title: Nõukogu direktiiv 92/75/EMÜ, 22. september 1992, kodumasinate energia ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31992L0075

Euroopa Liidu Teataja L 297 , 13/10/1992 Lk 0016 - 0019 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 23 Lk 0195  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 23 Lk 0195

		Nõukogu direktiiv 92/75/EMÜ,22. september 1992,kodumasinate energia ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjeldusesEUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]koostöös Euroopa Parlamendiga, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:tuleks võtta meetmeid siseturu järkjärguliseks rajamiseks 31. detsembriks 1992;teatavatel liikmesriikidel on juba oma vabatahtlikud süsteemid, mis käsitlevad energiamärgistamist ja teavet kodumasinate energiatarbimise kohta; üks liikmesriik on ametlikult teinud ettepaneku kehtestada oma kohustuslik märgistamissüsteem ja teised liikmesriigid kaaluvad selle kehtestamist; mitmete kohustuslike riiklike süsteemide olemasolu takistaks ühendusesisest kaubandust;asutamislepingu artikliga 130r nähakse ette loodusressursside kaalutletud ja mõistlik kasutamine; energia mõistlik kasutamine on üks põhilisi abinõusid selle eesmärgi saavutamiseks ja keskkonnareostuse vähendamiseks;täpne, asjakohane ja võrreldav teave kodumasinate konkreetse energiatarbimise kohta võib mõjutada üldsust valima vähem energiat tarbivaid seadmeid, ajendades seeläbi tootjaid võtma meetmeid nende toodetavate seadmete energiatarbimise vähendamiseks; samuti soodustaks see kaudselt kõnealuste seadmete tõhusat kasutamist; sellise teabe puudumisel ei piisa kõnealuste seadmete mõistliku energiakasutuse soodustamiseks ainult turujõududest;teabel on turujõudude toimimisel keskne koht ja seepärast tuleb kehtestada kõikide sama liiki seadmete jaoks ühtne märgistus, mis annab potentsiaalsetele ostjatele standarditud lisateavet kõnealuste seadmete hindade kohta energia ja muude ressursside tarbimise seisukohast, ja võtta meetmeid, et tagada selline teave ka nendele potentsiaalsetele ostjatele, kellel pole võimalust seadmeid ja seega ka nende märgistust vahetult näha;selleks tuleb iga seadme energiatarbimist ja muud asjakohast teavet mõõta vastavalt ühtlustatud standarditele ja meetoditele ning nende standardite ja meetodite kohaldamist tuleb turustamise käigus jälgida;direktiiviga 79/530/EMÜ [4] taotleti nende eesmärkide poole püüdlemist kodumasinate puhul; vastu on võetud ainult üks elektrilisi küpsetusahje käsitlev rakendusdirektiiv ja vaid mõned liikmesriigid on sellise märgistuse kasutusele võtnud; seepärast tuleb nüüd saadud kogemustest õppida ja kõnealuse direktiivi sätteid tõhustada; seepärast tuleb direktiiv 79/530/EMÜ asendada ning kõnealuste elektriliste küpsetusahjude suhtes kohaldatav direktiiv 79/531/EMÜ [5] tuleks üle vaadata ja edaspidi praegusesse süsteemi integreerida;täielikult vabatahtlik süsteem tooks kaasa olukorra, kus ainult mõningad seadmed märgistatakse ja tootekirjeldusega varustatakse, mis võib mõnede tarbijate hulgas segadust tekitada; seepärast peab praegune süsteem tagama, et kõikide asjaomaste seadmete energiatarbimine märgistatakse ja need varustatakse ühtse tootekirjeldusega;kodumasinad kasutavad mitmesuguseid energialiike, millest olulisimad on elekter ja gaas; seepärast peab käesolev direktiiv hõlmama põhimõtteliselt mis tahes energialiiki kasutavaid seadmeid;nõukogu 1. detsembri 1986. aasta direktiiviga 86/594/EMÜ (majapidamisseadmete poolt tekitatava ja õhu kaudu leviva müra kohta) [6] nähakse ette, et vajaduse korral lisatakse energiamärgistusele ka märge müra kohta; seepärast tuleb ette näha ka muu ühenduse süsteemide kohase teabe ja märgistuse lisamine;direktiivi kohaldatakse ainult selliste seadmete suhtes, mille energia kogukasutus on märkimisväärne ja millel on piisavalt potentsiaali energiatõhususe parandamiseks,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Käesoleva direktiivi eesmärk on võimaldada nende siseriiklike meetmete ühtlustamist, mis käsitlevad energia ja muude oluliste ressursside tarbimist käsitleva teabe ja teatavaid kodumasinate liike käsitleva lisateabe avaldamist eelkõige märgistamise ja tootekirjelduse kaudu, võimaldades ühtlasi tarbijatel valida energiatõhusamaid seadmeid. Käesolevat direktiivi kohaldatakse järgmiste kodumasinate liikide suhtes, isegi kui neid müüakse muuks kui majapidamisega seotud otstarbeks:- külmikud, sügavkülmikud ja nende kombinatsioonid,- pesumasinad, kuivatid ja nende kombinatsioonid,- nõudepesumasinad,- küpsetusahjud,- veekuumutid ja kuumaveesalvestid,- valgustusseadmed,- kliimaseadmed.2. Käesoleva artikli loetelule võib lisada muid kodumasinate liike vastavalt artikli 9 punktile b.3. Käesolevat direktiivi ei kohaldata kõnealustele seadmetele ohutuse tagamiseks kinnitatud nimeplaadi suhtes.4. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:edasimüüja : vahendaja, kes kodumasinaid müüb, annab rendile, järelmaksuga müüb või lõpptarbijatele esitleb,tarnija : tootja või tema volitatud esindaja ühenduses või isik, kes toob seadme ühenduse turule,teabeleht : kõnealuse seadmega seotud teavet sisaldav standardtabel,muud olulised ressursid : seadme tavapärase kasutamise korral tarbitav vesi, kemikaalid või muud ained,lisateave : muu seadme toimimist käsitlev teave, mis on seotud seadme energia- või muude oluliste ressursside kasutuse hindamisega või aitab seda hinnata.5. Märgistamine või tootekirjeldusega varustamine ei ole kohustuslik seadmete nende mudelite puhul, mille tootmine on lõppenud enne asjakohase rakendusdirektiivi jõustumist, ja kasutatud seadmete puhul.Artikkel 21. Tarbijale antakse elektrienergia ja muude energialiikide tarbimist käsitlevat teavet ja lisateavet müügiks, rendile andmiseks, järelmaksuga müügiks või lõpptarbijatele esitlemiseks pakutavate kodumasinate tootekirjelduse ja märgistuse abil.2. Märgistuse ja tootekirjelduse üksikasjad määratletakse kõiki seadmete liike käsitlevate direktiividega, mis on vastu võetud käesoleva direktiivi kohaldamiseks vastavalt artiklile 9.3. Koostatakse piisav tehniline dokumentatsioon, mis võimaldab hinnata märgistuses ja tootekirjelduses sisalduva teabe täpsust. Kõnealused dokumendid on järgmised:- toote üldkirjeldus,- vajaduse korral konstrueerimisarvutuste tulemused,- kättesaadavad katseprotokollid, sealhulgas need, mille on koostanud muudes ühenduse õigusaktides määratletud asjakohased teavitatud organisatsioonid,- kui seadme andmed on tuletatud teise samalaadse mudeli andmetest, siis vastavad andmed ka teise mudeli kohta.4. Tarnija koostab lõikes 3 kirjeldatud tehnilise dokumentatsiooni. Selleks võib ta kasutada asjakohaste ühenduse õigusaktide alusel juba nõutavat dokumentatsiooni. Tarnija hoiab kõnealust dokumentatsiooni kontrollimiseks kättesaadavana viis aastat pärast selle seadme tootmise lõpetamist.Artikkel 31. Kõik tarnijad, kes viivad turule rakendusdirektiivides nimetatud kodumasinaid, varustavad need käesoleva direktiivi kohase märgistusega. Kasutatud märgistused peavad igas suhtes vastama käesolevale direktiivile ja rakendusdirektiividele.2. Lisaks märgistusele esitavad tarnijad ka tootekirjelduse. Seda kirjeldust sisaldavad kõik toodet käsitlevad brošüürid. Kui tarnija brošüüre välja ei anna, varustab ta kõnealuse tootekirjeldusega muud seadmega kaasa antavad dokumendid. Kasutatud tootekirjeldused peavad igas suhtes vastama käesolevale direktiivile ja rakendusdirektiividele.3. Tarnija vastutab märgistuste ja tootekirjelduste täpsuse eest.4. Märgistusel või tootekirjeldusel esitatud teavet loetakse avaldatuks tarnija nõusolekul.Artikkel 4Märgistamise ja tootekirjelduse puhul kohaldatakse järgmisi sätteid:a) kui esitletakse rakendusdirektiivis nimetatud seadet, kinnitavad edasimüüjad sellele asjakohases rakendusmääruses täpsustatud selgelt nähtavasse kohta asjakohases keeles koostatud märgistuse;b) tarnija varustab lõikes a nimetatud edasimüüjad vajalike märgistustega tasuta. Tarnijatel on vabadus valida märgiste kohaletoimetamiseks oma süsteem. Kui edasimüüja esitab märgiste saamiseks tellimuse, peab tarnija tagama, et tellitud märgistused toimetatakse kohale viivitamata.Artikkel 5Kui asjakohaseid seadmeid pakutakse müügiks, rendile andmiseks või müügiks järelmaksuga posti teel, kataloogide kaudu või muul viisil, mis tähendab, et potentsiaalselt kliendilt ei saa eeldada esitletava seadme vahetut nägemist, nähakse direktiividega ette võimalus tagada, et potentsiaalsed kliendid saavad märgistuses või tootekirjelduses esitatud olulise teabe kätte enne seadme ostmist.Artikkel 6Rakendusdirektiividega nähakse ette, et märgistusele või tootekirjeldusele lisatakse direktiivi 86/594/EMÜ kohane teave õhumüra kohta ja muu teiste ühenduse õigusaktide kohane avalik teave asjaomase seadme kohta.Artikkel 7Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid selle tagamiseks, et:a) kõik nende territooriumil asuvad tarnijad ja edasimüüjad täidavad käesolevast direktiivist tulenevaid kohustusi;b) muude energiatarbimisega seotud märgiste, tähiste, sümbolite või siltide kasutamine, mis ei vasta käesoleva direktiivi ja asjakohaste rakendusdirektiivide nõuetele, on keelatud, kui see võib tõenäoliselt tarbijat eksitada või segadusse ajada. See keeld ei kehti ühenduse või siseriiklike ökomärgiste süsteemide kohta;c) energiatarbimist käsitlevate märgiste ja tootekirjelduste süsteemi kehtestamisega kaasnevad õppe- ja reklaamiotstarbelised teavituskampaaniad, mille eesmärk on julgustada eratarbijaid energiat vastutusrikkamalt kasutama.Artikkel 81. Kui käesoleva direktiivi ja rakendusdirektiivide sätted on täidetud, ei keela ega piira liikmesriigid rakendusdirektiivides nimetatud kodumasinate turuleviimist.2. Liikmesriigid loevad märgistusi ja tootekirjeldusi käesoleva direktiivi ja rakendusdirektiivide sätetele vastavateks, kui neil ei ole vastupidiseid tõendeid. Nad võivad nõuda, et tarnijad esitaksid artikli 2 lõikes 3 nimetatud tõendid märgistel ja tootekirjeldustes esitatud teabe täpsuse kohta, kui neil on alust selle õigsuses kahelda.Artikkel 9Süsteemi kehtestamise ja toimimisega seotud meetmeid võetakse vastu ja kohandatakse tehnika arenguga artiklis 10 sätestatud korras. Need meetmed on:a) rakendusdirektiivid;b) uute kodumasinate lisamine artikli 1 lõike 1 loetelule, kui seeläbi saavutatakse tõenäoliselt märkimisväärne energiasääst.Artikkel 10Komisjoni abistab komitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja eesistujana komisjoni esindaja.Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu.Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jooksul alates nõukogu poole pöördumisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu, välja arvatud juhul, kui nõukogu on lihthäälteenamusega olnud kõnealuste meetmete vastu.Artikkel 11Kolme aasta pärast alates käesoleva direktiivi jõustumisest annab komisjon hinnangu selle rakendamisele ja saavutatud tulemustele. Selle hinnangu põhjal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande.Artikkel 12Rakendusdirektiivides määratakse kindlaks:a) käesolevas direktiivis nimetatud seadmeliikide täpne määratlus;b) artikli 1 lõikes 1 nimetatud teabe saamiseks kasutatavad mõõtestandardid ja -meetodid;c) artikli 2 lõike 3 kohaselt nõutava tehnilise dokumentatsiooni üksikasjad;d) artiklis 2 nimetatud märgistuse kujundus ja sisu, kusjuures märgistuste vorm peab olema võimalikult ühetaoline;e) märgistuse seadmele kinnitamise koht. Vajaduse korral võib ette näha, et märgis kinnitatakse või trükitakse pakendile;f) artikli 3 lõikes 2 nimetatud tootekirjelduse või lisateabe sisu ning vajaduse korral selle vorm ja muud üksikasjad. Märgistusel olev teave lisatakse ka tootekirjeldusele;g) artiklis 5 nimetatud müügipakkumiste puhul esitatav teave ja selle esitamise viis.Artikkel 13Direktiiv 79/530/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 1994.Direktiivi 79/531/EMÜ loetakse käesoleva direktiivi rakendusdirektiiviks elektriliste küpsetusahjude suhtes; liikmesriigid võivad loobuda selle kohustuslikust rakendamisest kuni kuupäevani, mis on kehtestatud artiklis 10 sätestatud korras vastu võetud, küpsetusahje käsitleva muudetud rakendusdirektiiviga.Artikkel 141. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud meetmed 1. juuliks 1993. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Nad jõustavad need meetmed hiljemalt 1. jaanuariks 1994.2. Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.3. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.Artikkel 15Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. september 1992Nõukogu nimeleesistujaR. Needham[1] EÜT C 235, 10.9.1991, lk 5.[2] EÜT C 125, 18.5.1992, lk 172 jaEÜT C 241, 21.9.1992.[3] EÜT C 49, 24.2.1992, lk 32.[4] EÜT L 145, 13.6.1979, lk 1.[5] EÜT L 145, 13.6.1979, lk 7.[6] EÜT L 344, 6.12.1986, lk 24.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 21. detsember 1976, ühendusesisest lihatoodetega kauplemist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31977L0099

Euroopa Liidu Teataja L 026 , 31/01/1977 Lk 0085 - 0100 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 8 Lk 0056  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 17 Lk 0060  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 8 Lk 0056  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 11 Lk 0174  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 03 Köide 11 Lk 0174

		Nõukogu direktiiv,21. detsember 1976,ühendusesisest lihatoodetega kauplemist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta(77/99/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artikleid 43 ja 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse assamblee arvamust [1]ning arvestades, et:alates turgude ühise korralduse sisseseadmisest võivad lihatooted ühenduses vabalt liikuda; ühendusesisest kõnealuste toodetega kauplemist pidurdavad siiski eri liikmesriikide erinevad tervishoiunõuded kõnealuses sektoris; kõnealuste erinevuste kõrvaldamiseks on vaja asendada riiklikud nõuded ühtsete sätetega;kõnealuste toodete kvaliteedi tagamiseks tervishoiu seisukohast on nende valmistamisel vaja kasutada üksnes värsket liha, mis on saadud vastavalt nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiivis 64/433/EMÜ ühendusesisest värske lihaga kauplemist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta, [2] viimati muudetud direktiiviga 75/379/EMÜ, [3] nõukogu 15. veebruari 1971. aasta direktiivis 71/118/EMÜ värske linnulihaga kauplemist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta, [4] viimati muudetud direktiiviga 75/379/EMÜ, ja nõukogu 12. detsembri 1972. aasta direktiivis 72/462/EMÜ tervishoiu- ja veterinaarinspektsiooni probleemide kohta veiste ja sigade ning värske liha impordil kolmandatest riikidest, [5] viimati muudetud direktiiviga 75/379/EMÜ, sätestatud ühenduse normidele; lihatooteid tuleb valmistada, ladustada ja vedada tingimustes, mis annavad kõik tagatised seoses tervishoiuga; tõenäoliselt lihtsustab kõnealuste tingimuste täitmise järelevalvet, kui tootmis-ja töötlemisettevõtted peavad taotlema luba; tuleks sätestada tootmisettevõtetele loa andmise põhjendatuse küsimuses tekkinud mis tahes vaidluste lahendamise kord liikmesriikide vahel;käesolevas direktiivis sätestatud normide ühtseks kohaldamiseks kõikides liikmesriikides tuleks kehtestada ühenduse kontrollikord; tuleks sätestada kord, millega määratakse kõnealune kontroll kindlaks nõukogu 15. oktoobri 1968. aasta otsusega [6] moodustatud alalise veterinaarkomitee raames vastavalt ühenduses kehtestatud korrale;tuleks sätestada, et käesoleva direktiivi teatavatest sätetest võib kehtestada erandeid teatavate lihatoodete korral, mis sisaldavad muid toiduaineid ning väheses koguses liha; kõnealused erandid tuleks kehtestada alalises veterinaarkomitees vastavalt ühenduses kehtestatud korrale;ühendusesisese kaubanduse korral peetakse pädeva asutuse koostatud veterinaarsertifikaadi väljaandmist parimaks viisiks kinnitada sihtriigi pädevatele asutustele, et lihatoodete partii vastab käesolevale direktiivile; kõnealune sertifikaat peab toodete partiiga sihtkohani kaasas olema;liikmesriikidel peab olema õigus mitte lubada teisest liikmesriigist tuua oma territooriumile lihatooteid, mis on osutunud inimtoiduks kõlbmatuks või ei vasta ühenduse tervishoiualastele sätetele;sellistel juhtudel peaks kaubasaatjal või tema esindajal olema taotluse esitamise korral võimalik lihatooted tagasi saada, kui seda ei takista tervishoiuga seotud põhjused;keelu või piirangu korral tuleks selle põhjustest teavitada kaubasaatjat või tema esindajat ja teatavatel juhtudel ekspordiriigi pädevaid asutusi;kaubasaatja ja sihtliikmesriigi ametiasutuste vaidluse korral keelu või piirangu põhjendatuse kohta peaks kaubasaatjal olema võimalus paluda ekspertarvamust;kavandatud meetmete hõlpsamaks rakendamiseks tuleks ette näha kord, mis seab alalise veterinaarkomitee raames sisse tiheda koostöö liikmesriikide ja komisjoni vahel,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesoleva direktiiviga kehtestatakse tervishoiunõuded ühendusesiseseks lihatoodetega kauplemiseks.Artikkel 21. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) lihatooted – tooted, mis on valmistatud täielikult või osaliselt lihast, mida on töödeldud, et tagada teatav säilivusaste.Liha, mida on üksnes jahutatud või külmutatud, ei käsitata lihatootena.Käesolev direktiiv ei hõlma järgmisi tooteid:i) lihaekstrakt, lihapuljong, lihakastmed ja muud samalaadsed tooted, mis ei sisalda lihatükke;ii) terved, purustatud või peenestatud kondid, lihapeptoon, loomne želatiin, lihapulber, kamarapulber, vereplasma, kuivatatud veri, kuivatatud vereplasma, rakuproteiinid, kondiekstraktid ja samalaadsed tooted;iii) loomsetest kudedest sulatatud rasv;iv) puhastatud ja pleegitatud, soolatud või kuivatatud magu, põis, sooled;b) liha – liha, mis on määratletud:- direktiivi 64/433/EMÜ artiklis 1,- direktiivi 71/118/EMÜ artiklis 1,- direktiivi 72/462/EMÜ artiklis 2;c) värske liha – direktiivi 64/433/EMÜ artiklis 1, direktiivi 71/118/EMÜ artiklis 1 ning direktiivi 72/462/EMÜ artiklis 2 määratletud värske liha;d) töötlemine – värske liha töötlemine koos teiste toiduainetega või ilma nendeta, kuumutamise, soolamise või kuivatamise või nende protsesside kombinatsiooni teel;e) täielik töötlemine – töötlemine, mis on piisav, et tagada toote tervislikkus tavapärasel ümbritseva õhu temperatuuril;f) mittetäielik töötlemine – töötlemine, mis ei vasta A lisa V peatüki punktis 27 sätestatud täieliku töötlemise nõuetele;g) kuumtöötlus – kuiva või niiske kuumuse kasutamine;h) soolamine – soola (NaCl) kasutamine;i) kuivatamine – veesisalduse loomulik või kunstlik vähendamine;j) ekspordiriik – liikmesriik, kust lihatooteid saadetakse teise liikmesriiki;k) sihtriik – liikmesriik, kuhu saadetakse lihatooteid teisest liikmesriigist;l) partii – ühe veterinaarsertifikaadiga hõlmatud lihatoodete kogus;m) pakendamine – lihatoodete kaitsmine, kasutades esmast ümbrist või pakendit, mis on asjaomase tootega otsekontaktis; pakend – esmane ümbris või pakend;n) pakkimine – pakendatud või pakendamata lihatoote või -toodete asetamine teise mahutisse; pakk – kõnealune mahuti.2. Pärast ettepaneku esitamist vastavalt artikli 9 lõikele 2 ning kuni sätete vastuvõtmiseni liha kohta, mida on töödeldud muul viisil kui kuumutamine, soolamine või kuivatamine või mis on läbinud töötlemise, mis ei vasta A lisa V peatüki punkti 26 nõuetele, kohaldatakse kõnealuse liha suhtes lõike 1 punktis b osutatud direktiivide sätteid.Artikkel 31. Iga liikmesriik tagab, et üksnes järgmistele üldtingimustele vastavaid lihatooteid saadetakse tema territooriumilt teise liikmesriigi territooriumile:1) need peavad olema valmistatud vastavalt artiklile 6 heakskiidetud ja kontrollitud ettevõttes;2) need peavad olema valmistatud, ladustatud ja veetud vastavalt A lisale;3) need peavad olema valmistatud:a) artikli 2 lõike 1 punktis c määratletud värskest lihast. Kõnealune värske liha võib olla pärit:i) vastavalt direktiivile 64/433/EMÜ liikmesriigist, kus lihatoode valmistatakse, või mis tahes teisest liikmesriigist;ii) vastavalt direktiivile 72/462/EMÜ kolmandast riigist, otse või teise liikmesriigi poolt impordituna;iii) vastavalt direktiivi 71/118/EMÜ artiklile 15 kolmandast riigist, tingimusel et:- kõnealusest lihast saadud tooted vastavad käesoleva direktiivi nõuetele,- kõnealustel toodetel ei ole A lisa VII peatükis sätestatud tervisemärki,- ühendusesisese kõnealuste toodetega kauplemise korral kohaldatakse iga liikmesriigi riiklikke sätteid;b) käesoleva direktiivi nõuetele vastavast lihatootest;4) need peavad olema valmistatud kuumutamise, soolamise või kuivatamise teel, millele võib lisanduda suitsutamine või laagerdumine, võimaluse korral teatavates mikroklimaatilistes tingimustes ning eelkõige teatavate soolamislisanditega artiklis 12 määratletud tähenduses. Neile võib olla lisatud ka teisi toiduaineid ja maitseaineid;5) need peavad olema valmistatud vastavalt A lisa III peatükile käideldud värskest lihast;6) pädev asutus peab olema neid kontrollinud vastavalt A lisa IV peatükile; kõnealused kontrollimised viiakse läbi korraliselt ning vastavalt eeskirjadele, mis vastavalt vajadusele määratletakse artiklis 18 sätestatud korras, selleks ettevalmistatud assistentide abil;7) need peavad vastama A lisa V peatükis sätestatud normidele;8) need peavad olema pakendatud ja pakitud vastavalt A lisa VI peatükile, kui pakendamine ja pakkimine on vajalik;9) neil peab olema A lisa VII peatükis sätestatud tervisemärk;10) veol sihtriiki peab nendega olema kaasas veterinaarsertifikaat vastavalt A lisa VIII peatükile;11) need peavad olema ladustatud ja sihtriiki veetud rahuldavates tervishoiutingimustes vastavalt A lisa IX peatükile.2. Lihatoodete puhul ei tohi olla kasutatud ioniseerivat kiirgust, välja arvatud juhul, kui see on õigustatud meditsiinilistel põhjustel ning kui kõnealune protsess on tootele ja veterinaarsertifikaadile selgelt märgitud.Artikkel 41. Lihatooteid, mis on läbinud täieliku töötlemise vastavalt A lisa V peatüki punktile 27, võib ladustada ja vedada tavapärasel ümbritseva õhu temperatuuril.Pikaajaliselt looduslikult kääritatud ja laagerdatud tooteid käsitatakse täieliku töötlemise läbinud toodetena, kuni nõukogu muudab komisjoni ettepanekul ühehäälselt A lisa V peatüki punkti 27 alapunktis b esitatud määrasid.2. Kontrolli eesmärgil peab tootja tagama, et mittetäieliku töötlemise läbinud lihatoodete pakenditel on selge ja loetav märge temperatuuri kohta, mille juures tooteid tuleb vedada ja ladustada, ning ajavahemiku kohta, mille jooksul säilimine on sellistes tingimustes tagatud.3. Vajaduse korral võib artiklis 18 sätestatud korras vastavalt teatavatele tingimustele, mida kontrollib pädev asutus, kehtestada erandi lõikest 2 teatavate lihatoodete puhul, mis ei vasta A lisa V peatüki punktis 27 sätestatud normidele.Artikkel 5Artikleid 3 ja 4 ei kohaldata lihatoodete suhtes, mis on sihtriigi loal imporditud muuks otstarbeks kui inimtoit; sel juhul tagab sihtriik, et kõnealuseid tooteid kasutatakse üksnes eesmärkidel, milleks need asjaomasesse riiki on lähetatud.Artikkel 61. Iga liikmesriik koostab loetelu ettevõtetest, mille ta on heaks kiitnud ja millel on veterinaarloa number. Ta saadab kõnealuse loetelu teistele liikmesriikidele ja komisjonile.Komisjoni koostab kõnealustest heakskiidetud ettevõtetest loetelu ning laseb selle avaldada Euroopa Ühenduste Teatajas.Ilma et see piiraks artikli 8 kohaldamist, ei kiida liikmesriik ettevõtet heaks, kui ei ole tagatud käesoleva direktiivi järgimine.Liikmesriik tühistab loa, kui loa saamise tingimusi enam ei täideta.Kui on läbi viidud kontroll vastavalt artiklile 7, võtab asjaomane liikmesriik selle tulemusi arvesse.Teisi liikmesriike ja komisjoni teavitatakse loa tühistamisest.2. Heakskiidetud ettevõtete kontroll ja järelevalve toimuvad pädeva asutuse vastutusel, keda võivad ainult tehnilist laadi ülesannete täitmisel aidata selleks ettevalmistatud töötajad.Artiklis 18 sätestatud korras määratakse kindlaks kõnealuse abistamise üksikasjalikud eeskirjad.3. Kui liikmesriik leiab, et teises liikmesriigis asuv ettevõte ei täida enam loa saamise tingimusi, teavitab ta sellest komisjoni ning asjaomase liikmesriigi pädevat keskasutust.4. Lõikes 3 osutatud juhul algatab komisjon viivitamata artiklis 7 sätestatud menetluse.Kui see on põhjendatud kontrollakti järelduste põhjal, võib liikmesriikidel lubada artiklis 19 sätestatud korras keelata kõnealustest ettevõtetest pärit lihatoodete toomine oma territooriumile.Artiklis 19 sätestatud korras võib kõnealuse loa tühistada, kui see on põhjendatud vastavalt artiklile 7 läbiviidud lisakontrolli tulemuste põhjal.Artikkel 7Liikmesriikide ja komisjoni eksperdid kontrollivad korrapäraselt heakskiidetud ettevõtteid, et teha kindlaks, kas ettevõtted kohaldavad tegelikult käesolevat direktiivi ja eriti A lisa I ja II peatükki.Nad esitavad komisjonile aruande kontrollide tulemuste kohta.Liikmesriigid, mille territooriumil kontrollitakse, osutavad ekspertidele kogu nende töös vajaliku abi.Liikmesriikide eksperdid, kes kontrolle läbi viivad, määrab komisjon liikmesriikide ettepanekul. Nad peavad olema muu liikmesriigi kodanikud kui see, kus kontroll toimub, ning artikli 6 lõigetes 3 ja 4 sätestatud juhtudel muu kui vaidluses osaleva liikmesriigi kodanikud.Kontrollid viiakse läbi ühenduse nimel, kes kannab sellest tulenevad kulud.Kontrollide sagedus ja üksikasjalikud eeskirjad määratakse kindlaks artiklis 18 sätestatud korras.Artikkel 81. Erandina artiklis 3 sätestatud tingimustest võib otsustada artiklis 18 sätestatud korras, et osa käesoleva direktiivi sätetest ei kohaldata teatavate toodete suhtes, mis sisaldavad muid toiduaineid ja üksnes väheses koguses liha või lihatooteid.Kõnealused erandid on seotud üksnes:a) A lisa I peatükis sätestatud ettevõtete heakskiitmise tingimustega;b) A lisa IV ja V peatükis kirjeldatud kontrollinõuetega;c) artikli 3 lõike 1 punktides 9 ja 10 sätestatud tervisemärgi ja veterinaarsertifikaadi nõuetega.Kui kaalutakse, kas lubada käesolevas artiklis sätestatud erandeid, võetakse arvesse nii toote laadi kui koostist.Olenemata käesoleva artikli sätetest, tagavad liikmesriigid, et kõik ühendusesiseseks kauplemiseks ettenähtud lihatooted on tervislikud tooted, mis on valmistatud värskest lihast või lihatoodetest käesolevas direktiivis määratletud tähenduses.2. Lõike 1 esimest lõiku rakendatakse esimest korda enne käesoleva direktiivi rakendamise kuupäeva.Artikkel 91. Nõukogu määrab komisjoni ettepanekul esimest korda enne käesoleva direktiivi rakendamist kindlaks sätted, mida kohaldatakse hakitud, jahvatatud või samalaadselt väikesteks tükkideks purustatud värske liha suhtes, millele lisatakse teisi toiduaineid ja maitseaineid.Sel viisil vastuvõetud sätete jõustumiseni kohaldatakse kõnealuse liha suhtes riiklikke õigusakte.2. Komisjon esitab nõukogule enne käesoleva direktiivi rakendamise kuupäeva ettepaneku toodete kohta, mida ei ole töödeldud ning mis seetõttu ei vasta A lisa V peatüki punkti 26 nõuetele.Artikkel 10A lisa V peatüki punktides 26 ja 27 sätestatud normidele vastavuse kontrollimiseks nõutav meetod ning kõnealuste normide korral lubatud hälbed kehtestatakse artiklis 18 sätestatud korras kuus kuud enne käesoleva direktiivi rakendamist.Vajaduse korral võib kõnealuseid meetodeid, norme ja lubatud hälbeid samas korras muuta või ajakohastada.Artikkel 111. Ilma et see piiraks artiklitest 6 ja 7 tulenevaid volitusi, võib liikmesriik, mille territooriumil avastatakse veterinaarkontrolli käigus, et:a) teisest liikmesriigist imporditud lihatooted on inimtoiduks kõlbmatud, keelata kõnealuste toodete turustamise oma territooriumil;b) ei järgita artiklit 3, kehtestada kõnealuse keelu.2. Vastavalt lõikele 1 vastuvõetud otsuste kohaselt peab kaubasaatja või tema esindaja taotlusel olema lubatud lihatoodete tagasisaatmine, kui sellele ei ole vastunäidustusi tervishoiuga seotud põhjustel. Igal juhul võetakse ettevaatusabinõud kõnealuste toodete vääriti kasutamise vältimiseks.Kui tagasisaatmine ei ole võimalik, tuleb tooted hävitada selle liikmesriigi territooriumil, kus kontrollimine toimus.Erandina käesolevast sättest ning kaubasaaja või tema esindaja taotlusel võib liikmesriik, kes teostab loomade ja inimeste tervise kontrolli, lubada oma territooriumile kõnealuseid tooteid kasutamiseks muul otstarbel kui inimtoiduks tingimusel, et see ei ohusta inimeste või loomade tervist. Kõnealuseid lihatooteid ei või asjaomase liikmesriigi territooriumilt välja viia ning see liikmesriik peab kontrollima nende sihtkohta.Kõnealused otsused tuleb koos nende põhjendustega edastada kaubasaatjale või tema esindajale. Vastava taotluse korral tuleb põhjendatud otsused edastada kirjalikult ning märkida kehtivate õigusaktidega sätestatud edasikaebamise võimalused, vormid ja tähtajad.3. Kui otsused põhinevad nakkushaiguse tuvastamisel, inimeste tervisele ohtlikul riknemisel või käesoleva direktiivi tõsisel rikkumisel, edastatakse need samuti viivitamata koos kõnealuste otsuste põhjendustega ekspordiriigi pädevale keskasutusele ja komisjonile.Artikkel 12Ilma et see piiraks ühenduse kehtivate eeskirjade kohaldamist toiduainetes kasutada lubatud lisaainete kohta, kohaldatakse lihatoodetes lisaainete kasutamise ja sellist kasutamist reguleerivate üksikasjalike eeskirjade suhtes riiklikke õigusakte kuni ühenduse sätete jõustumiseni selles valdkonnas.Artikkel 13Nõukogu määrab ühehäälselt komisjoni ettepanekul enne 31. detsembrit 1978 kindlaks lõikamise ja esialgse pakendamise ajal järgitavad temperatuurid vastavalt A lisa II peatüki punkti 9 sätetele ning ilma et see piiraks A lisa III peatüki punkti 20 sätete kohaldamist.Artikkel 141. Nõukogu teeb komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälse otsuse ühenduse eeskirjade kohta seoses trihhiinide kindlakstegemise meetoditega ning juhtudega, kui kõnealune tuvastamine ei ole vajalik.2. Kõnealuste eeskirjade jõustumiseni kohaldatakse liikmesriikide õigusakte sealiha sisaldavates lihatoodetes trihhiinide kindlakstegemise kohta.3. Ühendusesiseseks kauplemiseks ettenähtud lihatoodete valmistamisel ei tohi kasutada sealiha, milles on avastatud trihhinoos.Artikkel 151. Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikides kehtivate õigusaktidega ettenähtud edasikaebamise võimalusi käesolevas direktiivis sätestatud pädevate asutuste otsuste suhtes.2. Liikmesriigid lubavad nende lihatoodete saatjatel, mille liikumine on keelatud artikli 11 lõike 1 alusel, nõuda ekspertarvamust. Iga liikmesriik tagab, et enne kui pädevad asutused võtavad muid meetmeid, näiteks liha hävitamine, on ekspertidel võimalus kindlaks määrata, kas artikli 11 lõike 1 tingimused on täidetud.Ekspert peab olema muu liikmesriigi kui ekspordi- või sihtriigi kodanik.Komisjon koostab liikmesriikide ettepaneku põhjal loetelu ekspertidest, kes võivad sellise arvamuse koostada. Pärast liikmesriikidega konsulteerimist kehtestab komisjon kohaldatavad üldeeskirjad, eelkõige selliste arvamuste koostamise korra kohta.Artikkel 16Kuni ühendusesisest lihatoodetega kauplemist mõjutavaid loomatervishoiuprobleeme käsitlevate ühenduse sätete jõustumiseni kohaldatakse siseriiklikke eeskirju selles valdkonnas.Artikkel 17Kuni lihatoodete importi kolmandatest riikidest käsitlevate ühenduse sätete rakendamiseni kohaldavad liikmesriigid selliseid importi käsitlevaid sätteid, mis on vähemalt samaväärsed käesolevast direktiivist tulenevate sätetega.Artikkel 181. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab eesistuja küsimuse viivitamata nõukogu 15. oktoobri 1968. aasta otsusega asutatud alalisele veterinaarkomiteele (edaspidi "komitee") kas omal algatusel või liikmesriigi taotlusel.2. Liikmesriikide hääli komitees arvestatakse vastavalt asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 sätestatule. Eesistuja ei hääleta.3. Komisjoni esindaja esitab võetavate meetmete projekti. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt läbivaatamisel olevate küsimuste kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus antakse 41 poolthäälega.4. Kui meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu ja rakendab viivitamata. Kui meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui arvamust ei ole esitatud, teeb komisjon viivitamata nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta. Nõukogu võtab meetmed vastu kvalifitseeritud häälteenamusega.Kui nõukogu ei ole kolme kuu jooksul alates ettepaneku esitamise kuupäevast meetmeid võtnud, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu ja kohaldab neid viivitamata, kui nõukogu ei ole lihthäälteenamusega selle vastu hääletanud.Artikkel 191. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab eesistuja kas omal algatusel või liikmesriigi nõudmisel küsimuse viivitamata komiteele.2. Liikmesriikide hääli komitees arvestatakse vastavalt asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 sätestatule. Eesistuja ei hääleta.3. Komisjoni esindaja esitab võetavate meetmete projekti. Komitee esitab meetmete kohta oma arvamuse kahe päeva jooksul. Arvamus antakse 41 poolthäälega.4. Kui meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu ja kohaldab viivitamata. Kui meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui arvamust ei ole esitatud, teeb komisjon viivitamata nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta. Nõukogu võtab meetmed vastu kvalifitseeritud häälteenamusega.Kui nõukogu ei ole 15 päeva jooksul alates ettepaneku esitamise kuupäevast meetmeid võtnud, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu ja kohaldab neid viivitamata, kui nõukogu ei ole lihthäälteenamusega selle vastu hääletanud.Artikkel 20Nõukogu võtab enne 1. juulit 1977 esitatava komisjoni ettepaneku põhjal enne 31. detsembrit 1977 vastu sätted, millega määratakse kindlaks isikud, kes on volitatud teostama artikli 3 lõike 1 punktis 6, artikli 4 lõikes 3, artikli 6 lõikes 2 ning A lisa II, IV, V, VII ja VIII peatükis sätestatud järelevalvet ja kontrolli.Artikkel 21Artikleid 18 ja 19 kohaldatakse 21. juunini 1981.Artikkel 22Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid enne 1. juulit 1979.Liikmesriigid, mis vastavalt kehtivatele veterinaaria-alastele õigusaktidele ei nõua käesoleva direktiivi vastuvõtmise kuupäeval iga-aastast meditsiinilist kontrolli, on kohustatud tegema A lisa II peatüki punktis 17 sätestatud meditsiinilist kontrolli alles 15. veebruarist 1980, välja arvatud juhul, kui nõukogu otsustab komisjoni ettepaneku põhjal enne 31. detsembrit 1979 kõnealuse tähtaja komisjoni esitatud aruande alusel edasi lükata.Artikkel 23Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 21. detsember 1976Nõukogu nimeleesistujaA. P. L. M. M. van der Stee[1] EÜT C 114, 11.11.1971, lk 40.[2] EÜT 121, 29.7.1964, lk 2012/64.[3] EÜT L 172, 3.7.1975, lk 17.[4] EÜT L 55, 8.3.1971, lk 23.[5] EÜT L 302, 31.12.1972, lk 28.[6] EÜT L 255, 18.10.1968, lk 23.--------------------------------------------------A LISAI PEATÜKK LIHATOOTEID VALMISTAVATE ETTEVÕTETE HEAKSKIITMISE TINGIMUSED1. Ettevõtetes peavad loa kehtivusajal olema vähemalt:a) piisavalt suured ruumid järgmiste toodete eraldi ladustamiseks:i) jahutatult:- värske liha artikli 2 lõike 1 punktis c määratletud tähenduses,- muu kui artikli 2 lõike 1 punktis c osutatud liha;ii) ümbritseva õhu temperatuuril või vajaduse korral jahutatult:- käesoleva direktiivi nõuetele vastavad lihatooted,- muud täielikult või osaliselt lihast valmistatud tooted;b) vahendid käesolevas direktiivis ettenähtud veterinaarkontrolli ja -järelevalve tõhusaks läbiviimiseks mis tahes ajal;c) tööruumide läheduses asuv nõuetekohaselt varustatud lukustatav ruum, mida kasutab üksnes pädev asutus;d) piisavalt suured nõuetekohased ruumid lihatoodete valmistamiseks;e) lukustatav ruum teatavate koostisainete, nagu näiteks maitseainete ladustamiseks;f) seade, mis võimaldab piisavas koguses surve all üksnes joogiveega varustamist; erandjuhtudel on siiski lubatud tehnilise vee varustusseade auru tekitamiseks, tulekustutustöödeks ja külmutusseadmete jahutamiseks, tingimusel et selleks paigaldatud torud välistavad kõnealuse vee kasutamise muudel eesmärkidel.Tehnilise vee torud peavad olema joogiveetorudest kergesti eristatavad ning need ei või läbida ruume, kus käideldakse või ladustatakse värsket liha või lihatooteid.Viie aasta jooksul alates käesoleva direktiivi rakendamise kuupäevast võib enne käesoleva direktiivi vastuvõtmist tegutsevates ettevõtetes erakorraliselt lubada, et tehnilise vee torud läbivad ruume, kus on liha ja lihatooteid, tingimusel et torude nendes osades, mis eespool nimetatud ruume läbivad, ei ole väljalaske;g) seade, mis võimaldab piisavas koguses surve all sooja joogivee varustust;h) hügieeninõuetele vastav heitvee äravoolu süsteem;i) piisav arv riietusruume, valamuid, dušše ja veeklosette. Veeklosetid ei tohi avaneda otse tööruumidesse. Valamute juures peab olema soe ja külm jooksev vesi või eelnevalt (segistis) sobiva temperatuurini segatud vesi, vahendid käte puhastamiseks ja desinfitseerimiseks ning ühekordselt kasutatavad käterätikud; valamud peavad asuma tualettide lähedal ning neil peavad olema käte abita kasutatavad kraanid;j) hügieeninõuetele vastavad seadmed:- värske liha ja lihatoodete käitlemiseks,- kõnealuste toodete jaoks kasutatavate mahutite ladustamiseks nii, et värske liha, lihatooted ega mahutid ei puutu kokku maapinnaga;k) vajalikud seadmed kaitseks kahjurite, näiteks putukate ja näriliste eest;l) lõpliku pakendamise ja lähetamise ruum;m) spetsiaalsed õhu- ja veekindlad mittekorrodeeruvad kaante ja kinnitustega mahutid inimtoiduks kõlbmatute värske liha, lihatoodete või trimmingute jaoks, et vältida kõrvaliste isikute ligipääsu, või lukustatav ruum kõnealuse liha, lihatoodete või trimmingute jaoks, kui neid on piisavalt suures koguses, et selline ruum vajalikuks osutub, või kui neid ei viida ära ega hävitata iga tööpäeva lõpus;n) ruum hooldus- ja puhastusseadmete ja -toodete hoiustamiseks;o) ruum hooldus- ja puhastusseadmete puhastamiseks.2. Olenevalt asjaomase toote liigist peab ettevõttes olema:a) lõikamisruum;b) ruum:- keetmiseks; kuumtöötlusseadmetel peab olema termomeeter või kaugregistreeriv termomeeter,- autoklaavimiseks; autoklaavidel peab olema termomeeter või kaugregistreeriv termomeeter ning vahetu lugemiga kontrolltermomeeter;c) ruum rasva sulatamiseks;d) suitsetamisruum;e) kuivatus- ja laagerdusruum;f) ruum naturaalsetelt sooltelt soola eemaldamiseks, nende leotamiseks või muul viisil töötlemiseks;g) soolamisruum, vajadusel kliimaseadmega, et säilitada temperatuur alla +10 °C;h) ruum, vajadusel kliimaseadmega, viilutamiseks või lõikamiseks ja müügipakendites müümiseks ettenähtud lihatoodete pakendamiseks;i) hoiuruum tühjade konservitooside ladustamiseks ning seade kõnealuste tooside hügieeniliseks viimiseks tööruumi;j) seade konservitooside põhjalikuks puhastamiseks vahetult enne täitmist;k) seade konservitooside pesemiseks joogivees pärast nende hermeetilist sulgemist ja enne autoklaavimist;l) seade hermeetiliselt suletud pakendites lihatoodete proovide inkubeerimiseks.Tingimusel, et kasutatavad seadmed ei avalda värskele lihale ja lihatoodetele kahjulikku mõju, võib alapunktides b, c, d ja e osutatud eraldi ruumides tehtavate toimingute jaoks kasutada sama ruumi.3. Punkti 1 alapunktis a ja punkti 2 alapunktides b–i osutatud ruumides peavad olema:- veekindel põrandakate, mis on kergesti puhastatav ja desinfitseeritav, kõdunemiskindel ning paigaldatud nii, et see lihtsustaks vee äravoolamist,- siledad seinad, mis on kaetud heledat värvi pestava materjali või värviga vähemalt kahe meetri kõrguseni ning millel on ümarad nurgad.4. Punkti 1 alapunktis d ja punkti 2 alapunktis a osutatud ruumides peavad olema:- veekindel põrandakate, mis on kergesti puhastatav ja desinfitseeritav, kõdunemiskindel ning paigaldatud nii, et see lihtsustaks vee äravoolamist; vesi tuleb juhtida äravoolu suunas, millel on haisulukud ja restid,- siledad seinad, mis on kaetud heledat värvi pestava materjali või värviga ladustamise kõrguseni ja vähemalt kahe meetri kõrguseni ning millel on ümarad nurgad.5. Ruumides, kus töödeldakse värsket liha ja lihatooteid, peab olema vähemalt:- piisav ventilatsioon ning vajadusel auru hea ärajuhtimine,- piisav loomulik või kunstlik valgustus, mis ei moonuta värve,- töökohtadele võimalikult lähedal asuvad seadmed käte ja töövahendite puhastamiseks. Kraanid peavad olema käte abita kasutatavad. Käte pesemiseks peab kõnealuste seadmete juures olema soe ja külm jooksev vesi või eelnevalt (segistis) sobiva temperatuurini segatud vesi, puhastus- ja desinfitseerimisvahendid ning ühekordselt kasutatavad käterätikud. Tööriistade puhastamiseks peab vee temperatuur olema vähemalt +82 °C,- mittekorrodeeruvast materjalist tööriistad ja -vahendid, näiteks lõikelauad, eemaldatava lõikuspinnaga lauad, mahutid, konveierilindid ja saed, mis ei riku liha ning mida on kerge puhastada ja desinfitseerida. Eelkõige on keelatud puidu kasutamine.II PEATÜKK ETTEVÕTETE TÖÖTAJATE, RUUMIDE, SEADMETE JA TÖÖRIISTADE HÜGIEENINÕUDED6. Töötajad, ruumid, seadmed ja tööriistad peavad olema piinlikult puhtad.a) Kõik isikud, kes sisenevad ruumidesse, kus töödeldakse värsket liha ja lihatooteid, peavad kandma eelkõige puhtaid, heledavärvilisi ja kergesti pestavaid tööriideid ja peakatteid, millel on vajadusel kaelakate. Lihatoodete valmistamisega tegelev personal peab käsi pesema ja desinfitseerima mitu korda tööpäeva jooksul, iga kord, kui tööd jätkatakse, ning kui käed on määrdunud. Tööruumides ja laoruumides on suitsetamine keelatud.b) Ettevõttes ei tohi viibida loomi. Närilisi, putukaid ja teisi kahjureid tuleb korrapäraselt hävitada.c) Tootmises kasutatavaid seadmeid ja tööriistu tuleb hoolikalt puhastada ja desinfitseerida mitu korda tööpäeva jooksul, tööpäeva lõpus ning enne uuesti kasutamist, kui need on saastunud.Jätkuvas tootmises kasutatavaid masinaid tuleks puhastada üksnes siis, kui töö on lõpetatud või kui kahtlustatakse saastumist.7. Ruume, tööriistu ja seadmeid võib kasutada üksnes lihatoodete töötlemiseks.Pädeva asutuse loal võib neid siiski kasutada ka muude toiduainete töötlemiseks kas samaaegselt või muul ajal, tingimusel et võetakse kõik asjakohased meetmed käesoleva direktiiviga hõlmatud toodete saastamise või neile kahjulike muutuste tekitamise vältimiseks.8. Värske liha, lihatooted ja nende koostisained ning pakendid ei tohi:- kokku puutuda maapinnaga,- neid ei tohi ladustada ega käidelda tingimustes, mis võivad neid rikkuda.Tuleb tagada, et tooraine ja valmistooted ei puutuks üksteisega kokku.9. Punkti 2 alapunktides g ja h osutatud ruumides peab nende kasutamise ajal olema temperatuur alla +10 °C.10. Punktis 9 sätestatud temperatuuri ei pea järgima, kui pädev asutus sellega nõustub ning seda lubab valmistamise tehniliste tingimuste täitmiseks.11. Konservitoose ja samalaadseid mahuteid tuleb vahetult enne täitmist põhjalikult puhastada punkti 2 alapunktis j osutatud puhastusseadme abil.12. Vajadusel tuleb konservitoose ja samalaadseid mahuteid pärast hermeetiliselt sulgemist ning enne autoklaavimist pesta jooksva veega punkti 2 alapunktis k osutatud seadme abil.13. Hooldus- ja puhastusvahendeid tuleb hoida selleks ettenähtud ruumides.14. Detergentide, desinfektsioonivahendite ja pestitsiidide kasutamine ei tohi mõjutada värske liha või lihatoodete tervislikkust.15. Kõikidel eesmärkidel, sealhulgas autoklaavides, tuleb kasutada joogivett. Erandjuhtudel võib siiski tehnilist vett kasutada suletud ringluses auru tekitamiseks, tulekustutustöödel ja külmutusseadmete jahutamiseks tingimusel, et selleks paigaldatud torud välistavad kõnealuse vee kasutamise muudel eesmärkidel.16. Värsket liha ja lihatooteid on keelatud käidelda isikutel, kes võivad neid saastada, eriti isikutel:a) kes põevad või kellel kahtlustatakse kõhutüüfust, A- ja B-paratüüfust, nakkuslikku enteriiti (salmonelloosi), düsenteeriat, nakkuslikku hepatiiti, sarlakeid või kes on nende haiguste kandjad;b) kes põevad või kellel kahtlustatakse nakkuslikku tuberkuloosi;c) kes põevad või kellel kahtlustatakse nakkuslikku nahahaigust;d) kes tegelevad samal ajal tegevusega, mis võib põhjustada värske liha või lihatoodete mikroobset saastumist;e) kes kannavad kätel muud sidet kui veekindel haavaside, mis kaitseb nakatumata haava.17. Kõik isikud, kes töötavad värske liha või lihatoodetega, peavad esitama arstitõendi. Sellega tõendatakse, et kõnealuseks tööks ei ole takistusi; seda uuendatakse igal aastal ning iga kord, kui pädev asutus seda nõuab; seda hoitakse pädevale asutusele kättesaadavana.III PEATÜKK NÕUDED LIHATOODETE VALMISTAMISEL KASUTATAVA VÄRSKE LIHA KOHTA18. Värske liha, mis on pärit tapamajast, lihalõikusettevõttest, külmhoonest või muust töötlemisettevõttest, mis asub samas riigis, kus asjaomane ettevõte, tuleb sinna vedada rahuldavates sanitaartingimustes vastavalt artikli 2 lõike 1 punktis b osutatud nõukogu direktiivide sätetele, välja arvatud sulgemist käsitlevad sätted.19. Liha, mis ei vasta artikli 2 lõike 1 punkti c tingimustele, võib hoida heakskiidetud ettevõttes üksnes eraldi kohas ladustatuna; seda tuleb kasutada muudes kohtades ja muul ajal kui liha, mis vastab kõnealustele tingimustele. Pädeval asutusel peab olema igal ajal juurdepääs külmhoonetele ja kõikidele tööruumidele, et kontrollida kõnealuste sätete ranget järgimist.20. Lihatoodete valmistamiseks ettenähtud värske liha tuleb kohe, kui see ettevõttesse saabub, ning kuni kasutamiseni ladustada ruumis, kus on püsiv sisetemperatuur kuni +7 oC; rupsi korral peab temperatuur olema kuni +3 oC ning linnuliha korral kuni +4 oC.IV PEATÜKK TOOTMISE JÄRELEVALVE21. Järelevalvet teostab ettevõtetes pädev asutus, millele tuleb õigeaegselt teatada, kui alustatakse tööd ühendusesiseseks kauplemiseks ettenähtud lihatoodetega.22. Pädeva asutuse pidev järelevalve hõlmab:- värske liha ja lihatoodete sissetulemise ja väljaminemise registri kontrolli,- ühendusesiseseks kauplemiseks ettenähtud lihatoodete valmistamisel kasutatava värske liha ning artikli 3 lõike 1 kolmanda lõigu punktis b osutatud juhtudel lihatoodete sanitaarkontrolli,- ettevõttest lähetatavate lihatoodete kontrolli,- punktis 34 sätestatud veterinaarsertifikaadi täitmist ja väljaandmist,- tööruumide, -seadmete ja -vahendite puhtuse ning töötajate hügieeni kontrolli vastavalt II peatüki sätetele,- proovivõtmist laboratoorseks kontrolliks,- mis tahes järelevalvemeetmeid, mida pädev asutus peab käesoleva direktiivi täitmise tagamiseks vajalikuks.Kõnealuste kontrollimiste tulemused registreeritakse.23. Hermeetiliselt suletud pakendites lihatoodete valmistamise korral peab pädev asutus tagama, et:- tootja võtab iga päev toodangust proove eelnevalt kindlaksmääratud sagedusega, et teha kindlaks sulgemise tõhusus,- tootja kasutab kontrollmärke, et kontrollida, kas pakendid on tegelikult läbinud vajaliku kuumtöötlemise,- hermeetiliselt suletud pakendites tooted eemaldatakse kuumtöötlusseadmest piisavalt kõrge temperatuuri juures, et tagada niiskuse kiire aurumine, ning et neid ei puudutata käega enne, kui nad on täiesti kuivad.24. Tootjate poolt tehtud eri töötlemiskontrollide ja katsete tulemused tuleb säilitada pädevale asutusele esitamiseks.V PEATÜKK TÖÖTLEMISE TÕHUSUSE KONTROLL25. Pädev asutus peab kontrollima lihatoodete töötlemise tõhusust, vajadusel proovide võtmise teel, et kindlaks teha, kas:- tooteid on töödeldud vastavalt artikli 2 lõike 1 punktile d,- töötlemist võib käsitada täielikuna artikli 2 lõike 1 punktis e määratletud tähenduses või mittetäielikuna artikli 2 lõike 1 punktis f määratletud tähenduses.26. Toodet on töödeldud artikli 2 lõike 1 punktis d määratletud tähenduses, kui aw-väärtus on alla 0,97 või lõikepinnalt on näha, et tootel ei ole enam värske liha omadusi.27. Toode on läbinud täieliku töötlemise, kui:a) seda on kuumutatud hermeetiliselt suletud mahutis, kui Fo-väärtus on 3,00 või sellest suurem või kui liikmesriigis, kus seda väärtust tavapäraselt ei kohaldata, on töötlemist kontrollitud 7päevase inkubatsioonitestiga 37 °C juures või 10päevase inkubatsioonitestiga 35 °C juures;b) see on läbinud muu kui punktis a osutatud töötlemise ning kui:i) aw-väärtus on kuni 0,95 ning pH on kuni 5,2;ii) aw-väärtus on kuni 0,91;iii) pH on kuni 4,5.Kui töötlemisel ei ole täidetud punktides a ja b osutatud tingimusi, on toode läbinud mittetäieliku töötlemise.VI PEATÜKK LIHATOODETE PAKENDAMINE28. Pakendamine peab toimuma rahuldavates hügieenitingimustes selleks ettenähtud ruumides.29. Pakend peab vastama kõikidele hügieenieeskirjadele, sealhulgas järgmistele:- see ei tohi muuta lihatoodete organoleptilisi omadusi,- selle kaudu ei tohi lihatoodetele kanduda inimeste tervisele ohtlikke aineid,- see peab olema piisavalt tugev lihatoodete nõuetekohaseks kaitsmiseks.30. Pakendeid ei tohi lihatoodete korral korduvalt kasutada, välja arvatud teatavad erilised savinõud, mida võib pärast puhastamist ja desinfitseerimist korduvalt kasutada.VII PEATÜKK TERVISEMÄRGID31. Lihatooted peavad olema märgistatud. Märgistamine peab toimuma pädeva asutuse vastutusel valmistamise ajal või vahetult pärast seda ning märk peab olema nähtavas kohas. Märk peab olema loetav, kustumatu ning selle osad peavad olema kergesti eristatavad.32. Vaatamata sellele:a) kui lihatoode on eraldi pakendatud, piisab, kui tervisemärk on pakendil;b) kui lihatooted lähetatakse teises mahutis, tuleb märk kanda ka asjaomasele teisele mahutile;c) tervisemärk võib koosneda ka eemaldamatust vastupidavast materjalist plaadist, mis vastab täielikult hügieeninõuetele ning millel on punkti 33 alapunktis a määratletud teave.33. a) Tervisemärgil peavad olema ovaalikujuliselt järgmised andmed:- ülal:ekspordiriigi esitäht või esitähed suurtähtedega, nt B – D – DK – F – IRL – I – L – NL – UK, millele järgneb ettevõtte loanumber,- all:üks järgmistest esitähtede kombinatsioonidest: CEE – EEG – EWG – EEC – EØF.b) Tervisemärgi võib kanda tootele, pakendile või pakile värvi- või põletustempliga või trükkida või paigaldada sildile. Pakendi avamisel peab märk purunema. Märgi mittepurunemine on lubatud üksnes siis, kui pakend puruneb avamisel.VIII PEATÜKK VETERINAARSERTIFIKAAT34. Pädev asutus annab pealelaadimise ajal välja veterinaarsertifikaadi originaaleksemplari, mis peab olema lihatoodetega kaasas nende veol sihtriiki.See peab vormilt ja sisult vastama B lisas esitatud näidisele. See peab olema koostatud vähemalt sihtriigi keel(t)es ning sellel peavad olema kindlaksmääratud andmed. See peab olema koostatud ühel lehel.IX PEATÜKK LADUSTAMINE JA VEDU35. Ühendusesiseseks kauplemiseks ettenähtud lihatooteid tuleb ladustada punkti 1 alapunktis a osutatud ruumides.36. Lihatooteid, mille jaoks on esitatud teatavad hoiutemperatuurid vastavalt artiklile 4, tuleb säilitada nendel temperatuuridel.37. Lihatooted tuleb lähetada nii, et need on veo ajal piisavalt kaitstud kõige eest, mis võib neid kahjustada või saastada, võttes arvesse veo kestust, transpordivahendit ning ilmastikutingimusi.38. Lihatooteid tuleb vedada sõidukites, milles on võimalik neid vajaduse korral külmutatuna vedada, nii et ei ületata vastavalt artiklile 4 osutatud temperatuure.--------------------------------------------------B LISA+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/46/EÜ, 14. juuni 2006 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ, mis käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid, direktiivi 83/349/EMÜ, mis käsitleb konsolideeritud aruandeid, direktiivi 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta ning direktiivi 91/674/EMÜ kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta   (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               16.8.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 224/1

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2006/46/EÜ,

   14. juuni 2006,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ, mis käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid, direktiivi 83/349/EMÜ, mis käsitleb konsolideeritud aruandeid, direktiivi 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta ning direktiivi 91/674/EMÜ kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 44 lõiget 1,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               21. mail 2003 võttis komisjon vastu tegevuskava, milles avaldati meetmed äriühinguõiguse kaasajastamise ja hea ühingujuhtimise tava edendamise kohta ühenduses. Ühenduse lühiajaliseks prioriteediks seati juhatuse liikmete kollektiivse vastutuse kinnitamine, seotud osapooltega tehtavate tehingute ja bilansiväliste tehingute läbipaistvuse suurendamine ning äriühingus rakendatavate hea ühingujuhtimise tavade avalikustamise parandamine.

               (2)

               Vastavalt tegevuskavale pidid äriühingu haldus-, juhtimis- ja järelevalveorganite liikmed olema vähemalt kollektiivselt äriühingu ees vastutavad raamatupidamise aastaaruannete ja tegevusaruannete koostamise ning avaldamise eest. Sama lähenemine pidi hakkama kehtima ka konsolideeritud aruandeid koostavate äriühingute haldus-, juhtimis- ja järelevalveorganite liikmete suhtes. Need organid toimivad neile riigisisese õigusega omistatud pädevuse raames. Ühelt poolt ei tohiks see takistada liikmesriike kaugemale minemast ja kehtestamast otsest vastutust aktsionäride/osanike või huvirühmade ees. Teiselt poolt pidid liikmesriigid vältima juhatuse üksikliikmetega piirduva vastutussüsteemi valimist. Samas ei tohiks see takistada liikmesriikide kohtuid või teisi täitevasutusi rakendamast sanktsioone juhatuse üksikliikme suhtes.

               (3)

               Vastutus raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete ning ka tegevusaruannete ja konsolideeritud tegevusaruannete koostamise ja avaldamise eest põhineb riigisisesel õigusel. Liikmesriigi õigus- või haldusnormidega sätestatud vastutust käsitlevad eeskirjad peavad olema kohaldatavad haldus-, juhtimis- ja järelevalveorganite liikmete suhtes. Liikmesriikidele peaks jääma vabadus määratleda vastutuse ulatus.

               (4)

               Usaldusväärse finantsaruandluse protsessi edendamiseks Euroopa Liidus peavad äriühingu finantsaruande ettevalmistamise eest vastutava organi liikmed olema kohustatud tagama, et äriühingu raamatupidamise aastaaruannetes ja tegevusaruandes toodud finantsteave annab õige ja õiglase ülevaate.

               (5)

               27. septembril 2004 võttis komisjon vastu teatise kuritarvituste ärahoidmisest ja nende vastu võitlemisest finants- ja ärialal, milles kirjeldatakse muu hulgas äriühingute sisekontrolli ja juhatuse liikmete vastutust käsitlevaid komisjoni poliitilisi algatusi.

               (6)

               Nõukogu neljas direktiiv 78/660/EMÜ (3) ning nõukogu seitsmes direktiiv 83/349/EMÜ (4) sätestavad praegu ainult äriühingu ja selle sidusettevõtjate vaheliste tehingute avalikustamise. Eesmärgiga lähendada äriühinguid, mille väärtpaberitega ei ole lubatud reguleeritud turgudel kaubelda, äriühingutele, mis kohaldavad oma konsolideeritud aruannete suhtes rahvusvahelisi raamatupidamisstandardeid, tuleks avalikustamist laiendada, et hõlmata ka muid seotud osapooli, nagu tippjuhid ja juhatuse liikmete abikaasad, aga ainult juhul, kui sellised tehingud on olulised ega ole tehtud tavapärastel turutingimustel. Tavapärastele turutingimustele mittevastavate, seotud osapooltega tehtud oluliste tehingute avalikustamine võib aidata raamatupidamise aastaaruannete kasutajatel hinnata äriühingu finantsseisundit, ning kui äriühing kuulub kontserni, siis kontserni kui terviku seisundit. Kontsernisisesed seotud osapooltega tehtud tehingud tuleks konsolideeritud raamatupidamisaruandeid koostades elimineerida.

               (7)

               Seotud osapooli käsitlevaid määratlusi, mis on esitatud rahvusvahelistes raamatupidamisstandardites, mille komisjon on vastu võtnud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 1606/2002 (rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta), (5) tuleks kohaldada direktiividele 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ.

               (8)

               Bilansivälised tehingud võivad olla äriühingule riskiks või eeliseks, mis on oluline äriühingu finantsseisundi hindamisel, ning kui äriühing kuulub kontserni, siis kontserni kui terviku seisundi hindamisel.

               (9)

               Bilansivälisteks tehinguteks võib lugeda äriühingu igasuguseid isikutega, ka juriidilise isiku õigusteta üksustega, tehtavaid tehinguid või kokkuleppeid, mis ei kajastu bilansis. Bilansivälised tehingud võivad olla seotud ühe või mitme eriotstarbelise majandusüksuse loomise või kasutamisega ning offshore-toimingutega muu hulgas majanduslikel, õiguslikel, maksundus- või raamatupidamisalastel eesmärkidel. Selliste bilansiväliste tehingute näited on riski ja eeliste jagamise tehingud või lepingust, näiteks võlafaktooringust, ühitatud müügi- ja tagasiostulepingutest, veoselepingutest, võta-või-maksa lepingutest, eraldiseisvate äriühingute ja juriidilise isiku õigusteta üksuste kaudu korraldatud väärtpaberitele üleminekust, panditud varadest, kasutusrendilepingutest, alltöövõtust ja muust taolisest tulenevad kohustused. Bilansis kajastamata tehingutega seonduvate oluliste riskide ja eeliste kohane avalikustamine tuleks ette näha raamatupidamisaruannete või konsolideeritud aruannete lisades.

               (10)

               Äriühinguid, mille väärtpaberitega on lubatud kaubelda reguleeritud turul ja millel on registreeritud asukoht ühenduses, tuleks kohustada avaldama tegevusaruande selgesti eristava eraldi alajaotusena ühingujuhtimise aastaaruande. Kõnealune aruanne peaks vähemalt andma aktsionäridele/osanikele hõlpsasti kättesaadavat olulist teavet tegelikult rakendatud hea ühingujuhtimise tavadest, sealhulgas riskijuhtimissüsteemide ja finantsaruandluse sisekontrolli peamiste näitajate kirjeldust. Ühingujuhtimise aruandes peaks olema selgelt ära näidatud, kas äriühing rakendab muid kui riigisisese õigusega ette nähtud hea ühingujuhtimise tavasid, olenemata sellest, kas need sätted on otseselt kehtestatud äriühingu suhtes kohaldatavates hea ühingujuhtimise tavades või muudes hea ühingujuhtimise tavades, mida äriühing võib olla otsustanud kohaldada. Vajaduse korral võivad äriühingud esitada ka keskkonna- ja sotsiaalsete aspektide analüüsi, mis on vajalik äriühingu arengu, tulemuste ja seisundi mõistmiseks. Konsolideeritud majandusaasta aruannet koostavatelt ettevõtjatelt ei ole tarvis nõuda eraldi ühingujuhtimise aruannet. Samas tuleks esitada riskijuhtimissüsteemi ning kontserni sisekontrollisüsteemi käsitlev teave.

               (11)

               Käesoleva direktiivi alusel vastu võetud erinevad meetmed ei peaks tingimata olema kohaldatavad sama tüüpi äriühingutele või ettevõtjatele. Liikmesriikidel peaks olema võimalus teha direktiivi 78/660/EMÜ artiklis 11 kirjeldatud väikeettevõtjatele erandeid käesoleva direktiiviga sätestatud seotud osapooli ja bilansiväliseid tehinguid puudutavate nõuete osas. Äriühingutelt, mis juba avalikustavad oma raamatupidamisaruannetes teavet seotud osapooltega tehingute kohta vastavalt Euroopa Liidus vastu võetud rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele, ei tuleks käesoleva direktiivi alusel nõuda täiendava teabe avalikustamist, sest rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamine juba annab õige ja õiglase ülevaate antud äriühingust. Ühingujuhtimise aruannet käsitlevad käesoleva direktiivi sätted peaksid olema kohaldatavad kõigile äriühingutele, sealhulgas pankadele, kindlustus- ja edasikindlustusseltsidele ning äriühingutele, mis on emiteerinud muid väärtpabereid kui need, millega on lubatud kaubelda reguleeritud turul niivõrd, kuivõrd liikmesriigid ei ole kehtestanud nende suhtes erandit. Juhatuse liikmete kohustusi ja vastutust, samuti sanktsioone käsitlevad käesoleva direktiivi sätted peaksid olema kohaldatavad kõigile äriühingutele, kelle suhtes on kohaldatavad nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ, 86/635/EMÜ (6) ning 91/674/EMÜ (7) ja kõigile ettevõtjatele, kes koostavad konsolideeritud aruandeid vastavalt direktiivile 83/349/EMÜ.

               (12)

               Praegu näeb direktiiv 78/660/EMÜ ette muu hulgas bilansimahu ja netokäibe suuruse maksimaalse piirmäära, mida liikmesriigid võivad kohaldada teatud avalikustamisnõuetest vabastatavate äriühingute kindlaksmääramisel, ülevaatamist iga viie aasta järel. Lisaks neile iga viie aasta järel toimuvatele ülevaatamistele on võimalik ka bilansimahu ja netokäibe piirmäärade täiendav ühekordne suurendamine. Liikmesriigid ei ole kohustatud kõnealuseid suurendatud piirmäärasid kasutusele võtma.

               (13)

               Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt piiriüleste investeeringute hõlbustamist, võrreldavuse parandamist terves ELis ning hoogustatud ja järjekindla avalikustamise kaudu üldsuse usalduse suurendamist finantsaruannete vastu, ei saa liikmesriigid piisaval määral saavutada ning seda saab käesoleva direktiivi ulatust ja mõju arvestades paremini saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               (14)

               Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse põhimõtteid, mida on tunnustatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas.

               (15)

               Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (8) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks.

               (16)

               Seetõttu tuleks direktiive 78/660/EMÜ, 83/349/EMÜ, 86/635/EMÜ ja 91/674/EMÜ vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 78/660/EMÜ muutmine
   Direktiivi 78/660/EMÜ muudetakse järgmiselt.

               1)

               Artikli 11 esimest lõiku muudetakse järgmiselt:

                           a)

                           esimeses taandes asendatakse sõnad “bilansi kogumaht: 3 650 000 eurot” sõnadega “bilansimaht: 4 400 000 eurot”;

                           b)

                           teises taandes asendatakse sõnad “puhaskäive: 7 300 000 eurot” sõnadega “netokäive: 8 800 000 eurot”.

               2)

               Artikli 11 kolmandas lõigus asendatakse sõnad “direktiiv, milles on sätestatud käesolevad summad artikli 53 lõikes 2 ette nähtud läbivaatuse tulemusel” sõnadega “iga direktiiv, milles on sätestatud käesolevad summad”.

               3)

               Artikli 27 esimest lõiku muudetakse järgmiselt:

                           a)

                           esimeses taandes asendatakse sõnad “bilansi kogumaht: 14 600 000 eurot” sõnadega “bilansimaht: 17 500 000 eurot”;

                           b)

                           teises taandes asendatakse sõnad “puhaskäive: 29 200 000 eurot” sõnadega “netokäive: 35 000 000 eurot”.

               4)

               Artikli 27 kolmandas lõigus asendatakse sõnad “direktiiv, milles on sätestatud käesolevad summad artikli 53 lõikes 2 ette nähtud läbivaatuse tulemusel” sõnadega “iga direktiiv, milles on sätestatud käesolevad summad”.

               5)

               Artiklile 42a lisatakse järgmine lõige:
               “5a.   Erandina lõigete 3 ja 4 sätetest võivad liikmesriigid lubada või nõuda finantsinstrumentide hindamist kooskõlas rahvusvaheliste raamatupidamisstandarditega, nagu need on vastu võetud komisjoni 29. septembri 2003 määrusega (EÜ) nr 1725/2003 (millega võetakse vastu teatavad rahvusvahelised raamatupidamisstandardid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1606/2002), (9) kuni 5. septembrini 2006 muudetud kujul, koos kaasnevate avalikustamisnõuetega, mis on ette nähtud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1606/2002 (rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta) (10) vastu võetud rahvusvahelistes raamatupidamisstandardites.

               6)

               Artikli 43 lõikele 1 lisatakse järgmised punktid:

                           “7a)

                           äriühingu bilansis kajastamata tehingute olemus ja majanduslik otstarve ning nende tehingute finantsmõju äriühingule, eeldusel et sellised riske ja eeliseid sisaldavad tehingud on olulised, ning niivõrd kui nende riskide ja eeliste avalikustamine on vajalik äriühingu finantsolukorra hindamiseks.
                           Liikmesriigid võivad artiklis 27 osutatud äriühingutel lubada piirduda andmete avalikustamisel tehingute olemust ja majanduslikku otstarvet kirjeldava teabega;

                           7b)

                           äriühingu poolt seotud osapooltega tehtud tehingud, sealhulgas antud tehingute suurus, suhte olemus seotud osapoolega, samuti muu tehingutega seotud teave, mis on vajalik äriühingu finantsolukorra mõistmiseks, kui antud tehingud on olulised ning neid ei ole tehtud tavapärastel turutingimustel. Üksikute tehingutega seotud teave võidakse ühendada vastavalt tehingute iseloomule, välja arvatud juhtudel, kui eraldi teave on vajalik, et mõista seotud osapooltega tehtud tehingute mõju äriühingu finantsolukorrale.
                           Liikmesriigid võivad lubada artiklis 27 osutatud äriühingutel jätta avalikustamata käesolevas punktis ette nähtud teabe, välja arvatud direktiivi 77/91/EMÜ artikli 1 lõikes 1 viidatud äriühingu tüübi korral: sel juhul võivad liikmesriigid avalikustamise nõuet piirata minimaalselt nende tehingute suhtes, mis on tehtud otseselt või kaudselt

                                       i)

                                       äriühingu ja selle peamiste aktsionäride/osanike
                                       ning

                                       ii)

                                       äriühingu ja haldus-, juhtimis- ja järelevalveorganite liikmete vahel.

                                 Liikmesriigid võivad teha erandi tehingutele kahe või enama kontserni liikme vahel eeldusel, et antud kontserni liige on tehingu osapooleks olevate tütarettevõtjate ainuomanik.
                           Mõistel “seotud osapool” on sama tähendus, mis vastavalt määrusele (EÜ) nr 1606/2002 vastu võetud rahvusvahelistes raamatupidamisstandardites.”

               7)

               Lisatakse järgmine artikkel:
               “Artikkel 46a
               1.   Äriühing, mille väärtpaberitega on lubatud kaubelda reguleeritud turul Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta) (11) artikli 4 lõike 1 punkti 14 tähenduses, lisab oma tegevusaruandele ühingujuhtimise aruande. Aruanne lisatakse tegevusaruandele eraldi alajaotusena ning see sisaldab vähemalt järgmist teavet:

                           a)

                           viide

                                       i)

                                       hea ühingujuhtimise tavale, mida äriühing rakendab,
                                       ja/või

                                       ii)

                                       hea ühingujuhtimise tavale, mida äriühing võib olla otsustanud vabatahtlikult kohaldada,
                                       ja/või

                                       iii)

                                       kogu asjakohasele teabele riigisisese õigusega kehtestatud nõudeid ületavate rakendatavate hea ühingujuhtimise tavade kohta.

                                 Kui alapunktid i ja ii on kohaldatavad, näitab äriühing ühtlasi ära, kus asjakohased tekstid on avalikult kättesaadavad; kui alapunkt iii on kohaldatav, avalikustab äriühing oma rakendatavad hea ühingujuhtimise tavad;

                           b)

                           määral, mil äriühing vastavalt riigisisesele õigusele kaldub kõrvale punkti a alapunktides i või ii märgitud hea ühingujuhtimise tavast, selgitus, millistest hea ühingujuhtimise tava osadest ta kõrvale kaldub ja mis on selle põhjused. Kui äriühing on otsustanud mitte kohaldada ühtegi punkti a alapunktides i või ii viidatud hea ühingujuhtimise tava, selgitab ta selle põhjuseid;

                           c)

                           äriühingu sisekontrolli- ja riskijuhtimissüsteemide peamiste tunnusjoonte kirjeldus seoses finantsaruandluse protsessiga;

                           d)

                           Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/25/EÜ (ülevõtmispakkumiste kohta) (12) artikli 10 lõike 1 punktides c, d, f, h ja i nõutav teave, kui äriühing kuulub käesoleva direktiivi reguleerimisalasse;

                           e)

                           aktsionäride/osanike koosoleku toimimine ja selle olulisemad volitused ning aktsionäride/osanike õiguste ja nende kasutusviisi kirjeldus, välja arvatud juhul, kui riigisisesed õigus- või haldusaktid näevad juba täielikult ette antud teavet;

                           f)

                           haldus-, juhtimis- ja järelevalveorganite ja nende komisjonide koosseisu ja toimimist.

                     2.   Liikmesriigid võivad lubada, et käesolevas artiklis nõutav teave esitatakse koos tegevusaruandega avaldatavas eraldi aruandes artikli 47 kohaselt või võib tegevusaruandes olla viide kohale äriühingu veebilehel, kus see dokument on avalikkusele kättesaadav. Eraldi aruande korral sisaldab ühingujuhtimise aruanne viidet tegevusaruandele, kus lõike 1 punkti d alusel nõutav teave on kättesaadav. Artikli 51 lõike 1 teist lõiku kohaldatakse käesoleva artikli lõike 1 punktide c ja d suhtes. Ülejäänud teabe puhul kontrollib vannutatud audiitor, kas ühingujuhtimise aruanne on koostatud.
               3.   Äriühingutele, kes on emiteerinud muid väärtpabereid kui need, millega on lubatud kaubelda reguleeritud turul direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 14 tähenduses, võivad liikmesriigid teha erandi lõike 1 punktide a, b, e ja f sätete rakendamise suhtes, välja arvatud juhul, kui kõnealused äriühingud on emiteerinud väärtpabereid, millega kaubeldakse mitmepoolses kauplemissüsteemis direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 15 tähenduses.

               8)

               Lisatakse järgmine jagu:
               “10.A JAGU
               Kohustus ja vastutus raamatupidamise aastaaruande ja tegevusaruande koostamise ning avaldamise eest
               Artikkel 50b
               Liikmesriigid tagavad, et äriühingu haldus-, juhtimis- ja järelevalveorganite liikmed on kollektiivselt kohustatud tagama raamatupidamise aastaaruande ja tegevusaruande ning eraldi esitamise korral artiklile 46a vastava ühingujuhtimise aruande koostamise ja avaldamise vastavuse käesoleva direktiivi nõuetega ja vajaduse korral vastavuse määrusega (EÜ) nr 1606/2002 vastu võetud rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele. Antud organid toimivad neile riigisisese õigusega antud pädevuse raames.
               Artikkel 50c
               Liikmesriigid tagavad, et vastutust käsitlevaid õigus- ja haldusnorme kohaldatakse käesoleva direktiivi artiklis 50b osutatud haldus-, juhtimis- ja järelevalveorganite liikmete suhtes, vähemalt mis puudutab äriühingut seoses artiklis 50b osutatud kohustuse rikkumisega.”

               9)

               Artikkel 53a asendatakse järgmisega:
               “Artikkel 53a
               Liikmesriigid ei tee artiklites 11, 27, artikli 43 lõike 1 punktides 7a ja 7b ning artiklites 46, 47 ja 51 sätestatud kohustuste osas erandeid äriühingutele, kellel on lubatud kaubelda oma väärtpaberitega reguleeritud turul direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 14 tähenduses.”

               10)

               Lisatakse järgmine artikkel:
               “Artikkel 60a
               Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad sanktsioonide kohta, mida nad kohaldavad käesoleva direktiivi kohaselt vastu võetud riigisiseste õigusnormide rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.”

               11)

               Artikkel 61a asendatakse järgmisega:
               “Artikkel 61a
               Hiljemalt 1. juuliks 2007 vaatab komisjon läbi artiklite 42a–42f, artikli 43 lõike 1 punktide 10 ja 14, artikli 44 lõike 1, artikli 46 lõike 2 punkti f ning artikli 59 lõike 2 punktide a ja b sätted, võttes arvesse õiglase väärtuse arvestuse sätete kohaldamise kogemusi, eriti seoses määruse (EÜ) nr 1606/2002 kohaselt lisatud standardiga IAS 39, ja arvestades rahvusvahelisi suundumusi raamatupidamise valdkonnas, ning esitab vajaduse korral Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku eespool nimetatud artiklite muutmiseks.”

         Artikkel 2
   Direktiivi 83/349/EMÜ muutmine
   Direktiivi 83/349/EMÜ muudetakse järgmiselt.

               1)

               Artiklile 34 lisatakse järgmised punktid:

                           “7a)

                           Kõigi konsolideeritud bilansis kajastamata tehingute olemus ja majanduslik eesmärk ning nende tehingute finantsmõju, eeldusel et sellised riske ja eeliseid sisaldavad tehingud on olulised, ja niivõrd kui nende riskide ja eeliste avalikustamine on vajalik konsolideerimisel hõlmatavate ettevõtjate finantsolukorra hindamiseks tervikuna.

                           7b)

                           Emaettevõtja või teiste konsolideerimisel hõlmatavate ettevõtjate poolt seotud osapooltega tehtud tehingud, välja arvatud kontsernisisesed tehingud, kaasa arvatud selliste tehingute maht, suhte olemus seotud osapoolega, samuti muu tehingutega seotud teave, mis on vajalik konsolideerimisel hõlmatavate ettevõtjate finantsseisundi mõistmiseks tervikuna, kui sellised tehingud on olulised ning ei ole tehtud tavapärastel turutingimustel. Üksikute tehingutega seotud teave võidakse ühendada vastavalt tehingute iseloomule, välja arvatud juhtudel, kui eraldi teave on vajalik, et mõista seotud osapooltega tehtud tehingute mõju konsolideerimisel hõlmatavate ettevõtjate finantsolukorrale tervikuna.”

               2)

               Artikli 36 lõikele 2 lisatakse järgmine punkt:

                           “f)

                           kontserni sisekontrolli- ja riskijuhtimissüsteemide peamiste tunnusjoonte kirjeldus seoses konsolideeritud aruannete koostamisega, kui ettevõtja väärtpaberitega on lubatud kaubelda reguleeritud turul Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ (finantsturuinstrumentide turgude kohta) (13) artikli 4 lõike 1 punkti 14 tähenduses. Kui konsolideeritud tegevusaruanne ja tegevusaruanne esitatakse üheainsa aruandena, peab kõnealune teave sisalduma ühingujuhtimise aruannet käsitlevas osas, nagu on sätestatud direktiivi 78/660/EMÜ artiklis 46a.
                           Kui liikmesriik lubab direktiivi 78/660/EMÜ artikli 46a lõikes 1 nõutava teabe esitamist koos tegevusaruandega avaldatavas eraldi aruandes vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 47, moodustab esimese lõigu alusel esitatud teave osa eraldi aruandest. Kohaldatakse käesoleva direktiivi artikli 37 lõike 1 teist lõiku.

               3)

               Lisatakse järgmine jagu:
               “3.A JAGU
               Kohustus ja vastutus raamatupidamise konsolideeritud aruande ja konsolideeritud tegevusaruande koostamise ja avaldamise eest
               Artikkel 36a
               Liikmesriigid tagavad, et ettevõtja haldus-, juhtimis- ja järelevalveorganite liikmed, kes koostavad raamatupidamise konsolideeritud aruande ja konsolideeritud tegevusaruande, on kollektiivselt kohustatud tagama, et raamatupidamise konsolideeritud aruande, konsolideeritud tegevusaruande ning eraldi esitamise korral direktiivi 78/660/EMÜ artikli 46a kohaselt esitatava ühingujuhtimise aruande koostamine ja avaldamine vastaks käesoleva direktiivi nõuetele ning vajaduse korral Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1606/2002 (rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta) (14) vastu võetud rahvusvahelistele raamatupidamisstandarditele. Nimetatud organid toimivad neile riigisisese õigusega antud pädevuse raames.
               Artikkel 36b
               Liikmesriigid tagavad, et vastutust käsitlevaid õigus- ja haldusnorme kohaldatakse artiklis 36a osutatud haldus-, juhtimis- ja järelevalveorganite liikmete suhtes selles ulatuses, mis puudutab konsolideeritud aruandeid koostavat ettevõtjat seoses artiklis 36a viidatud kohustuse rikkumisega.

               4)

               Artiklile 41 lisatakse järgmine lõige:
               “1a.   Mõistel “seotud osapool” on sama tähendus, mis vastavalt määrusele (EÜ) nr 1606/2002 vastu võetud rahvusvahelistes raamatupidamisstandardites.”

               5)

               Lisatakse järgmine artikkel:
               “Artikkel 48
               Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad sanktsioonide kohta, mida nad kohaldavad käesoleva direktiivi kohaselt vastu võetud riigisiseste õigusnormide rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende rakendamise tagamiseks. Sätestatud sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.”

         Artikkel 3
   Direktiivi 86/635/EMÜ muutmine
   Direktiivi 86/635/EMÜ artikli 1 lõike 1 esimene lause asendatakse järgmisega:

      “Direktiivi 78/660/EMÜ artikleid 2, 3, artikli 4 lõikeid 1, 3–6, artikleid 6, 7, 13, 14, artikli 15 lõikeid 3 ja 4, artikleid 16–21, 29–35, 37–41, artikli 42 esimest lauset, artikleid 42a–42f, artikli 45 lõiget 1, artikli 46 lõikeid 1 ja 2, artikleid 46a, 48–50, 50a, 50b, 50c, artikli 51 lõiget 1 ning artikleid 51a, 56–59, 60a, 61 ja 61a kohaldatakse käesoleva direktiivi artiklis 2 märgitud institutsioonide suhtes, välja arvatud juhul, kui direktiiv sätestab teisiti.”

   Artikkel 4
   Direktiivi 91/674/EMÜ muutmine
   Direktiivi 91/674/EMÜ artikli 1 lõike 1 esimene lause asendatakse järgmisega:

      “Direktiivi 78/660/EMÜ artikleid 2, 3, artikli 4 lõikeid 1, 3–6, artikleid 6, 7, 13, 14, artikli 15 lõikeid 3 ja 4, artikleid 16–21, 29–35, 37–41, artikleid 42, 42a–42f, artikli 43 lõike 1 punkte 1–7b ja 9–14, artikli 45 lõiget 1, artikli 46 lõikeid 1 ja 2, artikleid 46a, 48–50, 50a, 50b, 50c, artikli 51 lõiget 1 ning artikleid 51a, 56–59, 60a, 61 ja 61a kohaldatakse käesoleva direktiivi artiklis 2 märgitud äriühingute suhtes, välja arvatud juhul, kui direktiiv sätestab teisiti.”

   Artikkel 5
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 5. septembriks 2008.
   Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste riigisiseste õigusnormide teksti.
   Artikkel 6
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 7
   Adressaadid
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 14. juuni 2006

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         J. BORRELL FONTELLES

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         H. WINKLER

      (1)  ELT C 294, 25.11.2005, lk 4.

      (2)  Euroopa Parlamendi 15. detsembri 2005. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 22. mai 2006. aasta otsus.

      (3)  EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/43/EÜ (ELT L 157, 9.6.2006, lk 87).

      (4)  EÜT L 193, 18.7.1983, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/43/EÜ.

      (5)  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.

      (6)  EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/51/EÜ (ELT L 178, 17.7.2003, lk 16).

      (7)  EÜT L 374, 31.12.1991, lk 7. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2003/51/EÜ.

      (8)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

      (9)  ELT L 261, 13.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 108/2006 (ELT L 24, 27.1.2006, lk 1).

      (10)  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.”

      (11)  ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.

      (12)  ELT L 142, 30.4.2004, lk 12.”

      (13)  ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.”

      (14)  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.”


title: Komisjoni direktiiv 2003/91/EÜ, 6. oktoober 2003, millega kehtestatakse rakendusmeetmed nõukogu direktiivi 2002/55/EÜ artikli 7 kohaldamiseks teatavate köögiviljasortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste osasEMPs kohaldatav tekst

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32003L0091

Euroopa Liidu Teataja L 254 , 08/10/2003 Lk 0011 - 0013

		Komisjoni direktiiv 2003/91/EÜ,6. oktoober 2003,millega kehtestatakse rakendusmeetmed nõukogu direktiivi 2002/55/EÜ artikli 7 kohaldamiseks teatavate köögiviljasortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste osas(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/55/EÜ köögiviljaseemne turustamise kohta, [1] muudetud direktiiviga 2003/61/EÜ, [2] eriti selle artikli 7 lõike 2 punkte a ja b,ning arvestades järgmist:(1) Komisjoni 14. aprilli 1972. aasta direktiivis 72/168/EMÜ, milles määratakse kindlaks tunnused ja miinimumtingimused köögiviljasortide kontrollimiseks, [3] viimati muudetud direktiiviga 2002/8/EÜ, [4] sätestatakse kontrollimisel minimaalselt hõlmatavad tunnused ja kontrollimise miinimumtingimused sortide liikmesriikide kataloogidesse ametlikuks vastuvõtmiseks.(2) Sortide kontrollimise tingimuste suunised teatavate liikide jaoks on andnud välja ühenduse sordiameti (CPVO) haldusnõukogu, mis on asutatud nõukogu 27. juuli 1994. aasta määrusega (EÜ) nr 2100/94 ühenduse sordikaitse kohta, [5] viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1650/2003. [6](3) Rahvusvahelisel tasemel on olemas sortide kontrollimise tingimuste suunised. Kontrollisuunised on välja töötanud Rahvusvaheline Uute Taimesortide Kaitse Liit (UPOV).(4) Direktiivi 71/168/EMÜ muudeti direktiiviga 2002/8/EÜ, et tagada järjepidevus CPVO kontrollisuuniste ja sortide kontrollitingimuste vahel ulatuses, mil CPVO on kontrollisuunised kehtestanud, ning võttes arvesse sortide vastuvõtmist liikmesriikide ametlikesse sordikataloogidesse. CPVO on sellest ajast alates välja andnud suuniseid mitmete teiste liikide kohta.(5) On asjakohane tagada CPVO kontrollisuuniste ja sortide kontrollitingimuste vaheline järjepidevus, võttes arvesse sortide vastuvõtmist liikmesriikide ametlikesse kataloogidesse.(6) Kui CPVO ei ole veel välja töötanud erisuuniseid, on asjakohane, et ühenduse süsteem põhineks UPOV kontrollisuunistel. Käesoleva direktiiviga hõlmamata liikide suhtes kohaldatakse siseriiklikku õigust.(7) Direktiiv 72/168/EMÜ tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada.(8) Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Liikmesriigid võtavad riiklikku kataloogi direktiivi 2002/55/EÜ artikli 3 lõike 2 tähenduses köögiviljasordid, mis vastavad lõike 2 tingimustele.2. Eristatavuse, püsivuse ja ühtlikkuse osas kehtivad järgmised tingimused:a) I lisas loetletud liigid vastavad selles lisas loetletud ühenduse sordiameti (CPVO) haldusnõukogu "Eristatavuse, püsivuse ja ühtlikkuse protokollides" sätestatud tingimustele;b) II lisas loetletud liigid vastavad selles lisas loetletud Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu (UPOV) eristatavuse, püsivuse ja ühtlikkuse kontrolli läbiviimise suunistele.Artikkel 2Kasutatakse kõiki sorditunnuseid artikli 1 lõike 2 punkti a mõistes ja kõiki tunnuseid, mis on artikli 1 lõike 2 punktis b osutatud kontrollisuunistes tähistatud tärniga (*), eeldusel et tunnuse jälgimine ei ole muutunud võimatuks mõne muu tunnuse avaldumise tõttu ja et keskkonnatingimused, milles kontroll läbi viiakse, ei takista tunnuse avaldumist.Artikkel 3Liikmesriigid tagavad, et I ja II lisas loetletud liikide kontrollimise ajal täidetakse kontrollide läbiviimise miinimumnõudeid katsete kavandamise ja kasvutingimuste osas, nagu on sätestatud nendes lisades osutatud suunistes.Artikkel 4Direktiiv 72/168/EMÜ tunnistatakse kehtetuks.Artikkel 51. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. märtsiks 2004. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga hõlmatud valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 61. Kui sorte ei ole ühises köögiviljasortide kataloogis käesoleva direktiivi jõustumise hetkeks heaks kiidetud ning ametlikke kontrolle alustati enne seda kuupäeva vastavalt:a) direktiivile 72/168/EMÜ või,b) sõltuvalt liigist, I lisas loetletud CPVO suuniste või II lisas loetletud UPOV suunistele,loetakse asjaomased sordid käesoleva direktiivi nõuetele vastavaks.2. Lõiget 1 kohaldatakse üksnes siis, kui katsest selgub, et sordid vastavad eeskirjadele, mis on kehtestatud kas:a) direktiivis 72/168/EMÜ või,b) sõltuvalt liigist, I lisas loetletud CPVO suunistes või II lisas loetletud UPOV suunistes.Artikkel 7Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Artikkel 8Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 6. oktoober 2003Komisjoni nimelkomisjoni liigeDavid Byrne[1] EÜT L 193, 20.7.2002, lk 23.[2] ELT L 165, 3.7.2003, lk 23.[3] EÜT L 103, 2.5.1972, lk 6.[4] EÜT L 37, 7.2.2002, lk 7.[5] EÜT L 227, 1.9.1994, lk 1.[6] ELT L 245, 29.9.2003, lk 28.--------------------------------------------------I LISALIIKIDE LOETELU, MIS PEAVAD VASTAMA CPVO KONTROLLISUUNISTELEPorrulauk, protokoll TP/85/1, 15.11.2001Spargel, protokoll TP/130/1, 27.3.2002Lillkapsas, protokoll TP/45/1, 15.11.2001Asparkapsas, protokoll TP/151/1, 27.3.2002Rooskapsas, protokoll TP/54/1, 27.3.2002Kähar peakapsas, protokoll TP/48/1, 15.11.2001Peakapsas, protokoll TP/48/1, 15.11.2001Punane peakapsas, protokoll TP/48/1, 15.11.2001Paprika, protokoll TP/76/1, 27.3.2002Endiivia, protokoll TP/118/1, 27.3.2002Melon, protokoll TP/104/1, 27.3.2002Kurk/kornišon, protokoll TP/61/1, 27.3.2002Porgand, protokoll TP/49/6, 27.3.2002Salat, protokoll TP/13/1, 15.11.2001Tomat, protokoll TP/44/2, 15.11.2001Aeduba, protokoll TP/12/1, 15.11.2001Redis, protokoll TP/64/6, 27.3.2002Spinat, protokoll TP/55/6, 27.3.2002Põldkännak, protokoll TP/75/6, 27.3.2002Nimetatud protokollide tekst on CPVO koduleheküljel (www.cpvo.eu.int).--------------------------------------------------II LISALIIKIDE LOETELU, MIS PEAVAD VASTAMA UPOV KONTROLLISUUNISTELEMurulauk/talisibul, suunis TG/161/3, 1.4.1998Küüslauk, suunis TG/162/4, 4.4.2001Seller, suunis TG/82/4, 17.4.2002Lehtpeet, suunis TG/106/3, 7.10.1987Punapeet, suunis TG/60/6, 18.10.1996Lehtkapsas, suunis TG/90/6, 17.4.2002Nuikapsas, suunis TG/65/4, 17.4.2002Hiina kapsas, suunis TG/105/4, 9.4.2003Naeris, suunis TG/37/10, 4.4.2001Salatsigur, suunis TG/173/3, 5.4.2000Lehtsigur, suunis TG/154/3, 18.10.1996Tööstuslik sigur, suunis TG/172/3, 4.4.2001Arbuus, suunis TG/142/3, 26.10.1993Kõrvits, suunis TG/155/3, 18.10.1996Kabatšokk, suunis TG/119/4, 17.4.2002Artišokk, suunis TG/184/3, 4.4.2001Apteegitill, suunis TG/183/3, 4.4.2001Petersell, suunis TG/136/4, 18.10.1991Õisuba, suunis TG/9/5, 9.4.2003Hernes, suunis TG/7/9, 4.11.1994 (ja 18.10.1996 parandus)Rabarber, suunis TG/62/6, 24.3.1999Mustjuur, suunis TG/116/3, 21.10.1988Baklažaan, suunis TG/117/4, 17.4.2002Põlduba, suunis TG/206/1, 9.4.2003Nimetatud suuniste tekst on UPOV koduleheküljel (www.upov.int).--------------------------------------------------