title: Nõukogu direktiiv, 14. juuni 1988, millega sätestatakse koduveiste sügavkülmutatud sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiu nõuded

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31988L0407

Euroopa Liidu Teataja L 194 , 22/07/1988 Lk 0010 - 0023 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 27 Lk 0015  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 27 Lk 0015

		Nõukogu direktiiv,14. juuni 1988,millega sätestatakse koduveiste sügavkülmutatud sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiu nõuded(88/407/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [3]ning arvestades, et:sätted veiste ja sigade ühendusesisese kaubandusega seotud loomatervishoiu probleemide kohta on ette nähtud direktiiviga 64/432/EMÜ, [4] viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 3768/85, [5] lisaks sellele sisaldab direktiiv 72/462/EMÜ, [6] viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 3768/85, sätteid, mis käsitlevad veterinaarinspektsiooni probleeme veiste ja sigade importimisel kolmandatest riikidest;eespool nimetatud sätetega on tagatud, et veiste ja sigade ühendusesisese kaubanduse ja ühendusse importimise puhul tagab lähteriik loomatervishoiu nõuete järgimise, nii et loomahaiguste leviku oht on praktiliselt välistatud; sperma kaubastamisel on siiski olemas teatav oht selliste haiguste levimiseks;loomade ja loomsete toodete ühendusesisest kaubandust reguleerivate riiklike loomatervishoiusätete harmoneerimisele suunatud ühenduse poliitika raames on vaja luua harmoneeritud süsteem veisesperma ühendusesiseseks kaubanduseks ja ühendusse importimiseks;ühendusesisese spermakaubanduse puhul peaksid liikmesriigid, kus sperma kogutakse, olema kohustatud tagama, et asjaomane sperma kogutakse ja töödeldakse heakskiidetud ja järelevalve all olevates seemendusjaamades, et sperma on saadud loomadelt, kelle tervislik seisund välistab loomahaiguste levimise ohu, et sperma on kogutud, töödeldud, ladustatud ja transporditud vastavalt eeskirjadele, millega tagatakse sperma tervisliku seisundi säilimine, ning et sellega on sihtriiki transportimise ajal kaasas veterinaarsertifikaat, et tagada nimetatud tingimuste täitmine;kuna ühendusesisesed põhimõtted teatavate haiguste vastu vaktsineerimise osas on erinevad, on piiratud aja jooksul õigustatud selliste erandite säilitamine, mis lubavad liikmesriikidel teatavate haiguste puhul nõuda täiendavat kaitset asjaomaste haiguste vastu;sperma importimiseks ühendusse kolmandatest riikidest tuleks koostada kolmandate riikide loetelu, võttes arvesse loomatervishoiu nõudeid; ilma et see piiraks sellise loetelu kohaldamist, peaksid liikmesriigid lubama spermat importida üksnes seemendusjaamadest, mis vastavad teatavatele standarditele ning mis on ametliku järelevalve all; lisaks sellele tuleks kõnealuses loetelus olevate riikide suhtes vastavalt olukorrale sätestada loomatervishoiu erinõuded; kõnealuste standardite järgimise kontrollimiseks tehakse kohapealset kontrolli;tuleks ette näha kord lahendamaks liikmesriikide vahel tekkivaid mis tahes vaidlusi selle kohta, kas seemendusjaama heakskiitmine on õigustatud;liikmesriigid võivad keelduda spermasaadetise vastuvõtmisest, kui on kindlaks tehtud, et see ei vasta käesoleva direktiivi sätetele; sellist spermat peab olema võimalik tagastada, kui see ei ole vastuolus loomatervishoiuga seotud kaalutlustega ja kui kaubasaatja või tema esindaja seda taotleb; kaubasaatjal või tema esindajal tuleks võimaldada teada keelamise või kitsendamise põhjusi ning saada ekspertarvamus;teatavate nakkushaiguste edasikandumise vältimiseks tuleks impordikontroll teha siis, kui spermasaadetis jõuab ühenduse territooriumile, välja arvatud välistransiidi puhul;sisetransiidi puhul tuleb määratleda meetmed, mida liikmesriigid pärast sellist kontrolli võtavad;liikmesriikidel peaks olema lubatud võtta erakorralisi meetmeid nakkushaiguse puhangu korral teises liikmesriigis või kolmandas riigis; selliste haigustega seotud ohtusid ja vajalikke kaitsemeetmeid tuleks kogu ühenduses hinnata samamoodi; selleks tuleks alalises veterinaarkomitees kehtestada ühenduse erikord, mille raames tuleb vajalikud meetmed võtta;teatavate meetmete võtmine käesoleva direktiivi rakendamiseks tuleks anda komisjonile; selleks tuleks kehtestada kord, mis tagab komisjoni ja liikmesriikide tiheda ja tõhusa koostöö alalises veterinaarkomitees;käesolev direktiiv ei mõjuta kauplemist spermaga, mis on toodetud enne kuupäeva, mil liikmesriigid peavad käesolevat direktiivi järgima,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I PEATÜKKÜldsättedArtikkel 1Käesolevas direktiivis sätestatakse koduveiste sügavkülmutatud sperma ühendusesisese kaubanduse ning kolmandatest riikidest importimise suhtes kohaldatavad loomatervishoiu nõuded.Artikkel 2Käesolevas direktiivis kasutatakse vajaduse korral direktiivi 64/432/EMÜ artiklis 2 ja direktiivi 72/462/EMÜ artiklis 2 esitatud mõisteid.Lisaks sellele:a) sperma — koduveise ejakulaat töödeldud või lahjendatud kujul;b) seemendusjaam — liikmesriigi või kolmanda riigi territooriumil asuv ametlikult heakskiidetud ja järelevalve alune ettevõte, kus toodetakse spermat kunstseemenduse tarvis;c) riiklik veterinaararst — veterinaararst, kelle on määranud liikmesriigi või kolmanda riigi pädev keskasutus;d) seemendusjaama veterinaararst — veterinaararst, kes vastutab selle eest, et seemendusjaam käesolevas direktiivis sätestatud nõudeid pidevalt täidab;e) saadetis — teatav spermakogus, mis on hõlmatud ühe ja sellesama sertifikaadiga;f) riik, kus sperma kogutakse — liikmesriik või kolmas riik, kus spermat kogutakse ja kust seda liikmesriiki saadetakse;g) heakskiidetud labor — liikmesriigi või kolmanda riigi territooriumil asuv labor, mille pädev veterinaarasutus on määranud läbi viima käesoleva direktiiviga ette nähtud teste;h) kogu — doonorloomalt mis tahes ajal võetud spermakogus.II PEATÜKKÜhendusesisene kaubandusArtikkel 3Iga liikmesriik tagab, et selle liikmesriigi territooriumilt saadetakse teise liikmesriigi territooriumile üksnes järgmistele üldtingimustele vastav sperma:a) see peab olema kogutud ja kunstliku seemenduse tarbeks töödeldud seemendusjaamas, mis on loomatervishoiu seisukohast heaks kiidetud vastavalt artikli 5 lõikele 1 ühendusesiseseks kaubanduseks;b) see peab olema kogutud koduveistelt, kelle tervislik seisund vastab B lisas sätestatud nõuetele;c) see peab olema kogutud, töödeldud, ladustatud ja transporditud vastavalt A ja C lisale;d) sellega peab sihtriiki transportimisel kaasas olema artikli 6 lõikele 1 vastav veterinaarsertifikaat.Artikkel 41. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, lubavad liikmesriigid kuni 31. detsembrini 1992 enda territooriumile spermat pullidelt, kelle seerumi neutralisatsiooni testi või ELISA testi tulemused on veiste infektsioosse rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi suhtes negatiivsed või positiivsed pärast vaktsineerimist kooskõlas käesoleva direktiiviga.Kuni 31. detsembrini 1992 võivad liikmesriigid lubada enda territooriumile spermat pullidelt, kelle seerumi neutralisatsiooni testi või ELISA testi tulemused on veiste infektsioosse rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi suhtes positiivsed ning keda ei ole vaktsineeritud kooskõlas käesoleva direktiiviga.Sellisel juhul peab iga saadetis läbima kontrolli, mis seisneb inokulatsioonis elusloomasse ja/või viiruse isolatsiooni testis.See nõue ei kehti sperma suhtes loomadelt, kelle esimeses lõigus osutatud testide tulemused olid enne nende esimest vaktsineerimist seemendusjaamas negatiivsed.Need kontrollid võivad toimuda kahepoolse kokkuleppe alusel kas riigis, kus sperma koguti, või sihtriigis.Komisjoni aruande põhjal vaatab nõukogu käesoleva artikli koos võimalike ettepanekutega uuesti läbi enne 1. jaanuari 1992.2. Liikmesriigid, mille kõikides seemendusjaamades on üksnes loomad, kelle seerumi neutralisatsiooni testi või ELISA testi tulemused on negatiivsed, võivad keelduda lubamast enda territooriumile spermat seemendusjaamadest, millel ei ole sellist staatust.Artiklis 19 sätestatud korras võib otsustada laiendada eespool nimetatud sätteid teatava liikmesriigi territooriumi osale, kui selle territooriumi kõnealuse osa kõigis seemendusjaamades on üksnes loomad, kelle seerumi neutralisatsiooni testi või ELISA testi tulemused on negatiivsed.3. Ilma et see piiraks ühenduse teisi sätteid, ei tohi loomi suu- ja sõrataudi vastu mitte vaktsineerivad liikmesriigid keelduda lubamast enda territooriumile kooskõlas käesoleva direktiiviga vaktsineeritud loomade spermat.Sellisel juhul võidakse igast kaubastamiseks mõeldud (vähemalt viie toruga kogust) kuni 10 % sperma suhtes sihtliikmesriigi või selle liikmesriigi määratud laboris läbi viia suu- ja sõrataudi viirusisolatsioonitest. Kui selle tulemused on positiivsed, võidakse sperma territooriumile lubamisest keelduda.Artikkel 51. Liikmesriik, kelle territooriumil seemendusjaam asub, tagab, et artikli 3 punktis a sätestatud heakskiit antakse üksnes juhul, kui järgitakse A lisa sätteid ja kui seemendusjaam vastab muudele käesoleva direktiivi sätetele.Liikmesriik tagab samuti, et riiklik veterinaararst kontrollib kõnealuste sätete järgmist ning kui üht või mitut nimetatud sätet enam ei järgita, tühistab ta heakskiidu.2. Kõik heakskiidetud seemendusjaamad registreeritakse ja igale jaamale antakse veterinaarloa number. Iga liikmesriik saadab seemendusjaamade ja nende veterinaarloa numbrite loetelu teistele liikmesriikidele ja komisjonile ning teavitab neid heakskiidu tühistamisest.Kui liikmesriik leiab, et heakskiitu käsitlevad sätteid teise liikmesriigi seemendusjaamas ei järgita või enam ei järgita, teavitab ta sellest liikmesriigi pädevat asutust. Viimane võtab kõik vajalikud meetmed ja teavitab teise liikmesriigi pädevat asutust tehtud otsustest ja nende põhjustest.Kui selline teine liikmesriik kardab, et vajalikke meetmeid ei ole võetud või need pole piisavad, teavitab ta sellest komisjoni, mis palub ühe või mitme veterinaareksperdi arvamust. Seda arvamust silmas pidades võib liikmesriikidel lubada artiklis 19 sätestatud korras keelata ajutiselt kõnealusest seemendusjaamast pärit sperma lubamine nende territooriumile.Selline luba võidakse tühistada artiklis 19 sätestatud korras, pidades silmas uut arvamust, mille üks või mitu veterinaareksperti on esitanud.Veterinaareksperdid peavad olema vaidluses mitte osaleva liikmesriigi kodanikud.Käesoleva artikli üldised rakenduseeskirjad võetakse vastu artiklis 18 sätestatud korras.Artikkel 61. Liikmesriigid muudavad sperma enda territooriumile lubamise sõltuvaks esitatavast veterinaarsertifikaadist, mille on vastavalt D lisale koostanud selle riigi, kus sperma koguti, veterinaarinspektor.Kõnealune sertifikaat peab olema:a) koostatud vähemalt ühes selle liikmesriigi ametlikus keeles, kus sperma on kogutud, ja vähemalt ühes sihtliikmesriigi ametlikus keeles;b) algkujul saadetisega kaasas kuni sihtkohani;c) koostatud ühel lehel;d) koostatud ühe kaubasaaja nimele.2. a) Sihtliikmesriik võib keelata saadetiste lubamist enda territooriumile, kui dokumentaalsel kontrollimisel ilmneb, et artiklit 3 ei ole järgitud.b) Selleks, et saada kindlaid tõendeid juhtudel, kui kahtlustatakse sperma nakatumist või saastumist patogeensete organismidega, võib sihtliikmesriik võtta vajalikke meetmeid, sh kasutada karantiinis ladustamist, tingimusel et see ei mõjuta sperma kvaliteeti.c) Punkti a või b alusel langetatud otsustega tuleb kaubasaatja või tema esindaja taotluse korral lubada sperma tagastamist, tingimusel et see ei ole vastuolus loomatervishoiualaste kaalutlustega.3. Kui liikmesriik on lõike 2 punktis a või b kirjeldatud põhjusel keelanud sperma lubamise enda territooriumile ning riik, kus sperma koguti, ei ole 30 päeva jooksul lubanud sperma tagastamist, võib sihtliikmesriigi pädev veterinaarasutus anda korralduse kõnealune sperma hävitada.4. Pädeva veterinaarasutuse poolt lõikude 2 ja 3 alusel langetatud otsused tuleb koos põhjendusega edastada kaubasaatjale või tema esindajale.Artikkel 71. Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikides kehtivate õigusaktidega ette nähtud võimalusi kaevata edasi otsuseid, mille on teinud pädev asutus vastavalt käesolevale direktiivile.Need põhjendatud otsused tuleb nõudmisel viivitamata kirjalikult esitada kaubasaatjale või tema esindajale, osutades, millised nende edasikaebamise võimalused on kehtivate õigusaktidega ette nähtud ning mis vormis ja aja jooksul tuleb menetlust alustada. Otsused tuleb samuti edastada liikmesriigi, kus sperma koguti, või lähteliikmesriigi pädevale veterinaarasutusele2. Iga liikmesriik tagab kaubasaatjatele, kelle spermasaadetiste suhtes on võetud artikli 6 lõikega 2 ette nähtud meetmed, õiguse saada enne pädeva asutuse poolt muude meetmete võtmist veterinaareksperdi arvamuse, määramaks, kas artikli 6 lõiget 2 on täidetud.Veterinaarekspert peab olema kogumises mitte osaleva või lähteriigiks mitte oleva liikmesriigi kodanik.Liikmesriikide ettepanekul koostab komisjon veterinaarekspertide loetelu, kellelt võib selliste arvamuste sõnastamist taotleda. Käesoleva artikli üldised rakenduseeskirjad ja eelkõige nende arvamuste sõnastamisel järgitav kord võetakse vastu artiklis 18 ettenähtud korras.III PEATÜKKImport kolmandatest riikidestArtikkel 81. Liikmesriik võib lubada importida spermat ainult nendest kolmandatest riikidest, mis on kantud artiklis 19 sätestatud korras koostatud loetellu. Loetelu võib täiendada või muuta artiklis 18 sätestatud korras.2. Otsustamaks, kas kolmanda riigi võib kanda lõikes 1 osutatud loetellu, võetakse eelkõige arvesse:a) asjaomase riigi kariloomade, muude koduloomade ja ulukite tervislikku seisundit, pöörates erilist tähelepanu eksootilistele loomahaigustele ja asjaomase riigi keskkonnaseisundile, mis võivad ohustada liikmesriikide loomade tervist;b) kolmanda riigi poolt antud teabe korrektsust ja kiirust nakkuslike loomahaiguste, eriti aga rahvusvahelise episootiaameti nimekirjades A ja B osutatud haiguste, esinemise kohta oma territooriumil;c) asjaomase riigi eeskirju seoses loomahaiguste ennetamise ja tõrjega;d) asjaomase riigi veterinaarteenistuste struktuuri ja volitusi;e) nakkuslike loomahaiguste ennetamis- ja tõrjemeetmete korraldamist ja rakendamist ningf) tagatisi, mida asjaomane riik saab anda käesoleva direktiivi järgimise osas.3. Lõikes 1 osutatud loetelu ja kõik selle muudatused avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 91. Artiklis 19 sätestatud korras koostatakse loetelu seemendusjaamade kohta, millest liikmesriigid võivad lubada importida kolmandatest riikidest pärit spermat. Loetelu võib muuta või täiendada samas korras.2. Otsustamaks, kas kolmanda riigi seemendusjaama võib kanda lõikes 1 osutatud loetellu, võetakse eelkõige arvesse kolmanda riigi spermatootmissüsteemide veterinaarjärelevalvet, veterinaarteenistuste volitusi ning seemendusjaamade suhtes kohaldatavat järelevalvet.3. Seemendusjaama võib kanda lõikes 1 sätestatud loetellu üksnes juhul, kui:a) see asub ühes artikli 8 lõikes 1 osutatud loetellu kantud riikidest;b) see vastab A lisa I ja II peatüki nõuetele;c) asjaomase kolmanda riigi veterinaarteenistused on selle heaks kiitnud ühendusse eksportimiseks;d) see on asjaomase kolmanda riigi seemendusjaama veterinaararsti järelevalve all ninge) asjaomase kolmanda riigi riiklik veterinaararst kontrollib seda vähemalt kaks korda aastas.Artikkel 101. Sperma peab olema pärit loomadelt, kes on vahetult enne sperma kogumist viibinud vähemalt kolm kuud artikli 8 lõikes 1 osutatud loetellu kantud riigi territooriumil.2. Ilma et see piiraks artikli 8 lõike 1 ja käesoleva artikli lõike 1 kohaldamist, lubavad liikmesriigid loetellu kantud kolmandast riigist importida spermat üksnes juhul, kui see vastab loomatervishoiu nõuetele, mis on artiklis 18 sätestatud korras vastu võetud asjaomasest riigist sperma importimiseks.Eelmises lõigus osutatud nõuete vastuvõtmisel võetakse arvesse:a) seemendusjaama ümbritseva piirkonna tervislikku seisundit, eelkõige seoses rahvusvahelise episootiaameti A loetelus esinevate haigustega;b) seemendusjaamas oleva karja tervislikku seisundit, sealhulgas kontrollinõudeid;c) doonorlooma tervislikku seisundit ja kontrollinõudeid;d) sperma kontrollinõudeid.3. Loomatervishoiu nõuete kindlaksmääramisel kooskõlas lõikega 2 veiste tuberkuloosi ja brutselloosi puhul on võrdlusaluseks direktiivi 64/432/EMÜ A lisas esitatud normid. Artiklis 18 sätestatud korras võib kõnealustest nõuetest iga üksikjuhtumi puhul eraldi loobuda, kui asjaomane kolmas riik pakub sarnaseid vähemalt samaväärseid loomatervishoiualaseid garantiisid; sellisel juhul sätestatakse samas korras vähemalt selle direktiivi A lisas esitatuga võrdsustatud loomatervishoiu nõuded, et võimaldada selliste loomade lubamist seemendusjaama.4. Artikkel 4 on kohaldatav mutatis mutandis.Artikkel 111. Liikmesriigid lubavad spermat importida üksnes juhul, kui esitatakse veterinaarsertifikaat, mille on koostanud ja millele on alla kirjutanud selle kolmanda riigi riiklik veterinaararst, kus sperma on kogutud.Kõnealune sertifikaat peab olema:a) koostatud vähemalt ühes sihtliikmesriigi ametlikus keeles ja vähemalt ühes selle liikmesriigi ametlikus keeles, kus toimub artiklis 12 sätestatud impordikontroll;b) originaaleksemplarina spermaga kaasas kuni sihtkohani;c) koostatud ühel lehel;d) koostatud ühe kaubasaaja nimele.2. Kõnealune veterinaarsertifikaat peab vastama artiklis 19 sätestatud korras koostatud näidisele.Artikkel 121. Liikmesriigid tagavad, et iga spermasaadetist, mis jõuab ühenduse tolliterritooriumile, kontrollitakse enne vabasse ringlusse lubamist või tolliprotseduuri rakendamist, ega luba spermat ühendusse tuua, kui saabumisel tehtud impordikontrolli käigus ilmneb, et:- sperma ei ole pärit artikli 8 lõike 1 kohaselt koostatud loetellu kantud kolmandate riikide territooriumidelt,- sperma ei ole pärit artikli 9 lõikes 1 sätestatud loetellu kantud seemendusjaamadest,- sperma on pärit sellise kolmanda riigi territooriumilt, millest importimine on keelatud artikli 15 lõike 2 kohaselt,- spermaga kaasas olev veterinaarsertifikaat ei vasta artiklis 11 sätestatud või kõnealuse artikli kohaselt kindlaksmääratud tingimustele.Käesolevat lõiget ei kohaldata nende spermasaadetiste puhul, mis saabuvad ühenduse tolliterritooriumile ja mille suhtes rakendatakse tollitransiidiprotseduuri väljaspool kõnealust territooriumi asuvasse sihtkohta saatmiseks.Seda kohaldatakse siiski juhtudel, kui ühenduse territooriumil transportimise ajal loobutakse tollitransiidist.2. Selleks, et saada kindlaid tõendeid juhtudel, kui kahtlustatakse sperma nakatumist või saastumist patogeensete organismidega, võib sihtliikmesriik võtta vajalikke meetmeid, sh kasutada karantiinis ladustamist.3. Kui mis tahes lõigetes 1 ja 2 sätestatud põhjusel ei lubata spermat ühenduse territooriumile ning kui eksportiv kolmas riik ei luba spermat tagastada 30 päeva jooksul, võib sihtliikmesriigi pädev veterinaarasutus anda korralduse sperma hävitamiseks.Artikkel 13Iga spermasaadetisega, mille liikmesriik on lubanud ühenduse territooriumile artikli 12 lõikes 1 osutatud kontrolli alusel, peab teise liikmesriigi territooriumile saatmise korral olema kaasas originaalsertifikaat või selle tõestatud koopia, mille on mõlemal juhul nõuetekohaselt kinnitanud pädev asutus, kes vastutas artikli 12 kohaselt tehtud kontrolli eest.Artikkel 14Kui otsustatakse võtta artikli 12 lõike 3 kohased hävitusmeetmed, kannab kõik tekkinud kulud saatja, vastuvõtja või nende esindaja ilma riigipoolse hüvituseta.IV PEATÜKKKaitse- ja kontrollimeetmedArtikkel 151. Kui sperma toomisest ühe liikmesriigi territooriumilt teise liikmesriigi territooriumile tuleneb loomahaiguse leviku oht, võib teine liikmesriik võtta järgmised meetmed:a) episootilise haiguse puhkemise korral muus liikmesriigis võib liikmesriik ajutiselt keelata või kitsendada sperma toomist enda territooriumile selle liikmesriigi aladelt, kus haigus on puhkenud;b) kui episootiline haigus laiaulatuslikult levib või kui esineb edasine tõsiseloomulise nakkusliku loomahaiguse puhang, võib liikmesriik ajutiselt keelata või kitsendada sperma toomist kogu selle teise liikmesriigi territooriumilt.Iga liikmesriik teatab teistele liikmesriikidele ja komisjonile viivitamata esimeses lõigus käsitletud mis tahes haiguse puhkemisest enda territooriumil ning meetmetest, mida see liikmesriik on võtnud selle haiguse tõrjumiseks. Samuti teatab see liikmesriik neile kohe haiguse kadumisest.2. Kui kolmandas riigis esineb sellise nakkusliku loomahaiguse puhang, mis võib edasi kanduda sperma kaudu ning ohustada liikmesriigi kariloomade tervislikku seisundit, või kui selline haigus levib või kui selliseks otsuseks annab alust mõni muu loomade tervisliku seisundiga seotud põhjus, keelab sihtliikmesriik asjaomase sperma importimise kogu kolmandast riigist või selle osast otse või teiste liikmesriikide kaudu, ilma et see piiraks artiklite 8, 9 ja 10 kohaldamist.3. Lõigete 1 ja 2 kohaselt liikmesriikide poolt võetud meetmetest ja nende tühistamisest tuleb viivitamata teatada teistele liikmesriikidele ja komisjonile, lisades kõnealuste meetmete võtmise põhjendused.Artiklis 18 sätestatud korras võib otsustada, et kõnealuseid meetmeid tuleb muuta, eelkõige nende ühtlustamiseks teiste liikmesriikide võetud meetmetega või nende tühistamiseks.4. Kui tekib lõigetes 1 ja 2 kirjeldatud olukord ning on vaja, et teised liikmesriigid kohaldaksid samuti kõnealuse lõike kohaselt võetud meetmeid, mida on vajadusel muudetud kolmanda lõike kohaselt, võetakse artiklis 18 sätestatud korras asjakohased meetmed.5. Asjaomasest kolmandast riigist impordi jätkamist lubatakse artiklis 18 sätestatud korras.Artikkel 161. Kui see on vajalik käesoleva direktiivi ühtseks kohaldamiseks, võivad komisjoni veterinaareksperdid koostöös liikmesriigi pädevate asutustega teha kohapealseid kontrolle.Liikmesriik, kelle territooriumil kontroll tehakse, annab ekspertidele nende töös kogu vajaliku abi. Komisjon teatab kõnealuse kontrolli tulemustest asjaomasele riigile, kus sperma koguti.Asjaomane riik, kus sperma koguti, võtab kõik vajalikud meetmed kontrolli tulemuste arvessevõtmiseks. Kui riik, kus sperma koguti, ei võta kõnealuseid meetmeid, võib komisjon pärast seda, kui alaline veterinaarkomitee on olukorraga tutvunud, kohaldada artikli 5 lõike 2 neljanda lõigu ning artikli 9 lõike 1 sätteid.2. Käesoleva artikli rakendamise üldeeskirjad, eelkõige lõike 1 esimeses lõigus osutatud kontrolli sageduse ja meetodi osas, sätestatakse artiklis 19 ettenähtud korras.V PEATÜKKLõppsättedArtikkel 17Käesoleva direktiivi lisade muudatused, eriti need, mis on mõeldud lisade kohandamiseks tehnoloogia edusammudega, otsustab nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni ettepaneku alusel.Artikkel 181. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab eesistuja küsimuse omal algatusel või liikmesriigi nõudmisel viivitamata nõukogu 15. oktoobri 1968. aasta otsusega asutatud alalisele veterinaarkomiteele (edaspidi "komitee").2. Liikmesriikide hääli komitees arvestatakse vastavalt asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 sätestatule. Eesistuja ei hääleta.3. Komisjoni esindaja esitab võetavate meetmete kava. Komitee esitab meetmete kohta oma arvamuse kahe päeva jooksul. Arvamus võetakse vastu 54 poolthäälega.4. Kui kavandatavad meetmed on kooskõlas komitee arvamusega, võtab komisjon need vastu ja kohaldab neid viivitamata. Kui meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu võtab meetmed vastu kvalifitseeritud häälteenamusega.Kui nõukogu ei ole meetmeid võtnud kolme kuu jooksul alates nõukogu poole antud küsimuses pöördumise kuupäevast, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu ja kohaldab neid viivitamata, välja arvatud juhul, kui nõukogu on lihthäälteenamusega teinud otsuse kõnealuste meetmete vastu.Artikkel 191. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab eesistuja kas omal algatusel või liikmesriigi nõudmisel asjakohased küsimused viivitamata komiteele.2. Liikmesriikide hääli komitees arvestatakse vastavalt asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 sätestatule. Eesistuja ei hääleta.3. Komisjoni esindaja esitab võetavate meetmete kava. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus võetakse vastu 54 poolthäälega.4. Kui kavandatavad meetmed on kooskõlas komitee arvamusega, võtab komisjon need vastu ja kohaldab neid viivitamata. Kui meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.Kui nõukogu ei ole meetmeid võtnud 15 päeva jooksul alates antud küsimuses tema poole pöördumisest, peab kõnealused meetmed võtma ja viivitamata rakendama komisjon, välja arvatud juhul, kui nõukogu on lihthäälteenamusega olnud kõnealuste meetmete vastu.Artikkel 201. Käesolevat direktiivi ei kohaldata liikmesriikides enne 1. jaanuari 1990 kogutud ja töödeldud sperma puhul.2. Kuni artiklite 8, 9 ja 10 alusel vastu võetud otsuste jõustumise kuupäevani ei kohalda liikmesriigid kolmandatest riikidest sperma impordi suhtes soodsamaid tingimusi kui need, mis tulenevad II peatüki kohaldamisest.Artikkel 21Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. jaanuariks 1990. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 22Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 14. juuni 1988Nõukogu nimeleesistujaI. Kiechle[1] EÜT C 267, 6.10.1983, lk 5.[2] EÜT C 342, 19.12.1983, lk 11.[3] EÜT C 140, 28.5.1984, lk 6.[4] EÜT 121, 29.7.1964, lk 1977/64.[5] EÜT L 362, 31.12.1985, lk 8.[6] EÜT L 302, 31.12.1972, lk 28.--------------------------------------------------A LISAI PEATÜKKSEEMENDUSJAAMADE HEAKSKIITMISE TINGIMUSEDSeemendusjaamad peavad vastama järgmistele tingimustele:a) jaamad peavad olema veterinaararsti alalise järelevalve all;b) jaamadel peavad olema vähemalti) laudad, sh isolaatorid;ii) sperma kogumise ruumid, sh eraldi ruum varustuse puhastamiseks ja desinfitseerimiseks või steriliseerimiseks;iii) sperma töötlemise ruum, mis ei pea tingimata asuma samas kohas;iv) sperma ladustamise ruum, mis ei pea tingimata asuma samas kohas;c) jaamad peavad olema ehitatud või isoleeritud nii, et on välistatud kokkupuude väljaspool jaama oleva karjaga;d) jaamad peavad olema ehitatud nii, et lautu ning sperma kogumise, töötlemise ja ladustamise ruume oleks võimalik raskusteta puhastada ja desinfitseerida;e) jaamades peavad olema isoleerimisruumid, millel puudub otseühendus loomade tavapäraste eluruumidega;f) jaamad peavad olema projekteeritud nii, et loomade eluruum on füüsiliselt eraldatud sperma kogumise ruumist ning mõlemad kõnealused ruumid on eraldatud sperma ladustamise ruumist.II PEATÜKKSEEMENDUSJAAMADE JÄRELEVALVET KÄSITLEVAD TINGIMUSEDSeemendusjaamade puhul:a) kontrollitakse, et seal peetakse üksnes selle liigi loomi, kelle spermat kogutakse. Muid koduloomi, kes on seemendusjaama normaalseks tegevuseks hädavajalikud, võib samuti selle territooriumile lubada, tingimusel et nad ei sea nakkusohtu neid liike, kelle spermat kogutakse ning nad vastavad seemendusjaama veterinaararsti poolt kehtestatud tingimustele;b) kontrollitakse, et kõigi jaamas peetavate veiste kohta peetakse registrit, kuhu märgitakse üksikasjad iga looma tõu, sünnikuupäeva ja identifitseerimise kohta, ning samuti registrit kõigi haiguskontrollide ja tehtud vaktsineerimiste kohta, kuhu on märgitud ka iga looma haigusloost pärit teave;c) kontrollib riiklik veterinaararst jaama korrapäraselt vähemalt kaks korda aastas, samal ajal kontrollitakse ka heakskiitmise ja järelevalve tingimuste täitmist;d) kontrollitakse, et jaama ei sisene kõrvalised isikud. Lisaks sellele tuleb lubatud külalistelt nõuda jaama veterinaararsti sätestatud tingimuste täitmist;e) peavad jaama töötajad olema tehniliselt pädevad haiguste leviku tõkestamise jaoks asjakohaste desinfitseerimisja hügieenimeetodite osas;f) kontrollitakse, et:i) heakskiidetud jaamades töödeldakse ja ladustatakse üksnes heakskiidetud jaamades kogutud spermat, ilma et see puutuks kokku muude spermasaadetistega. Heakskiidetud seemendusjaamades võidakse töödelda ka spermat, mis ei ole kogutud heakskiidetud seemendusjaamades, tingimusel et:- selline sperma on saadud veistelt, kes vastavad B lisa I peatüki lõike 1 punkti d alapunktides i), ii), iii) ja v) sätestatud tingimustele,- spermat töödeldakse eraldi seadmetega või eraldi ajal spermast, mis on mõeldud ühendusesisese kaubanduse tarvis, viimasel juhul puhastatakse ja steriliseeritakse seadmed pärast kasutamist,- selline sperma ei ole mõeldud ühendusesiseseks kaubanduseks ning see ei saa mis tahes ajal sattuda puutesse või seda ei ladustata koos spermaga, mis on mõeldud ühendusesisese kaubanduse tarvis,- sellist spermat on võimalik identifitseerida eraldusmärgistuse abil, mis erineb alapunktis vii) ette nähtust;ii) sperma kogutakse, töödeldakse ja ladustatakse üksnes selleks ettenähtud ruumides rangeimate hügieeninõuete järgi;iii) kõik vahendid, mis puutuvad sperma kogumise ja töötlemise ajal kokku sperma või doonorloomaga, desinfitseeritakse või steriliseeritakse enne kasutamist nõuetekohaselt;iv) sperma töötlemisel kasutatavad loomsed tooted, sh lisandid ja lahjendusvedelikud on saadud allikatest, mis ei kujuta ohtu loomade tervisele või mida on sellise ohu vältimiseks enne kasutamist töödeldud;v) säilitus- ja transpordianumad desinfitseeritakse või steriliseeritakse nõuetekohaselt enne iga täitmist;vi) kasutatavat külmutusainet ei ole eelnevalt teiste loomsete toodete puhul kasutatud;vii) iga üksik spermaannus on selgelt märgistatud, nii et on võimalik, võimaluse korral koodi abil hõlpsasti tuvastada sperma kogumise kuupäev, doonorlooma tõug ja eraldustunnus, samuti seemendusjaama nimi; selle märgistuse laad ja vorm kehtestatakse artiklis 19 sätestatud korras.--------------------------------------------------B LISAI PEATÜKKTINGIMUSED LOOMADE TRANSPORTIMISEKS HEAKSKIIDETUD SEEMENDUSJAAMADESSE1. Kõik seemendusjaama vastuvõetavad veised peavad vastama järgmistele tingimustele:a) nad peavad olema läbinud 30päevase isolatsiooniaja liikmesriigi pädeva asutuse poolt selleks spetsiaalselt heakskiidetud ruumides, kus viibivad üksnes vähemalt samaväärse tervisliku seisundiga muud sõralised;b) enne punktis a kirjeldatud isolatsiooniruumides viibimist peavad nad olema kuulunud karja:i) mis on ametlikult tuberkuloosivaba;ii) mis on ametlikult brutselloosivaba või brutselloosivaba.Loomi ei tohi olla enne peetud muus madalama staatusega karjas;c) nad peavad olema veiste ensootilise leukoosi vabast karjast või poegnema emasloomast, kellele on tehtud veiste ensootilise leukoosi seroloogiline test hiljemalt 30 päeva enne looma vastuvõtmist jaama ja saadud tulemus on negatiivne.Kui seda nõuet ei ole võimalik täita, ei tohi spermat kaubastada seni, kui doonor on saanud kaheaastaseks ning tehtud on II peatüki lõike 1 punktile iii) vastav test ja saadud on negatiivsed tulemused;d) enne punktis a osutatud isolatsiooniaega ning eelneva 30 päeva jooksul peavad loomadega olema tehtud järgmised testid ja saadud negatiivsed tulemused:i) nahasisene tuberkuliiniproov direktiivi 64/432/EMÜ B lisas sätestatud korras;ii) seerumi aglutinatsiooni test, mis on viidud läbi vastavalt direktiivi 64/432/EMÜ C lisas sätestatud meetodile, kusjuures brutselloosibakterite arv on olnud alla 30 rahvusvahelise aglutinatsiooniühiku (RAÜ) milliliitri kohta, ning brutselloosivabast karjast pärit loomade puhul komplemendi sidumise test brutselloosibakterite arvuga alla 20 EMÜ ühiku milliliitri kohta (20 ICFT ühikut);iii) veiste ensootilise leukoosi seroloogiline test, mis vastab direktiivi 64/432/EMÜ G lisas sätestatud meetodile;iv) veiste ensootilise leukoosi seerumi neutralisatsiooni test või ELISA test veiste infektsioosse rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi kohta;v) viirusisolatsiooni test (fluorestseeruvate antikehade test või immunoperoksüdaasi test) veiste viirusdiarröa kohta. Alla kuue kuu vanuse looma puhul tuleb test edasi lükata kuni selle eani.Pädev asutus võib anda loa punktis d osutatud testide läbiviimiseks isolaatoris, tingimusel et tulemused on teada enne punktiga e ette nähtud 30päevast isolatsiooni algust;e) punktis a osutatud 30päevase isolatsiooni jooksul peavad loomadega olema tehtud järgmised testid ning saadud negatiivsed tulemused:i) seerumi aglutinatsiooni test vastavalt direktiivi 64/432/EMÜ C lisas sätestatud meetodile, kusjuures brutselloosibakterite arv on olnud alla 30 rahvusvahelise aglutinatsiooniühiku (RAÜ) milliliitri kohta, ja komplemendi sidumise test brutselloosibakterite arvuga alla 20 EMÜ ühiku milliliitri kohta (20 ICFT ühikut);ii) eesnahamaterjali või kunsttupeloputuse proovil põhinev kas immunofluorestseeriva antikeha test või söötmetest Campylobacter foetus'e nakkuse suhtes; emasloomade puhul viiakse läbi tupelima aglutinatsiooni test;iii) tupe- või eesnahaloputuse proovil põhinev mikroskoopiline läbivaatus ja söötmetest Trichomonas foetus'e suhtes; emasloomade puhul viiakse läbi tupelima aglutinatsiooni test;iv) seerumi neutralisatsiooni test või ELISA test veiste infektsioosse rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi suhtes,ja läbima leptospiroosivastase töötluse, mis koosneb kahest streptomütsiinisüstist 14päevase ajavahemikuga (25 mg kilogrammi kohta eluslooma kaalust).Kui ükski eespool loetletud testidest osutub positiivseks, tuleb kõnealune loom kohe isolaatorist eemaldada. Rühmaisolatsiooni korral peab pädev asutus võtma kõik vajalikud meetmed, et taastuvastada ülejäänud loomade kõlblikkus seemendusjaama vastavalt käesolevale lisale.2. Kõik testid tuleb teha liikmesriigi heakskiidetud laboris.3. Loomi võib seemendusjaama vastu võtta üksnes jaama veterinaararsti otsese loaga. Kõik loomade liikumised nii jaama kui jaamast välja tuleb registreerida.4. Ühelgi seemendusjaama vastuvõetud loomal ei tohi vastuvõtmise päeval ilmneda kliinilisi haigustunnuseid; ilma et see piiraks lõike 5 sätete kohaldamist, peavad kõik loomad tulema lõike 1 punktis a osutatud isolatsiooniruumidest, mis lähetamise päeval vastavad ametlikult järgmistele tingimustele:a) need asuvad 10 kilomeetrise raadiusega ala keskel, kus vähemalt 30 päeva jooksul ei ole esinenud suu- ja sõrataudi ega sigade katku;b) need on vähemalt kolm kuud olnud vabad suu- ja sõrataudist ning brutselloosist;c) need on vähemalt 30 päeva olnud vabad veistehaigustest, millest teatamine on kohustuslik vastavalt direktiivi 64/432/EMÜ E lisale.5. Tingimusel, et lõikes 4 sätestatud tingimused on täidetud ning eelneva 12 kuu jooksul on tehtud II peatükis osutatud korrapärased testid, võib loomad viia ühest heakskiidetud seemendusjaamast teise sama sanitaarseisundiga jaama ilma isolatsioonita või testideta, juhul kui üleviimine toimub otse. Asjaomane loom ei tohi otseselt ega kaudselt kokku puutuda halvemas tervislikus seisundis sõralistega ning kasutatav transpordivahend peab olema enne kasutamist desinfitseeritud. Kui üleviimine ühest seemendusjaamast teise toimub liikmesriikide vahel, tuleb järgida direktiivi 64/432/EMÜ.II PEATÜKKKORRAPÄRASED TESTID JA RAVI, MIDA TULEB RAKENDADA KÕIGI VEISTE SUHTES HEAKSKIIDETUD SEEMENDUSJAAMAS1. Kõikidele heakskiidetud seemendusjaamas peetavatele veistele tuleb vähemalt kord aastas teha järgmised testid ja ravi:i) nahasisene tuberkuliiniproov direktiivi 64/432/EMÜ B lisas sätestatud korras, mille tulemus on negatiivne;ii) brutselloosi seerumi aglutinatsiooni test, mis vastab direktiivi 64/432/EMÜ C lisas sätestatud meetodile, kusjuures bakterite arv on alla 30 rahvusvahelise aglutinatsiooniühiku (RAÜ) milliliitri kohta;iii) veiste ensootilise leukoosi seroloogiline test, mis vastab direktiivi 64/432/EMÜ G lisas sätestatud meetodile, mille tulemus on negatiivne;iv) veiste infektsioosse rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi seerumi neutralisatsiooni test või ELISA test, mille tulemus on negatiivne. Kuni 31. detsembrini 1992 võidakse nende haiguste vastu vaktsineerida seronegatiivseid pulle, kas ühe doosi ninasiseselt manustatud temperatuuritundliku elusvaktsiiniga või kahe doosi inaktiveeritud vaktsiiniga vähemalt kolme nädala ja kuni nelja nädala pikkuse ajavahemiku järel; pärast seda tuleb vaktsineerimist korrata kuni kuuekuuste ajavahemike järel;v) eesnahamaterjali või kunsttupeloputuse proovil põhinev kas immunofluorestseeriva antikeha test või söötmetest Campylobacter foetus'e nakkuse suhtes; emasloomade puhul viiakse läbi tupelima aglutinatsiooni test.2. Kõik testid tuleb teha liikmesriigi heakskiidetud laboris.3. Kui ükski eespool loetletud testidest osutub positiivseks, tuleb asjaomane loom viivitamata isoleerida ning pärast viimast negatiivset testi loomalt kogutud spermat ei tohi lubada ühendusesisesesse kaubandusse.Pärast positiivse testi tegemise kuupäeva seemendusjaama teistelt loomadelt kogutud spermat hoitakse eraldi laos ning seda ei või lubada ühendusesisesesse kaubandusse enne, kui seemendusjaama sanitaarseisund on taastatud.--------------------------------------------------C LISAHEAKSKIIDETUD JAAMADES KOGUTUD SPERMALE ESITATAVAD TINGIMUSED ÜHENDUSESISESE KAUBANDUSE JAOKS1. Sperma peab olema saadud loomadelt:a) kellel pole sperma võtmise päeval kliinilisi haigustunnuseid;b) i) kes on suu- ja sõrataudi vastu vaktsineerimata võiii) kes on pärit seemendusjaamast, kus kõik loomad on täielikult kaitstud tüüpide A, O ja C eest;- ning on seega kas loomad, keda enne seemendusjaama sisenemist ei olnud varem suu- ja sõrataudi vastu vaktsineeritud ja kes peavad seepärast saama kaks annust eksportiva liikmesriigi pädeva asutuse poolt heakskiidetud ja kontrollitud inaktiveeritud viirusvaktsiini vähemalt kuuenädalase ja kuni kaheksakuuse vahemiku järel,- loomad, keda vaktsineeriti enne seemendusjaama sisenemist vähemalt kolmel korral kuni aastase vahemiku järel.Vaktsineerimisel tuleb kõiki loomi kordusvaktsineerida kuni 12kuuste vahemike järel;c) keda ei ole 30 päeva jooksul enne kogumist vaktsineeritud suu- ja sõrataudi vastu;d) keda on vähemalt 30 päeva enne sperma kogumist pidevalt hoitud tunnustatud seemendusjaamas;e) keda ei ole lubatud kasutada loomulikul seemendamisel;f) keda peetakse seemendusjaamades, mis on olnud suu- ja sõrataudi vabad vähemalt kolm kuud enne kogumist ja 30 päeva pärast kogumist ning millest 10 km raadiuses ei ole vähemalt 30 päeva jooksul olnud ühtegi suuja sõrataudi juhtumit;g) keda on peetud seemendusjaamades, mis on 30 päeva jooksul enne sperma kogumist ja kuni 30 päeva möödumiseni kogumisest olnud vabad nendest veisehaigustest, millest teatamine on kohustuslik vastavalt direktiivi 64/432/EMÜ E lisale.2. Spermale tuleb lisada allpool loetletud antibiootikume, et saavutada need kontsentratsioonid lõpplahjendatud spermas:mitte vähem kui: | 500 RÜ/ml streptomütsiini, |500 RÜ/ml penitsilliini, |150 μg/ml linkomütsiini, |300 μg/ml spektinomütsiini. |Kasutada võib alternatiivset antibiootikumide kombinatsiooni, mille mõju kampülobakterite, leptospirootide ja mükoplasmade suhtes on samaväärne.Vahetult pärast antibiootikumide lisamist tuleb lahjendatud spermat hoida temperatuuril vähemalt 5 °C vähemalt 45 minutit.3. Ühendusesiseseks kaubanduseks ettenähtud spermat:i) tuleb enne ärasaatmist vähemalt 30 päeva hoida heakskiidetud tingimustes;ii) tuleb vedada sihtliikmesriiki nõudes, mis on enne kasutamist puhastatud ja desinfitseeritud või steriliseeritud ja mis on pitseeritud enne lähetamist heakskiidetud ladustuskohtadest.--------------------------------------------------D LISA+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/60/EÜ, 13. juuli 2009 , põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite maksimaalse valmistajakiiruse ja koormaplatvormide kohta (kodifitseeritud versioon) (EMPs kohaldatav tekst )

text:
               30.7.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 198/15

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/60/EÜ,
   13. juuli 2009,
   põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite maksimaalse valmistajakiiruse ja koormaplatvormide kohta
   (kodifitseeritud versioon)
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 4. märtsi 1974. aasta direktiivi 74/152/EMÜ põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite maksimaalset valmistajakiirust ja koormaplatvorme käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

               (2)

               Direktiiv 74/152/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist, mis kuuluvad nõukogu 4. märtsi 1974. aasta direktiiviga 74/150/EMÜ (põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta), mis on asendatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiviga 2003/37/EÜ (põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta) (5) sätestatud EÜ tüübikinnituse süsteemi ja millega kehtestatakse põllu- või metsamajanduslike traktorite disaini ja ehituse tehnilised näitajad maksimaalse valmistajakiiruse ja koormaplatvormide osas. Need tehnilised näitajad on seotud liikmesriikide õigusaktide lähendamisega direktiivile 2003/37/EÜ, millega sätestatakse EÜ tüübikinnituse menetlus, mida tuleb kohaldada igat tüüpi traktoritele. Sellest tulenevalt kohaldatakse käesoleva direktiivi suhtes direktiivi 2003/37/EÜ sätteid põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate kohta koos sätetega nende sõidukite süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kohta.

               (3)

               Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   1.   „Põllumajandus- või metsatraktor” on rataste või roomikutega varustatud mis tahes mootorsõiduk, millel on vähemalt kaks telge ja mille tähtsaim omadus on veojõud ning mis on mõeldud teatavate põllu- või metsamajanduses kasutatavate tööriistade, masinate või haagiste tõmbamiseks, lükkamiseks, vedamiseks või käitamiseks. See võib olla ette nähtud nii koormate kui ka kaassõitjate veoks.
   2.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse üksnes selliste lõikes 1 määratletud traktorite suhtes, mis on varustatud õhkrehvidega ning mille maksimaalne valmistajakiirus on 6–40 km/h.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid ei tohi keelduda EÜ tüübikinnituse või direktiivi 2003/37/EÜ artikli 2 punktis u sätestatud dokumendi ega riigi tüübikinnituse andmisest traktoritüübile maksimaalse valmistajakiiruse või koormaplatvormidega seotud põhjustel, kui need vastavad I lisas esitatud nõuetele.
   2.   Liikmesriigid ei väljasta direktiivi 2003/37/EÜ artikli 2 punktis u sätestatud dokumenti traktoritüübile, kui see ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele.
   Liikmesriigid võivad keelduda riigi tüübikinnituse andmisest traktoritüübile, kui see ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele.
   Artikkel 3
   Liikmesriik ei tohi keelduda traktorite registreerimisest ega keelata nende müüki, esimest kasutuselevõtmist või kasutamist maksimaalse valmistajakiiruse või koormaplatvormidega seotud põhjustel, kui need vastavad I lisas esitatud nõuetele.
   Artikkel 4
   1.   Liikmesriik ei või keelata koormaplatvormide paigaldamist või nõuda, et traktoritele paigaldataks selline platvorm või mitu sellest platvormi.
   2.   Liikmesriik ei tohi keelata vedada sellistel koormaplatvormidel tooteid, mida ta lubab vedada põllumajanduslikul või metsanduslikul otstarbel kasutatavatel haagistel. Tootja kehtestatud piirides on lubatud maksimaalne koormus, mis moodustab vähemalt 80 % sõidukorras traktori kaalust.
   Artikkel 5
   Muudatused, mis on vajalikud I lisas esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu vastavalt direktiivi 2003/37/EÜ artikli 20 lõikes 3 osutatud menetlusele.
   Artikkel 6
   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste riigi õigusnormide teksti.
   Artikkel 7
   Direktiiv 74/152/EMÜ, mida on muudetud II lisa A osas loetletud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid loetakse vastavalt III lisas esitatud vastavustabelile.
   Artikkel 8
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010.
   Artikkel 9
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 13. juuli 2009

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         H.-G. PÖTTERING

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         E. ERLANDSSON

      (1)  ELT C 161, 13.7.2007, lk 37.

      (2)  Euroopa Parlamendi 19. juuni 2007. aasta arvamus (ELT C 146 E, 12.6.2008, lk 74) ja nõukogu 22. juuni 2009. aasta otsus.

      (3)  EÜT L 84, 28.3.1974, lk 33.

      (4)  Vt II lisa A osa.

      (5)  ELT L 171, 9.7.2003, lk 1.

      I LISA
      1.   Maksimaalne valmistajakiirus

                  1.1.

                  Tüübikinnituskatsete korral mõõdetakse keskmist kiirust sirgel rajal, mille traktor läbib mõlemas suunas lendstardist. Raja pinnas peab olema stabiliseeritud, rada peab olema tasane ja vähemalt 100 meetri pikkune; sellel esinevad kalded ei tohi olla suuremad kui 1,5 %.

                  1.2.

                  Katse ajal peab traktor olema koormamata ja sõidukorras, ilma lisaraskusteta ja erivarustuseta ning rehvide rõhk peab olema selline, nagu on ette nähtud maanteel sõiduks.

                  1.3.

                  Katse ajaks peavad traktorile olema paigaldatud uued õhkrehvid, mille suurima veereraadiuse on traktori jaoks kindlaks määranud tootja.

                  1.4.

                  Katse jooksul kasutatud jõuülekande suhtearv peab võimaldama sõidukil saavutada maksimaalse kiiruse ja seguklapp peab olema täielikult avatud.

                  1.5.

                  Selleks, et võtta arvesse mitmeid, eriti erinevatest mõõtmismeetoditest ja osaliselt koormatud mootori pöörlemiskiiruse tõusust tulenevaid vältimatuid vigu, aktsepteeritakse tüübikinnituskatsetel mõõtmistulemust, mille kohaselt mõõdetud kiirus ületab maksimaalset valmistajakiirust 3 km/h.

                  1.6.

                  Et traktorite tüübikinnituste küsimuses pädevad ametiasutused saaksid arvutada nende maksimaalse teoreetilise kiiruse, peab tootja määrama suunisena kindlaks ülekandearvu, vedavate rataste tegeliku edasiliikumise ühe täispöörde kohta ja pöörete arvu minutis maksimaalse võimsuse korral nii, et seguklapp on täielikult avatud ja kiirusregulaator, kui see on paigaldatud, on reguleeritud vastavalt tootja ettekirjutustele.

            2.   Koormaplatvormid

                  2.1.

                  Platvormi raskuskese peab asetsema telgede vahel.

                  2.2.

                  Platvormi mõõtmed peavad olema järgmised:

                              —

                              selle pikkus ei ületa 1,4-kordselt traktori eesmise või tagumise roomiku pikkust;

                              —

                              selle laius ei ületa varustuseta traktori maksimaalset kogulaiust.

                  2.3.

                  Platvorm tuleb asetada sümmeetriliselt traktori keskpikitasandi suhtes.

                  2.4.

                  Koormaplatvormi kõrgus maapinnast ei tohi olla rohkem kui 150 cm.

                  2.5.

                  Platvormi tüüp ja selle paigaldusviis peavad olema sellised, et tavalise koormuse korral jääb juhi vaateväli küllaldaseks ja mitmesugused kohustuslikud valgustus- ja valgussignaalseadmed saaksid korralikult edasi funktsioneerida.

                  2.6.

                  Koormaplatvorm peab olema eemaldatav; see peab olema paigaldatud traktorile nii, et vältida mis tahes juhusliku lahtitulemise ohtu.

      II LISA

         A   osa

         Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatustega

      (osutatud artiklis 7)

                  Nõukogu direktiiv 74/152/EMÜ
                  (EÜT L 84, 28.3.1974, lk 33)

                  Nõukogu direktiiv 82/890/EMÜ
                  (EÜT L 378, 31.12.1982, lk 45)

                  Ainult artikli 1 lõike 1 see osa, mis viitab direktiivile 74/152/EMÜ

                  Komisjoni direktiiv 88/412/EMÜ
                  (EÜT L 200, 26.7.1988, lk 31)

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/54/EÜ
                  (EÜT L 277, 10.10.1997, lk 24)

                  Ainult artikli 1 esimese taande see osa, mis viitab direktiivile 74/152/EMÜ

                  Komisjoni direktiiv 98/89/EÜ
                  (EÜT L 322, 1.12.1998, lk 40)

         B   osa

         Riigi õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevad

      (osutatud artiklis 7)

                  Direktiiv

                  Ülevõtmise tähtpäev

                  Kohaldamise tähtpäev

                  74/152/EMÜ

                  8. september 1975

                  —

                  82/890/EMÜ

                  22. juuni 1984

                  —

                  88/412/EMÜ

                  30. september 1988 (1)

                  —

                  97/54/EÜ

                  22. september 1998

                  23. september 1998

                  98/89/EÜ

                  31. detsember 1999 (2)

                  —

         (1)  Vastavalt direktiivi 88/412/EMÜ artiklile 2

         „1.   Alates 1. oktoobrist 1988 ei või ükski liikmesriik

                     —

                     keelduda traktoritüübile EMÜ tüübikinnituse andmisest, direktiivi 74/150/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes nimetatud dokumendi väljastamisest ega riigi tüübikinnituse andmisest ega

                     —

                     keelata traktorite kasutuselevõtmist,

               kui seda tüüpi traktori või traktorite maksimaalne valmistajakiirus ja koormaplatvormid vastavad käesoleva direktiivi sätetele.
         2.   Alates 1. oktoobrist 1989 liikmesriigid

                     —

                     ei või enam väljastada direktiivi 74/150/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes nimetatud dokumenti traktoritüübile, mille maksimaalne valmistajakiirus ja koormaplatvormid ei vasta käesoleva direktiivi sätetele;

                     —

                     võivad keelduda riigi tüübikinnituse andmisest traktoritüübile, mille maksimaalne valmistajakiirus ja koormaplatvormid ei vasta käesoleva direktiivi sätetele.”

         (2)  Vastavalt direktiivi 98/89/EÜ artiklile 2

         „1.   Alates 1. jaanuarist 2000 ei või ükski liikmesriik

                     —

                     keelduda traktoritüübile EÜ tüübikinnituse andmisest, direktiivi 74/150/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes nimetatud dokumendi väljastamisest ega riigi tüübikinnituse andmisest ega

                     —

                     keelata traktorite kasutuselevõtmist,

               kui need vastavad käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 74/152/EMÜ nõuetele.
         2.   Alates 1. oktoobrist 2004 liikmesriigid

                     —

                     ei või enam väljastada direktiivi 74/150/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes nimetatud dokumenti traktoritüübile, kui see ei vasta käesoleva direktiiviga muudetava direktiivi 74/152/EMÜ nõuetele;

                     —

                     võivad keelduda riigi tüübikinnituse andmisest traktoritüübile, kui see ei vasta käesoleva direktiiviga muudetava direktiivi 74/152/EMÜ nõuetele.”

      III LISA

         VASTAVUSTABEL

                  Direktiiv 74/152/EMÜ

                  Direktiiv 98/89/EÜ

                  Käesolev direktiiv

                  Artikkel 1

                  Artikkel 1

                  Artikkel 2

                  Artikkel 2

                  Artiklid 3–5

                  Artiklid 3–5

                  Artikli 6 lõige 1

                  —

                  Artikli 6 lõige 2

                  Artikkel 6

                  —

                  Artikkel 7

                  —

                  Artikkel 8

                  Artikkel 7

                  Artikkel 9

                  Lisa

                  I lisa

                  —

                  II lisa

                  —

                  III lisa


Tähtis õiguslik teade

|

31994L0071

Nõukogu direktiiv 94/71/EÜ, 13. detsember 1994, millega muudetakse direktiivi 92/46/EMÜ, milles sätestatakse toorpiima, kuumtöödeldud piima ja piimapõhiste toodete tootmise ja turuleviimise tervishoiueekirjad

Euroopa Liidu Teataja L 368 , 31/12/1994 Lk 0033 - 0037 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 65 Lk 0263  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 65 Lk 0263  CS.ES Peatükk 03 Köide 17 Lk 115  - 119 ET.ES Peatükk 03 Köide 17 Lk 115  - 119 HU.ES Peatükk 03 Köide 17 Lk 115  - 119 LT.ES Peatükk 03 Köide 17 Lk 115  - 119 LV.ES Peatükk 03 Köide 17 Lk 115  - 119 MT.ES Peatükk 03 Köide 17 Lk 115  - 119 PL.ES Peatükk 03 Köide 17 Lk 115  - 119 SK.ES Peatükk 03 Köide 17 Lk 115  - 119 SL.ES Peatükk 03 Köide 17 Lk 115  - 119

		Nõukogu direktiiv 94/71/EÜ,13. detsember 1994,millega muudetakse direktiivi 92/46/EMÜ, milles sätestatakse toorpiima, kuumtöödeldud piima ja piimapõhiste toodete tootmise ja turuleviimise tervishoiueekirjadEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 16. juuni 1992. aasta direktiivi 92/46/EMÜ (milles sätestatakse toorpiima, kuumtöödeldud piima ja piimapõhiste toodete tootmise ja turuleviimise tervishoiueeskirjad) [1], eriti selle artiklit 21,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,ning arvestades, et:pärast teatavate direktiivi 92/46/EMÜ lisades sisalduvate sätete üksikasjalikku uurimist on parema kohaldamise tagamiseks peetud vajalikuks teha teatavad tehnilised kohandused; sellised muudatused on seotud eelkõige toorpiima kogumise temperatuuriga, eeskirjadega kuumtöötlemis- või töötlemisettevõtete seadmete kohta ning kuumtöödeldud piima ja piimatoodete tootmisega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevaga muudetakse direktiivi 92/46/EMÜ järgmiselt.1. A lisa I peatüki lõikesse 1:i) lisatakse punkti balapunktile i järgmine tekst:"välja arvatud juhul, kui piim on ette nähtud juustu valmistamiseks vähemalt kahekuuse laagerdusajaga;";ii) lisatakse järgmine lõik:"Piim ega piimatooted ei tohi saabuda direktiivi 85/511/ EMÜ [2] alusel sisse seatud järelevalvetsoonist, välja arvatud juhul, kui piim on pädeva asutuse järelevalve all läbinud esialgse pastöriseerimise (15 sekundi jooksul 71,7 °C), millele on järgnenud:a) teine kuumtöötlus, mille tulemusel reaktsioon peroksidaastestile on olnud negatiivne võib) kuivatamisprotseduur, sealhulgas kuumutamine, mille mõju on samaväärne võrreldes punktiga a ette nähtud kuumtöötlusega võic) teine töötlus, mille abil vähendatakse pH-määra ning hoitakse seda vähemalt ühe tunni jooksul alla 6."2. A lisa III peatüki A jao lõige 2 asendatakse järgmisega:"2. Kohe pärast lüpsmist tuleb piim paigutada puhtasse kohta, mis on varustatud seadmetega, millega välditakse piima kvaliteedi halvenemist. Kui piima ei koguta kahe tunni jooksul alates lüpsmisest, tuleb see jahutada temperatuurile 8 °C või igapäevase kogumise korral madalamale temperatuurile või kui kogumine ei ole igapäevane, temperatuurile 6 °C. Piima transportimise ajal kuumtöötlemis- ja/või töötlemisettevõttesse ei tohi jahutatud piima temperatuur ületada 10 °C, välja arvatud juhul, kui piim on kogutud kahe tunni jooksul alates lüpsmisest.Teatavate piimatoodete valmistamisega seotud tehnoloogilistel põhjustel võivad pädevad asutused lubada kõrvalekaldumist esimese lõiguga ette nähtud temperatuuridest, tingimusel et lõpptoode vastab C lisa II peatükis sätestatud standarditele."3. A lisa IV peatükis:a) asendatakse pealkiri järgmisega:"Standardid, millest tuleb kinni pidada toorpiima kogumisel tootmisettevõttest selle vastuvõtmiseks kuumtöötlemis- või töötlemisettevõttesse"b) lisatakse A jao ette järgmine sissejuhatav lause:"Nendest standarditest kinnipidamiseks tuleb teha eraldi test igast tootmisettevõttest kogutud toorpiima representatiivse prooviga.";c) A jao lõigetes 1 ja 2 asendatakse märkus b järgmisega:"b geomeetriline keskmine kolme kuu lõikes, kusjuures ühes kuus võetakse vähemalt üks proov. Kui tootmismaht hooajati suuresti erineb, võidakse käesoleva direktiivi artiklis 31 sätestatud korras lubada, et liikmesriigid rakendavad tulemuste arvutamiseks madala tootlikkusega lüpsiperioodil teistsugust arvutusmeetodit"4. A lisa IV peatüki C jagu asendatakse järgmisega:"C. Kitse-, lamba- ja pühvlitoorpiim peab vastama järgmistele standarditele:1. kui see on ette nähtud kuumtöödeldud joogipiima või kuumtöödeldud piimatoodete valmistamiseks:| Alates 1.1.1995 | Alates 1.2.1999 |Bakterite arv temperatuuril 30 °C (ml kohta) | ≤ 3000000 | < 1500000 [3] |2. kui see on ette nähtud toorpiimaga valmistatavate toodete tootmiseks protsessis, mis ei sisalda kuumtöötlust:| Alates 1.1.1995 | Alates 1.2.1999 |Bakterite arv temperatuuril 30 °C (ml kohta) | ≤ 1000000 | < 500000" |5. B lisa 1. peatükis sõnastatakse lõike 3 sissejuhatus järgmiselt:"3. käesoleva direktiiviga hõlmatud tooraine ja toodete hoiuruumides samad tingimused kui lõike 2 punktides a–f, välja arvatud:"6. B lisa II peatüki A jao lõige 3 asendatakse järgmisega:"3. Tööalasid, -riistu ja -seadmeid tuleb kasutada üksnes nende toodete töötlemiseks, mille suhtes on antud heakskiit.Pärast pädevalt asutuselt loa saamist võidakse neid samal või muul ajal siiski kasutada tööks muude inimtoiduks kõlblike toiduainetega või inimtoiduks kõlblike piimatoodetega, kuid mis on mõeldud muuks kasutuseks kui inimtoiduks, tingimusel et need ei saasta tooteid, mille suhtes on antud heakskiit."7. B lisa III peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:"Kogumiskeskuste heakskiitmise erinõuded"8. B lisa IV peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:"Standardimiskeskuste heakskiitmise erinõuded"9. B lisa V peatüki punkt aasendatakse järgmisega:"a) kuumtöödeldud joogipiima ja vedelate piimatoodete pakendamiseks kasutatavate mahutite mehaaniliseks täitmiseks ja pärast täitmist nõuetekohaseks automaatseks sulgemiseks vajalikud seadmed, kui neid toiminguid seal tehakse. Seda nõuet ei kohaldata üle 4liitriste piimapüttide, tsisternide ja hulgipakendite suhtes.Vedela joogipiima piiratud tootmise korral võivad pädevad asutused lubada alternatiivseid meetodeid, mille puhul kasutatakse mitteautomaatseid täitmis- ja sulgemisvahendeid, tingimusel et sellistel meetoditel on vähemalt samaväärsed hügieenitagatised."10. B lisa V peatüki punktis basendatakse viide "A lisa III ja IV peatükis sätestatud juhtudel" viitega: "II ja IV peatükis sätestatud juhtudel"11. B lisa V peatüki punkt fasendatakse järgmisega:"f) 1. kuumtöötlemisettevõtete puhul pädeva asutuse poolt heakskiidetud või lubatud kuumtöötlusseadmed, mis on varustatud:- automaatse temperatuurireguleerimisseadmega,- mäluga termomeetriga,- automaatse kaitseseadega, mis väldib liigset kuumutamist,- nõuetekohase kaitsesüsteemiga, mis väldib kuumtöödeldud piima segunemist mittetäielikult kuumutatud piimaga,- eelmises taandes osutatud kaitsesüsteemi või süsteemi tõhususe seire protseduuri automaatne salvestusseade.Ettevõtete heakskiitmisel võivad pädevad asutused siiski lubada teistsuguseid seadmeid, millel on samaväärsed tõhususgarantiid ja samaväärsed hügieenitagatised;2. töötlemisettevõtete puhul hügieeninõuetele vastavad seadmed ja meetodid kuumutamiseks, termiseerimiseks või kuumtöötlemiseks, kuivõrd selliseid toiminguid seal tehakse."12. B lisa VI peatüki lõige 3 asendatakse järgmisega:"3. Seadmed, mahutid ja töövahendid, mis on tootmise ajal kontaktis piimaga või piimapõhiste toodetega või muu rikneva toorainega, tuleb puhastada ja vajaduse korral desinfitseerida artikli 14 lõikes 1 osutatud põhimõtetele vastava sageduse ja protseduuridega."13. B lisa VI peatüki lõige 4 asendatakse järgmisega:"4. Kuumtöötlemise tööruume tuleb puhastada artikli 14 lõikes 1 osutatud põhimõtetele vastava sageduse ja protseduuridega."14. C lisa I peatüki A jao lõike 2 teise lõigu esimesse lauses asendatakse sõna "toorpiim" sõnaga "lehmatoorpiim"15. C lisa I peatüki A jao lõike 3 punkti a esimene taane asendatakse järgmisega:"— 36 tunni jooksul alates vastuvõtmisest kuumtöötlemata toorpiima bakterite arv ei ületa vahetult enne kuumtöötlemist 300000 ml kohta temperatuuril 30 °C lehmapiima puhul,"16. C lisa I peatüki A jao lõike 4 punktile d lisatakse järgmine tekst:"Pastöriseeritud piima võidakse samadel tingimustel valmistada toorpiimast, mis on läbinud üksnes esialgse termiseerimise."17. C lisa I peatüki B jao lõige 1 asendatakse järgmisega:"1. Töötlemisettevõtte omanik või haldaja peab võtma kõik vajalikud meetmed, et tagada toorpiima töötlemine või toorpiimast valmistatud toodete korral toorpiima kasutamine:- võimalikult kiiresti pärast vastuvõtmist, kui piim ei ole külmutatud,- 36 tunni jooksul pärast vastuvõtmist, kui piima hoitakse temperatuuril alla 6 °C,- 48 tunni jooksul pärast piima vastuvõtmist, kui piima hoitakse temperatuuril alla 4 °C,- pühvli-, lamba- või kitsepiima korral 72 tunni jooksul.Teatavate piimatoodete valmistamisega seotud tehnoloogilistel põhjustel võivad pädevad asutused siiski lubada eespoolsetes taanetes osutatud aegade ja temperatuuride ületamist.Pädevad asutused teatavad komisjonile sellistest eranditest ning nende tehnilistest põhjustest."18. C lisa I peatüki B jao lõike 3 punkti aalapunkt i asendatakse järgmisega:"i) olema saadud toorpiimast, mille bakterite arv 30 °C juures enne termiseerimist ei ületa 300000 milliliitri kohta, kui seda ei töödelda 36 tunni jooksul pärast ettevõttesse vastuvõtmist lehmapiima puhul;"19. C lisa II peatüki A jaos:- lõike 1 tabelis asendatakse "Standardite" veeru rubriigis "Salmonella spp." tekst mõlemal korral, kui see esineb, "puudub 25 grammisc" tekstiga: "puudub 1 grammis",- lõike 2 kaks viimast lõiku asendatakse järgmisega:"Kui toorpiimast ja termiseeritud piimast valmistatud juustu või pehme juustu korral ületatakse norm M, tuleb lisaks teha katseid võimalike enterotoksigeensete S. aureus või E. coli suhtes, mida peetakse eeldatavasti patogeenseks, ning samuti, vajaduse korral, stafülokoksete toksiinide võimalikku esinemise kindlakstegemiseks sellistes toodetes meetodiga, mis tuleb kindlaks määrata käesoleva direktiivi artiklis 31 sätestatud korras. Kui tuvastatakse eespool nimetatud tüvesid ja/või stafülokokseid enterotoksiine, kõrvaldatakse turult kõik asjaomased partiid. Sel juhul teavitatakse vastavalt käesoleva direktiivi artikli 14 lõike 1 teise lõigu viiendale taandele pädevat asutust leidudest ning võetud meetmetest kahtlusaluste partiide kõrvaldamiseks ning tootmise jälgimissüsteemi suhtes rakendatud parandusmeetmetest."20. C lisa II peatüki A jao lõike 4 esimene lause asendatakse järgmisega:"Lisaks sellele peavad kõrgkuumutatud või steriliseeritud vedelad või geelsed piimatooted, mis on ette nähtud toatemperatuuril säilitamiseks, pärast 15päevast inkubeerimist temperatuuril 30 °C vastama järgmistele standarditele:"21. C lisa III peatüki lõikesse 3 lisatakse järgmine tekst:"Piiratud tootmise korral võivad pädevad asutused siiski lubada mitteautomaatseid sulgemismeetodeid, tingimusel et need on samaväärsete hügieenigarantiidega."22. C lisa III peatüki lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:"Sulgeda tuleb ettevõttes, kus joogipiima ja/või vedelaid piimatooteid on viimati kuumtöödeldud, vahetult pärast täitmist, kasutades sulgemisseadeldisi, mis tagavad piima kaitse kahjulike välismõjude eest. Sulgemissüsteem peab olema kavandatud selliselt, et mahuti avamise korral jäävad sellest alles selged ja hõlpsasti kontrollitavad tõendid."23. C lisa III peatüki lõige 5 asendatakse järgmisega:"5. Ettevõtte omanik või haldaja peab tagama kontrolli eesmärgil, et lisaks IV peatükis nõutud teabele on kuumtöödeldud piima ja vedelate piimapõhiste toodete pakkidel nähtavalt ja loetavalt esitatud järgmine teave:- kuumtöötlemise laad, mille piim on läbinud,- kodeeritud või muu märge, mille järgi saab kindlaks teha viimase kuumtöötlemise kuupäeva,- pastöriseeritud piima korral temperatuur, millel toodet tuleb säilitada.Neid andmeid ei tule siiski näidata korduvkasutusega klaaspudelitel, millele on osutatud direktiivi 79/112/EMÜ artikli 11 lõikes 6."24. C lisa IV peatüki A jao lõike 1 viimane lause asendatakse järgmisega:"Kui väikesed tooted pakendatakse ükshaaval ja pakitakse koos või kui selliseid eraldi eelpakendatud väikeseid tooteid tarnitakse lõpptarbijale, piisab, kui tervisemärk kantakse nende ühisele pakendile."25. C lisa IV peatüki A jao lõike 3 punktile a:a) lisatakse järgmine lõik:"iii) või- ülal: kaubasaatja riigi esitäht või -tähed trükitähtedega, st ühenduse puhul tähedB — DK — D — EL — E — F — IRL — I — L — NL — P — UK,- keskel: viide sellele, kus on näidatud ettevõtte loanumber,- all: üks järgmistest esitähtede kombinatsioonist:CEE — EØF — EWG — EOK — EEC — EEG;"b) lisatakse teiseks lõiguks järgmine lause:"Direktiivi 79/112/EMÜ artikli 11 lõigetes 4 ja 6 osutatud pudelite, pakendite ja mahutite korral võidakse tervisemärgis näidata üksnes saatjariigi nimetähed ja ettevõtte loanumber.";26. C lisa IV peatüki A jao lõike 3 punkti bviimane lause jäetakse välja;27. C lisa IV peatüki A jakku lisatakse järgmine lõige:"4 Olemasolevate pakendite kasutamise võimaldamist arvesse võttes on tervisemärgi kandmine pakendile kohustuslik alles alates 1. jaanuarist 1996. Tervisemärgis antav teave tuleb siiski näidata ka kaasasolevas äridokumendis, mis on ette nähtud käesoleva direktiivi artikli 5 lõikega 8 ning artikli 7 A jao lõike 9 viimase lõiguga;"28. C lisa V peatüki lõikesse 7 lisatakse järgmine tekst:"ning lubada piirnormi +2 °C kohaletoimetamisel jaemüügiettevõtetesse".Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi sätete järgimiseks vajalikud õigusnormid enne 1. juulit 1995. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.Liikmesriikidele, mis on valinud rakusisalduse somaatilise kontrolli, kui toorpiim saabub kuumtöötlemis- või töötlemisettevõttesse, antakse käesoleva direktiivi artikli 1 lõike 3 punktis b sisalduva nõude järgmiseks 24kuune lisaaeg.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub päeval, mil see avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 13. detsember 1994Nõukogu nimeleesistujaT. Borchert[1] EÜT L 268, 14.9.1992, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega 94/330/EÜ (EÜT L 146, 11.6.1994, lk 23).[2] Nõukogu 18. novembri 1985. aasta direktiiv 85/511/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse meetmed suu- ja sõrataudi tõrjeks (EÜT L 315, 26.11.1985, lk 11). Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega 92/380/EMÜ (EÜT L 198, 17.7.1992).[3] "Ilma et see piiraks vastavalt artiklile 21 tehtava korduskontrolli tulemusi.--------------------------------------------------