title: Nõukogu direktiiv, 13. detsember 1983, millega muudetakse teist korda direktiivi 76/118/EMÜ teatavate inimtoiduks ettenähtud osaliselt või täielikult veetustatud piimakonservidega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31983L0635

Euroopa Liidu Teataja L 357 , 21/12/1983 Lk 0037 - 0039 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 13 Lk 0183  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 14 Lk 0250  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 13 Lk 0183  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 14 Lk 0250

		Nõukogu direktiiv,13. detsember 1983,millega muudetakse teist korda direktiivi 76/118/EMÜ teatavate inimtoiduks ettenähtud osaliselt või täielikult veetustatud piimakonservidega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(83/635/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 43 ja 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]ning arvestades, et:direktiivi 76/118/EMÜ, [3] muudetud direktiiviga 78/630/EMÜ, [4] artikli 3 lõikes 3 sätestatakse, et viie aasta möödumisel selle direktiivi teatavakstegemisest võib nõukogu komisjoni ettepanekul otsustada muuta nimetatud artikli lõiget 2 või selle tühistada;teatavates liikmesriikides on täheldatud raskusi seoses nimetustega, mida kasutatakse jaekaubanduses müüdava väherasvase magustatud kondenspiima ja väherasvase piimapulbri puhul; seetõttu on vaja direktiivi 76/118/EMÜ artikli 3 lõikes 2 sätestatud eespool osutatud nimetuste all jaekaubanduses müüdavate toodetega seotud võimalust laiendada ka nendele riikidele,direktiivi 76/118/EMÜ artikli 3 lõikes 2 loetletud nimetuste kasutamine annab tarbijale kasulikku teavet ega takista ühendusesisest kaubandust; seetõttu on soovitav kaotada nende nimetuste ajutine iseloom ja tühistada direktiivi 76/118/EMÜ artikli 3 lõige 3;direktiivi 76/118/EMÜ artikli 7 lõikes 8 sätestatakse, et kolme aasta jooksul pärast direktiivi teatavakstegemist peaks nõukogu uuesti läbi vaatama nimetatud artikli lõike 3 punkti a viimases taandes ettenähtud erandi, mis käsitleb väherasvaste toodete või lõssi kasutamist imikutoiduks;piimakonservide märgistamise osas kohaldatakse üldeeskirju, mis on sätestatud nõukogu 18. detsembri 1978. aasta direktiivis 79/112/EMÜ lõpptarbijale müügiks mõeldud toiduainete märgistust, esitlust ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta; [5] käesolevas direktiivis võib vastavalt piirduda neid üldeeskirju täiendavate ja neist erinevate vajalike sätete vastuvõtmisega;direktiivi 76/118/EMÜ artikli 14 teises lõigus sätestatakse, et kolme aasta jooksul pärast direktiivi teatavakstegemist peab nõukogu komisjoni ettepanekul ja liikmesriikide olukorda käsitleva komisjoni aruande alusel uuesti läbi vaatama kvaliteedimärgistuse kindlaksmääramise võimaluse;komisjoni poolt liikmesriikides tehtud uuring on näidanud, et enne kvaliteedikriteeriumide sätestamise võimaluse uurimist on vaja ette näha minimaalsed füüsikalised, keemilised ja hügieenistandardid; järelikult tuleks direktiivi 76/118/EMÜ artikli 14 teises lõigus sätestatud ajavahemikku pikendada,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 76/118/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 3 lõikele 2 lisatakse järgmine tekst:"e) "lait demi-écrémé concentré sucré" Belgias, Prantsusmaal ja Luksemburgis ning "gecondenseerde halfvolle melk met suiker" Belgias ja Madalmaades tähendab jaemüügi korral lisa lõike 1 punktis g määratletud toodet;f) "lait demi-écrémé en poudre" Belgias, Prantsusmaal ja Luksemburgis ning "halfvollemelkpoeder" Belgias ja Madalmaades tähendab jaemüügi korral lisa lõike 2 punktis c määratletud toodet ja sisaldab massist 14–16 grammi rasva 100 g kohta."2. Artikli 3 lõige 3 tunnistatakse kehtetuks.3. Artikkel 7 asendatakse järgmisega:"Artikkel 71. Direktiivi 79/112/EMÜ kohaldatakse järgmistel tingimustel nende lisas määratletud toodete suhtes, mis on ette nähtud muutmata kujul tarnimiseks lõpptarbijale.2. a) Nimetus, mille all lisas määratletud tooteid müüakse, on üks artikli 3 kohaselt nimetatud toodetele ettenähtud nimetustest.b) Artikli 5 lõikes 4 nimetatud juhul lisatakse toote müüginimetusele sõna "lahustuv".3. Lisas määratletud toodete netokogust väljendatakse massiühikutes ja lisa lõike 1 punktides a, b, c ja d määratletud toodete puhul, kui need tooted on pakitud millessegi muusse kui tuubidesse või metalltoosidesse, massi- ja mahuühikutes.4. Lisaks peavad nimetatud toodete pakenditel, anumatel või märgistel olema järgmised üksikasjad:a) valmistoote suhtes massiprotsendina väljendatud piimarasva sisaldus, välja arvatud lisa lõike 1 punktides b ja f ning lõike 2 punktis b määratletud toodete puhul, ja rasvata piima kuivekstrakti sisaldus protsendimäärana lisa punktis 1 määratletud toodete puhul;b) lisa punktis 1 määratletud toodete puhul lahjendamis- või taastamismeetodi soovitused; need üksikasjad võib asendada asjakohase teabega toodete kasutamise kohta juhul, kui need on mõeldud kasutamiseks muutmata kujul;c) lisa punktis 2 määratletud toodete puhul lahjendamis- või taastamismeetodi soovitused, kaasa arvatud üksikasjad lahjendatud või taastatud toote rasvasisalduse kohta, välja arvatud lisa lõike 2 punktis b määratletud toodete korral;d) lisa lõike 1 a, b, c ja d määratletud toodete puhul sõnad "UHT" või "kõrgkuumutatud", kui need tooted on saadud sellise töötlemise tulemusena ja aseptiliselt pakendatud.5. Lõikeid 1–4 kohaldatakse järgmistel tingimustel:- lõike 2 ja lõike 4 punktis a sätestatud üksikasjad peavad asuma direktiivi 79/112/EMÜ artikli 11 lõike 3 punktis a loetletud üksikasjadega samal vaateväljal,- kui tooted, mille ühik kaalub alla 20 g, on pakitud välispakendisse, tuleb käesolevas lõikes nõutavad üksikasjad esitada üksnes välispakendil, välja arvatud lõike 2 punktis a nõutav nimetus, mille all toodet müüakse,- artikli 5 lõikes 7 nimetatud juhul on liikmesriikidel õigus nõuda lisatud vitamiinide laadi ja kogust käsitlevate üksikasjade lisamist,- liikmesriigid võivad säilitada oma siseriiklikud sätted, milles nõutakse lõssitoodete kasutamist imikutoiduna käsitleva erihoiatuse lisamist."4. Lisatakse järgmine artikkel 7a:"Artikkel 7a1. Ilma et see piiraks selliste ühenduse sätete kohaldamist, mis käsitlevad lõpptarbijale müügiks mitteettenähtud toiduainete märgistamist, tuleb hästi nähtavalt, selgesti loetavalt ja kustutamatult märkida lisas määratletud toodete pakenditele, anumatele ja märgistele üksnes järgmised kohustuslikud üksikasjad:a) artikli 3 kohaselt nendele toodetele reserveeritud nimetus;b) netokogus kilogrammides või grammides. Kuni üleminekuperioodi lõpuni, mille jooksul ühenduses on lubatud kasutada nõukogu 18. oktoobri 1971. aasta direktiivi nr 71/354/EMÜ (mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [6] viimati muudetud direktiiviga 76/770/EMÜ [7] lisa peatükis D loetletud inglise süsteemi mõõtühikuid, võivad Iirimaa ja Ühendkuningriik lubada koguse väljendamist üksnes inglise süsteemi mõõtühikutes, mis arvutatakse järgmiste ümberarvestuskursside alusel:- üks milliliiter = 0,0352 vedelikuuntsi,- üks liiter = 1,760 pinti või 0,220 gallonit,- üks gramm = 0,0353 (kaubandus)untsi,- üks kilogramm = 2,205 naela;c) tootja, pakendaja või ühenduses registreeritud müüja nimi või ärinimi ja aadress.Riigisisese toodangu puhul võivad liikmesriigid jõus hoida siseriiklikke sätteid, milles nõutakse tootja või pakendaja üksikasjalike andmete esitamist;d) kolmandatest riikidest imporditud toodete puhul päritoluriigi nimi;e) tootmiskuupäev või märge, mille järgi saab partii identifitseerida.2. Liikmesriigid keelavad lisas määratletud toodete turustamise oma territooriumil, kui lõike 1 punktides a, d ja e nimetatud üksikasju ei ole esitatud ostjale arusaadavas keeles või kui ostjale ei ole seda teavet antud muul viisil; käesolev säte ei välista nimetatud üksikasjade esitamist mitmes keeles.Lõike 1 punktides b ja d täpsustatud üksikasjad tuleb esitada üksnes saatedokumendil."5. Artikli 14 teine lõik asendatakse järgmisega:"Kui 1. aprillil 1986 vastavad ühenduse sätted puuduvad, vaatab nõukogu käesoleva artikli sätted uuesti läbi komisjoni aruande alusel, millel on vajaduse korral lisatud asjakohased ettepanekud."Artikkel 2Liikmesriigid teevad oma õigusaktidesse käesoleva direktiivi sätete järgimiseks vajalikud muudatused ja teatavad sellest viivitamata komisjonile.Nii muudetud õigusakte kohaldatakse sellisel viisil, et need:- lubavad kaubelda käesoleva direktiivi sätetele vastavate toodetega hiljemalt alates 1. jaanuarist 1986,- keelavad kaubelda käesoleva direktiivi sätetele mittevastavate toodetega alates 1. jaanuarist 1987.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 13. detsember 1983Nõukogu nimeleesistujaC. Simitis[1] EÜT C 84, 3.4.1982, lk 3.[2] EÜT C 149, 14.6.1982, lk 116.[3] EÜT L 24, 30.1.1976, lk 49.[4] EÜT L 206, 29.7.1978, lk 12.[5] EÜT L 33, 8.2.1979, lk 1.[6] EÜT L 243, 29.10.1971, lk 29.[7] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 204.--------------------------------------------------


title: Council Directive 92/77/EEC of 19 October 1992 supplementing the common system of value added tax and amending Directive 77/388/EEC (approximation of VAT rates)

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31992L0077

Euroopa Liidu Teataja L 316 , 31/10/1992 Lk 0001 - 0004 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 9 Köide 2 Lk 0080  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 9 Köide 2 Lk 0080

		Nõukogu direktiiv 92/77/EMÜ,19. oktoober 1992,millega täiendatakse ühist käibemaksusüsteemi ja muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ (käibemaksumäärade ühtlustamine)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 99,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:siseturu väljakujundamiseks, mis on üks ühenduse põhieesmärke, on vaja kõigepealt kaotada maksukontroll piiridel;käibemaksu käsitleva kontrolli kaotamisel eeldab konkurentsimoonutuste vältimine peale ühtse maksubaasi ka maksumäärade arvu ja taseme piisavat ühtlust liikmesriikide vahel; seetõttu on vaja muuta direktiivi 77/388/EMÜ; [4]üleminekuajal peaks olema võimalik teha teatavaid erandeid seoses maksumäärade arvu ja tasemega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 77/388/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 12 lõige 3 asendatakse järgmisega:"3. a) Alates 1. jaanuarist 1993 kohaldavad liikmesriigid harilikku määra, mis 31. detsembrini 1996 ei või olla väiksem kui 15 %.Üleminekukorra rakendamist käsitleva aruande ja lõplikku korda käsitlevate ettepanekute põhjal, mis komisjon esitab artikli 281 kohaselt, otsustab nõukogu ühehäälselt enne 31. detsembrit 1995 alammäära, mida kohaldatakse pärast 31. detsembrit 1996 hariliku määra suhtes.Liikmesriigid võivad kohaldada ka üht või kaht vähendatud maksumäära. Vähendatud määrad ei või olla väiksemad kui 5 % ja neid kohaldatakse üksnes H lisas nimetatud kaupade ja teenuste tarnete suhtes.b) Liikmesriigid võivad kohaldada vähendatud maksumäära maagaasi- ja elektritarnete suhtes, tingimusel et puudub konkurentsi moonutamise oht. Sellist määra rakendada kavatsev liikmesriik peab sellest eelnevalt teatama komisjonile. Komisjon otsustab, kas on olemas konkurentsi moonutamise oht. Kui komisjon ei ole seda otsust teinud kolme kuu jooksul teabe saamisest, lähtutakse sellest, et konkurentsi moonutamise oht puudub.c) Kunstiteoste, antiikesemete ja kollektsiooniesemete suhtes kohaldatavaid määrasid käsitlevadeeskirjadkehtestatakse direktiiviga, mis käsitleb kasutatud kauba, kunstiteoste, antiikesemete ja kollektsiooniesemete suhtes kohaldatavat erikorda. Nõukogu võtab selle direktiivi vastu enne 31. detsembrit 1992.d) H lisa 1. rühma mittekuuluvate põllumajandustoodete maksustamist käsitlevad eeskirjad määrab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt kindlaks enne 31. detsembrit 1994.31. detsembrini 1994 võivad praegu vähendatud maksumäära kohaldavad liikmesriigid seda ka edaspidi teha; praegu harilikku määra kohaldavad liikmesriigid ei või kohaldada vähendatud määra. See võimaldab hariliku määra kohaldamist kahe aasta võrra edasi lükata.e) Kulla suhtes kohaldatavad eeskirjad ja maksumäärad kehtestatakse direktiiviga, mis käsitleb kulla suhtes kohaldatavat erikorda. Komisjon teeb asjakohase ettepaneku aegsasti, et nõukogu saaks enne 31. detsembrit 1992 kõnealuse direktiivi ühehäälselt vastu võtta.Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et alates 1. jaanuarist 1993 võidelda selles valdkonnas pettuste vastu. Need meetmed võivad hõlmata samas liikmesriigis paiknevate maksukohustuslaste vahelistelt kullatarnetelt käibemaksu arvestamise süsteemi kehtestamist, millega nähakse ette, et maksu tasub müüja eest ostja, ja et ostjal on samas õigus sellesama maksusumma mahaarvamiseks sisendmaksuna."2. Artikli 12 lõike 4 esimene lause jäetakse välja.3. Artikli 12 lõikele 4 lisatakse järgmine lõik:"Komisjoni aruande alusel vaatab nõukogu 1994. aastast alates iga kahe aasta järel läbi vähendatud maksumäärade kohaldamisala. Nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt otsustada muuta H lisas esitatud kaupade ja teenuste loendit."4. Artikli 28 lõige 2 asendatakse järgmisega:"2. Olenemata artikli 12 lõikest 3 kehtivad artiklis 281 osutatud üleminekuajal järgmised sätted.a) Maksuvabastused, mille puhul tagastatakse eelnenud etapis makstud maks, ja artikli 12 lõikes 3 sätestatud vähendatud määrade alammäärast väiksemad vähendatud määrad, mis kehtisid 1. jaanuaril 1991, on kooskõlas ühenduse õigusega ja vastavad 11. aprillil 1967 vastu võetud teise nõukogu direktiivi artikli 17 viimases taandes esitatud tingimustele, võib säilitada.Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada nende tehingutega seotud omavahendite kindlaksmääramine.Kui käesoleva lõike sätted moonutavad Iirimaa puhul konkurentsi kütmiseks ja valgustuseks vajalike energiatoodete tarnimisel, võib komisjon Iirimaale vastava taotluse korral anda loa kohaldada selliste tarnete suhtes vähendatud maksumäära kooskõlas artikli 12 lõikega 3. Sel juhul esitab Iirimaa oma taotluse komisjonile koos kogu vajalike teabega. Kui komisjon ei ole kolme kuu jooksul taotluse saamisest otsust teinud, loetakse Iirimaa olevat saanud loa esitatud vähendatud määrade kohaldamiseks.b) Liikmesriigid, kes 1. jaanuaril 1991 kohaldasid kooskõlas ühenduse õigusega H lisas nimetamata kaupade ja teenuste suhtes vabastusi, mille puhul tagastati eelnenud etapis makstud maks, või artikli 12 lõikes 3 sätestatud vähendatud määrade alammäärast väiksemaid vähendatud määrasid, võivad kõnealuste tarnete suhtes kohaldada vähendatud määra või üht kahest artikli 12 lõikes 3 sätestatud vähendatud määrast.c) Liikmesriigid, kes on artikli 12 lõike 3 kohaselt kohustatud suurendama 1. jaanuaril 1991 kehtinud harilikku maksumäära rohkem kui 2 % võrra, võivad kohaldada artikli 12 lõikes 3 sätestatud vähendatud määrade alammäärast väiksemat vähendatud määra H lisas nimetatud rühmadesse kuuluvate kaupade ja teenuste tarnete suhtes. Peale selle võivad need liikmesriigid kohaldada sellist määra toitlustusteenuste, lasterõivaste ja -jalatsite ning eluasemete suhtes. Liikmesriigid ei või käesoleva lõike alusel kehtestada vabastusi, mille puhul tagastatakse eelnenud etapis makstud maks.d) Liikmesriigid, kes 1.jaanuaril 1991 kohaldasid toitlustusteenuste, lasterõivaste ja -jalatsite ning eluasemete suhtes vähendatud maksumäära, võivad seda määra kõnealuste tarnete suhtes ka edaspidi kohaldada.e) Liikmesriigid, kes 1. jaanuaril 1991 kohaldasid vähendatud maksumäära H lisas nimetamata kaupade ja teenuste tarnete suhtes, võivad kohaldada selliste tarnete suhtes seda vähendatud määra või üht kahest artikli 12 lõikes 3 sätestatud vähendatud määrast, tingimusel et maksumäär ei ole väiksem kui 12 %.f) Kreeka Vabariik võib kohaldada Kreeka mandriosas kohaldatavatest vastavatest määradest kuni 30 % väiksemaid käibemaksumäärasid Lesbose, Chíose, Samose, Dodekaneeside ja Küklaadide piirkonnas ja järgmistel Egeuse saartel: Thásos, Põhja-Sporaadid, Samothráki ja Skyros.g) Komisjon aruande põhjal vaatab nõukogu enne 31. detsembrit 1994 läbi eespool esitatud punktide a–f sätted, eeskätt seoses siseturu nõuetekohase toimimisega. Märkimisväärsete konkurentsimoonutuste ilmnemisel võtab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt sobivad meetmed."5. Lisatakse käesoleva direktiivi lisas olev H lisa.Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembril 1992. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 19. oktoober 1992Nõukogu nimeleesistujaJ. Cope[1] EÜT C 176, 17.7.1990, lk 8.[2] EÜT C 324, 24.12.1990, lk 104.[3] EÜT C 332, 31.12.1990, lk 1.[4] EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Viimati muudetud direktiiviga 91/680/EMÜ (EÜT L 376, 31.12.1991, lk 1).--------------------------------------------------LISA"H LISALOEND KAUPADEST JA TEENUSTEST, MILLE SUHTES VÕIB KOHALDADA VÄHENDATUD KÄIBEMAKSUMÄÄRASIDAllpool esitatud kaubarühmade ülevõtmisel oma siseriiklikku õigusesse võivad liikmesriigid kasutada asjakohaste rühmade täpse ulatuse määramiseks kaupade koondnomenklatuuri.Rühm | Kirjeldus |1 | Toit ja sööt (sealhulgas joogid, kuid välja arvatud alkoholjoogid); elusloomad, seemned, taimed ja tavaliselt toiduainete valmistamisel kasutatavad koostisained; tavaliselt toiduainete täiendamiseks või asendamiseks kasutatavad tooted |2 | Veevarustus |3 | Ravimid, mida tavaliselt kasutatakse tervishoius, haiguste ärahoidmiseks ning inimeste ja loomade raviks, kaasa arvatud rasestumisvastased vahendid ja hügieenitooted |4 | Meditsiiniseadmed, abivahendid ja muud tarvikud, mida tavaliselt kasutatakse puuete leevendamiseks või ravimiseks ja mis on mõeldud puuetega inimeste isiklikuks tarbeks, kaasa arvatud selliste kaupade parandamine, ja autode lasteistmed |5 | Reisijate ja nende pagasi vedu |6 | Raamatute (kaasa arvatud väiketrükised, teabevoldikud ja samalaadsed trükised, laste pildi-, joonistus- ja värvimisraamatud, trükitud või käsikirjalised noodid, maa- ja merekaardid jms kaardid), ajalehtede ja muude korrapäraselt ilmuvate väljaannete, välja arvatud täielikult või olulisel määral reklaamiks mõeldud trükised, võõrandamine või raamatukogudest laenuks andmine |7 | Etenduste, teatri-, tsirkuse-, laada-, lõbustuspargi-, kontserdi-, muuseumi-, loomaaia-, kino-, näituse- jms kultuurisündmuste ja -rajatiste piletid |Raadio- ja televisioonisaadete vastuvõtmine |8 | Kirjanike, heliloojate ja esitajate teenused või nendele makstavad kasutustasud |9 | Elamumajanduse raames pakutavate eluasemete võõrandamine, ehitamine, parandamine ja ümberehitamine |10 | Tavaliselt põllumajanduslikus tootmises kasutatavate kaupade ja teenuste tarnimine, välja arvatud tootmisvahendid, milleks on näiteks masinad või ehitised |11 | Hotellide ja samalaadsete ettevõtete pakutav majutus, sealhulgas puhkuseks, ning laagriplatside ja haagissuvilate parkimiskohtade rendileandmine |12 | Spordiürituste piletid |13 | Spordirajatiste kasutamine |14 | Selliste organisatsioonide tarnitavad kaubad ja teenused, keda liikmesriigid tunnustavad heategevuslikena ja kes tegelevad hoolekandega, kui need tarned ei ole artikli 13 alusel vabastatud |15 | Matusekorraldajate ja krematooriumide teenused ning nendega seotud kaubad |16 | Ravi- ja hambaraviteenused, samuti kuum- ja külmravi, kui sellised teenused ei ole artikli 13 alusel vabastatud |17 | Teenused, mida osutatakse seoses tänavapuhastuse, jäätmete kogumise ja töötlemisega, välja arvatud sellistest teenustest need, mida osutavad artikli 4 lõikes 5 osutatud üksused |"--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 28. juuni 1977, metsa- või põllumajanduslike ratastraktorite diiselmootoritest eralduvate heitmete vastu võetavaid meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31977L0537

Euroopa Liidu Teataja L 220 , 29/08/1977 Lk 0038 - 0059 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 7 Lk 0178  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 6 Lk 0176  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 7 Lk 0178  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 7 Lk 0190  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 7 Lk 0190

		Nõukogu direktiiv,28. juuni 1977,metsa- või põllumajanduslike ratastraktorite diiselmootoritest eralduvate heitmete vastu võetavaid meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(77/537/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:tehnilised nõuded, millele traktorid peavad siseriiklike õigusaktide kohaselt vastama, käsitlevad muu hulgas traktorite diiselmootoritest eralduvaid heitmeid;nimetatud nõuded on liikmesriigiti erinevad ning seetõttu on vaja, et kõik liikmesriigid võtaksid lisaks olemasolevatele eeskirjadele või nende asemel vastu ühesugused nõuded, et eelkõige oleks võimalik rakendada iga traktoritüübi korral EMÜ tüübikinnitusmenetlust, mida käsitletakse nõukogu 4. märtsi 1974. aasta direktiivis 74/150/EMÜ (põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta); [3]traktoreid käsitlevate siseriiklike õigusaktide ühtlustamine eeldab iga liikmesriigi territooriumil ühiste nõuete kohaselt tehtud katsetamiste vastastikust tunnustamist,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Põllumajandus- või metsatraktor on rataste või roomikutega varustatud mis tahes mootorsõiduk, millel on vähemalt kaks telge ja mille tähtsaim omadus on veojõud ning mis on mõeldud teatavate põllu- või metsamajanduses kasutatavate tööriistade, masinate või haagiste tõmbamiseks, lükkamiseks, vedamiseks või käitamiseks. See võib olla ette nähtud koorma või kaassõitjate veoks.2. Käesolevat direktiivi kohaldatakse üksnes selliste lõikes 1 määratletud traktorite suhtes, mis on varustatud õhkrehvidega ning millel on kaks telge ja mille maksimaalne valmistajakiirus on 6–25 km/h.Artikkel 2Ükski liikmesriik ei tohi keelduda traktorile EMÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest traktori diiselmootorist eralduvate heitmetega seotud põhjustel, kui traktor vastab I, II, III, IV ja VI lisas ettenähtud nõuetele.Artikkel 3Ükski liikmesriik ei tohi keelduda traktori registreerimisest ega keelata traktori kasutuselevõtmist või kasutamist traktori diiselmootorist eralduvate heitmetega seotud põhjustel, kui traktor vastab I, II, III, IV ja VI lisas ettenähtud nõuetele.Artikkel 4Tüübikinnituse andnud liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tagada oma informeeritus kõikidest I lisa punktis 2.2 nimetatud osades või omadustes tehtud muudatustest. Kõnealuse liikmesriigi pädevad asutused otsustavad, kas muudatustega traktori korral on vaja uut katsetamist ning uue katseprotokolli koostamist. Kui sellisel katsetamisel ilmnevad kõrvalekalded käesoleva direktiivi nõuetest, siis muudatust ei kinnitata.Artikkel 5Vajalikud muudatused käesoleva direktiivi I–X lisades esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga võetakse vastu direktiivi 74/150/EMÜ artiklis 13 sätestatud korras.Artikkel 61. Liikmesriigid jõustavad õigusnormid, mis on vajalikud käesoleva direktiivi sätete täitmiseks 18 kuu jooksul alates direktiivi teatavakstegemisest ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide tekst edastatakse komisjonile.Artikkel 7Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 28. juuni 1977Nõukogu nimeleesistujaW. Rodgers[1] EÜT C 125, 8.6.1976, lk 51.[2] EÜT C 197, 23.8.1976, lk 16.[3] EÜT L 84, 28.3.1974, lk 10.--------------------------------------------------I LISA [1]MÕISTED, EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE, KORRIGEERITUD NEELDUMISTEGURI TÄHIS, SPETSIFIKATSIOONID, KATSED NING TOODANGU VASTAVUS(1.) 2. MÕISTEDKäesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:(2.1.) 2.2. traktori tüüp mootorist eralduvate heitmete piirangute osas – traktorid, mis ei erine üksteisest selliste oluliste näitajate poolest nagu II lisas määratletud traktori ja mootori omadused;2.3. diiselmootor – survesüüte põhimõttel töötav mootor;2.4. külmkäivitusseade – seade, mille käivitamisel suureneb ajutiselt mootorit varustava kütuse kogus ning mille otstarve on hõlbustada mootori käivitumist;2.5. suitsususe mõõtur – vahend valguse neeldumistegurite püsivaks mõõtmiseks traktoritest eralduvates heitgaasides.3. EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE3.1. Tüübikinnitustaotluse peab esitama traktori tootja või tootja nõuetekohaselt volitatud esindaja.3.2. Taotlusele tuleb lisada järgmised dokumendid kolmes eksemplaris koos järgmiste andmetega:3.2.1. mootoritüübi kirjeldus, mis sisaldab kõiki II lisas nimetatud andmeid;3.2.2. põlemiskambri ja kolvi ülaosa joonised.3.3. Käesoleva eeskirja II lisas ette nähtud mootor ja varustus, mis paigaldatakse tüübikinnitust taotlevale traktorile, esitatakse punktis 5 määratletud tüübikinnituskatseid teostavale tehnilisele teenistusele. Tootja nõudmisel ja tüübikinnituskatseid teostava tehnilise teenistuse nõusolekul võib katse läbi viia ka tüübikinnitust taotleva traktori tüüpi esindava traktori peal.3a. EMÜ TÜÜBIKINNITUSEMÜ tüübikinnitustunnistusele lisatakse X lisale vastav tõend.4. KORRIGEERITUD NEELDUMISTEGURI TÄHIS(4.1.) (4.2.) (4.3.) 4.4. Igale käesoleva eeskirja kohaselt kinnitatud traktoritüübile vastavale traktorile kinnitatakse selgesti nähtavale ja kergesti juurdepääsetavale kohale X lisa tüübikinnitustunnistuse lisas määratletud nelinurkne tähis, mille sees on korrigeeritud neeldumisteguri arvuline väärtus (m–1), mis on saadud tüübikinnituse ajal vaba kiirenduse katses ning kindlaks määratud tüübikinnituse ajal IV lisa punktis 3.2 kirjeldatud meetodil.4.5. Tähis peab olema selgesti loetav ja kustutamatu.4.6. Tähise näidis on esitatud IX lisas.5. SPETSIFIKATSIOONID JA KATSED5.1. ÜldistOsad, mis võivad mõjutada heitmete eraldumist, peavad olema projekteeritud, ehitatud ja paigaldatud nii, et traktor vastaks tavapärastes kasutustingimustes, võimalikust vibratsioonist olenemata, käesoleva direktiivi sätetele.5.2. Külmkäivitusseadmeid puudutavad nõuded5.2.1. Külmkäivitusseade peab olema projekteeritud ja ehitatud nii, et seda ei saa käivitada või käivitatuna hoida mootori tavapärase töötamise ajal.5.2.2. Punkti 5.2.1 nõuded ei kehti, kui on täidetud vähemalt üks järgmistest tingimustest:5.2.2.1. mootorist püsikiirustel eralduvate heitgaaside III liites kirjeldatud meetodil mõõdetud valguse neeldumistegur külmkäivitusseadme töötamisel ei ületa VI lisas ettenähtud piirväärtusi;5.2.2.2. külmkäivitusseadme töötamise tõttu seiskub mootor ettenähtud aja jooksul.5.3. Heitmeid puudutavad nõuded5.3.1. Tüübikinnituseks esitatud traktoritüübist eralduvaid heitmeid mõõdetakse kahel III ja IV lisas kirjeldatud meetodil, rakendades meetodeid vastavalt püsikiiruskatsetes ning vaba kiirenduse katsetes. [2]5.3.2. III lisas kirjeldatud meetodil mõõdetud heitmete eraldumine ei tohi ületada VI lisas ettenähtud piirväärtusi.5.3.3. Heitgaasidel töötavate üleaademootorite korral ei tohi vabal kiirendusel mõõdetud neeldumistegur ületada VI lisas ettenähtud püsikiiruskatsetes mõõdetud suurimale neeldumistegurile vastavat nimivoo piirväärtust, millele liidetakse 0,5 m–1.5.4. Samaväärsete mõõteriistade kasutamine on lubatud. Muu kui VII lisas kirjeldatud mõõteriista kasutamisel tuleb tõestada selle võrdväärsust kõnealuse mootori korral.(6.) 7. TOODANGU VASTAVUS7.1. Tooteseeria iga traktor peab osade poolest, mis võivad mõjutada mootorist heitmete eraldumist, vastama tüübikinnitusega traktoritüübile esitatavatele nõuetele.(7.2.) 7.3. Üldjuhul kontrollitakse traktori vastavust kinnitatud tüübile diiselmootori heitmete eraldumise osas X lisa EMÜ tüübikinnitustunnistuse lisas esitatud kirjelduse põhjal. Peale selle:7.3.1. kui kontrollitakse tooteseeriast valitud sõidukit, siis viiakse katsed läbi järgmiselt:7.3.1.1. sissesõitmata traktoriga teostatakse IV lisas kirjeldatud vaba kiirenduse katse. Sõiduk loetakse kinnitatud tüübile vastavaks juhul, kui neeldumistegur ei ületa tüübikinnitusmärgil esitatud väärtust rohkem kui 0,5 m–1 võrra;7.3.1.2. kui punktis 7.3.1.1 nimetatud katses määratud väärtus on üle 0,5 m–1 suurem kui tüübikinnitusmärgil esitatud arvuline näitaja, siis teostatakse kõnealust tüüpi traktori või selle mootoriga III lisas kirjeldatud püsikiiruskatse. Heitmete eraldumise tasemed ei tohi ületada VI lisas ettenähtud piirväärtusi.[1] Lisade tekst on sarnane ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga nr 24, eelkõige on sama osade jaotus. Seetõttu on eeskirjas nr 24 esineva, kuid käesolevas direktiivis puuduva punkti number esitatud sulgudes, märkena pro memoria.[2] Läbi tuleb viia vaba kiirenduse katse, eelkõige seoses viiteväärtuse esitamisega ametiasutustele, mis kasutavad seda meetodit kasutuses olevate sõidukite kontrollimiseks.--------------------------------------------------II LISA+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------III LISAPÜSIKIIRUSKATSED1. SISSEJUHATUS1.1. Käesolevas lisas kirjeldatakse heitmete eraldumise määramise meetodit erinevatel püsikiirustel 80 % juures täiskoormusest.1.2. Katse võib teha mootoril või traktoril.2. MÕÕTMISPÕHIMÕTE2.1. Mootori heitgaaside suitsusust mõõdetakse mootori püsikiirusel töötamisel koormusel, mis on 80 % täiskoormusest. Tehakse kuus mõõtmist mootori kiirustel, mis jaotuvad ühtlaselt maksimumvõimsusele vastava kiiruse ning mootori kahest järgmisest kiirusest suurema kiiruse väärtuse vahel:- 55 % mootori maksimumkiirusest- 1000 p/minÄärmised mõõtepunktid peavad asuma eelpool määratletud vahemiku lõpp-punktides.2.2. Soovi korral käivitatava ülelaaduriga varustatud diiselmootoritele, millel ülelaaduri käivitumine kutsub automaatselt esile sissepritsitava kütusekoguse suurenemise, tehakse mõõtmised nii töötava kui ka väljalülitatud ülelaaduriga.Mootori iga kiiruse korral loetakse mõõtmistulemuseks kahest arvulisest väärtusest suurem väärtus.3. KATSETINGIMUSED3.1. Traktor või mootor3.1.1. Esitatav mootor või traktor peab olema tehniliselt heas korras. Mootor peab olema sissetöötatud.3.1.2. Mootorit katsetatakse II lisas kirjeldatud seadmete abil.3.1.3. Mootori parameetrid peavad vastama tootja parameetritele ning II lisas kirjeldatud parameetritele.3.1.4. Väljalaskeseadmel ei tohi olla ava, mille kaudu mootorist eralduvad heitgaasid võiksid lahjeneda.3.1.5. Mootor peab olema tootja poolt ettenähtud tavapärases töökorras. Eelkõige peab jahutusvedeliku ja õli temperatuur vastama tootja poolt ettenähtud normaaltemperatuurile.3.2. KütusKasutada tuleb etalonkütust, mille andmed on esitatud V lisas.3.3. Katselabor3.3.1. Mõõdetakse labori absoluutne temperatuur T kelvinites ning atmosfäärirõhk H torrides ning määratakse tegur F järgmise valemi abil:F =×3.3.2. Katsetulemused tunnistatakse kehtivaks, kui 0,98 ≤ F ≤ 1,023.4. Proovivõtu- ja mõõteseadmedHeitgaaside valguse neeldumisteguri mõõtmiseks kasutatakse suitsususe mõõturit, mis vastab VII lisas ettenähtud tingimustele ning on paigaldatud VIII lisa nõuete kohaselt.4. PIIRVÄÄRTUSED4.1. Mootori kuuest kiirusest iga kiiruse korral, millel mõõdetakse neeldumistegur punkti 2.1 kohaselt, arvutatakse gaasivoo nimiväärtus G liitrites sekundi kohta järgmise valemi abil:- G =Vn60- G =Vn120kusV on mootori silindrimaht liitrites ja n on mootori pöörete arv minutis (p/min).4.2. Mootori ühegi kiiruse korral ei tohi heitgaaside valguse neeldumistegur olla suurem VI lisa tabelis esitatud piirväärtusest. Kui nimivoolu väärtus ei vasta ühelegi kõnealuses tabelis olevale väärtusele, siis saadakse kohaldatav piirväärtus lineaarse interpoleerimise teel.--------------------------------------------------IV LISAVABA KIIRENDUSE KATSE1. KATSETINGIMUSED1.1. Katse tehakse traktoril või mootoril, mis on läbinud III lisas kirjeldatud püsikiiruskatse.1.1.1. Mootori katsetamisel katsestendil tehakse katse võimalikult kiiresti pärast suitsususe mõõtmist püsikiirusel. Eelkõige peab jahutusvedeliku ja õli temperatuur vastama tootja poolt määratud normaaltemperatuurile.1.1.2. Seisval traktoril katsetamise korral viiakse mootor katse eel teesõidu abil harilikku tööseisundisse. Katse tuleb teha võimalikult kiiresti pärast teesõitu.1.2. Põlemiskamber ei tohi olla testile eelnenud pika seisuaja tõttu jahtunud ega määrdunud.1.3. Kohaldada tuleb III lisa punktides 3.1, 3.2 ja 3.3 ettenähtud katsetingimusi.1.4. Proovivõtu- ja mõõteseadmete suhtes kohaldatakse III lisa punktis 3.4 ettenähtud tingimusi.2. KATSEMETOODIKA2.1. Stendikatse korral lahutatakse mootor pidurist, mis asendatakse vabakäigul pöörlevate osade või inertsiga, mis on võimalikult võrdne pöörlevate osade inertsiga.2.2. Traktoril katsetamise korral tuleb käiguvahetussüsteem neutraalsesse asendisse seada ning mootori käik sisse lülitada.2.3. Mootori tühikäigul tuleb kiirust kiiresti, kuid ettevaatlikult muuta, et sissepritsepump saavutaks maksimaalse jõudluse. Seda asendit tuleb säilitada mootori suurima kiiruseni ja pöörlemissageduse regulaatori töölerakendumiseni. Niipea kui kõnealune kiirus on saavutatud, tuleb kiirendi vabastada, kuni mootor jõuab taas tühikäigukiiruseni ning suitsususe mõõtur sellele vastavate näitudeni.2.4. Punktis 2.3 kirjeldatud toimingut tuleb heitgaasisüsteemi puhastamiseks ja seadmete vajalikuks seadistamiseks korrata vähemalt kuus korda. Iga järjestikuse kiirenduse ajal registreeritakse suitsususe maksimaalsed väärtused kuni püsivate väärtuste saamiseni. Mootori igale kiirendusele järgneva tühikäigu ajal saadud väärtusi arvesse ei võeta. Väärtused loetakse stabiilseteks, kui neli järjestikust näitu asuvad ribal laiusega 0,25 m–1 ega ole kahanevas järjekorras. Registreeritav neeldumistegur XM on kõnealuse nelja väärtuse aritmeetiline keskmine.2.5. Heitgaasidel töötava ülelaaduriga varustatud mootorite korral kehtivad vajaduse korral järgmised nõuded:2.5.1. Mootoriga ühendatud või selle poolt mehaaniliselt käitatava ja soovi korral väljalülitatava ülelaaduriga mootorite korral tehakse kaks täielikku, eelkiirendustega mõõtmistsüklit, kusjuures ühel juhul peab ülelaadur olema sisse, teisel juhul välja lülitatud. Mõõtmistulemusena registreeritakse kahest väärtusest suurem väärtus.2.5.2. Juhi poolt juhitava möödavooluventiili abil väljalülitatava ülelaaduriga mootorite korral viiakse katsed läbi nii möödavooluventiiliga kui ka ilma. Mõõtmistulemusena registreeritakse kahest saadud väärtusest suurem.3. KORRIGEERITUD NEELDUMISTEGURI VÄÄRTUSE MÄÄRAMINE3.1. MärkusXM = käesoleva lisa punktis 2.4 kirjeldatud viisil määratud neeldumisteguri väärtus vabal kiirendusel;XL = korrigeeritud neeldumisteguri väärtus vabal kiirendusel;SM = püsikiirusel mõõdetud neeldumisteguri väärtus (III lisa punkt 1.2), mis on kõige lähem sama nimivoolu vastavale piirväärtusele;SL = SM väärtusele vastavale mõõtepunktile ettenähtud nimivoo neeldumisteguri väärtus (III lisa punkt 4.2);L = valguse teekonna tegelik pikkus suitsususe mõõturis.3.2. m–1-süsteemis väljendatud neeldumistegurite ja meetrites väljendatud valguse teekonna pikkuse juures loetakse XL parandatud väärtuseks järgmisest kahest väärtusest väiksem:X′=× XvõiX″= X+ 0·5--------------------------------------------------V LISATÜÜBIKINNITUSKATSETEKS JA TOODETE VASTAVUSE KONTROLLIMISEKS ETTENÄHTUD ETALONKÜTUSE NÄITAJADMärkus:Kütus peab põhinema ainult otsedestillaatidel, mis on hüdrodesulfureeritud või mitte, ning ei tohi sisaldada manuseid.| Piirväärtused ja ühikud | Meetod |Tihedus 15/4 °C | 0,830 ± 0,005 | ASTM D 1298-67 |Destillatsioon | | ASTM D 86-67 |50 % | min 245 °C |90 % | 330 ± 10 °C |Lõplik keemispunkt | max 370 °C |Tsetaaniindeks | 54 ± 3 | ASTM D 976-66 |Kinemaatiline viskoossus | 3 ± 0,5 cSt | ASTM D 445-65 |Väävlisisaldus | 0,4 ± 0,1 %, kaaluprotsent | ASTM D 129-64 |Leekpunkt | min 55 °C | ASTM D 93-71 |Hägustumistemperatuur | max –7 °C | ASTM D 2500-66 |Aniliinipunkt | 69 ± 5 °C | ASTM D 611-64 |Koksiarv 10 % settelt | max 0,2 %, kaaluprotsent | ASTM D 524-64 |Tuhasus | max 0,01 %, kaaluprotsent | ASTM D 482-63 |Veesisaldus | max 0,05 %, kaaluprotsent | ASTM D 95-70 |Vaskplaadi korrosioonikatse tempreatuuril 100 °C | max 1 | ASTM D 130-68 |+++++ TIFF +++++Kütteväärtus, neto | | ASTM D 2-68 (Ap. VI) |Mineraalhapete sisaldus | null mg KOH/g | ASTM D 974-64 |--------------------------------------------------VI LISAPÜSIKIIRUSKATSEL KOHALDATAVAD PIIRVÄÄRTUSEDMärkus:Tabelis esitatud väärtused on ümardatud täpsuseni 0,01 või 0,005, mis ei tähenda, et mõõtmised tuleb teha kõnealuse täpsusastmega.Nimivooluhulk G liitrit sekundis | Neeldumistegur k m–1 |≦ 42 | 2,26 |45 | 2,19 |50 | 2,08 |55 | 1,985 |60 | 1,90 |65 | 1,84 |70 | 1,775 |75 | 1,72 |80 | 1,665 |85 | 1,62 |90 | 1,575 |95 | 1,535 |100 | 1,495 |105 | 1,465 |110 | 1,425 |115 | 1,395 |120 | 1,37 |125 | 1,345 |130 | 1,32 |135 | 1,30 |140 | 1,27 |145 | 1,25 |150 | 1,225 |155 | 1,205 |160 | 1,19 |165 | 1,17 |170 | 1,155 |175 | 1,14 |180 | 1,125 |185 | 1,11 |190 | 1,095 |195 | 1,08 |≧ 200 | 1,065 |--------------------------------------------------VII LISASUITSUSUSE MÕÕTURITE OMADUSED1. RAKENDUSALAKäesolevas lisas määratletakse III ja IV lisas kirjeldatud katsetes kasutatavatele suitsususe mõõturitele esitatavad nõuded.2. SUITSUSUSE MÕÕTURITE PÕHINÕUDED2.1. Mõõdetav gaas peab olema suletud mati sisepinnaga kambrisse.2.2. Heitgaasi läbiva valguse teekonna tegeliku pikkuse määramisel tuleb arvestada valgusallika ja valgusanduri kaitseseadmete võimalikku mõju. Valguse teekonna tegelik pikkus peab olema seadmele märgitud.2.3. Suitsususe mõõturi näituril peab olema kaks mõõteskaalat: üks valguse neeldumise absoluutühikutes 0 – ∞ (m–1) ja teine lineaarne 0–100. Mõlema skaala mõõtevahemikul peab 0 tähistama koguvalgusvoogu ja skaala lõppväärtus täielikult neeldunud valgusvoogu.3. KONSTRUKTSIOONINÕUDED3.1. ÜldistKonstruktsiooniline lahendus peab tagama, et heitgaas, mis täidab suitsukambri mootori püsikiirusel töötamisel, oleks ühtlase suitsususega.3.2. Suitsukamber ja suitsususe mõõturi kest3.2.1. Sisemistest peegeldustest või hajumisefektist tekkiva juhusliku valguse tagasipeegeldust valgusanduril tuleb vähendada miinimumini (näiteks sisepindade matistamise ja nõuetekohase paigutusskeemi abil).3.2.2. Seadete optilised omadused peavad tagama, et hajumise ja peegeldumise ühine mõju ei ületaks ühte ühikut lineaarskaalal, kui suitsukamber on täidetud suitsuga, mille neeldumistegur on ligikaudu 1,7 m–1.3.3. ValgusallikasValgusallikas peab olema hõõglamp värvustemperatuuril 2800–3250 K.3.4. Vastuvõtja3.4.1. Vastuvõtjaks on inimsilma valgustundlikkusele sarnaneva spektraalkõveraga valgusandur (maksimaalne tundlikkus vahemikus 550/570 nm; maksimaalsest tundlikkusest vähem kui 4 % alla 430 nm ja üle 680 nm).3.4.2. Vooluahela (sealhulgas näituri) konstruktsioon peab tagama, et valgusanduri väljundvool on valgusanduri kogu töötemperatuuride vahemikus vastuvõetud valgustugevuse lineaarfunktsioon.3.5. Mõõteskaalad3.5.1. Φ = Φ· e−kL, kus L – valgusteekonna tegelik pikkus läbi mõõdetava heitgaasi, Φo – langev valgusvoog, Φo – väljuv valgusvoog.Kui suitsususe mõõturi tüübi tegelikku pikkust L ei ole võimalik määrata otse mõõturi geomeetria põhjal, määratakse tegelik pikkus L järgmiselt:- käesoleva lisa punktis 4 kirjeldatud meetodil või- võrdluse teel muud tüüpi suitsususe mõõturiga, mille tegelik pikkus on teada.3.5.2. Lineaarskaala 0–100 ja valguse neeldumisteguri k vaheline seos arvutatakse valemiga:k = −logN100milles N on lineaarskaala näit ning k on neeldumisteguri vastav väärtus.3.5.3. Suitsususe mõõturi näidik peab võimaldama 1,7 m–1 neeldumistegurit mõõta täpsusega 0,025 m–1.3.6. Mõõteseadmete seadistamine ja katsetamine3.6.1. Valgusanduri ja näituri vooluahel peavad olema sellisel viisil reguleeritavad, et oleks võimalik seada osuti nullasendisse, kui valgusvoog läbib puhta õhuga täidetud suitsukambri või identsete omadustega kambri.3.6.2. Kui hõõglamp on välja lülitatud ja elektriline mõõteahel avatud või lühistatud, peab neeldumisteguri skaala näit olema ∞ ja see peab näitama ∞ ka mõõteahela uuestiühendamisel.3.6.3. Vahekontrollimiseks tuleb suitsukambrisse paigaldada ekraan, mille punkti 3.5.1 järgi mõõdetud valguse neeldumistegur k jääb vahemikku 1,6 m–1 ja 1,8 m–1. k väärtus peab olema teada täpsusega 0,025 m–1. Kontrollimisel tehakse kindlaks, et ekraani asetamisel valgusallika ja valgusanduri vahele ei erineks kõnealune väärtus suitsususe mõõturi näidust rohkem kui 0,05 m–1.3.7. Suitsususe mõõturi reaktsioon3.7.1. Elektrilise mõõteahela reageerimisaeg peab olema 0,9–1,1 sekundit. Reageerimisaeg on aeg, mis on vajalik näituri osuti jõudmiseks 90 % täieliku neeldumise lõppväärtuseni skaalal, kui lisatakse valgusandurit täielikult varjav ekraan.3.7.2. Elektrilise mõõteahela summutamine peab tagama, et esialgne kõrvalekalle lõplikust püsinäidust pärast sisendi iga hetkelist kõikumist (näiteks kalibreerimisekraan) ei ületa 4 % lineaarskaala ühikutes väljendatud näidust.3.7.3. Suitsukambri füüsikalistest omadustest tingitud suitsususe mõõturi reageerimisaeg on ajavahemik gaasi mõõteseadmesse sisenemise algusest suitsukambri täieliku täitumiseni. Reageerimisaeg ei tohi ületada 0,4 sekundit.3.7.4. Käesolevad sätted kehtivad ainult nende mõõturite suhtes, mida kasutatakse suitsususe mõõtmiseks vabal kiirendusel.3.8. Mõõdetava heitgaasi ja läbipuhkeõhu rõhk3.8.1. Suitsukambris oleva heitgaasi rõhu erinevus atmosfäärirõhust ei tohi olla üle 735 Pa.3.8.2. Muutused mõõdetava heitgaasi ja läbipuhkeõhu rõhus ei tohi esile kutsuda neeldumisteguri muutumist üle 0,05 m–1, kui heitgaasi neeldumistegur on 1,7 m–1.3.8.3. Suitsususe mõõtur peab olema varustatud suitsukambris oleva rõhu mõõtmiseks vajalike seadmetega.3.8.4. Suitsukambris oleva heitgaasi ja läbipuhkeõhu rõhu muutumise piirväärtused esitab mõõteseadmete tootja.3.9. Mõõdetava heitgaasi temperatuur3.9.1. Mõõtmishetkel peab heitgaasi temperatuur igas suitsukambri punktis olema temperatuuri 70 °C ja suitsususe mõõturi tootja poolt ettenähtud maksimaalse temperatuuri vahemikus, milles näidud ei erine üle 0,1 m–1, kui kamber on täidetud heitgaasiga, mille neeldumistegur on 1,7 m–1.3.9.2. Suitsususe mõõtur peab olema varustatud suitsukambri temperatuuri mõõtmiseks vajalike seadmetega.4. SUITSUSUSE MÕÕTURI TEGELIK PIKKUS L4.1. Üldist4.1.1. Teatavat tüüpi suitsususe mõõturites ei ole heitgaas valgusallika ja valgusanduri või valgusallikat ja valgusandurit kaitsvate läbipaistvate osade vahel püsiva suitsususega. Sellisel juhul võrdub tegelik pikkus L ühtlase suitsususega gaasisambaga, mis tekitab samasuguse valguse neeldumise, nagu heitgaasi tavapärasel sisenemisel suitsususe mõõturisse.4.1.2. Valguse teekonna tegelik pikkus L saadakse tavapäraselt töötava suitsususe mõõturi näidu N võrdlemisel näiduga No, mis saadakse sellisel viisil muudetud suitsususe mõõturiga, milles katsegaas täidab täpselt määratletud pikkuse Lo.4.1.3. Nullpunkti nihete paranduste kindlaksmääramiseks on vaja võrrelda üksteisele kiiresti järgnevaid näite.4.2. Valguse teekonna tegeliku pikkuse L tuletamise meetod4.2.1. Katses kasutatav gaas peab olema püsiva suitsususega heitgaas või valgust neelav gaas, mille gravimeetriline tihedus vastab ligikaudu heitgaasi gravimeetrilisele tihedusele.4.2.2. Suitsususe mõõturi korral, mis on katsegaasidega ühtlaselt täidetav ning mille otsmised tasandid moodustavad valguse teekonnaga täisnurga, peab pikkuse Lo sammas olema täpselt kindlaks määratud. Kõnealune pikkus L0 peab olema ligikaudu võrdne suitsususe mõõturi eeldatava tegeliku pikkusega.4.2.3. Tuleb mõõta katsegaasi keskmine temperatuur suitsukambris.4.2.4. Vajaduse korral võib proovivõtuliiniga võimalikult proovivõtusondi lähedal ühendada kompaktse konstruktsiooniga ja kõikumiste summutamiseks piisava mahuga paisupaagi. Paigaldada võib ka jahuti. Paisupaagi ning jahuti lisamine ei tohi heitgaasi koostist oluliselt muuta.4.2.5. Tegeliku pikkuse määramise katses juhitakse katsegaasi proov vaheldumisi läbi tavapäraselt toimiva suitsususe mõõturi ning läbi sama, kuid punkti 4.1.2 kohaselt muudetud mõõturi.4.2.5.1. Suitsususe mõõturi näidud registreeritakse katse ajal pidevalt salvestiga, mille reageerimisaeg võrdub suitsususe mõõturi reageerimisajaga või on sellest lühem.4.2.5.2. Tavapäraselt toimiva suitsususe mõõturi korral on suitsususe näidu tähiseks lineaarskaalal N ning heitgaasi kelvinites väljendatud keskmise temperatuuri tähiseks T.4.2.5.3. Teadaoleva tegeliku pikkuse Lo täidetuse korral sama katsegaasiga märgitakse suitsususe näit lineaarskaalal tähisega No ning heitgaasi kelvinites väljendatud keskmine temperatuur tähisega To.4.2.6. Tegelik pikkus arvutatakse järgmise valemi abil:L = L1 −1 −4.2.7. Katset korratakse vähemalt nelja katsegaasiga, kuni näidud paigutuvad võrdsete vahemaadega lineaarskaala vahemikku 20–80.4.2.8. Suitsususe mõõturi tegelik pikkus L on kõigi heitgaasiproovide punkti 4.6 kohaselt saadud tegelike pikkuste aritmeetiline keskmine.--------------------------------------------------VIII LISASUITSUSUSE MÕÕTURI PAIGALDAMINE JA KASUTAMINE1. RAKENDUSALAKäesolevas lisas määratakse kindlaks suitsususe mõõturite paigaldus- ja kasutamisnõuded III ja IV lisas kirjeldatud katsetes.2. PROOVIVÕTU SUITSUSUSE MÕÕTUR2.1. Paigaldus püsikiiruskatsetes2.1.1. Proovivõtusondi ja väljalasketoru ristlõigete pindalade suhe ei tohi olla väiksem kui 0,05. Väljalasketorus proovivõtusondi sisendi juures mõõdetud vasturõhk ei tohi ületada 735 Pa.2.1.2. Proovivõtusond on otsast avatud toru, mille suund langeb ühte väljalasketoru või pikendustoru teljega, kui pikendustoru on vajalik. Sond peab asetsema osas, milles suits jaotub enam-vähem ühtlaselt. Selleks tuleb sond asetada väljalasketorus või vajaduse korral pikendustorus võimalikult kaugele allavoolu nii, et juhul kui D tähistab väljalaskeava läbimõõtu, siis sondi ots oleks proovivõtukohast ülesvoolu vähemalt 6D ning allavoolu 3D kaugusel. Pikendustoru kasutamise korral tuleb takistada õhu juurdepääsu ühenduskohale.2.1.3. Rõhk väljalasketorus ja rõhulangus proovivõtuliinil peavad kindlustama sondiga kogutud proovi võrdväärsuse isokineetilisel proovivõtul saadud prooviga.2.1.4. Vajaduse korral võib proovivõtuliiniga võimalikult proovivõtusondi lähedal ühendada kompaktse konstruktsiooniga ja kõikumiste summutamiseks piisava mahuga paisupaagi. Paigaldada võib ka jahuti. Paisupaagi ning jahuti lisamine ei tohi heitgaasi koostist oluliselt muuta.2.1.5. Väljalasketorusse võib paigaldada pöördsulguriga ventiili või muid gaasiproovi rõhku tõstvaid vahendeid proovivõtusondist vähemalt 3D kaugusele allavoolu.2.1.6. Ühendustorud sondi, jahuti, paisupaagi (kui see on vajalik) ja suitsususe mõõturi vahel peavad olema võimalikult lühikesed ning vastama VII lisa punktides 3.8 ja 3,9 kirjeldatud rõhu- ja temperatuurinõuetele. Toru peab proovivõtukohast suitsususe mõõturini kulgema tõusujoones, kusjuures tuleb vältida järske kõverusi, kuhu võib koguneda tahma. Kui suitsususe mõõtur ei ole varustatud möödavooluventiiliga, tuleb see paigaldada ülesvoolu.2.1.7. Katse ajal tuleb kontrollida, et peetakse kinni VII lisa punkti 3.8 rõhuga seotud nõuetest ning VII lisa punkti 3.9 mõõtekambri temperatuuriga seotud nõuetest.2.2. Paigaldus vaba kiirenduse katseteks2.2.1. Proovivõtusondi ja väljalasketoru ristlõikepindalade suhe ei tohi olla väiksem kui 0,05. Väljalasketorus proovivõtusondi sisendi juures mõõdetud vasturõhk ei tohi ületada 735 Pa.2.2.2. Proovivõtusond on otsast avatud toru, mille suund langeb ühte väljalasketoru või pikendustoru teljega, kui pikendustoru on vajalik. Sond peab asetsema osas, milles suits jaotub enam-vähem ühtlaselt. Selleks tuleb sond asetada väljalasketorus või vajaduse korral pikendustorus võimalikult kaugele allavoolu nii, et juhul kui D tähistab väljalaskeava läbimõõtu, siis sondi ots oleks proovivõtukohast ülesvoolu vähemalt 6D ning allavoolu 3D kaugusel. Pikendustoru kasutamise korral tuleb takistada õhu juurdepääsu ühenduskohale.2.2.3. Proovivõtusüsteem peab kindlustama, et gaasiproovi rõhk suitsususe mõõturi juures jääb mootori kõigil kiirustel VII lisa punktis 3.8.2 kindlaksmääratud piiridesse. Seda saab kontrollida gaasiproovi rõhu registreerimise teel mootori tühikäigul töötamisel ja maksimaalsetel pööretel tühikäigul. Olenevalt suitsususe mõõturi omadustest, saab gaasiproovi rõhku reguleerida väljalaske- või pikendustorus asuva jäiga piiriku või pöördsulguriga ventiili abil. Kasutatud meetodist olenemata ei tohi väljalasketoru proovivõtusondi sisendi juures mõõdetud vasturõhk olla üle 75 Pa.2.2.4. Ühendustorud suitsususe mõõturiga peavad olema võimalikult lühikesed. Toru peab proovivõtukohast suitsususe mõõturini kulgema tõusujoones, kusjuures tuleb vältida järske kõverusi, kuhu võib koguneda tahma. Suitsususe mõõturist ülesvoolu võib paigaldada möödavooluventiili, mis isoleerib mõõturi heitgaasivoost, kui mõõtmist ei toimu.3. TÄISVOO SUITSUSUSE MÕÕTURAinsad üldised ettevaatusabinõud, mida tuleb püsikiiruskatsetes ja vaba kiirenduse katsetes järgida, on järgmised:3.1. ühendused väljalasketoru ja suitsususe mõõturi ühendustorude vahel ei tohi sisse lasta välisõhku;3.2. suitsususe mõõturi ühendustorud peavad olema võimalikult lühikesed, nagu ka proovivõtu suitsususe mõõturite korral. Torustik peab proovivõtukohast suitsususe mõõturini kulgema tõusujoones, kusjuures tuleb vältida järske kõverusi, kuhu võib koguneda tahma. Suitsususe mõõturist ülesvoolu võib paigaldada möödavooluventiili, mis isoleerib mõõturi heitgaasivoolust, kui mõõtmist ei toimu;3.3. Suitsususe mõõturist ülesvoolu võib vajalik olla ka jahutussüsteem.--------------------------------------------------IX LISAKORRIGEERITUD NEELDUMISTEGURI TÄHISE NÄIDIS+++++ TIFF +++++Ülalmainitud tähis näitab, et korrigeeritud neeldumistegur on 1,30 m–1.--------------------------------------------------X LISA+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------