title: Komisjoni direktiiv, 18. aprill 1979, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 74/483/EMÜ mootorsõidukite välispinnast väljaulatuvaid osi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31979L0488

Euroopa Liidu Teataja L 128 , 26/05/1979 Lk 0001 - 0011 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 9 Lk 0230  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 8 Lk 0112  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 9 Lk 0230  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 10 Lk 0073  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 10 Lk 0073

		Komisjoni direktiiv,18. aprill 1979,millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 74/483/EMÜ mootorsõidukite välispinnast väljaulatuvaid osi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(79/488/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud direktiiviga 78/547/EMÜ, [2] eriti selle artikleid 11, 12 ja 13,võttes arvesse nõukogu 17. septembri 1974. aasta direktiivi 74/483/EMÜ mootorsõidukite välispinnast väljaulatuvaid osi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta [3]ning arvestades, et:kogemusi ja tehnika taset silmas pidades on nüüd võimalik nõudeid karmistada ning muuta need tegelikele katsetingimustele paremini vastavateks;paki- ja suusaraame, raadio vastuvõtu- ja saateantenne turustatakse nii eraldi kui ka sõidukitele paigaldatud kujul; võimalus kontrollida neid enne sõidukile paigaldamist võib kergendada nende vaba liikumist, kui seatakse sisse EMÜ tüübikinnitus kõnealuste süsteemide kui eraldi seadmestike suhtes direktiivi 70/156/EMÜ artikli 9a tähenduses;käesoleva direktiivi sätted on kooskõlas mootorsõidukikaubanduses tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 74/483/EMÜ muudetakse järgmiselt:1. Artiklid 2, 3 ja 4 asendatakse järgmisega:"Artikkel 2ükski liikmesriik ei tohi keelduda mootorsõidukile või pakiraamidele, suusaraamidele või raadio vastuvõtu- või saateantennidele kui eraldi seadmestikele EMÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest välispinnast väljaulatuvate osadega seotud põhjustel, kui:- sõiduk vastab välispinnast väljaulatuvate osade poolest I ja II lisa nõuetele,- pakiraamid, suusaraamid ja raadio vastuvõtu- või saateantennid eraldi seadmestikena direktiivi 70/156/EMÜ artikli 9a tähenduses vastavad I lisas ettenähtud nõuetele.Artikkel 31. Ükski liikmesriik ei tohi keelduda sõiduki registreerimisest või keelata sõiduki müüki, kasutuselevõtmist ega kasutamist välispinnast väljaulatuvate osadega seotud põhjustel, kui välispinnast väljaulatuvad osad vastavad I ja II lisa nõuetele.2. Ükski liikmesriik ei tohi välispinnast väljaulatuvate osadega seotud põhjustel keelata ühegi pakiraami, suusaraami või raadio vastuvõtu- või saateantenni kui direktiivi 70/156/EMÜ artikli 9a tähenduses eraldi seadmestiku turuleviimist, kui see vastab artikli 2 tähenduses tüübikinnituse saanud tüübile.Artikkel 4Tüübikinnituse andnud liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tagada informeeritus kõikidest I lisa punktis 2.2 nimetatud osades või karakteristikutes tehtud muudatustest. Kõnealuse liikmesriigi pädevad asutused otsustavad muudatustega tüübi uuesti katsetamise ning uue katseprotokolli koostamise vajaduse üle. Kui selliste katsete järel ilmneb, et käesoleva direktiivi nõuded on täitmata, siis muudatust ei kinnitata."2. Direktiivi 74/483/EMÜ I, II ja III lisa muudetakse kooskõlas käesoleva direktiivi lisaga.Artikkel 21. Alates 1. jaanuarist 1980 ei tohi liikmesriigid välispinnast väljaulatuvate osadega seotud põhjustel:- keelduda mootorsõiduki tüübile EMÜ tüübikinnituse andmisest või direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes ettenähtud tüübikinnitustunnistuse koopia väljastamisest ega siseriikliku tüübikinnituse andmisest ega- keelduda EMÜ tüübikinnituse andmisest pakiraamidele, suusaraamidele või raadio vastuvõtu- või saateantennidele kui direktiivi 70/156/EMÜ artikli 9a tähenduses eraldi seadmestikele ega- keelata sõidukite kasutuselevõtmist,kui sellise sõidukitüübi või selliste sõidukite välispinnast väljaulatuvad osad või eespool nimetatud eraldi seadmestikud vastavad direktiivi 74/483/EMÜ, viimati muudetud käesoleva direktiiviga, sätetele.2. Alates 1. oktoobrist 1981 liikmesriigid:- ei väljasta enam sõidukitüübile direktiivi 70/156/EMÜ [4] artikli 10 viimases taandes ettenähtud tüübikinnitustunnistuse koopiat, kui sõidukitüübi välispinnast väljaulatuvad osad ei vasta direktiivi 74/483/EMÜ, viimati muudetud käesoleva direktiiviga, sätetele,- võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõidukitüübile, kui selle välispinnast väljaulatuvad osad ei vasta direktiivi 74/483/EMÜ, viimati muudetud käesoleva direktiiviga, sätetele.3. Alates 1. oktoobrist 1983 võivad liikmesriigid keelata mis tahes sõiduki kasutuselevõtmise, kui selle välispinnast väljaulatuvad osad ei vasta direktiivi 74/483/EMÜ, viimati muudetud käesoleva direktiiviga, sätetele.4. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid enne 1. jaanuari 1980 ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 18. aprill 1979Komisjoni nimelkomisjoni liigeÉtienne davignon[1] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[2] EÜT L 168, 26.6.1978, lk 39.[3] EÜT L 266, 2.10.1974, lk 4.[4] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.--------------------------------------------------LISADirektiivi 74/483/EMÜ lisades tehtud muudatusedI LISA:ÜLDMÕISTED, EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE, EMÜ TÜÜBIKINNITUS, ÜLDNÕUDED, ERINÕUDED, TOODANGU VASTAVUSPunkti 1.1 muudetakse järgmiselt:"1.1. Käesoleva lisa sätteid ei kohaldata välimiste tahavaatepeeglite ja haakeseadiste kuulide suhtes."Punktile 1.2 lisatakse järgmine lause: "See kehtib nii seisva kui liikuva sõiduki suhtes."Punkti 2.3 muudetakse järgmiselt:"2.3. välispind – sõidukist väljaspool olev osa, kaasa arvatud kapott, pagasiruumi kaas, uksed, poritiivad, katus, valgustus- ja valgussignaalseadmed ning nähtavad tugevdusosad;"Punkti 2.4 muudetakse järgmiselt:"2.4. põrandatasand – tasand, mis määratletakse järgmiselt:sõidukit ümbritseb määratlemata kõrgusega vertikaaltelje ning 30° poolnurgaga koonus, mis puutub katkematult ja võimalikult madalal kokku sõidukikere välispinnaga. Põrandatasand on kõnealuste puutepunktide geomeetrilisel ühendamisel moodustuv joon. Põrandatasandi kindlaksmääramisel jäetakse arvesse võtmata tungraua tõstekohad, heitgaasitorud ja rattad. Rattakoobaste vahed loetakse täidetuks kujuteldava pinnaga, mis moodustab ümbritseva välispinnaga katkematu terviku. Põrandatasandi kindlaksmääramisel võetakse arvesse sõiduki mõlemad kaitserauad. Olenevalt konkreetsest sõidukist võib põrandatasand ulatuda põrkeraua välisservani või põrkeraua all oleva kerepaneelini. Kahe või rohkema kokkupuutepunkti korral kasutatakse põrandatasandi kindlaksmääramisel alumist puutepunkti;"Punkti 2.5 muudetakse järgmiselt:"2.5. ümardusraadius – ringjoonekaare raadius, mis vastab kõige täpsemini vaadeldava osa kerakujulisele vormile;"Punkti 2.5 järele lisatakse järgmised uued punktid 2.6, 2.7, 2.8 ja 2.9:"2.6. täismassiga sõiduk – suurima tehniliselt lubatud massini koormatud sõiduk. Hüdropneumaatilise, hüdraulilise või pneumaatilise vedrustusega või koormusele vastava automaatse loodimisseadmega varustatud sõidukite katsetamine toimub sõiduki tootja poolt kindlaksmääratud kõige ebasoodsamates tavakasutuse tingimustes;2.7. külgserva äärmine punkt – tasapind sõiduki kummalgi küljel, mis on paralleelne sõiduki keskmise pikitasapinnaga ning langeb ühte selle külgserva äärmise punktiga, ning risti asetsev püsttasapind sõiduki eesmises ja tagumises osas, mis langeb ühte eesmise ja tagumise serva äärmiste punktidega, välja arvatud projektsioon, mille tekitavad:2.7.1. rehvid maapinnaga kokkupuutepunkti lähedal ning rehvi rõhumanomeetrite ühendused;2.7.2. ratastele paigaldatavad libisemisvastased vahendid;2.7.3. tahavaatepeeglid;2.7.4. külgmised suunatulelaternad, küljeääretulelaternad, eesmised ja tagumised ääretulelaternad ja seisutulelaternad;2.7.5. eesmises ja tagumises osas kaitseraudadele paigaldatud osad, haakeseadised ja heitgaasitorud;2.8. projektsiooni mõõtmed – paneelile monteeritud osa puhul on need II lisa punktis 2 kirjeldatud viisil määratud mõõtmed.2.9. pindade mõtteline puutejoon – joon, mis kulgeb läbi kera keskpunkti ning kahe punkti kera pinnal, kui kera pind puutub II lisa punktis 2.2 kirjeldatud mõõtmise ajal esimest ja viimast korda osaga kokku."Punkti 3 muudetakse järgmiselt:"3. EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE3.1. Sõidukitüübile EMÜ tüübikinnituse taotlemine seoses sõiduki välispinnast väljaulatuvate osadega3.1.1. EMÜ tüübikinnitustaotluse sõiduki välispinnast väljaulatuvate osade suhtes esitab sõiduki tootja või tootja volitatud esindaja.3.1.2. Tüübikinnitustaotlusega peavad kaasas olema järgmised dokumendid kolmes eksemplaris:3.1.2.1. sõiduki esi-, taga- ja küljeosade fotod, võetuna nurga all 30–45° sõiduki vertikaalse pikikesktasapinna suhtes;3.1.2.2. kaitseraudade joonised;3.1.2.3. konkreetsete välispinnast väljaulatuvate osade joonised ning vajaduse korral punktis 6.9.1 nimetatud välispinna teatavate osade joonised.3.1.3. Tüübikinnituskatseid tegevale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatava sõidukitüübi representatiivsõiduk. Tehnilise teenistuse taotluse korral esitatakse ka konkreetsed osad või kasutatud materjalide näidised.3.2. EMÜ tüübikinnituse taotlemine seoses pakiraamide, suusaraamide ja raadio vastuvõtu- või saateantennide kui eraldi seadmestikega3.2.1. EMÜ tüübikinnituse taotlused seoses pakiraamide, suusaraamide ja raadio vastuvõtu- või saateantennide kui eraldi seadmestikega direktiivi 70/156/EMÜ artikli 9a tähenduses esitab sõiduki tootja või eespool nimetatud eraldi seadmestike tootja või tootjate volitatud esindaja.3.2.2. Iga punktis 3.2.1 nimetatud seadme tüübikinnitustaotlusega peavad kaasas olema:3.2.2.1. eraldi seadmestiku tehnilisi omadusi kirjeldavad dokumendid kolmes eksemplaris ning iga müügiks mõeldud eraldi seadmestikuga kaasas olevad paigaldusjuhised;3.2.2.2. eraldi seadmestiku tüübi näidis. Ametiasutus võib pidada vajalikuks nõuda lisanäidiseid. Näidistele peab olema selgelt ja kustumatult kantud direktiivi 70/156/EMÜ artikli 9a lõikes 3 nimetatud märk. Pakiraamidel ja suusaraamidel peab olema koht kohustusliku EMÜ tüübikinnitusnumbri kinnitamiseks. Tüübikinnitusnumbrile eelneb (eelnevad) tüübikinnituse andnud riigi rahvusvaheline registreerimistäht (-tähed). [1]Punkti 4.6 muudetakse järgmiselt:"4.6.1. Tüübikinnituse andmisel vastavalt punktis 3.1 ettenähtud taotlusele lisatakse tüübikinnitustunnistusele III lisas esitatud näidisele vastav vorm.4.6.2. Tüübikinnituse andmisel vastavalt punktis 3.2 ettenähtud taotlusele väljastatakse IV lisas esitatud näidisele vastav vorm.4.6.3. Kui punktis 3.1 nimetatud taotluses viidatakse IV lisas esitatud vormi liigile, siis piirdub sõiduki katsetamine vastavate välispinnast väljaulatuvate osadega seotud katsetega. Sellisel juhul peab sõiduki tüübikinnitustunnistusega kaasas olema eraldi seadmestiku tüübikinnitustunnistuse koopia."Punkti 5.1.3 muudetakse järgmiselt:"5.1.3. asetatud nii, et ei puutu staatilistes ega töötingimustes kokku kuuliga, mille läbimõõt on 100 mm."Punkti 5.4 muudetakse järgmiselt:"5.4. Ühegi välispinnast väljaulatuva osa ümardusraadius ei tohi olla alla 2,5 mm. Käesolev nõue ei kehti välispinna alla 5 mm eendite suhtes, kuid selliste osade väljapoole suunatud nurgad peavad olema tömbid, välja arvatud juhul, kui selliste osade eenduvus on väiksem kui 1,5 mm."Punktile 5.5 lisatakse järgmised laused: "Kõvaduse mõõtmised tehakse sõidukile paigaldatud osal. Kui kõvadust ei saa määrata Shore’i A meetodil, siis antakse hinnang võrdväärsete mõõtmiste põhjal."Punkti 5.5 järele lisatakse järgmine uus punkt 5.6:"5.6. Punkti 6 erisätetele lisaks kohaldatakse punktide 5.1–5.5 sätteid, kui kõnealustes erisätetes ei ole otsesõnu teisiti ette nähtud."Punktile 6.1.1 lisatakse järgmised laused: "Jõu 10 daN rakendamiseks kasutatakse kuni 50 mm läbimõõduga tasapinnalise otsaga tõukurit. Kui see ei ole võimalik, siis kasutatakse samaväärset meetodit. Pärast dekoratiivelementide sisse- või tagasitõmbamist, eemaldamist või painutamist ei tohi ükski allesjäänud väljaulatuv osa olla pikem kui 10 mm. Kõnealused väljaulatuvad osad peavad igal juhul vastama punkti 5.2 sätetele. Kui dekoratiivelement on paigaldatud alusele, siis loetakse alus dekoratiivelemendi, mitte aluspinna osaks."Punkt 6.1.3 jäetakse välja.Punkti 6.2.1 täiendatakse järgmiselt: "Kui esilatern on paigaldatud täiendava läbipaistva pinna taha, siis mõõdetakse väljaulatuvat osa alates kõige äärepoolsemast läbipaistvast pinnast. Väljaulatuvate osade määramisel kasutatakse II lisa punktis 3 kirjeldatud meetodit."Punkti 6.2.2 järele lisatakse järgmine uus punkt 6.2.3:"6.2.3. Punkti 6.2.1 sätteid ei kohaldata keresse peidetavate või kere osa alla jäävate esilaternate suhtes, kui kere vastab punkti 6.9.1 nõuetele."Punkti 6.3.1 muudetakse järgmiselt:"6.3.1. Punkti 5.4 nõudeid ei kohaldata vahede suhtes liikumatute ja liikuvate elementide vahel, kaasa arvatud õhu sisse- või väljalaskeavade võrede ja radiaatorivõrede osad, kui järjestikku asetsevate elementide kaugus üksteisest ei ole üle 40 mm ning kui võredel ja vahedel on funktsionaalne otstarve. 40–25 mm vahede ümardusraadius peab olema 1 mm või suurem. Kui kahe järjestikku asetseva elemendi vaheline kaugus on siiski alla 25 mm, siis ei tohi elementide väljaulatuvate osade ümardusraadiused olla väiksemad kui 0,5 mm. Võrede ja vahede kahe järjestikuse elemendi vaheline kaugus määratakse II lisa punktis 4 kirjeldatud meetodil."Punkti 6.4.1 muudetakse järgmiselt:"6.4.1. Klaasipuhasti peab olema paigaldatud nii, et klaasipuhasti võlli ümbritseks punkti 5.4 nõuetele vastava ümardusraadiuse ning vähemalt 150 mm2 pindalaga kaitsekate. Ümarate katete minimaalne väljaulatuvus peab olema 150 mm2, mõõdetuna kuni 6,5 mm kauguselt väljaulatuva osa kõige kaugemale ulatuvast punktist. Kõnealustele nõuetele peavad vastama ka tagaklaasi- ja esilaternapuhastid."Punkti 6.4.2 muudetakse järgmiselt:"6.4.2. Punkti 5.4 ei kohaldata klaasipuhastiharjade ja tugiosade suhtes. Kõnealustel seadmetel ei tohi siiski olla teravaid nurki või teravaotsalisi või lõikuvaid osi."Punkti 6.5.1 muudetakse järgmiselt:"6.5.1. Kaitseraudade otsad peavad kokkupõrkeohu vähendamiseks olema välispinna suhtes sissepoole pööratud. Kõnealune nõue loetakse siiski täidetuks, kui põrkeraud on keresse sissetõmmatav või sellega ühendatud või kui põrkeraua ots on sisse pööratud nii, et see ei saa kokku puutuda 100 mm läbimõõduga kuuliga ning vahe põrkeraua otsa ja ümbritseva kere vahel ei ole üle 20 mm."Punkti 6.5.2 järele lisatakse järgmine uus punkt 6.5.3:"6.5.3. Punkti 6.5.2 nõudeid ei kohaldata põrkeraua osade või põrkerauale paigaldatud osade või põrkeraua süvendite suhtes, mille väljaulatuvus on alla 5 mm, eelkõige liigendite katete ja esilaternapesurite pihustite suhtes; kuid selliste osade väljaulatuvad nurgad peavad olema tömbid, välja arvatud juhul, kui väljaulatuvus on alla 1,5 mm."Punkti 6.6 muudetakse järgmiselt:"6.6. Uste käepidemed, hinged ja surunupud, pagasiruumid ja kapotid; kütusepaagi korgid ja kaaned6.6.1. Uste ja pagasiruumi käepidemete väljaulatuvus võib olla kuni 40 mm, kõigil muudel juhtudel kuni 30 mm.6.6.2. Tööasendisse pööratavate külgukse käepidemete puhul peab olema täidetud üks kahest järgmisest nõudest:6.6.2.1. uksetasandiga paralleelselt pöörduva käepideme pööratav ots peab olema taha suunatud. Sellise käepideme ots peab olema tagasipööratav uksetasandi poole ning paigutuma kaitseümbrisesse või süvendisse;6.6.2.2. käepidemed, mis pöörduvad väljapoole suunas, mis ei ole paralleelne uksetasandiga, peavad suletud asendis olema ümbritsetud kaitseümbrisega või paigutuma süvendisse. Pööratav ots peab olema suunatud kas taha või alla.Sellest hoolimata loetakse viimati nimetatud tingimusele mittevastavad käepidemed vastuvõetavaks, kui- neil on iseseisev tagasikäigumehhanism,- nende väljaulatuvus tagasikäigumehhanismi võimaliku rikke korral ei ole üle 15 mm,- nad vastavad avatud asendis olles punkti 5.4 sätetele ning- nende kõige kaugema pinna suurus, mõõdetuna kuni 6,5 mm kaugusel kõige väljaulatuvamast punktist, ei ole üle 150 mm2."Punkti 6.7 muudetakse järgmiselt:"6.7. Rattad, rattamutrid, ilukapslid ja rattakilbid"Punkti 6.7.2 muudetakse järgmiselt:"6.7.2. Ratastel, rattamutritel, ilukapslitel ja rattakilpidel ei tohi olla üle rattavelje ulatuvaid teravaid või lõikuvaid eendeid. Tiibmutreid ei ole lubatud kasutada."Punktis 6.8.1 lisatakse järgmine lause: "Kaitseta serv loetakse tagasipainutatuks, kui tagasipaine on umbes 180° või kui see on sõiduki kere poole painutatud nii, et ei saa kokku puutuda kuuliga, mille läbimõõt on 100 mm."Punkti 6.9.1 viimast rida muudetakse järgmiselt:sõnad "II lisas" asendatakse sõnadega "II lisa punktis 1"Punkti 6.11 muudetakse järgmiselt:"6.11. Tungraua tõstekohad ja heitgaasitorud6.11.1. Tungraua tõstekohad ja heitgaasitoru(d) ei tohi ulatuda üle 10 mm üle vertikaalselt nende kohal paikneva põrandatasandi vertikaalprojektsiooni. Erandina kõnealusest nõudest võib kaugemale kui 10 mm üle põrandatasandi vertikaalprojektsiooni ulatuda heitgaasitoru, mille ots on ümardatud, kusjuures minimaalne ümardusraadius on 2,5 mm."Punkti 6.11 järele lisatakse järgmised uued punktid 6.12–6.18:"6.12. Õhu sisse- ja väljalaskeavad6.12.1. Õhu sisse- ja väljalaskeavad peavad igas kasutusasendis vastama punktide 5.2, 5.3 ja 5.4 nõuetele.6.13. Katus6.13.1. Avatavat katust kontrollitakse suletud asendis.6.13.2. Lahtisi sõidukeid kontrollitakse ülestõstetud ja allalastud katusega.6.13.2.1. Kui kokkupandav katus on alla lastud, siis ei kontrollita sõiduki seespool olevat kujuteldavat pinda, mille moodustab kokkupandav katus ülestõstetud asendis.6.13.2.2. Kui sõiduki standardvarustuses on kokkuvolditud asendis kokkupandava katuse kaitsekate, siis peab kontrollimine toimuma kaitsekattega.6.14. Aknad6.14.1. Sõiduki välispinnast väljapoole liikuvad aknad peavad kõigis kasutusasendites vastama järgmistele tingimustele:6.14.1.1. ükski serv ei tohi olla ette suunatud;6.14.1.2. ükski akna osa ei tohi ulatuda kaugemale sõiduki külgserva äärmisest punktist.6.15. Registreerimismärgi kinnitusdetailid6.15.1. Registreerimismärgi tootja tarnitavad kinnitusdetailid vastavad käesoleva lisa punktis 5.4 ettenähtud nõuetele, kui need puutuvad kokku 100 mm läbimõõduga kuuliga, kui registreerimismärk on paigaldatud sõiduki tootja soovituste kohaselt.6.16. Pakiraamid ja suusaraamid6.16.1. Pakiraamid ja suusaraamid peavad olema sõidukile kinnitatud nii, et need on vähemalt ühes suunas sundlukustusega ning peavad vastu horisontaal-, piki- ja ristisuunaliste jõudude mõjule, mis on vähemalt võrdne raami tootja määratud vertikaalse kandevõimega. Tootja juhendi kohaselt sõidukile paigaldatud paki- või suusaraami katsetades ei tohi koormusi rakendada ainult ühes punktis.6.16.2. Pindadel, mis pärast raami paigaldamist tohivad kokku puutuda 165 mm läbimõõduga kuuliga, ei tohi olla osi, mille ümardusraadius on alla 2,5 mm, kui ei ole võimalik kohaldada punkti 6.3 sätteid.6.16.3. Kinnitusdetailid, näiteks tööriistade abita kinni- või lahtikeeratavad poldid, ei tohi ulatuda kaugemale kui 40 mm üle punktis 6.16.2 nimetatud pindade, kusjuures eend määratakse kindlaks II lisa punktis 2 ettenähtud meetodil, kuid kõnealuse lisa punktis 2.2 ettenähtud meetodile vastavatel juhtudel kasutatakse kuuli läbimõõduga 165 mm.6.17. Raadio vastuvõtu- või saateantennid6.17.1. Raadio vastuvõtu- või saateantennid peavad olema sõidukile paigaldatud nii, et nende vaba ots, kui selle kõrgus teepinnast on igas antenni tootja poolt määratud asendis alla 2 meetri, asub alal, mis piirneb vertikaaltasapindadega 10 cm seespool sõiduki külgserva äärmist punkti, nagu on määratletud punktis 2.7.6.17.2. Antennid tuleb sõidukile paigaldada ning vajaduse korral nende vaba otsa liikuvust piirata nii, et ükski antenni osa ei ulatuks üle sõiduki külgserva äärmise punkti, nagu on määratletud punktis 2.7.6.17.3. Antenni telgede ümardusraadius peab olema alla 2,5 mm. Liikuvatel otstel peavad siiski olema liikumatult kinnitatud katted ümardusraadiustega mitte üle 2,5 mm.6.17.4. Antenni aluste väljaulatuvus ei tohi olla üle 30 mm, mõõdetuna II lisa punktis 2 ettenähtud viisil. Sisseehitatud võimendiga antennialuste väljaulatuvus võib siiski olla kuni 40 mm.6.18. Paigaldamisjuhend6.18.1. Eraldi seadmestikuna tüübikinnituse saanud pakiraame, suusaraame ja raadio vastuvõtu- ja saateantenne ei tohi müüki panna, müüa ega osta, kui nendega ei ole kaasas paigaldamisjuhendid. Paigaldamisjuhendid peavad sisaldama piisavalt teavet, mis võimaldab kinnitatud osad sõidukile paigaldada punktide 5 ja 6 vastavate sätete kohaselt. Eelkõige tuleb ära näidata teleskoopantennide kasutusasendid."II LISA:Pealkirja muudetakse järgmiselt:"VÄLISPINNAST VÄLJAULATUVATE OSADE JA VAHEDE MÕÕTMETE KINDLAKSMÄÄRAMISE MEETODID"Punkti 1 muudetakse järgmiselt:"1. KEREPANEELIDE PINNAST VÄLJAULATUVATE NIVERDUSTE KÕRGUSE MÄÄRAMISE MEETOD"Punktide 1, 2, 3 ja 4 numbrid asendatakse vastavalt numbritega 1.1, 1.2, 1.3 ja 1.4.Punkti 1 järele lisatakse järgmised uued punktid 2, 3 ja 4:"2. VÄLISPINNALE PAIGALDATUD OSA EENDI MÕÕTMETE KINDLAKSMÄÄRAMISE MEETOD2.1. Kumerale pinnale paigaldatud osa eendi mõõtmed saab kindlaks määrata kas otse või sõidukile paigaldatud kõnealuse osa asjakohase lõike joonise põhjal.2.2. Kui muule kui kumerale pinnale paigaldatud osa eendi suurust ei ole võimalik kindlaks määrata lihtmõõtmise abil, siis määratakse see kindlaks 100 mm läbimõõduga kuuli keskme ja pindade mõttelise puutejoone vahelise kauguse maksimaalse erinevuse abil, kui kuul liigub üle kõnealuse osa pinna ning on sellega pidevas kokkupuutes. Menetluse näidis on esitatud joonisel 3.3. ESILATERNATE EKRAANIDE JA ÄÄRIKUTE EENDI MÄÄRAMISE MEETOD3.1. Esilaterna eendit välispinnast mõõdetakse horisontaalsuunas 100 mm läbimõõduga kuuli puutepunktist, nagu on kujutatud joonisel 4.4. VAHE MÕÕTMETE VÕI VÕREELEMENTIDE VAHELISE KAUGUSE MÄÄRAMISE MEETOD4.1. Vahe mõõtmed või võreelementide vaheline kaugus määratakse kindlaks kauguse abil kahe kuuli puutepunkte läbiva ning puutepunkte ühendava joonega risti oleva tasapinna vahel. Menetluse näidis on esitatud joonistel 5 ja 6."Joonise 2 järele lisatakse joonised 3–6:+++++ TIFF +++++III LISA:pealkiri sõnastatakse järgmiselt:"III LISANÄIDIS"+++++ TIFF +++++III lisa järele lisatakse järgmine uus IV lisa:"IV LISANÄIDIS(maksimaalne suurus: A4 (210 x 297 mm))+++++ TIFF +++++"[1] B = Belgia, D = Saksamaa, DK = Taani, F = Prantsusmaa, GB = Ühendkuningriik, I = Itaalia, IRL = Iirimaa, L = Luksemburg, NL = Madalmaad."--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2009/99/EÜ, 4. august 2009 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda selle I lisasse toimeaine klorofatsinoon (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               5.8.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 203/62

      KOMISJONI DIREKTIIV 2009/99/EÜ,
   4. august 2009,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda selle I lisasse toimeaine klorofatsinoon
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, (1) eriti selle artikli 16 lõike 2 teist lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 4. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1451/2007 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta) (2) on kehtestatud selliste toimeainete loetelu, mida on vaja hinnata nende kandmiseks direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse. Klorofatsinoon kuulub sellesse loetellu.

               (2)

               Määruse (EÜ) nr 1451/2007 kohaselt on klorofatsinooni hinnatud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2 kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad direktiivi 98/8/EÜ V lisas määratletud tooteliiki 14: näriliste tõrjevahendid.

               (3)

               Referentliikmesriigiks määratud Hispaania esitas 31. jaanuaril 2006 komisjonile pädeva asutuse aruande ja soovituse vastavalt määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 14 lõigetele 4 ja 6.

               (4)

               Komisjon ja liikmesriigid on pädeva asutuse aruande läbi vaadanud. Määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 15 lõike 4 kohaselt lisati läbivaatuse tulemused alalises biotsiidide komitees 20. veebruaril 2009. aastal hindamisaruandesse.

               (5)

               Uuringutest ilmneb, et klorofatsinooni sisaldavate biotsiidide kasutamisel näriliste tõrjevahendina võib eeldada, et need ei kujuta ohtu inimesele, välja arvatud juhuslikud õnnetusjuhtumid lastega. Tehti kindlaks, et on olemas oht loomadele, kelle hävitamist ei taotleta. Samas peetakse klorofatsinooni praegusel ajal väga oluliseks rahva tervise ja hügieeni tagamise vahendiks. Seega on asjakohane kanda klorofatsinoon I lisasse, et kõikides liikmesriikides oleks võimalik klorofatsinooni sisaldavate biotsiidide näriliste tõrjevahendina kasutamise lube välja anda, muuta või tühistada vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikele 3.

               (6)

               Hindamisaruande järelduste alusel on kohane nõuda, et klorofatsinooni sisaldavate, näriliste tõrjavahendina kasutatavate toodete kasutamiseks loa andmisel kehtestatakse ka konkreetsed riskivähendamismeetmed. Nende meetmete eesmärk peaks olema vähendada esmase ja teisese klorofatsinooniga kokkupuute ohtu loomade puhul, kelle hävitamist ei taotleta, ning inimeste ja keskkonna puhul. Selleks tuleks kehtestada teatavad üldised nõuded, sh sisalduse piirmäär, keeld turustada toimeainet toodetes, mis ei ole kasutusvalmis, ning vastikust tekitavate lisandite kasutamine; ülejäänud tingimused tuleks määrata liikmesriikidel iga üksikjuhtumi puhul eraldi.

               (7)

               Kindlakstehtud riske silmas pidades tuleks klorofatsinoon kanda I lisasse üksnes viieks aastaks ja rakendada enne I lisasse kandmise uuendamist selle suhtes võrdlevat riski hindamist vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 10 lõike 5 punkti i teisele lõigule.

               (8)

               Käesoleva direktiivi sätteid on oluline kohaldada samal ajal kõikides liikmesriikides, et tagada toimeainena klorofatsinooni sisaldavate biotsiidide võrdne kohtlemine turul ja hõlbustada kogu biotsiidituru nõuetekohast toimimist.

               (9)

               Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda uute nõuete täitmiseks ning toimiku esitanud taotlejad saaksid kasutada kogu kümneaastast andmekaitseaega, mis direktiivi 98/8/EÜ artikli 12 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt algab toimeaine lisasse kandmise kuupäevast.

               (10)

               Lisasse kandmisele peaks järgnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid saaksid rakendada direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõiget 3, eelkõige välja anda, muuta või tühistada tooteliiki 14 kuuluvate klorofatsinooni sisaldavate biotsiidide kasutamise lube, et tagada nende vastavus direktiivile 98/8/EÜ.

               (11)

               Seepärast tuleks direktiivi 98/8/EÜ vastavalt muuta.

               (12)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 98/8/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. juuniks 2010.
   Nad kohaldavad neid norme alates 1. juulist 2011.
   Kui liikmesriigid võtavad kõnealused normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 4. august 2009

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Stavros DIMAS

      (1)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

      (2)  ELT L 325, 11.12.2007, lk 3.

      LISA
      Direktiivi 98/8/EÜ I lisasse lisatakse järgmine kirje „nr 12”:

                     Nr

                     Tavanimetus

                     IUPACi nimetus
                     Identifitseerimisnumbrid

                     Toimeaine miinimumpuhtus turustatavas biotsiidis

                     Lisamise kuupäev

                     Artikli 16 lõike 3 järgimise tähtpäev
                     (v.a rohkem kui ühte toimeainet sisaldavad tooted, mille puhul artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg on viimases asjaomase toimeaine lisamise otsuses sätestatud tähtaeg)

                     Lisasse kuulumise lõppkuupäev

                     Toote liik

                     Erisätted (1)

                     „12

                     klorofatsinoon

                     klorofatsinoon
                     EÜ nr: 223–003-0
                     CASi nr: 3691-35–8

                     978 g/kg

                     1. juuli 2011

                     30. juuni 2013

                     30. juuni 2016

                     14

                     Pidades silmas kindlakstehtud ohtu loomadele, kelle hävitamist ei taotleta, tuleks enne, kui uuendatakse toimeaine kandmist käesolevasse lisasse, rakendada selle suhtes võrdlevat ohtude hindamist vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 10 lõike 5 punkti i teisele lõigule.
                     Liikmesriigid tagavad, et lube antakse järgmistel tingimustel:

                                 1)

                                 muudes toodetes kui jälituspulber ei ületa toimeaine valmistuseeskirjakohane sisaldus 50 mg/kg ja kasutada lubatakse ainult kasutusvalmis tooteid;

                                 2)

                                 jälituspulbrina kasutatavaid tooteid võivad turule viia kasutamiseks üksnes väljaõppe saanud professionaalsed kasutajad;

                                 3)

                                 tooted sisaldavad vastikust tekitavat lisandit ja võimaluse korral värvainet;

                                 4)

                                 kaalutakse ja võetakse kõiki asjakohaseid ja olemasolevaid riskivähendamise meetmeid, et minimeerida esmase ja teisese klorofatsinooniga kokkupuute ohtu loomade puhul, kelle hävitamist ei taotleta, ning inimeste ja keskkonna puhul. Kõnealused meetmed hõlmavad muu hulgas kasutusõiguse andmist ainult professionaalsetele kasutajatele, ülempiiri määramist pakendi suurusele ning kohustust kasutada raskesti avatavaid ja turvalisi peibutussöödakaste.”

         (1)  VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel vajalike hindamisaruannete sisu ja järeldused on kättesaadavad komisjoni veebilehel: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/11/EÜ, 11. veebruar 2004, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/24/EMÜ, milles käsitletakse kiiruspiirikuid ja samalaadseid teatavate kategooriate mootorsõidukite sisseehitatud kiiruse piiramise süsteeme

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32004L0011

Euroopa Liidu Teataja L 044 , 14/02/2004 Lk 0019 - 0020

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/11/EÜ,11. veebruar 2004,millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/24/EMÜ, milles käsitletakse kiiruspiirikuid ja samalaadseid teatavate kategooriate mootorsõidukite sisseehitatud kiiruse piiramise süsteemeEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras [1]ning arvestades järgmist:(1) Tuleks võtta meetmed tagamaks siseturu tõrgeteta toimimine.(2) Nõukogu direktiiv 92/24/EMÜ [2] on üks mitmest üksikdirektiivist ühenduse tüübikinnitusmenetluse kohta, mis kehtestati nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiiviga 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta. [3] Käesoleva direktiivi suhtes kohaldatakse seega direktiivi 70/156/EMÜ sõidukeid, sõidukisüsteeme, komponente ja eraldi seadmestikke käsitlevaid sätteid ja mõisteid.(3) Kiiruspiirikud sõidukite jaoks, mida kasutatakse reisijateveoks ja mille täismass ületab 10 tonni, on liiklusohutuse parandamisel ning liiklusõnnetustes tõsiste vigastuste vähendamisel omanud positiivset mõju ning vähendanud samal ajal ka õhusaastet ja kütusekulu.(4) Nõukogu 10. veebruari 1992. aasta direktiivi 92/6/EMÜ teatavate kategooriate mootorsõidukitele kiiruspiirikute paigaldamise ja nende kasutamise kohta ühenduses [4] on laiendatud kergematele M2- ja N2-kategooriasse kuuluvatele mootorsõidukitele. Seetõttu on vaja muuta direktiivi 92/24/EMÜ reguleerimisala seoses kiiruspiirikute konstruktsiooninõuetega selliselt, et see hõlmaks samu mootorsõidukite kategooriaid.(5) Seetõttu tuleks direktiivi 92/24/EMÜ vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 92/24/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikkel 1 asendatakse järgmisega:Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:- sõiduk on direktiivi 70/156/EMÜ II lisas määratletud M2-, M3-, N2- või N3-kategooria mootorsõiduk, mis on ettenähtud kasutamiseks maanteel ja millel on vähemalt neli ratast ja mille maksimaalne valmistajakiirus ületab 25 km/h,- kiiruspiirik on kiiruse piiramise seade, mis on ettenähtud kasutamiseks käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluval sõidukil ja millele saab anda eraldi tehnilise seadme tüübikinnituse direktiivi 70/156/EMÜ tähenduses. Algusest peale sõiduki konstruktsiooniga hõlmatud sõiduki maksimaalkiiruse piiramise sisseehitatud süsteemid peavad vastama samadele nõuetele nagu kiiruspiirikud.";2. I lisa punkti 1.1 kolmanda lõigu esimene lause asendatakse järgmisega:"Käesoleva direktiivi eesmärk on piirata N2- ja N3-kategooriasse kuuluvate kaubaveokite ning M2- ja M3-kategooriasse kuuluvate reisijateveoks kasutatavate sõidukite suurimat maksimaalset kiirust maanteel kindlaksmääratud väärtusega."Artikkel 21. Alates 17. novembrist 2004 ei tohi liikmesriigid kiirusepiirikute või samalaadsete süsteemidega seotud põhjustel:- keelduda sõiduki kiirusepiirikule või samalaadsele sisseehitatud kiiruse piiramise süsteemile EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest,- keelata sõiduki registreerimist, müüki või kasutuselevõtmist või keelduda kiirusepiiriku või samalaadse sisseehitatud kiiruse piiramise süsteemi müügist või kasutuselevõtmisest,kui sõidukid, kiirusepiirikud või sisseehitatud kiiruse piiramise süsteemid vastavad direktiivi 92/24/EMÜ sätetele.2. Alates 1. jaanuarist 2005 keelavad liikmesriigid kiiruspiirikute või sisseehitatud kiiruse piiramise süsteemidega seotud põhjustel nende sõidukite, kiiruspiirikute või sisseehitatud kiiruse piiramise süsteemide, mis ei vasta direktiivi 92/24/EMÜ sätetele, müügi, registreerimise või kasutuselevõtmise.Artikkel 31. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid enne 17. novembrit 2004. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile. Nad rakendavad neid meetmeid alates 18. novembrist 2004.2. Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.3. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga korraldatavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 4Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Strasbourg, 11. veebruar 2004Euroopa Parlamendi nimelpresidentP. CoxNõukogu nimeleesistujaM. McDowell[1] Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2003. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta otsus.[2] EÜT L 129, 14.5.1992, lk 154.[3] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).[4] EÜT L 57, 2.3.1992, lk 27. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/85/EÜ (EÜT L 327, 4.12.2002, lk 8).--------------------------------------------------