikvõimalikel asulasisestel teedel, millel tuleb ette eri liiki raskusi, millega juht oma töös kokku puutub. Samuti on soovitav, et eksam toimuks mitmesuguse liiklustiheduse tingimustes. Juhtimisaega tuleb kasutada optimaalselt, et hinnata kandidaati kõigis liiklusolukordades, millega juht oma töös kokku puutub. Selle eksami minimaalne kestus peab olema 90 minutit.ii) praktiline eksam, mis hõlmab vähemalt punkte 1.4, 1.5, 1.6, 3.2, 3.3 ja 3.5.Selle eksami minimaalne kestus peab olema 30 minutit.Praktilisel eksamil kasutatav sõiduk peab vastama vähemalt direktiivis 91/439/EMÜ eksamisõidukitele seatud nõuetele.Praktilisele eksamile võib lisada kolmanda eksami, mis sooritatakse spetsiaalsel treeningalal või stimulaatoril, et hinnata ohutusnõuetel põhineva säästliku sõidu oskust, eelkõige seoses sõiduki valitsemisega erinevates teeoludes ja vahelduvates ilmastikutingimustes valgel ja pimedal ajal.Selle vabatahtliku eksami kestus ei ole määratud. Kui juht selle eksami teeb, võib selle kestuse lahutada alapunktis i nimetatud 90-minutisest sõidueksamist, kuid mahalahutatav aeg ei või ületada 30 minutit.Artikli 5 lõikes 5 osutatud juhtide puhul peab teoreetiline eksam piirduma nende 1. jaos loetletud ainetega, mis vastavad sõidukikategooriatele, mida uus alusõpe käsitleb. Need juhid peavad siiski tegema kogu praktilise eksami.3. jagu Artikli 3 lõikes 2 ettenähtud kiirendatud alusõpeKiirendatud alusõpe peab sisaldama kõiki 1. jaos loetletud ainete õpetamist. Selle kestus peab olema 140 tundi.Iga juhipraktikant saab vähemalt 10 tundi individuaalset sõiduõpet asjaomase kategooria sõidukiga, mis vastab vähemalt direktiivis 91/439/EMÜ eksamisõidukitele seatud nõuetele.Individuaalses sõidutunnis peab juhipraktikandiga kaasas olema heakskiidetud koolituskeskuses töötav sõiduõpetaja. Iga juht võib maksimaalselt 4 tundi 10-tunnisest individuaalsest sõiduõppest teha spetsiaalsel treeningalal või stimulaatoril, et hinnata ohutusnõuetel põhineva säästliku sõidu oskust, eelkõige seoses sõiduki valitsemisega erinevates teeoludes ja vahelduvates ilmastikutingimustes valgel ja pimedal ajal.Artikli 5 lõikes 5 osutatud juhtide puhul peab kiirendatud alusõppe kestus olema 35 tundi, sh kaks ja pool tundi individuaalset sõiduõpet.Nimetatud väljaõppe lõppedes teevad liikmesriigi pädevad asutused või nende poolt määratud üksused juhile kirjaliku või suulise eksami. Eksam peab sisaldama vähemalt üht küsimust iga eesmärgi kohta, mis sisaldub 1. jaos esitatud ainete loetelus.4. jagu Artikli 3 lõike 1 punktis b ettenähtud kohustuslik jätkuõpeKohustusliku jätkuõppe kursused peab korraldama heakskiidetud koolituskeskus. Nende kestus peab olema 35 tundi iga viie aasta järel, kusjuures need korraldatakse vähemalt seitsmetunnistes osades. Osa jätkuõppest võib teha simulaatoritel.5. jagu Alus- ja jätkuõppe heakskiitmine5.1. Alus- ja jätkuõpet korraldavad koolituskeskused tuleb liikmesriigi pädevatel asutustel heaks kiita. Heakskiidu võib anda ainult kirjaliku taotluse peale. Taotlusele tuleb lisada järgmised dokumendid:5.1.1. sobiv alus- ja jätkuõppe programm, milles määratletakse õpetatavad ained, esitatakse rakenduskava ja õpetusmeetodid;5.1.2. info õpetajate pädevuse ja tegevusalade kohta;5.1.3. info kursuste toimumiskohtade, õppematerjalide, praktiliseks tööks antavate ressursside ja kasutatava sõidukipargi kohta;5.1.4. info kursustel osalemise tingimuste kohta (osalejate arv).5.2. Pädev asutus peab andma kirjaliku heakskiidu järgmistel tingimustel:5.2.1. koolitus peab toimuma vastavalt taotlusega koos esitatud dokumentidele;5.2.2. pädeval asutusel peab olema õigus saata volitatud isikuid heakskiidetud koolituskeskuse kursuseid jälgima ning õigus keskuste tööd kontrollida, pidades silmas kasutatavaid ressursse ning kursuste ja eksamite nõuetekohast korraldamist;5.2.3. heakskiidu võib peatada või tühistada, kui heakskiidu tingimusi ei täideta.Heaskiidetud keskus peab tagama, et õpetajatel on nõuetekohased teadmised kõige viimastest eeskirjadest ja koolitusega seotud nõuetest. Konkreetse valikumenetluse osana, peavad õpetajad tõendama oma teadmisi nii ainete kui ka õpetusmeetodite osas. Koolituse praktilise osaga seoses peavad õpetajad tõendama oma kogemust elukutseliste juhtidena või samalaadset juhikogemust, nagu näiteks kogemus raskeveokite sõiduõpetajatena.Koolituskava peab vastama heakskiidutingimustele ja hõlmama 1. jaos loetletud aineid.[1] Nõukogu 16. juuli 1985. aasta otsus nr 85/368/EMÜ Euroopa Ühenduse liikmesriikide kutsekvalifikatsioonide võrreldavuse kohta (EÜT L 199, 31.7.1985, lk 56).--------------------------------------------------II LISAJUHI KUTSETUNNISTUSE EUROOPA ÜHENDUSE VORMI KÄSITLEVAD EESKIRJAD1. Kutsetunnistuse tehnilised näitajad peavad vastama ISO 7810 ja 7816-1 standarditele.Meetodid, millega kontrollitakse kutsetunnistuse tehniliste näitajate vastavust rahvusvahelistele standarditele, peavad vastama standardile ISO 10373.2. Kutsetunnistusel on kaks külge:Esiküljel on:a) suures kirjas pealkiri "Kutsetunnistus" tunnistuse välja andnud liikmesriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes;b) kutsetunnistuse välja andnud liikmesriigi nimi (vabatahtlik);c) kutsetunnistuse väljaandnud liikmesriigi tunnusmärk negatiivina sinises ristkülikus, mida ümbritseb kaksteist kollast tähte; riigi tunnusmärgid on järgmised:B : BelgiaDK : TaaniD : SaksamaaGR : KreekaE : HispaaniaF : PrantsusmaaIRL : IirimaaI : ItaaliaL : LuksemburgNL : MadalmaadA : AustriaP : PortugalFIN : SoomeS : RootsiUK : Ühendkuningriik;d) teave väljaantud kutsetunnistuse kohta järgmises numeratsioonis:1. kutsetunnistuse omaniku perekonnanimi;2. kutsetunnistuse omaniku eesnimi;3. kutsetunnistuse omaniku sünnikoht ja -kuupäev;4. a) väljaandmiskuupäev;b) kehtivusaeg;c) kutsetunnistuse välja andnud asutuse nimi (võib olla trükitud tagaküljele);d) haldusotstarbeline number, mis ei ole juhiloa number (vabatahtlik);5. a) juhiloa number;b) seerianumber;6. kutsetunnistuse omaniku foto;7. kutsetunnistuse omaniku allkiri;8. kutsetunnistuse omaniku peamine elukoht või postiaadress (vabatahtlik);9. sõidukite (alam)kategooriad, mille puhul juht täidab alus- ja jätkuõppele seatud nõudeid;e) pealkiri "Euroopa Ühenduse vorm" kutsetunnistust välja andva liikmesriigi keeles või keeltes ja kiri "Kutsetunnistus" ühenduse teistes ametlikes keeltes, trükitud sinise värviga, nii et see moodustab tunnistuse tausta:tarjeta de cualificación del conductorchaufføruddannelsesbevisFahrerqualifizierungsnachweisδελτίο επιμόρφωσης οδηγούdriver qualification cardcarte de qualification de conducteurcárta cáilíochta tiománacarta di qualificazione del conducentekwalificatiekaart bestuurdercarta de qualificação do motoristakuljettajan ammattipätevyyskorttiyrkeskompetensbevis för förare;f) etalonvärvid:- sinine: Pantone Reflex blue,- kollane: Pantone yellow;tagaküljel on:a) 9. sõidukite (alam)kategooriad, mille puhul juht täidab alus- ja jätkuõppele seatud nõudeid;10. käesoleva direktiivi artiklis 10 ettenähtud ühenduse kood;11. ruum kutsetunnistusele haldusotstarbeliste või liiklusohutusega seotud üksikasjade jaoks, mida kutsetunnistuse välja andnud liikmesriik võib sinna kanda (vabatahtlik). Kui need üksikasjad on seotud käesolevas lisas määratletud kannetega, tuleb nende ette kirjutada vastava kande number;b) selgitus kutsetunnistuse esi- ja tagaküljel olevate nummerdatud kannete kohta (vähemalt kannete 1, 2, 3, kande 4 punktide a, b, c ning kande 5 punktide a ja b ning kande 10 kohta).Kui liikmesriik soovib teha neid kandeid riigikeeles, mis ei ole hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, rootsi, saksa, soome või taani keel, siis koostab ta kutsetunnistuse kahes keeles, kasutades üht eespool nimetatud keeltest, ilma et see piiraks muude käesoleva lisa sätete kohaldamist.3. Turvalisus, sealhulgas andmekaitseKutsetunnistuse eri komponendid peavad välistama petmise ja võltsimise ning tuvastama iga sellise tegevuse katse.Liikmesriigid peavad tagama, et kutsetunnistuse turvalisuse tase on vähemalt sama, mis juhiloal.4. ErieeskirjadLiikmesriigid võivad pärast komisjoniga konsulteerimist lisada värve või märgistusi, nagu näiteks vöötkoode, riiklikke sümboleid ja turvaelemente, ilma et see piiraks muude käesoleva lisa sätete kohaldamist.Seoses kutsetunnistuste vastastikuse tunnustamisega ei või vöötkood sisalda muid andmeid peale nende, mis on juba kutsetunnistusel loetavalt esitatud või mis on olulised kutsetunnistuse väljaandmisprotseduuri seisukohast.+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2001/91/EÜ, 29. oktoober 2001, millega kaheksandat korda kohandatakse tehnika arengule I lisa nõukogu direktiivis 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe (heksakloroetaan) turustamise ja kasutamise piirangutegaEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32001L0091

Euroopa Liidu Teataja L 286 , 30/10/2001 Lk 0027 - 0028

		Komisjoni direktiiv 2001/91/EÜ,29. oktoober 2001,millega kaheksandat korda kohandatakse tehnika arengule I lisa nõukogu direktiivis 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe (heksakloroetaan) turustamise ja kasutamise piirangutega(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega, [1] mida on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2001/90/EÜ, [2] ning eriti selle direktiivi artiklit 2a, mis on lisatud direktiiviga 89/678/EMÜ, [3] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. aprilli 1997. aasta direktiivi 97/16/EÜ, millega 15. korda muudetakse direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega, [4]ning arvestades järgmist:(1) Direktiiviga 97/16/EÜ on keelatud heksakloroetaani kasutamine mitteraudmetallide valmistamiseks ja töötlemiseks, võimaldades erandina liikmesriikidel siiski lubada oma territooriumil teatavatel tingimustel selle jätkuvat kasutamist integreerimata alumiiniumivalukodades ning teatavate magneesiumisulamite tootmisel.(2) Erandeid pole enam tarvis ning direktiivi 76/769/EMÜ I lisa tuleks heksakloroetaani suhtes kohandada tehnika arengule, kustutades kõnealused erandid.(3) Käesoleva direktiiviga heksakloroetaani kasutamise suhtes piirangute seadmisel on arvesse võetud praegust teadmiste ja tehnika seisukorda seoses sobivate alternatiividega.(4) Käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira nende ühenduse õigusaktide kohaldamist, milles on sätestatud töötajate kaitse miinimumnõuded, mis sisalduvad nõukogu direktiivis 89/391/EMÜ [5] ning sellel põhinevates üksikdirektiivides, eriti nõukogu direktiivis 90/394/EMÜ, [6] mida on viimati muudetud direktiiviga 1999/38/EÜ. [7](5) Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on ohtlike ainete ja valmististe sektoris tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega kooskõlas,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 76/769/EMÜ I lisa kohandatakse tehnika arengule vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 2Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembril 2002. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile. Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid hiljemalt alates 30. juunist 2003.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 29. oktoober 2001Komisjoni nimelkomisjoni liigeErkki Liikanen[1] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 24.[2] EÜT L 283, 27.10.2001, lk 41.[3] EÜT L 398, 30.12.1989, lk 24.[4] EÜT L 116, 6.5.1997, lk 31.[5] EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.[6] EÜT L 196, 26.7.1990, lk 1.[7] EÜT L 138, 1.6.1999, lk 66.--------------------------------------------------LISADirektiivi 76/769/EMÜ I lisas asendatakse punkt 41 järgmise tekstiga:"41.HeksakloroetaanCAS nr 67-72-1EINECS nr 2006664 | Ei tohi kasutada mitteraudmetallide tootmiseks ega töötlemiseks." |--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2005/91/EÜ,  16. detsember 2005 , millega muudetakse direktiivi 2003/90/EÜ, millega kehtestatakse rakendusmeetmed nõukogu direktiivi 2002/53/EÜ artikli 7 kohaldamiseks teatavate põllumajandustaimesortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste osas   (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               17.12.2005

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 331/24

         KOMISJONI DIREKTIIV 2005/91/EÜ,
   16. detsember 2005,
   millega muudetakse direktiivi 2003/90/EÜ, millega kehtestatakse rakendusmeetmed nõukogu direktiivi 2002/53/EÜ artikli 7 kohaldamiseks teatavate põllumajandustaimesortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste osas
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/53/EÜ ühise põllumajandustaimesortide kataloogi kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 2 punkte a ja b,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni direktiiv 2003/90/EÜ (2) on vastu võetud eesmärgiga tagada liikmesriikide ametlikesse kataloogidesse lisatavate põllumajandustaimesortide vastavus Ühenduse Sordiameti kehtestatud suunistele teatavate põllumajandustaimesortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste osas. Muude sortide osas on kõnealuse direktiiviga ette nähtud kohaldada Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu (UPOV) suuniseid.

               (2)

               Ühenduse Sordiamet on sellest ajast alates kehtestanud täiendavaid suuniseid mitmete teiste liikide kohta.

               (3)

               Seetõttu tuleks direktiivi 2003/90/EÜ vastavalt muuta.

               (4)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2003/90/EÜ I ja II lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisa tekstiga.
   Artikkel 2
   Enne 1. aprilli 2006 alanud kontrollimisel võib liikmesriik otsustada kohaldada direktiivi 2003/90/EÜ teksti, mida kohaldati enne selle muutmist käesoleva direktiiviga.
   Artikkel 3
   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad hiljemalt 31. märtsiks 2006 käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid. Nad edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. aprillist 2006.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisatakse nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viide käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 5
   Direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 16. detsember 2005

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 1. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1829/2003 (ELT L 268, 18.10.2003, lk 1).

      (2)  ELT L 254, 8.10.2003, lk 7.

      LISA
      “
            I LISA
            Liikide loetelu, mis peavad vastama Ühenduse Sordiameti kontrollisuunistele

                        Ühises põllumajandustaimesortide kataloogis loetletud liigid

                        Ühenduse Sordiameti protokoll

                        Põldhernes

                        Hernes, TP 7/1, 6.11.2003

                        Raps

                        Õliraps, TP 36/1, 25.3.2004

                        Päevalill

                        Päevalill, TP 81/1, 31.10.2002

                        Kaer

                        Kaer, TP 20/1, 6.11.2003

                        Oder

                        Oder, TP 19/2, 6.11.2003

                        Riis

                        Riis, TP 16/1, 18.11.2004

                        Rukis

                        Rukis, TP 58/1, 31.10.2002

                        Tritikale

                        Tritikale, TP 121/1, 6.11.2003

                        Nisu

                        Nisu, TP 3/3, 6.11.2003

                        Kõva nisu

                        Kõva nisu, TP 20/2, 6.11.2003

                        Mais

                        Mais, TP 2/2, 15.11.2001

                        Kartul

                        Kartul, TP 23/1, 27.3.2002

                  Nimetatud protokollide tekst on kättesaadav Ühenduse Sordiameti koduleheküljel (www.cpvo.eu.int).

            II LISA
            Liikide loetelu, mis peavad vastama UPOVi kontrollisuunistele

                        Ühises põllumajandustaimesortide kataloogis loetletud liigid

                        UPOVi suunised

                        Söödapeet

                        Söödapeet, suunis TG/150/3, 4.11.1994

                        Sookastehein

                        Kastehein, suunis TG/30/6, 12.10.1990

                        Suur kastehein

                        Kastehein, suunis TG/30/6, 12.10.1990

                        Valge kastehein

                        Kastehein, suunis TG/30/6, 12.10.1990

                        Harilik kastehein

                        Kastehein, suunis TG/30/6, 12.10.1990

                        Lapik luste

                        Lapik luste, suunis TG/180/3, 4.4.2001

                        Alaska luste

                        Alaska luste, suunis TG/180/3, 4.4.2001

                        Kerahein

                        Kerahein, suunis TG/31/8, 17.4.2002

                        Roog-aruhein

                        Roog-aruhein, suunis TG/39/8, 17.4.2002

                        Lamba-aruhein

                        Lamba-aruhein, suunis TG/67/4, 12.11.1980

                        Harilik aruhein

                        Harilik aruhein, suunis TG/39/8, 17.4.2002

                        Punane aruhein

                        Punane aruhein, suunis TG/67/4, 12.11.1980

                        Itaalia raihein

                        Raihein, suunis TG/4/7, 12.10.1990

                        Karjamaa raihein

                        Raihein, suunis TG/4/7, 12.10.1990

                        Hübriidraihein

                        Raihein, suunis TG/4/7, 12.10.1990

                        Timut

                        Timut, suunis TG/34/6, 7.11.1984

                        Harilik nurmikas

                        Aasnurmikas, suunis TG/33/6, 12.10.1990

                        Valge lupiin

                        Valge lupiin, suunis TG/66/4, 31.3.2004

                        Ahtalehine lupiin

                        Ahtalehine lupiin, suunis TG/66/4, 31.3.2004

                        Kollane lupiin

                        Kollane lupiin, suunis TG/66/4, 31.3.2004

                        Lutsern

                        Lutsern, suunis TG/6/5, 6.4.2005

                        Punane ristik

                        Punane ristik, suunis TG/5/7, 4.4.2001

                        Valge ristik

                        Valge ristik, suunis TG/38/7, 9.4.2003

                        Põlduba

                        Põlduba, suunis TG/8/6, 17.4.2002

                        Harilik hiirehernes

                        Harilik hiirehernes, suunis TG/32/6, 21.10.1988

                        Kaalikas

                        Kaalikas, suunis TG/89/6, 4.4.2001

                        Õlirõigas

                        Õlirõigas, suunis TG/178/3, 4.4.2001

                        Maapähkel

                        Maapähkel, suunis TG/93/3, 13.11.1985

                        Rüps

                        Rüps, suunis TG/185/3, 17.4.2002

                        Värvisafloor

                        Värvisafloor, suunis TG/134/3, 12.10.1990

                        Puuvill

                        Puuvill, suunis TG/88/6, 4.4.2001

                        Lina/linaseeme

                        Lina/linaseeme, suunis TG/57/6, 20.10.1995

                        Unimagun

                        Unimagun, suunis TG/166/3, 24.3.1999

                        Valge sinep

                        Valge sinep, suunis TG/179/3, 4.4.2001

                        Soja

                        Soja, suunis TG/80/6, 1.4.1998

                        Sorgo

                        Sorgo, suunis TG/122/3, 6.10.1989

                  Nimetatud suuniste tekst on kättesaadav UPOVi koduleheküljel (www.upov.int).
         ”