title: Komisjoni direktiiv 2008/76/EÜ, 25. juuli 2008 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/32/EÜ (loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta) I lisa (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               26.7.2008

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 198/37

      KOMISJONI DIREKTIIV 2008/76/EÜ,
   25. juuli 2008,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/32/EÜ (loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta) I lisa
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. mai 2002. aasta direktiivi loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiivis 2002/32/EÜ on sätestatud, et selliste loomasöödaks ettenähtud toodete kasutamine, mis sisaldavad soovimatuid aineid üle kõnealuse direktiivi I lisas sätestatud piirnormide, on keelatud.

               (2)

               Seoses kalasööda koostist käsitlevate tehniliste teadmiste hiljutiste arengutega ning asjaoluga, et kalasööda valmistamisel kasutatakse lähtematerjalina üha enam meres elavaid koorikloomi, näiteks krilli, on asjakohane fluorisisalduse piirnormid kalasöödas läbi vaadata. Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 22. septembril 2004. aastal esitatud arvamuse (2) kohaselt ei kujuta fluorisisalduse maksimaalse lubatud taseme suurendamine kalasöödas inimeste ja loomade tervisele lubamatuid riske. Lolium temulentum’i ja Lolium remotum’i käsitlevate kannete puhul soovitab EFSA oma 25. jaanuaril 2007 esitatud arvamuses (3) kustutada eraldi kanded nende kahe taimeliigi kohta ning kohaldada alkaloide, glükosiide või muid mürgiseid aineid sisaldavate umbrohuseemnete ning jahvatamata ja purustamata puuviljade puhul üldist piirnormi (direktiivi 2002/32/EÜ I lisa rida 14).

               (3)

               Direktiivi 2002/32/EÜ I lisas sätestatud DDT-sid käsitlevasse kandesse tuleks lisada aine nimetus DDD, kuna metaboliit diklorodifenüüldikloroetaani puhul on sellise nimetuse kasutamine rohkem levinud kui nimetuse TDE kasutamine. (4)

               (4)

               Aprikooside (Prunus armeniaca L.) ja mõrumandlite (Prunus dulcis var. amara või Prunus amygdalus Batsch var; amara) osas võib EFSA 23. novembril 2006. aastal esitatud arvamusest (5) järeldada, et nõue, et aprikoosid ja mõrumandlid ei tohi esineda kvantitatiivselt määratavas koguses, ei ole loomade ja inimeste tervise kaitsmise eesmärgil vajalik ning piisab sellest, kui kohaldatakse vesiniktsüaniidhappe üldist piirnormi, mis on sätestatud direktiivi 2002/32/EÜ I lisa 8. reas. Seega on asjakohane kustutada erinõuded aprikooside ja mõrumandlite kohta.

               (5)

               Direktiivi 2002/32/EÜ lisasse on kantud harilik tuder (Camelina sativa) ning selle taimeliigi seemneid ja vilju ning töötlemissaadusi võib söötades esineda ainult jälgedena, mis ei ole kvantitatiivselt määratavad.

               (6)

               Huvi Camelina sativa kui õlikultuuri vastu kasvab, sest nõudlus alternatiivse, vähese sisendiga õlikultuuri osas on suurenemas, kuna õlitootmise kõrvalsaadusi on võimalik kasutada loomasööda tootmisel. 27. novembril 2007 esitatud EFSA arvamusest (6) võib järeldada, et nõue, et Camelina sativa ja selle saadused ei tohi esineda kvantitatiivselt määratavas koguses, ei ole loomade ja inimeste tervise kaitsmise eesmärgil vajalik, tingimusel, et glükosinolaatide hulk toidus kokku ei ohusta loomade ja inimeste tervist. Loomade ja inimeste tervise kaitse toksiliste mõjude eest on tagatud sättega, mis käsitleb lenduva sinepiõli sisaldust täissöödas, mille puhul piirnorm on väljendatud allüülisotiotsüanaatide sisaldusena, ning vastavalt EFSA arvamusele on glükosinaatide toksilisus enamasti seotud (iso)tiotsüanaatide sisaldusega. Seega on asjakohane kustutada direktiivi 2002/32/EÜ I lisast nõue, et Camelina sativa ei tohi esineda kvantitatiivselt määratavas koguses.

               (7)

               Seetõttu tuleks direktiivi 2002/32/EÜ vastavalt muuta.

               (8)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2002/32/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. aprilliks 2009. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile. Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 25. juuli 2008

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Androulla VASSILIOU

      (1)  EÜT L 140, 30.5.2002, lk 10. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/77/EÜ (ELT L 271, 30.9.2006, lk 53).

      (2)  Opinion of the Scientific Panel on contaminants in the Food Chain of the European Food Safety Authority (EFSA) on a request from the Commission related to fluorine as undesirable substances in animal feed (vastu võetud 22. septembril 2004. aastal). http://www.efsa.europa.eu/EFSA/Scientific_Opinion/opinion_contam08_ej100_fluorine_en1,0.pdf

      (3)  Opinion of the Scientific Panel on contaminants in the Food Chain of the European Food Safety Authority (EFSA) on a request from the European Commission related to pyrrolizidine alkaloids as undesirable substances in animal feed (vastu võetud 25. jaanuaril 2007). http://www.efsa.europa.eu/EFSA/Scientific_Opinion/contam_ej447_op_pyrrolizidine%20alkaloids%20in%20feed_en.pdf

      (4)  Opinion of the Scientific Panel on contaminants in the Food Chain of the European Food Safety Authority (EFSA) on a request from the Commission related to DDT as undesirable substances in animal feed (vastu võetud 22. november 2006). http://www.efsa.europa.eu/EFSA/Scientific_Opinion/CONTAM_ej433_DDT_en,2.pdf

      (5)  Opinion of the Scientific Panel on contaminants in the Food Chain of the European Food Safety Authority (EFSA) on a request from the Commission related to cyanogenic compounds as undesirable substances in animal feed (vastu võetud 23. novembril 2006). http://www.efsa.europa.eu/EFSA/Scientific_Opinion/CONTAM_ej434_op_cyanogenic_compounds_in_feed_en,1.pdf

      (6)  Opinion of the Scientific Panel on contaminants in the Food Chain of the European Food Safety Authority (EFSA) on a request from the Commission related to glucosinolates as undesirable substances in animal feed (vastu võetud 27. novembril 2007). http://www.efsa.europa.eu/EFSA/Scientific_Opinion/contam_op_ej590_glucosinolates_en.pdf

      LISA
      Direktiivi 2002/32/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt.

                  1)

                  Rida „3. Fluor” asendatakse järgmisega:

                              Soovimatud ained

                              Loomasöödaks ettenähtud tooted

                              Piirnorm (mg/kg (ppm)) söötade puhul, mille niiskusesisaldus on 12 %

                              (1)

                              (2)

                              (3)

                                          „3.

                                          Fluor (1)

                              Söödamaterjalid, välja arvatud:

                              150

                                          —

                                          loomse päritoluga söödad, välja arvatud meres elavad koorikloomad, näiteks krill

                              500

                                          —

                                          meres elavad koorikloomad, näiteks krill

                              3 000

                                          —

                                          fosfaadid

                              2 000

                                          —

                                          kaltsiumkarbonaat

                              350

                                          —

                                          magneesiumoksiid

                              600

                                          —

                                          lubjarikkad merevetikad

                              1 000

                              Vermikuliit (E 561)

                              3 000 (2)

                              Täiendsöödad

                                          —

                                          sisaldavad ≤ 4 % fosforit

                              500

                                          —

                                          sisaldavad > 4 % fosforit

                              125 ühe protsendi fosfori kohta

                              Täissöödad, välja arvatud:

                              150

                                          —

                                          veiste, lammaste ja kitsede täissöödad

                                          —

                                          laktatsioonil

                              30

                                          —

                                          muu

                              50

                                          —

                                          sigade täissöödad

                              100

                                          —

                                          kodulindude täissöödad

                              350

                                          —

                                          tibude täissöödad

                              250

                                          —

                                          kalade täissöödad

                              350

                  2)

                  Rida „14. Alkaloide, glükosiide või muid mürgiseid aineid sisaldavad umbrohuseemned ning jahvatamata ja purustamata puuviljad” asendatakse järgmisega:

                              Soovimatud ained

                              Loomasöödaks ettenähtud tooted

                              Piirnorm (mg/kg (ppm)) söötade puhul, mille niiskusesisaldus on 12 %

                              (1)

                              (2)

                              (3)

                                          „14.

                                          Alkaloide, glükosiide või muid mürgiseid aineid sisaldavad umbrohuseemned ning jahvatamata ja purustamata puuviljad, eraldi või seguna, mis sisaldab

                              Kõik söödad

                              3 000

                                 Datura stramonium L'i.

                              1 000”

                  3)

                  Rida „21. DDT” asendatakse järgmisega:

                              Soovimatud ained

                              Loomasöödaks ettenähtud tooted

                              Piirnorm (mg/kg (ppm)) söötade puhul, mille niiskusesisaldus on 12 %

                              (1)

                              (2)

                              (3)

                              „DDT (DDT-, DDD- (või TDE-) ja DDE-isomeeride summa, väljendatuna DDT-na)

                              Kõik söödad, välja arvatud:

                              0,05

                                          —

                                          rasvad ja õlid

                              0,5”

                  4)

                  Rida „28. Aprikoosid – Prunus armeniaca L”, rida „29. Mõrumandel – Prunus dulcis (Mill.)D.A Webb var. amara (DC.) Focke (= Prunus amygdalus Batsch var. amara (DC.) Focke).” ja rida „31. Harilik tuder – Camelina sativa (L.) Crantz” kustutatakse.

         (1)  Piirnormid osutavad fluori analüütilisele määramisele, kui ekstraktsioon viiakse läbi 1 N soolhappega 20 minuti jooksul ümbritseva õhu temperatuuril. Võib kasutada samaväärseid ekstraktsioonimenetlusi, kui nende puhul on tõendatud, et kasutatud ekstraktsioonimenetluse ekstraktsiooniefektiivsus on samaväärne.

         (2)  Lubatud tasemed vaadatakse piirnormi alandamise eesmärgil üle 31. detsember 2008.”


title: Nõukogu direktiiv, 26. oktoober 1983, millega muudetakse kolmandat korda liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamist käsitlevat direktiivi 76/768/EMÜ

text:
Avis juridique important

|

31983L0574

Official Journal L 332 , 28/11/1983 P. 0038 - 0042 Spanish special edition: Chapter 15 Volume 4 P. 0176  Portuguese special edition Chapter 15 Volume 4 P. 0176  Finnish special edition: Chapter 13 Volume 13 P. 0173  Swedish special edition: Chapter 13 Volume 13 P. 0173

NÕUKOGU DIREKTIIV,26. oktoober 1983,millega muudetakse kolmandat korda liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamist käsitlevat direktiivi 76/768/EMÜ(83/574/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,1võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust2võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust3ning arvestades, et:direktiivi 76/768/EMÜ4 artiklis 11, viimati muudetud direktiiviga 83/496/EMÜ,5 nähakse ette, et komisjon esitab nõukogule kõige uuemate teadus- ja tehnikauuringute tulemuste põhjal asjakohased ettepanekud lubatud ainete loetelude kehtestamiseks;kõige uuemate teadus- ja tehnikauuringute alusel võib kehtestada ainete loetelu, mida on lubatud kasutada ultraviolettkiirguse filtritena;VII lisa tehnika arengule kohandamiseks vajalikud muudatused tuleb samuti vastu võtta direktiivis 76/768/EMÜ ettenähtud komiteemenetluse kohaselt;kõlblikkusaja märkimine direktiivi 76/768/EMÜ artikli 6 lõike 1 punktis c ettenähtud alla kolmeaastase säilivusajaga kosmeetikatoodetele ei ole põhjendatud, kui neid võib selle aja möödudes veel kasutada; seetõttu oleks asjakohasem minimaalse säilimisaja tähtpäeva märkimine,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 76/768/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Lisatakse VII lisa käesoleva direktiivi lisas esitatud kujul. Selles on loetletud UV-filtrid, mida võib kosmeetikatoodetes selles sätestatud tingimustel kasutada.2. Artiklisse 4 lisatakse järgmised punktid:"g) muud kui VII lisa 1. osas nimetatud UV-filtrid;h) VII lisa 1. osas loetletud UV-filtrid, kui need ületavad ettenähtud piirmäära ja ettenähtud tingimused ei ole täidetud."3. Artiklisse 5 lisatakse järgmised lõigud:"31. detsembrini 1988 lubavad liikmesriigid VII lisa 2. osas loetletud UV-filtreid sisaldavate kosmeetikatoodete turustamist selles sätestatud piirangute ja tingimuste kohaselt.1. jaanuaril 1989 tuleb nende UV-filtrite kasutamine:- lõplikult lubada (VII lisa 1.osa),- lõplikult keelata (II lisa),- pikendada veel VII lisa 2. osas kokkulepitud ajaks või- välja jätta kõikidest lisadest."4. Artikli 6 lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:"c) minimaalse säilimisaja tähtpäev. Kosmeetikatoote minimaalse säilimisaja tähtpäev on kuupäev, milleni toode säilitab nõuetekohastes hoiutingimustes esialgse otstarbe ja on eelkõige vastavuses artikliga 2.Seda märgitakse sõnadega "Kasutada enne ", millele järgneb:- kas kuupäev või- viide selle kohta, kus see on märgistusel esitatud.Vajaduse korral esitatakse selles teabes täiendavalt tingimused, mida tuleb täita, et toode säiliks ettenähtud aja.Kuust ja aastast koosnev kuupäev tuleb selgelt märkida selles järjestuses. Säilivuskuupäeva märkimine ei ole kohustuslik kosmeetikatoodete puhul, mille minimaalne säilimisaeg ületab 30 kuud;"5. a) Artikli 6 lõike 1 punktis d asendatakse sõnad "III, IV ja VI lisas" sõnadega "III, IV, VI ja VII lisas".b) Artikli 8 lõike 2 esimeses lõigus asendatakse sõnad "II-VI lisa" sõnadega "II-VII lisa".c) Artikli 8 lõike 2 teises lõigus asendatakse sõnad "III-VI lisa" sõnadega "III-VII lisa".Artikkel 21. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, millega tagatakse, et alates 1. jaanuarist 1987 ei vii ühenduses registrisse kantud tootjad ega importijad turule tooteid, mis ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele.2. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, millega tagatakse, et lõikes 1 nimetatud tooteid ei müüda ega võõrandata lõpptarbijale pärast 31. detsembrit 1988.Artikkel 31. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 1984. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid tagavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide tekstide edastamise.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 26. oktoober 1983Nõukogu nimeleesistujaG. MORAITISLISA"VII LISAUV-filtrite loetelu, mida kosmeetikatooted võivad sisaldadaKäesoleva direktiivi kohaldamisel on UV-filtrid ained, mis sisalduvad kosmeetilistes päikesekaitsetoodete koostises ja on ette nähtud teatava laineala ultraviolettkiirguse väljafiltreerimiseks, et kaitsta nahka selle kiirguse kahjustava toime eest.Neid UV-filtreid võib lisada muudele kosmeetikatoodetele käesolevas lisas ettenähtud piirangute ja tingimuste kohaselt.Muud UV-filtrid, mida kasutatakse kosmeetikatoodetes üksnes toote kaitsmiseks ultraviolettkiirguse eest, ei ole käesolevasse loetelusse kantud.1. OSALubatud UV-filtrite loetelu, mida kosmeetikatooted võivad sisaldadaViitenumber Ained Suurim lubatud sisaldus Muud piirangud ja nõuded Märgistusele trükitavad kasutustingimused ja hoiatuseda b c d e1 4-aminobensoehape 5 %2 N,N,N-trimetüül-4-(2-oksoborn-3-üülideenmetüül)aniliinmetüülsulfaat 6 %3 Homosalaat (INN) 10 %4 Oksübensoon (INN) 10 % Sisaldab oksübensooni15 3-imidasool-4-üülakrüülhape ja selle etüülester 2 % (väljendatud happena)6 2-fenüülbensimidasool-5-sulfoonhape ja selle kaalium-, naatrium- ja trietanoolamiinsoolad 8 % (väljendatud happena)1 Ei nõuta, kui sisaldus on alla 0,5 % ja kui seda kasutatakse üksnes toote kaitsmiseks.2. OSAUV-filtrite loetelu, mida kosmeetikatooted võivad ajutiselt sisaldadaViitenumber Ained Suurim lubatud sisaldus Muud piirangud ja nõuded Märgistusele trükitavad kasutustingimused ja hoiatuseda b c d e1 Etüül-4-bis(hüdroksüpropüül)aminobensoaat, isomeeride segu 5 %2 Etoksüülitud 4-aminobensoehape 10 %3 Padimaat (INN) 5 % Sisaldab padimaati14 Glütserool-1-(4-aminobensoaat) 5 % Bensokaiinivaba (INN)5 2-etüülheksüül-4-dimetüülaminobensoaat 8 %6 2-etüülheksüülsalitsülaat 5 %7 3,3,5-trimetüültsükloheksüül-2-atseetamidobensoaat 2 %8 Kaaliumtsinnamaat 2 %9 4-metoksükaneelhappe soolad (kaalium-, naatrium- ja dietanoolamiinsoolad) 8 % (väljendatud happena)10 Propüül-4-metoksütsinnamaat 3 %11 Salitsüülhappesoolad (kaalium-, naatrium- ja trietanoolamiinsoolad) 2 % (väljendatud happena) Valmistoote pH peab olema niisugune, et hape ei vabaneks Mitte kasutada alla kolmeaastastel lastel12 Amüül-4-metoksütsinnamaat, isomeeride segu 10 %13 2-etüülheksüül-4-metoksütsinnamaat 10 %14 Tsinkoksaat (INN) 5 %I5 3,4-dihüdroksü-5-(3,4,5-trihüdroksübensoüüloksü)bensoehape, trioleaat 4 %16 Meksenoon (INN) 4 % Sisaldab meksenooni117 Sulisobensoon (INN) ja sulisobensoonnaatrium (INN) 5 % (väljendatud happena)18 2-etüülheksüül-2-(4-fenüülbensoüül)bensoaat 10 %19 5-metüül-2-fenüülbensoksasool 4 %20 3,4-dimetoksüfenüülglüoksülaatnaatrium 5 %21 1,3-bis(4-metoksüfenüül)propaan-1,3-dioon 6 %22 5-(3,3-dimetüül-8,9,10-trinorboon-2-ülideen)pent-3-een-2-oon 3 %23 -(2-oksoborn-3-ulideen)-p-ksuleen-2-sulfoonhape 6 %24  -(2-oksoborn-3-ülideen)-tolueen-4-sulfoonhape ja selle soolad 6 % (väljendatud happena) -25 3-(4-metüülbensülideen)bornaan-2-oon 6 %26 3-bensülideenbornaan-2-oon 6 %27 -tsuano-4-metoksükaneelhape ja selle heksüülester 5 %28 1-p-kumenüül-3-fenüülpropaan-1,3-dioon 5 %29 4-isopropüülbensüülsalitsülaat 4 %30 Tsükloheksüül-4-metoksütsinnamaat 1 %31 1-(4-tert-butüülfenüül)-3-(4-metoksüfenüül)propaan-1,3-dioon 5 %"1 Ei nõuta, kui sisaldus on alla 0,5 % ja kui seda kasutatakse üksnes toote kaitsmiseks.1 EÜT C 32, 9.2.1982, lk 2.2 EÜT C 307, 14.11.1983, lk 105.3 EÜT C 310, 30.11.1981, lk 5.4 EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169.5 EÜT L 275, 8.10.1983, lk 20.


title: Nõukogu direktiiv, 5. märts 1990, millega muudetakse direktiivi 88/407/EMÜ, millega sätestatakse koduveiste sügavkülmutatud sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiu nõuded

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31990L0120

Euroopa Liidu Teataja L 071 , 17/03/1990 Lk 0037 - 0039 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 32 Lk 0086  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 32 Lk 0086

		Nõukogu direktiiv,5. märts 1990,millega muudetakse direktiivi 88/407/EMÜ, millega sätestatakse koduveiste sügavkülmutatud sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiu nõuded(90/120/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43,võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1988. aasta direktiivi 88/407/EMÜ, millega sätestatakse koduveiste sügavkülmutatud sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiu nõuded, [1] eriti selle artiklit 18,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,ning arvestades, et:liikmesriigid peavad vastavalt osutatud direktiivi artiklile 21 järgima kõnealust direktiivi hiljemalt 1. jaanuariks 1990;kõnealuse direktiivi tõhusaks rakendamiseks on asjakohane teha lisasse teatavad muudatused, et võtta arvesse sündmuste arengut,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI.Artikkel 1Direktiivi 88/407/EMÜ muudetakse käesolevaga järgmiselt:1. B lisa II peatüki 1. jaos:a) lisatakse alapunktile iii järgmine lõik:"liikmesriigid võivad siiski kuni 30. juunini 1990 kõnealuse testi tulemused kõrvale jätta, tingimusel et sperma testimisel valgete vererakkude suhtes on saadud negatiivsed tulemused. Sellist võimalust kasutavad liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et selline sperma või sellest saadavad embrüod ei satu ühendusesisesesse kaubandusse;"b) asendatakse alapunkt iv järgmisega:"iv) negatiivse tulemusega seerumi neutralisatsiooni test või ELISA test veiste infektsioosse rinotrahheiidi / nakkava pustuloosse vulvovaginiidi suhtes. Siiski kuni 31. detsembrini 1992:- ei ole vaja selliselt testida neid pulle, kellel on sellised testid juba läbi viidud ning kes on reageerinud positiivselt käesoleva direktiivi kohasele seroloogilisele testile,- võidakse nende haiguste vastu vaktsineerida seronegatiivseid pulle, kas ühe doosi ninasiseselt manustatud temperatuuritundliku elusvaktsiiniga või kahe doosi inaktiveeritud vaktsiiniga vähemalt kolme nädala ja kuni nelja nädala pikkuse ajavahemiku järel; pärast seda tuleb vaktsineerimist korrata kuni kuuekuuste ajavahemike järel";c) lisatakse alapunkti v järgmine tekst:"Pullid, keda ei kasutata sperma tootmiseks, võidakse siiski vabastada antikeha testist või söötmetestist Campylobacter foetus"e nakkuse suhtes, tingimusel et selliseid pulle ei tohi lubada kasutada sperma tootmiseks seni, kui need on läbinud sellise testi negatiivse tulemusega".".2. B lisa II peatüki 3. jaole lisatakse järgmine lõik:"Siiski kuni 31. detsembrini 1992:- ei kohaldata neid sätteid seropositiivsete pullide suhtes, kes on enne nende esimest käesoleva direktiivi kohast vaktsineerimist seemenduskeskuses reageerinud negatiivselt seerumi neutralisatsiooni testile või ELISA testile veiste infektsioosse rinotrahheiidi või nakkava pustuloosse vulvovaginiidi suhtes,- tuleb artikli 4 lõike 1 teises lõigus osutatud seropositiivsed pullid isoleerida, alates sellest, kui nende spermat võib ühendusesiseselt kaubastada vastavalt artikli 4 lõike 1 teise, kolmanda, neljanda ja viienda lõigu sätetele, mis käsitlevad selliste pullide sperma kaubastamist."3. C lisas:a) jäetakse punkti b alapunkti ii esimesest ja teisest taandest välja sõnad "enne seemendusjaama sisenemist";b) muudetakse 3. jao alapunkti ii eelviimast ja viimast rida järgmiselt:"… ning mis on enne tunnustatud hoiuruumidest ärasaatmist pitseeritud ja nummerdatud".4. D lisa IV jagu asendatakse käesoleva direktiivi lisa tekstiga.Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. aprillil 1990. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 5. märts 1990Nõukogu nimeleesistujaJ. Walsh[1] EÜT L 194, 22.7.1988, lk 10.--------------------------------------------------LISA+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv, 14. mai 1991, imiku piimasegude ja jätkupiimasegude kohta

text:
Avis juridique important

|

31991L0321

Official Journal L 175 , 04/07/1991 P. 0035 - 0049 Finnish special edition: Chapter 15 Volume 10 P. 0107  Swedish special edition: Chapter 15 Volume 10 P. 0107

KOMISJONI DIREKTIIV,14. mai 1991,imiku piimasegude ja jätkupiimasegude kohta(91/321/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 3. mai 1989. aasta direktiivi 89/398/EMÜ eritoiduks ettenähtud toiduaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta,1 eelkõige selle artiklit 4,ning arvestades, et:kõnealuste toodete põhikoostis peab rahuldama tervete imikute üldtunnustatud teadusandmetel põhinevad toitumisvajadused;nende andmete alusel võib juba määratleda lehmapiima- ja sojavalkudest kas eraldi või seguna toodetud imiku piimasegude ja jätkupiimasegude põhikoostise; sama ei kehti täielikult või osaliselt muudel valguallikatel põhinevate valmististe puhul; seetõttu tuleb hiljem vajaduse korral vastu võtta selliseid tooteid käsitlevad erieeskirjad;käesolev direktiiv peegeldab olemasolevaid teadmisi nende toodete kohta; kõik teaduse ja tehnika arengul põhinevad uuendusi võimaldavad muudatused otsustatakse direktiivi 89/398/EMÜ artiklis 13 ettenähtud korras;pidades silmas neid, kellele need tooted on ette nähtud, on vaja sätestada mikrobioloogilised kriteeriumid ja saasteainete piirmäärad; küsimuse keerukuse tõttu tuleb need vastu võtta hiljem;imiku piimasegu on ainus töödeldud toiduaine, mis täielikult rahuldab imikute toitumisvajadused esimese nelja kuni kuue elukuu jooksul; selliste imikute tervise kaitsmiseks on vaja tagada, et ainsad sel ajal kõnealusel eesmärgil sobivate toodetena turustatavad tooted oleksid imiku piimasegud;direktiivi 89/398/EMÜ artikli 7 lõike 1 kohaselt reguleerivad käesoleva direktiiviga hõlmatud tooteid üldeeskirjad, mis on sätestatud nõukogu 18. detsembri 1978. aasta direktiiviga 79/112/EMÜ lõpptarbijale müüdavate toiduainete märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta,2 viimati muudetud direktiiviga 89/395/EMÜ;3 käesoleva direktiiviga võetakse vajaduse korral vastu üldeeskirjade lisad ja erandid ning täiendatakse neid eeskirju, et soodustada ja kaitsta imetamist;käesoleva direktiiviga hõlmatud toodete olemuse ja kasutuseesmärgi tõttu on eelkõige nõutav märkida nende energia- ja toitainesisaldus; teiselt poolt tuleb imikute tervist kahjustada võivate ebakohaste kasutusviiside vältimiseks täpsustada kasutusmeetod kooskõlas direktiivi 79/112/EMÜ artikli 3 lõigete 1 ja 8 ning artikli 10 lõikega 2;direktiivi 79/112/EMÜ artikli 2 lõike 2 kohaselt ning objektiivse ja teaduslikult kontrollitud teabe andmiseks on vaja kindlaks määrata tingimused, mille puhul on lubatud märgisele kanda märkus imiku piimasegu erikoostise kohta;imikute tervise paremaks kaitsmiseks peaksid käesolevas direktiivis sätestatud koostise, märgistuse ja reklaami eeskirjad olema kooskõlas 34. Maailma Tervishoiuorganisatsiooni assambleel vastuvõetud rinnapiimaasendajate turustamise rahvusvahelise koodeksi põhimõtete ja eesmärkidega, pidades eriti silmas nii õiguslikku kui faktilist olukorda ühenduses;teave imikute toitmise kohta mõjutab oluliselt rasedaid naisi ja imikute emasid, kes valivad oma lapse toidu; liikmesriikidel on vaja võtta asjakohaseid meetmeid, et see teave tagaks kõnealuste toodete nõuetekohase kasutuse ega oleks vastuolus imetamise propageerimisega;käesolev direktiiv ei käsitle lapsehooldusalaste eriväljaannete ega teaduslike publikatsioonide müügitingimusi;rahva tervist tõenäoliselt mõjutavate sätete osas on vastavalt direktiivi 89/398/EMÜ artiklile 4 peetud nõu toidu teaduskomiteega;kolmandatesse riikidesse eksporditavate toodetega seotud küsimusi tuleks käsitleda üheskoos eri meetmena;käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduainekomitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Käesolev direktiiv on direktiivi 89/398/EMÜ artikli 4 tähenduses eridirektiiv, milles sätestatakse tervete imikute piimasegude ning jätkupiimasegude koostise ja märgistamise nõuded ühenduses. Lisaks näeb käesolev direktiiv ette, et liikmesriigid jõustavad rinnapiimaasendajate turustamise rahvusvahelise koodeksi turustamist, teavitamist ja tervishoiuasutuste vastutust käsitlevad põhimõtted ja eesmärgid.2. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) imikud - alla 12 kuu vanused lapsed;b) väikelapsed - ühe kuni kolme aasta vanused lapsed;c) imiku piimasegud - neljal kuni kuuel esimesel elukuul imikute eritoiduks ettenähtud toiduained, mis sellistena rahuldavad selles vanuses imikute toitumisvajadused;d) jätkupiimasegud - üle nelja kuu vanuste imikute eritoiduks ettenähtud toiduained, millest selles vanuses imikud saavad oma järk-järgult mitmekülgsemaks muutuvas toiduvalikus peamise vajamineva vedelikukoguse.Artikkel 2Liikmesriigid tagavad, et artikli 1 lõike 2 punktides c ja d nimetatud tooteid turustatakse ühenduses ainult siis, kui nad vastavad käesolevas direktiivis sätestatud määratlustele ja eeskirjadele. Ainult imiku piimasegu tohib turustada või muul viisil esitleda kui toodet, mis sellisena sobib normaalsete tervete imikute toitumisvajaduste rahuldamiseks esimese nelja kuni kuue elukuu jooksul.Artikkel 31. Imiku piimasegude tootmisel kasutatakse lisades määratletud valguallikaid ja vajaduse korral teisi koostisaineid, mis üldtunnustatud teadusandmetel sobivad imikute eritoiduks nende sünnist alates.2. Jätkupiimasegude tootmisel kasutatakse lisades määratletud valguallikaid ja vajaduse korral teisi koostisaineid, mis üldtunnustatud teadusandmetel sobivad üle nelja kuu vanuste imikute eritoiduks.3. Koostisainete kasutamisel tuleb jälgida I ja II lisas sätestatud keelde ja piiranguid.Artikkel 41. Imiku piimasegud peavad vastama I lisas esitatud koostisekriteeriumidele.2. Jätkupiimasegud peavad vastama II lisas esitatud koostisekriteeriumidele.3. Imiku piimasegud ja jätkupiimasegud peavad kasutusvalmis saama ainult vee lisamisega.Artikkel 51. Imiku piimasegude ja jätkupiimasegude tootmiseks võib kasutada ainult III lisas loetletud aineid, et rahuldada:- mineraalainete,- vitamiinide,- aminohapete ja muude lämmastikuühendite ning- muude eritoiduks ettenähtud ainete vajadus.Nende ainete puhtusekriteeriumid nähakse ette hiljem.2. Sätted, mis on seotud lisandite kasutamisega imiku piimasegude ja jätkupiimasegude tootmisel, nähakse ette nõukogu direktiivis.Artikkel 61. Imiku piimasegud ja jätkupiimasegud ei tohi sisaldada ühtki ainet imikute tervisele ohtlikus koguses. Vajaduse korral nähakse hiljem ette kõikide selliste ainete piirmäärad.2. Mikrobioloogilised kriteeriumid kehtestatakse hiljem.Artikkel 71. Nimetused, mille all artikli 1 lõikega 2 hõlmatud tooteid müüakse, on järgmised:- inglise keeles:"infant formula" ja "follow-on formula",- taani keeles:"Modermælkserstatning" ja "Tilskudsblanding",- saksa keeles:"Säuglingsanfangsnahrung" ja "Folgenahrung",- kreeka keeles:"  " ja "   ",- hispaania keeles:"Preparado para lactentes" ja "Preparado de continuacin",- prantsuse keeles:"Préparation pour nourrissons" ja "Préparation de suite",- itaalia keeles:"Alimento per lattanti" ja "Alimento di proseguimento",- hollandi keeles:"Volledige zuigelingenvoeding" ja "Opvolgzuigelingenvoeding",- portugali keeles:"Frmula para lactentes" ja "Frmula de transião".Täielikult lehmapiimavalgust valmistatavate toodete nimetused on vastavalt järgmised:- inglise keeles:"Infant milk" ja "follow-on milk",- taani keeles:"Modermælkserstatning udelukkende baseret på mælk" ja "Tilskudsblanding udelukkende baseret på mælk",- saksa keeles:"Säuglingsmilchnahrung" ja "Folgemilch",- kreeka keeles:"  " ja "   ",- hispaania keeles:"Leche para lactentes" ja "Leche de continuacin",- prantsuse keeles:"Lait pour nourrissons" ja "Lait de suite",- itaalia keeles:"Latte per lattanti" ja "Latte di proseguimento",- hollandi keeles:"Volledige zuigelingenvoeding op basis van melk" või "Zuigelingenmelk" ja "Opvolgmelk",- portugali keeles:"Leite para lactentes" ja "Leite de transião".2. Märgistusel lisatakse direktiivi 79/112/EMÜ artiklis 3 sätestatutele järgmised kohustuslikud üksikasjad:a) imiku piimasegude puhul - märge, et toode sobib imikute eritoiduks nende sünnist alates, kui neid ei imetata;b) kui imiku piimasegudele ei ole lisatud rauda - märge, et toote andmisel üle nelja kuu vanustele imikutele tuleb kogu nende rauavajadus rahuldada muudest lisaallikatest;c) jätkupiimasegude puhul - märge, et toode sobib ainult üle nelja kuu vanuste imikute eritoiduks, et see peaks olema mitmekesistatud toiduvaliku üks osa ega sobi esimesel neljal elukuul kasutamiseks rinnapiimaasendajana;d) imiku piimasegude ja jätkupiimasegude puhul - kilodžaulides ja kilokalorites väljendatud energiasisaldus ning valkude, lipiidide ja süsivesikute sisaldus 100 ml kasutusvalmis toote kohta;e) imiku piimasegude ja jätkupiimasegude puhul - iga I ja II lisas vastavalt nimetatud mineraalaine ja vitamiini ning vajaduse korral koliini, inositooli ja karnitiini keskmine kogus 100 ml kasutusvalmis toote kohta;f) imiku piimasegude ja jätkupiimasegude puhul - toote asjakohase valmistamise juhtnöörid ning hoiatus, et ebaõigest valmistamisest tuleneb oht tervisele.3. Imiku piimasegude ja jätkupiimasegude märgistusel tuleb anda vajalik teave toodete asjakohase kasutuse kohta nii, et toote kasutamine ei pidurdaks imetamist. Mõistete "rinnapiimasarnane", "emapiimasarnane" või samalaadsete mõistete kasutamine on keelatud. Terminit "kohandatud" võib kasutada ainult kooskõlas lõikega 6 ja IV lisa punktiga 1.4. Imiku piimasegude märgistusele tuleb lisada järgmised kohustuslikud üksikasjad, mille ees on sõnad "Pane tähele" või muu samatähenduslik viide:a) imetamise eelistele osutav väide;b) soovitus toodet kasutada ainult meditsiini, toitumise või farmaatsia valdkonnas kvalifitseeritud sõltumatute isikute või teiste ema ja lapse heaolu eest vastutavate isikute nõuandel.5. Imiku piimasegude märgistusel ei tohi olla toote kasutamist idealiseerivaid laste pilte ega muid pilte või teksti. Märgistusel võivad siiski olla joonised toote äratundmise hõlbustamiseks ja valmistamisviiside illustreerimiseks.6. Märgisele võib kanda märkust imiku piimasegu erikoostise kohta ainult IV lisas loetletud juhtudel ja sealsamas sätestatud tingimustel.7. Lõigetes 3-6 nimetatud tingimusi, keelde ja piiranguid kohaldatakse ka:a) asjaomaste toodete esitusviisi, eelkõige nende kuju, välimuse või pakendamise, kasutatud pakkematerjalide, järjestus- ja väljapanemisviisi suhtes;b) reklaami suhtes.Artikkel 81. Imiku piimasegusid võib reklaamida ainult lapsehooldusalastes eriväljaannetes ja teaduslikes publikatsioonides. Liikmesriigid võivad sellist reklaami veelgi rohkem piirata või selle ära keelata. Imiku piimasegude reklaami kohta kehtivad artikli 7 lõigetes 3, 4, 5 ja 6 ning lõike 7 punktis b sätestatud tingimused ja see võib sisaldada ainult teaduslikku ja faktilist laadi teavet. See ei tohi anda põhjust uskuda, et pudelist toitmine on samaväärne või parem kui imetamine.2. Jaemüügitasandil ei tohi teha reklaami müügikohas, anda tootenäidiseid või kasutada imiku piimasegude müügi edendamiseks muid reklaamivõtteid, nagu eripakkumisi, sooduskuponge, ostupreemiaid, soodusmüüke, müüki alla omahinna ja sidusmüüki.3. Imiku piimasegude tootjad ja turustajad ei tohi elanikkonnale, rasedatele naistele, emadele või nende perekonnaliikmetele kas otse või kaudselt tervishoiusüsteemi või tervishoiutöötajate kaudu jagada tasuta või alandatud hinnaga tooteid, tootenäidiseid või teha muid kingitusi müügi edendamiseks.Artikkel 91. Liikmesriigid tagavad, et perekonnad ning imikute ja väikelaste toitmisega tegelevad inimesed saavad imikute ja väikelaste toitmise kohta objektiivset ja ühtset teavet, sinna juurde kuulub ka teabe kavandamine, pakkumine, esitus ja levitamine ning vastav kontroll.2. Liikmesriigid peavad tagama, et imikute toitmist käsitlevad ning rasedatele naistele ja imikute ning väikelaste emadele ettenähtud kirjalikud või audiovisuaalsed teabe- ja õppematerjalid sisaldaksid selget teavet järgmiste asjaolude kohta:a) imetamise kasulikkus ja eelised;b) ema toitumine, imetamiseks valmistumine ja imetamine;c) osalise pudelist toitmise võimalik kahjulik mõju imetamisele;d) raskused rinnapiimaga toitmise juurde tagasipöördumisel;e) vajaduse korral tööstuslikult toodetud või kodus valmistatud imiku piimasegude õige kasutamine.Kui sellised materjalid sisaldavad teavet imiku piimasegude kasutamise kohta, peavad neist selguma ka nimetatud kasutuse sotsiaalsed ja majanduslikud mõjud, ebakohaste toiduainete või toitmismeetodite ja eelkõige imiku piimasegude väära kasutusega seotud terviserisk. Sellises materjalis ei tohi olla imiku piimasegude kasutust idealiseerivaid pilte.3. Liikmesriigid tagavad, et tootjad või turustajad annetavad teabe- või õppematerjale või varustust ainult vastava taotluse ja asjakohase siseriikliku asutuse kirjaliku nõusoleku korral või nimetatud asutuse sel eesmärgil antud juhtnööride kohaselt. Sellistel varustusel või materjalidel võib olla annetava ettevõtte nimi või logo, kuid ei tohi olla imiku piimasegu kaubamärki ja varustust või materjali võib jaotada ainult tervishoiusüsteemi kaudu.4. Liikmesriigid tagavad, et asutustele või organisatsioonidele annetatud või alandatud hinnaga müüdud ja asutuses kasutamiseks või sellest väljaspool jaotamiseks ettenähtud imiku piimasegusid antakse või jaotatakse ainult nende imikute tarbeks, keda tuleb toita imiku piimasegudega, ja ainult nii kaua, kui imik seda vajab.Artikkel 10Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile. Neid norme kohaldatakse sellisel viisil, et nad:- lubaksid käesolevale direktiivile vastavate toodetega kauplemist alates 1. detsembrist 1992,- keelaksid käesolevale direktiivile mittevastavate toodetega kauplemise alates 1. juunist 1994.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või neid norme ametlikult avaldades nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 11Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 14. mai 1991Komisjoni nimelasepresidentMartin BANGEMANNI LISATOOTJA JUHTNÖÖRIDE KOHASE KASUTUSVALMIS IMIKU PIIMASEGU PÕHIKOOSTISNB: Väärtused kehtivad kasutusvalmis toote kohta1. EnergiaAlammäär Ülemmäär250 kJ 315 kJ(60 kcal/100 ml) (75 kcal/100 ml)2. Valgud(Valgusisaldus = lämmastikusisaldus × 6,38) lehmapiimavalkude puhul.(Valgusisaldus = lämmastikusisaldus × 6,25) sojavalgu isolaatide puhul.2.1. Modifitseerimata lehmapiimavalkudest valmistatud piimasegudAlammäär Ülemmäär0,56 g/100 kJ 0,7 g/100 kJ(2,25 g/100 kcal) (3 g/100 kcal)Piimasegu valkude keemiline indeks peab olema vähemalt 80 % võrdlusvalgu indeksist (rinnapiim, nagu on määratletud VI lisas); arvutamiseks võib metioniini- ja tsüstiinisisaldused liita.Keemiline indeks - uuritava valgu asendamatute aminohapete ja võrdlusvalgu vastavate asendamatute aminohapete sisalduste jagamisel saadavatest suhtarvudest väikseim suhtarv.2.2. Modifitseeritud (kaseiini ja vadakuvalgu muudetud suhtarvuga) lehmapiimavalkudest valmistatud piimasegudAlammäär Ülemmäär0,45 g/100 kJ 0,7 g/100 kJ(1,8 g/100 kcal) (3 g/100 kcal)Võrdse energiasisalduse saamiseks peab piimasegus iga asendamatu ja osaliselt asendatava aminohappe omastatav kogus olema vähemalt võrdne võrdlusvalgus oleva vastava kogusega (rinnapiim, nagu on määratletud V lisas).2.3. Piimasegud, mis on valmistatud sojavalgu isolaatidest kas eraldi või segus lehmapiimavalkudegaAlammäär Ülemmäär0,56 g/100 kJ 0,7 g/100 kJ(2,56 g/100 kcal) (3 g/100 kcal)Nende piimasegude valmistamiseks tohib kasutada ainult valguisolaate, mis on saadud sojast.Keemiline indeks peab olema vähemalt 80 % võrdlusvalgu indeksist (rinnapiim, nagu on määratletud VI lisas).Võrdse energiasisalduse saamiseks peab piimasegus metioniini omastatav kogus olema vähemalt võrdne võrdlusvalgus oleva vastava kogusega (rinnapiim, nagu on määratletud V lisas).L-karnitiini sisaldus peab olema vähemalt 1,8 mol/100 kJ (7,5 mol/100 kcal).2.4. Kõikidel juhtudel on aminohapete lisamine lubatud ainult valkude toiteväärtuse parandamiseks ning ainult selleks vajalikes kogustes.3. LipiididAlammäär Ülemmäär0,8 g/100 kJ 1,5 g/100 kJ(3,3 g/100 kcal) (6,5 g/100 kcal)3.1. Järgmiste ainete kasutamine on keelatud:- seesamiseemneõli,- puuvillaseemneõli,- rasvad, mis sisaldavad rohkem kui 8 % rasvhapete trans-isomeere.3.2. LauriinhapeAlammäär Ülemmäär- 15 % rasva kogusisaldusest3.3. MüristiinhapeAlammäär Ülemmäär- 15 % rasva kogusisaldusest3.4. Linoolhape (glütseriididena = linolaatidena)Alammäär Ülemmäär70 mg/100 kJ 285 mg/100 kJ(300 mg/100 kcal) (1 200 mg/100 kcal)4. SüsivesikudAlammäär Ülemmäär1,7 g/100 kJ 3,4 g/100 kJ(7 g/100 kcal) (14 g/100 kcal)4.1. Kasutada tohib ainult järgmisi süsivesikuid:- laktoos,- maltoos,- sahharoos,- maltodekstriinid,- glükoosisiirup või kuivatatud glükoosisiirup,- eelkuumutatud tärklis naturaalse gluteeni vaba- geelistatud tärklis4.2. LaktoosAlammäär Ülemmäär0,85 g/100 kJ -(3,5 g/100 kcal) -Käesolevat sätet ei kohaldata piimasegude suhtes, milles sojavalke on rohkem kui 50 % valgu kogusisaldusest.4.3. SahharoosAlammäär Ülemmäär- 20 % süsivesikute kogusisaldusest4.4. Eelkuumutatud tärklis ja/või geelistatud tärklisAlammäär Ülemmäär- 2 g/100 ml ja 30 % süsivesikute kogusisaldusest5. Mineraalained5.1. Lehmapiimavalkudest valmistatud piimasegud100 kJ kohta 100 kcal kohtaAlammäär Ülemmäär Alammäär ÜlemmäärNaatrium (mg) 5 14 20 60Kaalium (mg) 15 35 60 145Kloriidid (mg) 12 29 50 125Kaltsium (mg) 12 - 50 -Fosfor (mg) 6 22 25 90Magneesium (mg) 1,2 3,6 5 15Raud (mg)1 0,12 0,36 0,5 1,5Tsink (mg) 0,12 0,36 0,5 1,5Vask (g) 4,8 19 20 80Jood (g) 1,2 - 5 -1 Piimasegud, millele on lisatud rauda.Kaltsiumi ja fosfori suhtarv peab olema vahemikus 1,2-2,0.5.2. Piimasegud, mis on valmistatud sojavalkudest kas eraldi või segus lehmapiimavalkudegaKehtivad kõik punktis 5.1 nimetatud nõuded, välja arvatud raua ja tsingi sisaldused, mis peavad olema järgmised:100 kJ kohta 100 kcal kohtaAlammäär Ülemmäär Alammäär ÜlemmäärRaud (mg) 0,25 0,5 1 2Tsink (mg) 0,18 0,6 0,75 2,46. Vitamiinid100 kJ kohta 100 kcal kohtaAlammäär Ülemmäär Alammäär ÜlemmäärVitamiin A (g-RE)1 14 43 60 180Vitamiin D (g)2 0,25 0,65 1 2,5Tiamiin (g) 10 - 40 -Riboflaviin (g) 14 - 60 -Nikotiinamiid (g-NE)3 60 - 250 -Pantoteenhape (g) 70 - 300 -Vitamiin B6 (g) 9 - 35 -Biotiin (g) 0,4 - 1,5 -Foolhape (g) 1 - 4 -Vitamiin B12 (g) 0,025 - 0,1 -Vitamiin C (g) 1,9 - 8 -Vitamiin K (g) 1 - 4 -Vitamiin E (mg -TE)4 0,5/g linoolhappena väljendatud polüküllastumata rasvhappeid, kuid mitte alla 0,1 mg omastatava 100 kJ kohta - 0,5/g linoolhappena väljendatud polüküllastumata rasvhappeid, kuid mitte alla 0,5 mg omastatava 100 kcal kohta -1 RE = trans-retinooli ekvivalent. 2 Kolekaltsiferoolina; 10 g kolekaltsiferooli = 400 rahvusvahelist ühikut (IU) vitamiini D. 3 NE = niatsiini ekvivalent = mg nikotiinhapet + mg trüptofaani/60. 4 -TE = D--tokoferooli ekvivalent.II LISATOOTJA JUHTNÖÖRIDE KOHASE KASUTUSVALMIS JÄTKUPIIMASEGU PÕHIKOOSTISNB: Väärtused kehtivad kasutusvalmis toote kohta1. EnergiaAlammäär Ülemmäär250 kJ/100 ml ml 335 kJ/100 ml(60 kcal/100 ml) (80 kcal/100 ml)2. Valgud(Valgusisaldus = lämmastikusisaldus × 6,38) lehmapiimavalkude puhul.(Valgusisaldus = lämmastikusisaldus × 6,25) sojavalgu isolaatide puhul.Alammäär Ülemmäär0,5 g/100 kJ 1 g/100 kJ(2,25 g/100 kcal) (4,5 g/100 kcal)Piimasegu valkude keemiline indeks peab olema vähemalt 80 % võrdlusvalgu indeksist (kaseiin, nagu on määratletud VI lisas).Keemiline indeks - uuritava valgu asendamatute aminohapete ja võrdlusvalgu vastavate asendamatute aminohapete sisalduste jagamisel saadavatest suhtarvudest väikseim suhtarv.Jätkupiimasegude valmistamisel sojavalkudest kas eraldi või segus lehmapiimavalkudega tohib kasutada ainult valguisolaate, mis on saadud sojast.Aminohapete lisamine jätkupiimasegudele on lubatud valkude toiteväärtuse parandamiseks selleks vajalikes kogustes.3. LipiididAlammäär Ülemmäär0,8 g/100 kJ 1,5 g/100 kJ(3,3 g/100 kcal) (6,5 g/100 kcal)3.1. Järgmiste ainete kasutamine on keelatud:- seesamiseemneõli,- puuvillaseemneõli,- rasvad, mis sisaldavad rohkem kui 8 % rasvhapete trans-isomeere.3.2. LauriinhapeAlammäär Ülemmäär- 15 % rasva kogusisaldusest3.3. MüristiinhapeAlammäär Ülemmäär- 15 % rasva kogusisaldusest3.4. Linoolhape (glütseriididena = linolaatidena)Alammäär Ülemmäär70 mg/100 kJ -(300 mg/100 kcal): seda määra kohaldatakse ainult taimeõlisid sisaldavate jätkupiimasegude suhtes4. SüsivesikudAlammäär Ülemmäär1,7 g/100 kJ 3,4 g/100 kJ(7 g/100 kcal) (14 g/100 kcal)4.1. Gluteeni sisaldavate koostisainete kasutamine on keelatud.4.2. LaktoosAlammäär Ülemmäär0,45 g/100 kJ -(1,8 g/100 kcal)Käesolevat sätet ei kohaldata jätkupiimasegude suhtes, milles sojavalgu isolaate on rohkem kui 50 % valgu kogusisaldusest.4.3. Sahharoos, fruktoos, mesiAlammäär Ülemmäär- eraldi või kokku: 20 % süsivesikute kogusisaldusest5. Mineraalained5.1.100 kJ kohta 100 kcal kohtaAlammäär Ülemmäär Alammäär ÜlemmäärRaud (mg) 0,25 0,5 1 2Jood (g) 1,2 - 5 -5.2. Tsink5.2.1. Ainult lehmapiimast toodetud jätkupiimasegudAlammäär Ülemmäär0,12 mg/100 kJ -(0,5 mg/100 kcal)5.2.2. Jätkupiimasegud, mis sisaldavad sojavalgu isolaate kas eraldi või segus lehmapiimagaAlammäär Ülemmäär0,18 mg/100 kJ -(0,75 mg/100 kcal)5.3. Muud mineraalained:Nende mineraalainete sisaldus peab olema vähemalt võrdne lehmapiimas leiduvate vastavate naturaalsete mineraalainete sisaldusega ja seda tuleb vajaduse korral vähendada proportsioonis, mis on võrdne jätkupiimasegu ja lehmapiima valgusisalduste suhtega. Lehmapiima tüüpkoostis on juhindumiseks esitatud VII lisas.5.4. Kaltsiumi ja fosfori suhtarv ei tohi olla suurem kui 2,0.6. Vitamiinid100 kJ kohta 100 kcal kohtaAlammäär Ülemmäär Alammäär ÜlemmäärVitamiin A (g-RE)1 14 43 60 180Vitamiin D (g)2 0,25 0,75 1 3Vitamiin C (g) 1,9 - 8 -Vitamiin E (mg -TE)3 0,5/g linoolhappena väljendatud polüküllastumata rasvhappeid, kuid mitte alla 0,1 mg omastatava 100 kJ kohta - 0,5/g linoolhappena väljendatud polüküllastumata rasvhappeid, kuid mitte alla 0,5 mg omastatava 100 kcal kohta -1 RE = trans-retinooli ekvivalent. 2 Kolekaltsiferoolina; 10 g kolekaltsiferooli = 400 rahvusvahelist ühikut (IU) vitamiini D. 3 -TE = D--tokoferooli ekvivalent.III LISATOITAINED1. VitamiinidVitamiin Keemiline nimetusVitamiin A RetinüülatsetaatRetinüülpalmitaatBeetakaroteenRetinoolVitamiin D Vitamiin D2 (ergokaltsiferool)Vitamiin D3 (kolekaltsiferool)Vitamiin B1 TalmiinhüdrokloriidTalmiinmononitraatVitamiin B2 RiboflaviinRiboflaviin-5´-fosfaatnaatriumNiatsiin NikotiinamiidNikotiinhapeVitamiin B6 PüridoksiinvesinikkloriidPüridoksiin-5-fosfaatFolaat FoolhapePantoteenhape D-pantotenaat, kaltsium-D-pantotenaat, naatrium-DekspantenoolVitamiin B12 TsüanokobalamiinHüdroksokobalamiinBiotiin D-biotiinVitamiin C L-askorbiinhapeNaatrium-L-askorbaatKaltsium-L-askorbaat6-palmitüül-L-askorbiinhape (askorbüülpalmitaat)KaaliumaskorbaatVitamiin E D--tokoferoolDL--tokoferoolD--tokoferoolatsetaatDL--tokoferoolatsetaatVitamiin K Füllokinoon (fütomenadioon)2. MineraalainedMineraalained Lubatud sooladKaltsium (Ca) Kaltsiumkarbonaat Kaltsiumkloriid Sidrunhappe kaltsiumsoolad Kaltsiumglükonaat Kaltsiumglütserofosfaat Kaltsiumlaktaat Ortofosforhappe kaltsiumsoolad KaltsiumhüdroksiidMagneesium (Mg) Magneesiumkarbonaat Magneesiumkloriid Magneesiumoksiid Ortofosforhappe magneesiumsoolad Magneesiumsulfaat Magneesiumglükonaat Magneesiumhüdroksiid Sidrunhappe magneesiumsooladRaud (Fe) Raud(II)tsitraat Raud(II)glükonaat Raud(II)laktaat Raud(II)sulfaat Raud(III)ammooniumtsitraat Raud(II)fumaraat Raud(III)difosfaat (Raud(III)pürofosfaat)Vask (Cu) Vask(II)tsitraat Vask(II)glükonaat Vask(II)sulfaat Vase ja lüsiini kompleks Vask(II)karbonaatJood (I) Kaaliumjodiid Naatriumjodiid KaaliumjodaatTsink (Zn) Tsinkatsetaat Tsinkkloriid Tsinklaktaat Tsinksulfaat Tsinktsitraat Tsinkglükonaat TsinkoksiidMangaan (Mn) Mangaankarbonaat Mangaankloriid Mangaantsitraat Mangaansulfaat MangaanglükonaatNaatrium (Na) Naatriumbikarbonaat Naatriumkloriid Naatriumtsitraat Naatriumglükonaat Naatriumkarbonaat Naatriumlaktaat Ortofosforhappe naatriumsoolad NaatriumhüdroksiidKaalium (K) Kaaliumbikarbonaat Kaaliumkarbonaat Kaaliumkloriid Sidrunhappe kaaliumsoolad Kaaliumglükonaat Kaaliumlaktaat Ortofosforhappe kaaliumsoolad Kaaliumhüdroksiid3. Aminohapped ja muud lämmastikuühendidL-arginiin ja selle vesinikkloriidL-tsüstiin ja selle vesinikkloriidL-histidiin ja selle vesinikkloriidL-isoleutsiin ja selle vesinikkloriidL-leutsiin ja selle vesinikkloriidL-lüsiin ja selle vesinikkloriidL-tsüsteiin ja selle vesinikkloriidL-metioniinL-fenüülalaniinL-treoniinL-trüptofaanL-türosiinL-valiinL-karnitiin ja selle vesinikkloriidTauriin4. MuudKoliinKoliinkloriidKoliintsitraatKoliinbitartraatInositoolIV LISAIMIKU PIIMASEGUDE KOOSTISEKRITEERIUMID, MILLE PUHUL ON ÕIGUSTATUD MÄRKUS ERIKOOSTISE KOHTAMärkuse sisu Märkust õigustavad kriteeriumid1. Kohandatud valk Valgusisaldus on madalam kui 0,6 g/100 kJ (2,5 g/100 kcal) ja vadakuvalgu/kaseiini suhtarv on vähemalt 1,0.2. Vähene naatriumisisaldus Naatriumisisaldus on väiksem kui 9 mg/100 kJ (39 mg/100 kcal).3. Sahharoosivaba Sahharoos puudub.4. Ainult laktoos Laktoos on koostises ainuke süsivesik.5. Laktoosivaba Laktoos puudub.16. Rauaga rikastatud Lisatud on rauda.1 Tehakse kindlaks meetodi abil, mille avastamispiir kehtestatakse hiljem.V LISARINNAPIIMA ASENDAMATUD JA OSALISELT ASENDATAVAD AMINOHAPPEDKäesolevas kontekstis on milligrammides 100 kJ ja 100 kcal kohta väljendatud asendamatute ja osaliselt asendatavate aminohapete sisaldused rinnapiimas järgmised:100 kJ kohta1 100 kcal kohtaArginiin 16 69Tsüstiin 6 24Histidiin 11 45Isoleutsiin 17 72Leutsiin 37 156Lüsiin 29 122Metioniin 7 29Fenüülalaniin 15 62Treoniin 19 80Trüptofaan 7 30Türosiin 14 59Valiin 19 801 1 kJ = 0,239 kcal.VI LISAKaseiini ja rinnapiimavalgu aminohappekoostisKaseiini ja rinnapiimavalgu aminohappekoostised on järgmised:(g/100 g valku)Kaseiin1 Rinnapiim1Arginiin 3,7 3,8Tsüstiin 0,3 1,3Histidiin 2,9 2,5Isoleutsiin 5,4 4,0Leutsiin 9,5 8,5Lüsiin 8,1 6,7Metioniin 2,8 1,6Fenüülalaniin 5,2 3,4Treoniin 4,7 4,4Trüptofaan 1,6 1,7Türosiin 5,8 3,2Valiin 6,7 4,51 Amino acid content of foods and biological data on protein. FAO Nutritional Studies, No 24, Rome 1970, items 375 and 383.VII LISAMineraalained lehmapiimasMineraalainete standardsisaldused lehmapiimas 100 g rasvavaba kuivaine ja 1 g valgu kohta on järgmised:100 g RVK kohta1 1 g valgu kohtaNaatrium (mg) 550 15Kaalium (mg) 1 680 43Kloriidid (mg) 1 050 28Kaltsium (mg) 1 350 35Fosfor (mg) 1 070 28Magneesium (mg) 135 3,5Vask (g) 225 6Jood M2 M1 RVK: rasvavaba kuivaine. 2 M: määratlemata, erineb oluliselt olenevalt aastaajast ja loomade pidamistingimustest.1 EÜT L 186, 30.6.1989, lk 27.2 EÜT L 33, 8.2.1979, lk 1.3 EÜT L 186, 30.6.1989, lk 17.


title: Nõukogu direktiiv, 26. juuni 1991, loomatervishoiunõuete kohta, millega reguleeritakse värske kodulinnuliha ühendusesisest kaubandust ja importi kolmandatest riikidest

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31991L0494

Euroopa Liidu Teataja L 268 , 24/09/1991 Lk 0035 - 0040 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 39 Lk 0024  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 39 Lk 0024

		Nõukogu direktiiv,26. juuni 1991,loomatervishoiunõuete kohta, millega reguleeritakse värske kodulinnuliha ühendusesisest kaubandust ja importi kolmandatest riikidest(91/494/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:kodulinnuliha sisaldub asutamislepingu II lisas esitatud toodete loetelus; kodulinnuaretus ja -kasvatus on hõlmatud põllumajandussektorisse ning kujutab endast ühte sissetulekuallikat osale põllumajandusega tegelevast elanikkonnast;erinevused liikmesriikide vahel tuleks kõrvaldada, sätestades selleks eeskirjad, mis käsitlevad ühendusesisese värske kodulinnuliha kaubanduse loomatervishoiuaspekte, et tagada kõnealuse sektori ratsionaalne areng ning suurendada tootlikkust, julgustades ühendusesisest kaubandust siseturu väljakujundamist silmas pidades;eelkõige täiustamaks teise liikmesriiki suunatavate värske liha allikaks olevate kodulindude tervisliku seisundi alast teavet, tuleks ette näha, et kodulinnud peavad olema kas kasvatatud ühenduse territooriumil või imporditud kolmandatest riikidest kooskõlas nõukogu 15. oktoobri 1990. aasta direktiivi 90/539/EMÜ (kodulindude ja haudemunade ühendusesisest kaubandust ning kolmandatest riikidest importimist reguleerivate loomatervishoiunõuete kohta) III peatükiga; [4]episootiliste haiguste leviku vältimiseks tuleks ühendusesisesest kaubandusest kõrvaldada värske liha, mis on pärit majandist või alalt, mille suhtes on ühenduse eeskirjadega kehtestatud tervishoiualased piirangud, või lindude klassikalise katku või Newcastle'i haigusega nakatunud alalt;tuleks hoolitseda selle eest, et värskele kodulinnulihale, mis ei vasta ühenduse eeskirjadele, ei tohiks anda nõukogu 15. veebruari 1971. aasta direktiiviga 71/118/EMÜ (värske kodulinnulihaga kauplemist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta), [5] mida on viimati muudetud direktiiviga 90/484/EMÜ, [6] ette nähtud tervisemärki; sellist liha võib siiski kasutada muul otstarbel, tingimusel et seda on töödeldud nakkuste mikroobide hävitamiseks ning et see kannab sel juhul vastavat erimärki;sihtliikmesriigi tehtava kontrolli korralduse ja järelkontrolli ning rakendatavate kaitsemeetmete osas tuleks viidata üldistele eeskirjadele, mis on sätestatud nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivis 89/662/EMÜ (mis käsitleb veterinaarkontrolli ühendusesiseses kaubanduses, pidades silmas siseturu väljakujundamist) [7];tuleks ette näha, et kontrolli võib teostada komisjon;ühendusesisese kaubanduse ühtlase arengu huvides tuleks määratleda ühenduse korraldused impordi suhtes kolmandatest riikidest;nimetatud korralduste määratlemine eeldab eriti, et koostatakse loetelu kolmandatest riikidest või nende osadest, kust võidakse importida värsket kodulinnuliha, ning et esitatakse sertifikaat;komisjoni veterinaarekspertidele tuleks anda juhised kontrolli teostamiseks kolmandates riikides, et teha kindlaks, kas ühenduse eeskirju järgitakse;värske kodulinnuliha kontrollimist käsitlevad eeskirjad ja üldprintsiibid määratletakse hiljem osana siseturu loomiseks võetavatest meetmetest;direktiivi 90/539/EMÜ tuleks muuta, arvestamaks käesoleva direktiivi sisu ning pidades eriti silmas paralleelsuse tagamist kuupäeva osas, mil liikmesriigid peavad olema saavutanud vastavuse uute tervishoiueeskirjadega;käesoleva direktiivi sätted tuleb uuesti läbi vaadata siseturu väljakujundamise kontekstis;tuleks sätestada menetlus, mis võimaldab liikmesriikide ja komisjoni vahelist tihedat koostööd alalises veterinaarkomitees;on soovitatav anda aega ühtlustatud normide sisseseadmiseks Newcastle'i haiguse suhtes,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I PEATÜKKÜldsättedArtikkel 1Käesolevas direktiiv määrab kindlaks loomatervishoiunõuded, millega reguleeritakse ühendusesisest värske kodulinnuliha kaubandust ja importi kolmandatest riikidest.Artikkel 2Käesoleva direktiivi kohaldamisel kehtivad samuti direktiivi 90/539/EMÜ artikli 2 mõisted, eriti need, mis käsitlevad kodulinde.Lisaks sellele:a) liha — kodulinnu mis tahes osad, mis on inimtoiduks kõlblikud;b) värske liha — mis tahes liha, sealhulgas vaakumisse või gaasilisse keskkonda pakendatud liha, mille säilitamiseks on kasutatud ainult jahutamist.II PEATÜKKÜhendusesisest kaubandust reguleerivad eeskirjadArtikkel 3A. Värske lihaga ühenduse piires kauplemiseks peab see olema pärit kodulindudelt:1. mida on hoitud ühenduse territooriumil väljahaudumisest saadik või mis on imporditud kolmandatest riikidest kooskõlas direktiivi 90/539/EMÜ III peatüki nõuetega.Kuni 31. detsembrini 1992 peab kodulinnuliha, mis on mõeldud liikmesriikide või liikmesriikide piirkondade tarvis, mille staatus on kiidetud heaks kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 12 lõikega 2, olema pärit kodulindudelt, mida ei ole nõrgestatud elusvaktsiini kasutades vaktsineeritud Newcastle'i haiguse vastu 30 päeva jooksul enne tapmist.Enne 1. jaanuari 1992 võtab nõukogu komisjoni ettepanekul, Newcastle'i haiguse levimise riski aruande põhjal, kvalifitseeritud häälteenamusega vastu alates 1. jaanuarist 1993 kohaldatavad eeskirjad;2. mis on pärit majandist:- mille kohta ei ole seoses kodulindude haigusega kehtestatud veterinaarpiiranguid,- mis ei asu lindude klassikalise katku või Newcastle'i haiguse nakkuspiirkonnaks kuulutatud alal;3. mis ei ole transportimisel tapamajja puutunud kokku kodulindudega, millel esineb lindude klassikaline katk või Newcastle'i haigus; selline transport läbi lindude klassikalise katku või Newcastle'i haiguse nakkuspiirkonnaks kuulutatud ala keelatakse, kui ei kasutata suuremat maantee- või raudteeühendust;4. mis on pärit tapamajadest, kus tapmise ajal ei ole registreeritud ühtegi lindude klassikalise katku ega Newcastle'i haiguse juhtumit.Värske liha, mille puhul kahtlustatakse, et see on tapamajas, lõikamisettevõttes või ladustamiskohas või transpordi käigus saastunud, tuleb kaubandusest kõrvaldada;5. mis on märgistatud kooskõlas artiklitega 4 ja 5;6. millega on kaasas direktiivi 71/118 IV lisas sätestatud terviseohutuse sertifikaat, mida on muudetud vastavalt käesoleva direktiivi lisale.B. Käesoleva peatüki alla ei kuulu siseriiklik kontroll, mis reguleerib:- reisijate pagasis sisalduvat ja nende isiklikuks tarbeks mõeldud liha,- eraisikutele väikesaadetistena saadetavat liha, tingimusel et sellised saadetised ei ole kaubanduslikku laadi,- rahvusvahelise transpordivahendi pardal olevat liha, mis on mõeldud meeskonna ja reisijate tarbeks.Artikkel 4Käesoleva direktiiviga reguleeritud värskele kodulinnulihale antakse direktiivi 71/118/EMÜ artikli 3 lõike 1 punkti A alapunktis e piiritletud tervisemärk, tingimusel et see liha vastab käesoleva direktiivi artikli 3 punktis A sätestatud nõuetele ning on saadud kodulindudelt, mis on tapetud kooskõlas direktiivis 71/118/EMÜ sätestatud hügieeninõuetega.Artikkel 51. Olenemata artiklist 4 ning kuivõrd see ei ole ette nähtud ühendusesiseseks värske liha kaubanduseks, võib värske kodulinnuliha, mis ei vasta artikli 3 punkti A alapunktides 2 ja 3 ning alapunkti 4 esimeses lõigus sätestatud nõuetele, olla märgistatud kooskõlas direktiivi 71/118/EMÜ artikli 3 lõike 1 punkti A alapunktiga e, tingimusel et selline märk viivitamata:a) tembeldatakse üle, nii et direktiivi 71/118/EMÜ I lisa X peatüki punkti 44.1 alapunktides a ja b määratletud tervisemärk kaetakse diagonaalse ristiga, mis koosneb kahest täisnurga all ristuvast sirgjoonest, kusjuures ristumispunkt on templi keskel ning teave templil jääb loetavaks; võib) asendatakse ühe erimärgiga, mis koosneb direktiivi 71/118/EMÜ I lisa X peatüki punkti 44 punktides a ja b määratletud tervisemärgist, mis on üle tembeldatud kooskõlas käesoleva lõike punktiga a.Direktiivi 71/118/EMÜ I lisa X peatüki punkti 43 sätteid kohaldatakse mutatis mutandis markeerimisriistade hoidmise ja kasutamise suhtes.2. Lõikes 1 viidatud liha peab olema saadud, lõigatud, transporditud ja hoitud eraldi või eraldi ajal lihast, mis on mõeldud ühendusesisese värske liha kaubanduse jaoks, ning seda kasutades tuleb vältida selle sattumist ühendusesisese värske liha kaubanduse jaoks mõeldud lihatoodetesse, välja arvatud juhul, kui need on läbinud direktiivi 80/215/EMÜ, [8] mida on viimati muudetud direktiiviga 89/662/EMÜ, artikli 4 lõikes 1 piiritletud töötluse.Artikkel 6Direktiivis 89/662/EMÜ sätestatud eeskirju kohaldatakse eelkõige sihtliikmesriigi poolt teostatava kontrolli korraldamise ja järelkontrolli ning rakendatavate kaitsemeetmete suhtes.Artikkel 7Komisjoni veterinaareksperdid võivad ulatuses, mis on vajalik käesoleva direktiivi ühtse kohaldamise tagamiseks, ja koostöös liikmesriigi pädevate asutustega teha kohapealseid kontrolle. Komisjon teavitab nende kontrollide tulemustest kõiki liikmesriike.Liikmesriigid, kelle territooriumil kontrolli teostatakse, annavad ekspertidele nende töös kogu vajaliku abi.Käesoleva artikli kohaldamise üldeeskirjad võetakse vastu artiklis 18 sätestatud korras. Käesolevas artiklis ette nähtud kontrollimisel järgitavad eeskirjad võetakse vastu samas korras.III PEATÜKKKolmandatest riikidest impordile kohaldatavad eeskirjadArtikkel 81. Ühendusse imporditud värske kodulinnuliha peab vastama artiklites 9—12 sätestatud nõuetele.2. Käesolevat peatükki ei kohaldata siiski juhul, kui:a) kodulinnuliha, mis moodustab osa reisijate isiklikust pagasist ning on mõeldud nende isiklikuks tarbimiseks, kui transporditav kogus ei ületa ühte kilogrammi isiku kohta ning kõnealune liha on pärit kolmandast riigist või selle osast, mis on vastavalt artiklile 9 koostatud loetelus ja kust importimine ei ole keelatud artikli 14 alusel;b) kodulinnuliha, mida saadetakse väikestes pakkides eraisikutele, tingimusel et sellist liha ei impordita kaubanduse huvides, selle kogus ei ületa ühte kilogrammi ning see on pärit kolmandast riigist või selle osast, mis on vastavalt artiklile 9 koostatud loetelus ja kust importimine ei ole keelatud artikli 14 alusel;c) liha, mis on mõeldud tarbimiseks rahvusvahelise transpordivahendi meeskonna ja reisijate poolt.Kõnealune liha või köögijäätmed tuleb mahalaadimisel hävitada. Seda liha ei ole siiski vaja hävitada, kui see viiakse vahetult või pärast ajutise tollijärelevalve all viibimist ühelt transpordivahendilt teisele.Artikkel 91. Värske kodulinnuliha peab olema pärit kolmandast riigist või selle osast, mis on loetletud komisjoni poolt artiklis 18 sätestatud korras koostatud loetelus. Loetelu võib täiendada või muuta artiklis 17 sätestatud korras.2. Otsustamisel, kas mingi kolmas riik või selle osa võib olla liidetud lõikes 1 viidatud loetellu, võetakse eriti arvesse:a) kolmanda riigi kodulindude, muude koduloomade ja ulukite tervislikku seisundit, pöörates erilist tähelepanu eksootilistele loomahaigustele, ning kõnealuse riigi keskkonna terviseohutuse olukorda, mis võib ohustada inimeste ja loomade tervist liikmesriikides;b) teabe, mida kõnealune kolmas riik annab loomanakkushaiguste olemasolu kohta oma territooriumil, korrapärasust ja kiirust, eriti seoses rahvusvahelise episootiaameti A- ja B-loetelu haigustega;c) kõnealuse riigi eeskirju loomahaiguste profülaktika ja tõrje suhtes;d) kõnealuste riikide veterinaarteenistuste struktuuri ja volitusi;e) meetmete korraldamist ja rakendamist loomanakkushaiguste profülaktika ja tõrje tarvis;f) selle maa õigusakte keelatud ainete kasutamise kohta, eriti õigusakte, mis käsitlevad ainete keelamist või lubamist, jaotamist, turuleviimist ning nende ainete manustamise ja kontrolli eeskirju;g) garantiisid, mida see kolmas riik võib anda käesolevas direktiivis sätestatud eeskirjade osas.3. Lõikes 1 viidatud loetelu ja selle kõik muudatused avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 101. Värske kodulinnuliha peab olema pärit kolmandast riigist, mis on vaba lindude klassikalisest katkust ja Newcastle'i haigusest.2. Üldkriteeriumid kolmandate riikide liigitamiseks lõikes 1 viidatud haiguste suhtes võetakse vastu artiklis 17 sätestatud korras. Need kriteeriumid ei tohi mingil juhul olla soodsamad kui liikmesriikidele direktiiviga 90/539/EMÜ kehtestatud kriteeriumid.3. Artiklis 18 sätestatud korras võib komisjon otsustada, et lõiget 1 kohaldatakse üksnes osale kolmanda riigi territooriumist.Artikkel 111. Värske kodulinnuliha peab:a) vastama artiklis 17 sätestatud korras vastu võetud loomatervishoiunõuetele. Sõltuvalt linnuliigist võivad need nõuded olla erinevad;b) olema pärit karjast, mida enne ärasaatmist on pidevalt peetud kolmandas riigis või selle osas aja jooksul, mis määratletakse artiklis 17 sätestatud korras.2. Loomatervishoiu tingimused määratakse kindlaks direktiivi 90/539/EMÜ II peatükis ja vastavates lisades sätestatud eeskirjade põhjal. Artiklis 18 sätestatud korras võidakse üksikjuhtudel lubada erandeid, kui asjaomane kolmas riik pakub samasuguseid, vähemalt samaväärse standardiga loomatervishoiualaseid garantiisid.Artikkel 121. Värske kodulinnulihaga peab kaasas olema sertifikaat, mille on koostanud eksportiva kolmanda riigi riiklik veterinaararst.See sertifikaat peab:a) olema väljastatud päeval, mil kaubasaadetis on laaditud saatmiseks sihtkohariiki;b) olema koostatud sihtriigi ametlikus keeles või ametlikes keeltes ning ühes selle riigi ametlikus keeles, kus tuleb teha impordikontroll;c) olema kaubasaadetisega originaalkujul kaasas;d) tõendama, et kõnealune värske liha vastab käesoleva direktiivi nõuetele ja vastavalt käesolevale direktiivile vastu võetud nõuetele impordi kohta kolmandatest riikidest;e) koosnema ühest lehest;f) olema väljastatud ühe kaubasaaja jaoks.2. See sertifikaat peab vastama näidisele, mis on kehtestatud artiklis 18 sätestatud korras.Artikkel 13Liikmesriikide ja komisjoni veterinaareksperdid teostavad kohapealseid kontrolle tagamaks, et kõiki käesoleva direktiivi sätteid tõhusalt kohaldatakse.Selliste kontrollide eest vastutavad liikmesriikide eksperdid määrab komisjon liikmesriikide ettepanekute alusel.Sellist kontrolli tehakse ühenduse nimel; ühendus kannab tekkinud kulud.Kontrollide sagedus ja kord määratakse kindlaks artiklis 18 sätestatud korras.Artikkel 141. Artiklis 17 sätestatud korras võib komisjon otsustada, et import kolmandast riigist või selle osast piiratakse teatavat liiki kodulindude lihale.2. Artiklis 17 sätestatud korras võib komisjon otsustada pärast importi kohaldada vastavalt nõuetele veterinaarpiiranguid.Artikkel 15Kolmandates riikides kontrollide ajal või kolmandatest riikidest imporditud kodulinnuliha kontrollide ajal kohaldatavad eeskirjad ja üldprintsiibid ning rakendatavad kaitsemeetmed on sätestatud direktiivis 90/675/EMÜ. [9]Artikkel 161. Kuni ühenduse tervishoiualaste eeskirjade rakendamiseni kodulinnuliha impordi kohta kolmandatest riikidest, kohaldavad liikmesriigid sellise impordi suhtes eeskirju, mis ei ole soodsamad kooskõlas direktiiviga 71/118/EMÜ ühendusesisest kaubandust reguleerivatest normidest, ning kehtestavad kodulinnuliha kohta direktiivi 89/662/EMÜ artikli 6 lõike 1 punkti b teises lõigus sätestatud nõuded.2. Selleks, et tagada nende normide ühtne kohaldamine, võivad liikmesriikide ja komisjoni veterinaareksperdid teostada kolmandates riikides kohapealset kontrolli.Sellise kontrolli eest vastutavad liikmesriikide eksperdid määrab komisjon liikmesriikide ettepaneku alusel.Sellist kontrolli tehakse ühenduse nimel; ühendus kannab tekkinud kulud.Liikmesriikidel on siiski õigus jätkata riiklike kokkulepete alusel mis tahes kolmanda riigi nende ettevõtete kontrollimist, mida ei ole kontrollitud ühenduse korra alusel.Direktiivi 71/118/EMÜ I lisas viidatud tingimustele vastavate ettevõtete loetelu koostatakse artiklis 18 sätestatud korras.3. Toodetega importimisel kaasas olev veterinaarsertifikaat ning toodetele jäädvustatava tervisemärgi vorm ja laad vastavad artiklis 18 sätestatud korras kindlaks määratud näidisele.IV PEATÜKKÜhissättedArtikkel 17Kui tuleb kasutada käesolevas artiklis sätestatud korda, arutab otsusega 68/361/EMÜ [10] moodustatud alaline veterinaarkomitee (edaspidi "komitee") küsimust kooskõlas direktiivi 71/118/EMÜ artiklis 12 sätestatud eeskirjadega.Artikkel 18Kui tuleb kasutada käesolevas artiklis sätestatud korda, arutab komitee küsimust kooskõlas direktiivi 71/118/EMÜ artiklis 12a sätestatud eeskirjadega.Artikkel 191. Direktiivi 89/662/EMÜ A lisa täiendatakse järgmise tekstiga:"— 26. juuni 1991. aasta nõukogu direktiiv 91/494/EMÜ loomatervishoiunõuete kohta, millega reguleeritakse värske kodulinnuliha ühendusesisest kaubandust ja importi kolmandatest riikidest (EÜT L 268, 24.9.1991, lk 35)."2. Direktiivi 90/539/EMÜ muudetakse järgmiselt:a) artikli 12 lõike 2 esimesest lõigust kustutatakse fraas "hiljemalt kuus kuud enne kuupäeva, mil liikmesriik peab vastama käesoleva direktiivi tingimustele.";b) artiklis 36 asendatakse kuupäev "1. jaanuar 1992" kuupäevaga "1. mai 1992."Artikkel 20Seoses ettepanekutega siseturu väljakujundamise kohta vaatab nõukogu komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega enne 31. detsembrit 1992 läbi käesoleva direktiivi sätted.Artikkel 21Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. mail 1992. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 22Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 26. juuni 1991Nõukogu nimeleesistujaR. Steichen[1] EÜT C 327, 30.12.1989, lk 72.[2] EÜT C 183, 15.7.1991.[3] EÜT C 124, 21.5.1990, lk 12.[4] EÜT L 303, 31.10.1990, lk 6.[5] EÜT L 55, 8.3.1971, lk 23.[6] EÜT L 267, 29.9.1990, lk 45.[7] EÜT L 395, 31.12.1989, lk 13.[8] EÜT L 47, 21.2.1980, lk 4.[9] EÜT L 373, 31.12.1990, lk 1.[10] EÜT L 255, 18.10.1968, lk 23.--------------------------------------------------LISADirektiivi 71/118/EMÜ IV lisas sätestatud veterinaarsertifikaadi muudatused1. Pealkirja lisatakse järgmine:"VETERINAAR- JA TERVISEOHUTUSSERTIFIKAAT"2. IV jagu tuleks asendada järgmisega:"IV. KinnitusMina, allakirjutanud riiklik veterinaararst, tõendan, et:a) eespool kirjeldatud kodulinnuliha (1) vastab direktiivi 90/494/EMÜ (loomatervishoiunõuete kohta, millega reguleeritakse värske kodulinnuliha ühendusesisest kaubandust ja importi kolmandatest riikidest) ja ka kõnealuse direktiivi artikli 3 lõike 1 teise lõigu nõuetele, kui selline liha on suunatud liikmesriiki või liikmesriigi piirkonda, mida tunnustatakse vabana Newcastle'i haigusest;b) - eespool kirjeldatud kodulinnulihal, (4)- eespool kirjeldatud liha pakendil, (4)on märgistus, mis tõendab, et:- liha on saadud loomadelt, mis on tapetud heakskiidetud tapamajades, (4)- liha on lõigatud heakskiidetud lõikamishoonetes (4);c) kõnealune liha on tunnistatud inimtoiduks kõlblikuks pärast kooskõlas nõukogu 15. veebruari 1971. aasta direktiiviga 71/118 (värske kodulinnuliha kaubandust mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta) läbi viidud veterinaarinspektsiooni;d) käesoleva saadetise transpordivahendid või mahutid ja laadimistingimused vastavad direktiivis 71/118/EMÜ sätestatud hügieeninõuetele."3. Joonealune märkus tuleks asendada järgmisega:"(1) Värske kodulinnuliha: järgmiste liikide värske liha: elus kodukana, kalkun, pärlkana, part, hani, vutt, tuvi, faasan ja nurmkana, mida ei ole nende säilitamiseks töödeldud".--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/115/EÜ, 12. detsember 2006 , rentimis- ja laenutamisõiguse ja teatavate autoriõigusega kaasnevate õiguste kohta intellektuaalomandi vallas (kodifitseeritud versioon)

text:
               27.12.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 376/28

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2006/115/EÜ,
   12. detsember 2006,
   rentimis- ja laenutamisõiguse ja teatavate autoriõigusega kaasnevate õiguste kohta intellektuaalomandi vallas
   (kodifitseeritud versioon)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 47 lõiget 2, artikleid 55 ja 95,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,
   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras. (1)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 19. novembri 1992. aasta direktiivi 92/100/EMÜ rentimis- ja laenutamisõiguse ja teatavate autoriõigusega kaasnevate õiguste kohta intellektuaalomandi vallas (2) on korduvalt oluliselt muudetud (3) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

               (2)

               Autoriõigusega kaitstud teoste ning autoriõigusega kaasnevate õiguste objektide rentimine ja laenutamine on muutumas üha olulisemaks fonogrammide ja filmide autorite, esitajate ja tootjate jaoks. Piraatlus on muutumas üha suuremaks ohuks.

               (3)

               Autoriõigusega kaitstud teoste ja autoriõigusega kaasnevate õiguste objektide piisavat kaitset rentimis- ja laenutamisõigusega ning autoriõigusega kaasnevate õiguste objektide kaitset salvestusõiguse, levitamisõigusega ja õigusega kanda neid üle ja edastada üldsusele võib sellest tulenevalt pidada ühenduse majandusliku ja kultuurilise arengu seisukohast äärmiselt oluliseks.

               (4)

               Autoriõigust ja sellega kaasnevaid õigusi tuleb kohandada majanduse arenguga, näiteks uute kasutamisviisidega.

               (5)

               Autorite ja esitajate järjepidev loometegevus ja kunstiline tegevus eeldab piisavat sissetulekut ning eelkõige fonogrammide ja filmide tootmiseks vajalikud investeeringud on eriti suured ja riskantsed. Sellise sissetuleku ja tehtud investeeringute tagasisaamise saab tulemuslikult kindlustada ainult juhul, kui asjaomaste õiguste omanikele on tagatud piisav õiguskaitse.

               (6)

               Kõnealuse loomingulise, kunstilise ja ettevõtlusega seotud tegevusega tegelevad valdavalt füüsilisest isikust ettevõtjad. Selliste tegevustega tegelemine tuleb muuta lihtsamaks ühenduses pakutava ühtlustatud õiguskaitse abil. Niivõrd kui selliste toimingute puhul on põhimõtteliselt tegemist teenustega, tuleks nende pakkumise soodustamiseks luua ühenduses ühtne õiguslik raamistik.

               (7)

               Liikmesriikide õigusnorme tuleks ühtlustada selliselt, et need ei satuks vastuollu rahvusvaheliste konventsioonidega, mis on mitme liikmesriigi autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste aluseks.

               (8)

               Rentimis- ja laenutamisõigust ja teatavaid autoriõigusega kaasnevaid õigusi käsitlev ühenduse õiguslik raamistik võib piirduda sätetega, mille kohaselt liikmesriigid sätestavad rentimist ja laenutamist käsitlevad õigused teatavate õiguste omanike rühmade jaoks ning mille kohaselt nad kehtestavad lisaks sellele teatavate õiguste omanike rühmadele autoriõigustega kaasnevate õiguste vallas salvestusõiguse, levitamisõiguse ning ülekandeõiguse ja üldsusele edastamise õiguse.

               (9)

               Käesoleva direktiivi kohaldamiseks tuleb määratleda rentimise ja laenutamise mõisted.

               (10)

               Selguse huvides on soovitav jätta käesolevas direktiivis kasutatavatest rentimise ja laenutamise mõistetest välja teatavad kättesaadavaks tegemise vormid, näiteks fonogrammide ja filmide avalik näitamine või edastamine, kättesaadavaks tegemine eksponeerimiseks või kättesaadavaks tegemine kohapeal tutvumiseks. Laenutamine käesoleva direktiivi tähenduses ei peaks hõlmama üldsusele avatud asutuste vahelist kättesaadavaks tegemist.

               (11)

               Kui laenutamine toimub laenutamisega üldsusele avatud asutuses tasu eest, mille summa ei ole suurem, kui on vajalik asutuse tegevuskulude katmiseks, ei ole tegemist otsese ega kaudse majandusliku ega kaubandusliku tuluga käesoleva direktiivi tähenduses.

               (12)

               Tuleb kehtestada kord, mis tagaks, et autorid ja esitajad saavad neile mõeldud õiglase tasu ning et neil on võimalik usaldada selle õiguse haldamine neid esindavatele kollektiivse esindamise organisatsioonidele.

               (13)

               Õiglast tasu võib maksta ühes või mitmes osas kas lepingu sõlmimise ajal või pärast seda. Sellisel puhul tuleks võtta arvesse asjaomaste autorite ja esitajate panuse olulisust fonogrammi või filmi puhul.

               (14)

               Avaliku laenutamise puhul tuleb kehtestatava erikorraga kaitsta ka vähemalt autorite õigusi. Kõik meetmed, mis näevad ette erandi üldsusele laenutamise ainuõigusest peaksid olema kooskõlas eelkõige asutamislepingu artikliga 12.

               (15)

               Käesoleva direktiivi sätted autoriõigustega kaasnevate õiguste kohta ei peaks takistama liikmesriike laiendamast nendele ainuõigustele käesolevas direktiivis sätestatud eeldust lepingute kohta, mille esitajad sõlmivad filmi tootjaga kas individuaalselt või kollektiivselt filmi tootmise kohta. Lisaks sellele ei peaks need sätted takistama liikmesriike kehtestamast kasutamise lubamise lihteeldust käesoleva direktiivi vastavates sätetes sätestatud esitajate ainuõiguse suhtes, kuivõrd selline eeldus on kooskõlas teose esitaja, fonogrammitootja ja ringhäälinguorganisatsiooni kaitse rahvusvahelise konventsiooniga (edaspidi “Rooma konventsioon”).

               (16)

               Liikmesriikidel peaks olema võimalik sätestada üldsusele ülekandmise ja edastamise osas autoriõigusega kaasnevate õiguste omanike ulatuslikum kaitse kui nõutud käesoleva direktiivi sätetes.

               (17)

               Ühtlustatud rentimis- ja laenutusõigust ning ühtlustatud kaitset autoriõigustega kaasnevate õiguste vallas ei tohiks kasutada viisil, mille puhul oleks tegemist liikmesriikide vahelise kaubanduse varjatud piiramisega, või viisil, mis on vastuolus kohtuasjas Société Cinéthèque v FNCF
                   (4) tehtud otsuses tunnustatud esitusaegade eeskirjaga.

               (18)

               Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud I lisa B osas esitatud direktiivide siseriiklikusse õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise ülevõtmise tähtaegadega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   I PEATÜKK
   RENDI- JA LAENUTUSÕIGUS
   Artikkel 1
   Ühtlustamise eesmärk
   1.   Vastavalt käesoleva peatüki sätetele näevad liikmesriigid artikli 6 sätteid arvestades ette õiguse lubada või keelata autoriõigusega kaitstavate teoste originaalide ja koopiate ning muude artikli 3 lõikes 1 sätestatud objektide rentimist ja laenutamist.
   2.   Lõikes 1 osutatud õigused ei ammendu autoriõigusega kaitstavate teoste originaalide ja koopiate ning muude artikli 3 lõikes 1 sätestatud objektide müügi ega muu levitamise tagajärjel.
   Artikkel 2
   Mõisted
   1.   Käesoleva direktiivi kohaldamisel kasutatakse mõisteid järgmises tähenduses:

               a)

               “rentimine” tähendab kasutada andmist piiratud ajaks ja otsese või kaudse majandusliku või kaubandusliku tulu eesmärgil;

               b)

               “laenutamine” tähendab kasutada andmist piiratud ajaks ja otsese või kaudse majandusliku või kaubandusliku tulu eesmärgita, kui seda teevad üldsusele avatud asutused;

               c)

               “film” tähendab kinematograafilist või audiovisuaalset teost või liikuvaid pilte, koos heliga või ilma;

         2.   Kinematograafilise või audiovisuaalse teose peamist režissööri käsitatakse sellise teose autorina või ühena selle autoritest. Liikmesriigid võivad ette näha muud isikud, keda võib pidada teose kaasautoriteks.
   Artikkel 3
   Rendi- ja laenutusõiguse omanikud ja objektid
   1.   Rentimise ja laenutamise lubamise ja keelamise ainuõigus kuulub järgmistele isikutele:

               a)

               autorile tema teose originaalide ja koopiate puhul;

               b)

               esitajale tema esitatud teose salvestuse puhul;

               c)

               fonogrammi tootjale tema toodetud fonogrammi puhul;

               d)

               filmi esmasalvestuse tootjale tema filmi originaali ja koopiate puhul.

         2.   Käesolev direktiiv ei hõlma rendi- ja laenutusõigust hoonete ja tarbekunsti puhul.
   3.   Lõikes 1 osutatud õigused võib anda üle, neist võib loobuda ja nende kohta võib anda välja lepingulise litsentsi.
   4.   Ilma et see piiraks lõike 6 kohaldamist, kui esitajad sõlmivad filmi tootjaga kas individuaalselt või kollektiivselt lepingu filmi tootmise kohta, eeldatakse, et kui lepingutingimustes ei ole sätestatud teisiti, on sellise lepingu sõlminud esitaja andnud oma rendiõiguse üle võttes arvesse artikli 5 sätteid.
   5.   Liikmesriigid võivad näha ette lõikes 4 sätestatud eeldusega sarnase eelduse ka autorite suhtes.
   6.   Liikmesriigid võivad sätestada, et filmi tootmist käsitleva lepingu allakirjutamisega esitaja ja filmi tootja vahel antakse luba rentimiseks, tingimusel et sellise lepinguga on ette nähtud õiglane tasu artikli 5 tähenduses. Lisaks sellele võivad liikmesriigid sätestada, et käesolevat lõiget kohaldatakse mutatis mutandis II peatükis sätestatud õiguste suhtes.
   Artikkel 4
   Arvutiprogrammide rentimine
   Käesolev direktiiv ei piira nõukogu 14. mai 1991. aasta direktiivi 91/250/EMÜ arvutiprogrammide õiguskaitse kohta (5) artikli 4 punkti c kohaldamist.
   Artikkel 5
   Võõrandamatu õigus õiglasele tasule
   1.   Kui autor või esitaja on andnud oma fonogrammi või filmi originaali või koopiaga seotud õigused üle või neist loobunud fonogrammi või filmi tootja kasuks, säilib kõnealusel autoril või esitajal õigus saada rentimise eest õiglast tasu.
   2.   Autorid ja esitajad ei saa loobuda õigusest saada rentimise eest õiglast tasu.
   3.   Õiglase tasu saamise õiguse haldamise võib usaldada autoreid või esindajaid esindavatele kollektiivse esindamise organisatsioonidele.
   4.   Liikmesriigid võivad reguleerida, kas ja millises ulatuses võib kehtestada õiglase tasu saamise õiguse haldamise kollektiivse esindamise organisatsioonide poolt, ning sätestada isikud kellelt see tasu sisse nõutakse.
   Artikkel 6
   Erand üldsusele laenutamise ainuõigusest
   1.   Liikmesriigid võivad näha ette erandid artikli 1 sätestatud üldsusele laenutamise ainuõigusest, tingimusel et vähemalt autorid saavad sellise laenutamise eest tasu. Liikmesriikidele jääb vabadus määratleda kõnealune tasu võttes arvesse nende kultuuri edendamisega seotud eesmärke.
   2.   Kui liikmesriigid ei kohalda artikli 1 sätestatud üldsusele laenutamise ainuõigust fonogrammide, filmide ja arvutiprogrammide suhtes, näevad nad ette tasu vähemalt autoritele.
   3.   Liikmesriigid võivad vabastada teatavad asutuste kategooriad lõigetes 1 ja 2 osutatud tasu maksmisest.
   II PEATÜKK
   AUTORIÕIGUSEGA KAASNEVAD ÕIGUSED
   Artikkel 7
   Salvestusõigus
   1.   Liikmesriigid näevad esitajatele ette ainuõiguse lubada või keelata oma esinemiste salvestamine.
   2.   Liikmesriigid näevad ringhäälinguorganisatsioonidele ette ainuõiguse lubada või keelata nende kaabel- või kaablita sidevahendite, sh kaabli või satelliidi kaudu edastatavate saadete salvestuste osas.
   3.   Kaabellevitajal ei ole lõikes 2 sätestatud õigust, kui ta kõigest edastab kaablivõrgu kaudu ringhäälinguorganisatsioonide ringhäälingusaateid.
   Artikkel 8
   Üldsusele ülekandmine ja edastamine
   1.   Liikmesriigid näevad esitajatele ette ainuõiguse lubada või keelata oma esituste ülekandmine ringhäälingus kaablita vahendite abil ja nende edastamine üldsusele, kui esitus ise ei ole ülekantav esitus ja kui see ei ole tehtud salvestuse põhjal.
   2.   Liikmesriigid näevad ette õiguse, mille eesmärk on tagada, et kasutaja tasub ühekordse õiglase tasu, kui kommertseesmärkidel avaldatud fonogrammi või sellise fonogrammi reproduktsiooni kasutatakse ülekandmiseks kaablita vahendite abil või muul moel üldsusele edastamiseks, ning millega tagatakse, et kõnealune tasu jagatakse asjaomaste esitajate ja fonogrammi tootjate vahel. Esitajate ja fonogrammitootjate vahelise lepingu puudumise korral võivad liikmesriigid sätestada tingimused, mille kohaselt see tasu nende vahel jagatakse.
   3.   Liikmesriigid sätestavad ringhäälinguorganisatsioonide ainuõiguse lubada või keelata oma ringhäälingusaadete taas ülekandmine kaablita vahendite abil ja nende ringhäälingusaadete edastamine üldsusele, kui selline edastamine toimub kohas, kuhu pääsuks nõutakse üldsuselt sisenemistasu.
   Artikkel 9
   Levitamisõigus
   1.   Liikmesriigid sätestavad ainuõiguse muuta punktides a kuni d nimetatud objektid, sealhulgas nende koopiad üldsusele kättesaadavaks kas müügi teel või muul moel, edaspidi “levitamisõigus” järgmiselt:

               a)

               esitajatele nende esituste salvestuste osas;

               b)

               fonogrammitootjatele nende fonogrammide osas;

               c)

               filmide esmasalvestuste tootjatele nende filmide originaali ja koopiate osas;

               d)

               ringhäälinguorganisatsioonidele nende ringhäälingusaadete salvestuste osas vastavalt artikli 7 lõike 2 sätetele.

         2.   Levitamisõigus lõikes 1 osutatud objekti suhtes ühenduses ei lõpe, v.a juhul, kui kõnealuse objekti esmamüüki ühenduses teostab õiguste omanik või kui see toimub tema nõusolekul.
   3.   Levitamisõigus ei piira I peatüki, eelkõige artikli 1 lõike 2 konkreetseid sätteid.
   4.   Levitamisõiguse võib anda üle, sellest võib loobuda ja selle kohta võib anda välja lepingulise litsentsi.
   Artikkel 10
   Õiguste piirangud
   1.   Liikmesriigid võivad näha ette käesolevas peatükis osutatud õiguste piirangud seoses järgnevaga:

               a)

               eraotstarbeline kasutamine;

               b)

               lühikeste katkendite kasutamine uudiste edastamise puhul;

               c)

               ajutine salvestamine ringhäälinguorganisatsioonis tema oma vahenditega ja oma ringhäälingusaadete jaoks;

               d)

               kasutamine ainult õpetamiseks või teadustöös.

         2.   Olenemata lõike 1 sätetest võib iga liikmesriik kehtestada esitajate, fonogrammitootjate, ringhäälinguorganisatsioonide ja filmide esmasalvestuste tootjate kaitseks samasugused piirangud nagu ta on kehtestanud kirjandus- ja kuntsiteoste autoriõiguste kaitseks.
   Sundlitsentsid võib siiski kehtestada ainult sellises ulatuses, et nad oleksid vastavuses Rooma konventsiooniga.
   3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud piiranguid kohaldatakse üksnes teatud erijuhtudel, mis ei ole vastuolus objekti tavapärase kasutamisega ning ei mõjuta põhjendamatult õiguste valdaja õiguspäraseid huve.
   III PEATÜKK
   ÜHISSÄTTED
   Artikkel 11
   Ajaline kohaldatavus
   1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõigi selles direktiivis osutatud autoriõigusega kaitstud teoste, esituste, fonogrammide, ringhäälingusaadete ja esmasalvestuste suhtes, mis olid liikmesriikide autoriõigust ja sellega kaasnevaid õigusi käsitlevate õigusaktide kohaselt kaitstud 1. juulil 1994 või mis vastasid sel kuupäeval käesolevas direktiivis sätestatud kaitse tingimustele.
   2.   Käesoleva direktiivi kohaldamine ei mõjuta enne 1. juulil 1994 toimunud kasutamist.
   3.   Liikmesriigid võivad sätestada, et õiguste omanikud loetakse artikli 3 lõike 1 punktides a kuni d osutatud objekti rentimise või laenutamise loa andnuks, kui on tõestatud, et see objekt oli tehtud kolmandatele isikutele kõnealusel otstarbel kättesaadavaks või omandatud enne 1. juulil 1994.
   Eelkõige juhul, kui selline objekt on digitaalselt salvestatud, võivad liikmesriigid siiski sätestada, et õiguste omanikel on õigus saada piisavat tasu sellise objekti rentimise või laenutamise eest.
   4.   Liikmesriigid ei pea kohaldama artikli 2 lõike 2 sätteid enne 1. juulil 1994 loodud kinematograafiliste ja audiovisuaalsete teoste suhtes.
   5.   Ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist ning arvestades lõiget 7, ei mõjuta käesolev direktiiv enne 19. novembrit 1992 sõlmitud lepinguid.
   6.   Arvestades lõike 7 sätteid, võivad liikmesriigid sätestada, et kui õiguste omanikud omandavad käesoleva direktiivi rakendamiseks vastuvõetud siseriiklike õigusnormidega uusi õigusi ning on andnud loa teoste kasutamiseks enne 1. juulil 1994, loetakse, et nad on oma uued ainuõigused üle andnud.
   7.   Enne 1. juulil 1994 sätestatud lepingute puhul kohaldatakse artiklis 5 sätestatud võõrandamatut õigust õiglasele tasule ainult siis, kui autorid või esitajad või nende esindajad esitavad vastavasisulise taotluse enne 1. jaanuari 1997. Kui õiguste omanike vahel puudub kokkulepe tasude määra üle, võivad liikmesriigid määrata kindlaks õiglase tasu määra.
   Artikkel 12
   Autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste suhe
   Käesoleva direktiivi kohane autoriõigusega kaasnevate õiguste kaitse ei mõjuta mingil viisil autoriõiguse kaitset.
   Artikkel 13
   Edastamine
   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.
   Artikkel 14
   Kehtetuks tunnistamine
   Direktiiv 92/100/EMÜ tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud I lisa B osas esitatud direktiivide siseriiklikusse õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid tuleks lugeda kooskõlas II lisas esitatud vastavustabeliga.
   Artikkel 15
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 16
   Adressaadid
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 12. detsember 2006.

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         J. BORRELL FONTELLES

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         M. PEKKARINEN

      (1)  Euroopa Parlamendi 12. oktoobri 2006. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (2)  EÜT L 346, 27.11.1992, lk 61. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/29/EÜ (EÜT L 167, 22.6.2001, lk 10).

      (3)  Vt I lisa A osa.

      (4)  Ühendatud kohtuasjad 60/84 ja 61/84, EKL 1985, lk 2 605.

      (5)  EÜT L 122, 17.5.1991, lk 42. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 93/98/EMÜ (EÜT L 290, 24.11.1993, lk 9).

      I LISA
      A OSA
      Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatustega

                  Nõukogu direktiiv 92/100/EMÜ
                  (EÜT L 346, 27.11.1992, lk 61)

                  Nõukogu direktiiv 93/98/EMÜ
                  (EÜT L 290, 24.11.1993, lk 9)

                  ainult artikli 11 lõige 2

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/29/EÜ
                  (EÜT L 167, 22.6.2001, lk 10)

                  ainult artikli 11 lõige 1

            B OSA
      Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtajad

         (osutatud artiklis 14)

                  Direktiiv

                  ülevõtmise tähtaeg

                  92/100/EMÜ

                  1. juuli 1994

                  93/98/EMÜ

                  30. juuni 1995

                  2001/29/EÜ

                  21. detsember 2002

      II LISA
      VASTAVUSTABEL

                  Direktiiv 92/100/EMÜ

                  Käesolev direktiiv

                  Artikli 1 lõige 1

                  Artikli 1 lõige 1

                  Artikli 1 lõige 2

                  Artikli 2 lõike 1 sissejuhatav osa ja punkt a

                  Artikli 1 lõige 3

                  Artikli 2 lõike 1 punkt b

                  Artikli 1 lõige 4

                  Artikli 1 lõige 2

                  Artikli 2 lõike 1 sissejuhatav osa

                  Artikli 3 lõike 1 sissejuhatav osa

                  Artikli 2 lõike 1 esimene taane

                  Artikli 3 lõike 1 punkt a

                  Artikli 2 lõike 1 teine taane

                  Artikli 3 lõike 1 punkt b

                  Artikli 2 lõike 1 kolmas taane

                  Artikli 3 lõike 1 punkt c

                  Artikli 2 lõike 1 neljanda taande esimene lause

                  Artikli 3 lõike 1 punkt d

                  Artikli 2 lõike 1, neljanda taande teine lause

                  Artikli 2 lõike 1 punkt c

                  Artikli 2 lõige 2

                  Artikli 2 lõige 2

                  Artikli 2 lõige 3

                  Artikli 3 lõige 2

                  Artikli 2 lõige 4

                  Artikli 3 lõige 3

                  Artikli 2 lõige 5

                  Artikli 3 lõige 4

                  Artikli 2 lõige 6

                  Artikli 3 lõige 5

                  Artikli 2 lõige 7

                  Artikli 3 lõige 6

                  Artikkel 3

                  Artikkel 4

                  Artikkel 4

                  Artikkel 5

                  Artikli 5 lõiked 1 kuni 3

                  Artikli 6 lõiked 1 kuni 3

                  Artikli 5 lõige 4

                  –

                  Artikkel 6

                  Artikkel 7

                  Artikkel 8

                  Artikkel 8

                  Artikli 9 lõike 1 sissejuhatav ja viimane osa

                  Artikli 9 lõike 1 sissejuhatav osa

                  Artikli 9 lõike 1 esimene taane

                  Artikli 9 lõike 1 punkt a

                  Artikli 9 lõike 1 teine taane

                  Artikli 9 lõike 1 punkt b

                  Artikli 9 lõike 1 kolmas taane

                  Artikli 9 lõike 1 punkt c

                  Artikli 9 lõike 1 neljas taane

                  Artikli 9 lõike 1 punkt d

                  Artikli 9 lõiked 2, 3 ja 4

                  Artikli 9 lõiked 2, 3 ja 4

                  Artikli 10 lõige 1

                  Artikli 10 lõige 1

                  Artikli10 lõike 2 esimene lause

                  Artikli 10 lõike 2 esimene lõik

                  Artikli 10 lõike 2 teine lause

                  Artikli 10 lõike 2 teine lõik

                  Artikli 10 lõige 3

                  Artikli 10 lõige 3

                  Artikli13 lõiked 1 ja 2

                  Artikli 11 lõiked 1 ja 2

                  Artikli 13 lõike 3 esimene lause

                  Artikli 11 lõike 3 esimene lõik

                  Artikli 13 lõike 3 teine lause

                  Artikli 11 lõike 3 teine lõik

                  Artikli 13 lõige 4

                  Artikli 11 lõige 4

                  Artikli 13 lõige 5

                  –

                  Artikli 13 lõige 6

                  Artikli 11 lõige 5

                  Artikli 13 lõige 7

                  Artikli 11 lõige 6

                  Artikli 13 lõige 8

                  –

                  Artikli 13 lõige 9

                  Artikli 11 lõige 7

                  Artikkel 14

                  Artikkel 12

                  Artikli 15 lõige 1

                  –

                  Artikli 15 lõige 2

                  Artikkel 13

                  –

                  Artikkel 14

                  –

                  Artikkel 15

                  Artikkel 16

                  Artikkel 16

                  –

                  I lisa

                  –

                  II lisa