Tähtis õiguslik teade

|

31997L0048

Komisjoni direktiiv 97/48/EÜ, 29. juuli 1997, millega muudetakse teist korda nõukogu direktiivi 82/711/EMÜ, millega sätestatakse toiduga kokkupuutumiseks mõeldud plastmaterjalide ja -esemete koostisainete migratsiooni testimiseks vajalikud põhireeglidEMPs kohaldatav tekst

Euroopa Liidu Teataja L 222 , 12/08/1997 Lk 0010 - 0015 CS.ES Peatükk 13 Köide 019 Lk 180  - 185 ET.ES Peatükk 13 Köide 019 Lk 180  - 185 HU.ES Peatükk 13 Köide 019 Lk 180  - 185 LT.ES Peatükk 13 Köide 019 Lk 180  - 185 LV.ES Peatükk 13 Köide 019 Lk 180  - 185 MT.ES Peatükk 13 Köide 019 Lk 180  - 185 PL.ES Peatükk 13 Köide 019 Lk 180  - 185 SK.ES Peatükk 13 Köide 019 Lk 180  - 185 SL.ES Peatükk 13 Köide 019 Lk 180  - 185

		Komisjoni direktiiv 97/48/EÜ,29. juuli 1997,millega muudetakse teist korda nõukogu direktiivi 82/711/EMÜ, millega sätestatakse toiduga kokkupuutumiseks mõeldud plastmaterjalide ja -esemete koostisainete migratsiooni testimiseks vajalikud põhireeglid(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivi 89/109/EMÜ toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjale ja esemeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1]eriti selle artiklit 3,ning arvestades, et:nõukogu 18. oktoobri 1982. aasta direktiiv 82/711/EMÜ, [2] millega sätestatakse toiduga kokkupuutumiseks mõeldud plastmaterjalide ja -esemete koostisainete migratsiooni testimiseks vajalikud põhireeglid, muudetud direktiiviga 93/8/EMÜ, [3] ei näe ette migratsioonikatseid juhtudeks, kui rasvmudelained on sobimatud;testimine rasvmudelaineid kasutades on aeganõudev ja keeruline, seetõttu tuleks teatud eritingimustel lubada alternatiivsete testide läbiviimist;ei ole selge, kas direktiiv 82/711/EMÜ lubab kasutada plastmaterjale ja -esemeid, mis ei ole mõeldud iga tüüpi toiduainetega kokkupuutumiseks, kuid on mõeldud kokkupuutumiseks rohkem kui ühe üksiku toiduaine või rohkem kui ühe toiduainerühmaga; niisugune kasutamine võib olla lubatud, ilma et see tekitaks terviseprobleeme, tingimusel et vastav märge teavitab tarbijat või jaemüüjat, millise toiduainetüübiga või milliste toiduainetüüpidega see võib või ei või kokku puutuda;mõningate plastmaterjalide ja -esemetega kokku puutuda võivate toiduainetüüpide liiga suur arv ei pruugi olla kergesti mõistetav ja seetõttu tuleb neid materjale ja esemeid tarbija kaitsmiseks testida kõikide käesolevas direktiivis sätestatud mudelainetega ja kõikides katsekeskkondades;käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on vastavuses alalise toidukomitee arvamusega,ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 82/711EMÜ lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisaga.Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 1. juuliks 1998. Nad teatavad sellest viivitamatult komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 29. juuli 1997Komisjoni nimelkomisjoni liigeMartin Bangemann[1] EÜT L 40, 11.2.1989, lk 38.[2] EÜT L 297. 23.10.1982, lk 26.[3] EÜT L 90, 14.4.1993, lk 22.--------------------------------------------------LISA"LISAMUDELAINETEL TEHTAVATE MIGRATSIOONIKATSETE PÕHIREEGLID1. "Migratsioonikatsed" konkreetse ja üldise migratsiooni määramiseks sooritatakse käesoleva lisa I peatükis sätestatud "mudelainete" abil käesoleva lisa II peatükis sätestatud "tavapärase migratsioonikatse tingimustes".2. "Asenduskatsed", kus kasutatakse "katsekeskkonda" III peatükis sätestatud "tavapärastes asenduskatse tingimustes" viiakse läbi juhul, kui migratsioonikatsed, milles kasutatakse rasvmudelaineid (vt I peatükk), ei ole analüüsimeetodiga seotud tehnilistel põhjustel otstarbekohased.3. IV peatükis nimetatud "alternatiivkatseid" on lubatud läbi viia rasvmudelainega tehtavate migratsioonikatsete asemel juhul, kui on täidetud IV peatükis sätestatud tingimused.4. Kõikidel juhtudel on lubatud:a) piirduda üksnes nende katsete läbiviimisega, mis konkreetsel uuritaval juhul on üldiselt teaduslike tõendite alusel tunnistatud tingimuste poolest kõige raskemateks;b) jätta migratsioonikatse või asendus- või alternatiivkatse läbi viimata juhul, kui on olemas veenvad tõendid selle kohta, et migratsiooni piirnorme ei ole antud materjali või eseme mis tahes eeldatavate kasutustingimuste puhul võimalik ületada.I PEATÜKKMudelained1. SissejuhatusKuna alati ei ole võimalik kasutada toiduga kokkupuutuvate materjalide testimiseks toiduaineid, siis tuleb võtta kasutusele mudelained. Need klassifitseeritakse tavapäraselt kui ained, millel on ühe või enama toidutüübi omadusi. Toidutüübid ja kasutatavad mudelained on toodud tabelis 1. Praktikas on võimalikud erinevad toidutüüpide segud, näiteks rasvapõhised ja veepõhised toidud. Need on kirjeldatud tabelis 2 koos migratsioonikatse läbiviimiseks valitava(te) mudelaine(te)ga.Tabel 1Toidutüübid ja mudelainedToidu tüüp | Konventsionaalne klassifikatsioon | Mudelaine | Lühend |Veepõhised toidud (st. veepõhised toidud, mille pH > 4,5) | Toiduained, mille puhul direktiiviga 85/572/EMÜ [1] on ette nähtud ainult katsed mudelainega A | Destilleeritud vesi või samaväärse kvaliteediga vesi | Mudelaine A |Happelised toidud (st. veepõhised toidud, mille pH ≤ 4,5) | Toiduained, mille puhul direktiiviga 85/572/EMÜ on ette nähtud ainult katsed mudelainega B | 3 (massi/mahu)protsendiline äädikhape | Mudelaine B |Alkohoolsed toidud | Toiduained, mille puhul direktiiviga 85/572/EMÜ on ette nähtud ainult katsed mudelainega C | 10 mahuprotsendiline etanool. Seda kontsentratsiooni tuleb reguleerida vastavalt toidu tegelikule alkoholisisaldusele, kui see on üle 10 mahuprotsendi | Mudelaine C |Rasvapõhised toidud | Toiduained, mille puhul direktiiviga 85/572/EMÜ on ette nähtud ainult katsed mudelainega D | Rektifitseeritud oliiviõli või muud rasvmudelained | Mudelaine D |Kuivad toidud | | Puudub | Puudub |2. Mudelainete valik2.1. Materjalid ja esemed, mis on mõeldud kokkupuutumiseks iga tüüpi toidugaAllpool nimetatud mudelainetega viiakse II peatükis kirjeldatud katsetingimustes läbi katse, mida loetakse kõige raskemaks, kusjuures iga mudelaine jaoks võetakse värske plastmaterjali või -eseme proov:- 3 (massi/mahu)protsendiline äädikhape vesilahusena,- 10 mahuprotsendiline etanool vesilahusena,- rektifitseeritud oliiviõli ("viitemudelaine D").Viitemudelaine D võib siiski asendada standardiseeritud spetsifikatsiooniga sünteetiliste triglütseriidide seguga või päevalilleõliga või maisiõliga ("muud rasvmudelained" ehk "mudelained D"). Kui mistahes nimetatud muu rasvmudelaine kasutamisel migratsiooni piirnormid ületatakse, on kohustuslik viia tulemuste mittevastavuse kinnitamiseks läbi katse oliiviõliga, kui see on tehniliselt teostatav. Kui niisugune kinnituskatse ei ole tehniliselt teostatav ja materjali või eseme migratsiooni piirnormid ületatakse, siis loetakse, et see materjal või ese ei vasta direktiivile 90/128/EMÜ.2.2. Konkreetse toidutüübiga kokkupuutumiseks mõeldud materjalid ja esemedSee puudutab ainult järgmisi situatsioone:a) kui materjal või ese puutub juba kokku tuntud toiduainega;b) kui materjalile või esemele on vastavalt direktiivi 89/109/EMÜ artiklis 6 sätestatud reeglitele lisatud konkreetne märge selle kohta, milliste tabelis 1 kirjeldatud toidutüüpidega seda tohib või ei tohi kasutada, näiteks "ainult veepõhiste toitudega";c) kui materjalile või esemele on vastavalt direktiivi 89/109/EMÜ artiklis 6 sätestatud reeglitele lisatud konkreetne märge selle kohta, milliste direktiivis 85/572/EMÜ nimetatud toiduainetega või toiduainerühmadega neid tohib või ei tohi kasutada. See märge peab olema väljendatud:i) turustusetapil, v.a jaemüügis, "viitenumbrina" või "toidukauba kirjeldusena" vastavalt direktiivi 85/572/EMÜ tabelile;ii) jaemüügietapil, kasutades tähistust, mis viitab ainult mõningatele toiduainetele või toiduainerühmadele, eelistatult koos hõlpsasti mõistetavate näidetega.Nendes olukordades tuleb katsete läbiviimisel kasutada punktis b kirjeldatud juhtudel mudelaineid, mis on märgitud näidistena tabelis 2, ning punktides a ja c nimetatud juhtudel direktiivis 85/572/EMÜ nimetatud mudelainet (-aineid). Juhul kui toiduainet või toiduainerühma ei ole direktiivis 85/572/EMÜ osutatud loetelus nimetatud, tuleb valida tabelist 2 see punkt, mis kõige paremini vastab uuritava(te)le toiduaine(te)le või toiduainerühma(de)le.Juhul, kui materjal või ese on mõeldud kokkupuutumiseks rohkem kui ühe toiduaine või toiduainerühmaga, millel on erinevad reduktsioonitegurid, tuleb iga toiduaine puhul kasutada katsetulemustele vastavat reduktsioonitegurit. Kui üks või enam niiviisi arvutatud tulemust ületab piirnormi, siis ei ole antud materjal sobiv selle konkreetse toiduaine või toiduainerühma jaoks.Katsed tuleb viia läbi II peatükis kirjeldatud katsetingimuste juures, kusjuures iga mudelaine jaoks tuleb võtta uus proov.Tabel 2Mudelained, mida tuleb kasutada toidukontakti testimiseks erijuhtudelKontakteeruv toit | Mudelaine |Ainult veepõhised toidud | Mudelaine A |Ainult happelised toidud | Mudelaine B |Ainult alkohoolsed toidud | Mudelaine C |Ainult rasvapõhised toidud | Mudelaine D |Kõik veepõhised ja happelised toidud | Mudelaine B |Kõik alkohoolsed ja veepõhised toidud | Mudelaine C |Kõik alkohoolsed ja happelised toidud | Mudelained C ja B |Kõik rasvapõhised ja veepõhised toidud | Mudelained D ja A |Kõik rasvapõhised ja happelised toidud | Mudelained D ja B |Kõik rasvapõhised ja alkohoolsed ja veepõhised toidud | Mudelained D ja C |Kõik rasvapõhised ja alkohoolsed ja happelised toidud | Mudelained D, C ja B |II PEATÜKKMigratsioonikatsete tingimused (ajad ja temperatuurid)1. Migratsioonikatsete puhul valitakse tabelis 3 toodud aegadest ja temperatuuridest need, mis vastavad uuritavate plastmaterjalide või -esemete eeldatava kontakti raskeimatele tingimustele ja märgistusel olevale mistahes teabele kasutustemperatuuri kohta. Seetõttu, kui plastmaterjal või -ese on mõeldud kasutuseks kontaktis toiduga viisil, mis hõlmab tabelis kahe või enama aja ja temperatuuri kombinatsiooni, tuleb migratsioonikatse läbi viia, allutades proovi üksteise järel kõikidele vastavatele halvimatele eeldatavatele tingimustele, kasutades ühte ja sedasama mudelaine alikvooti.2. Üldiselt raskeimateks peetavad tingimusedJärgides üldist kriteeriumi, et migratsiooni määramine peab piirduma ainult nende katsetingimustega, mida konkreetsel uuritaval juhul loetakse teaduslike tõendite alusel kõige raskemateks, on allpool toodud mõned konkreetsed näited katsekontakti tingimuste kohta.2.1. Plastmaterjalid ja -esemed, mis on mõeldud puutuma kokku toiduainetega mistahes aja- ja temperatuuritingimuste juures:Kui puudub märgistus või teave, mis näitab kontakti eeldatavat temperatuuri ja aega tegelikus kasutuses, siis tuleb sõltuvalt toidu tüübist (tüüpidest) kasutada mudelainet (-aineid) A ja/või B ja/või C 4 tundi 100 °C juures või 4 tundi tagasijooksutemperatuuril ja/või mudelainet D ainult 2 tundi 175 °C juures. Neid aja- ja temperatuuritingimusi loetakse tavapäraselt kõige raskemateks.2.2. Plastmaterjalid ja -esemed, mis on mõeldud toidukaupadega kokku puutuma toa- või madalamal temperatuuril määramata perioodi vältel:Kui materjalid ja esemed on märgistatud kasutamiseks toa- või madalamal temperatuuril või kui materjalid ja esemed on oma olemuselt ilmselt mõeldud kasutamiseks toa- või madalamal temperatuuril, siis tuleb katse viia läbi 40 °C juures 10 päeva vältel. Neid aja- ja temperatuuritingimusi loetakse tavapäraselt kõige raskemateks.3. Lenduvate ainete migratsioonKui testitakse lenduvate ainete konkreetset migratsiooni, siis tuleb viia katse(d) läbi mudelaine(te)ga viisil, mis võtab arvesse halvimates eeldatavates kasutustingimustes toimuda võivat lenduvate ainete kadu.4. Erijuhtumid4.1. Niisuguste materjalide ja esemete testimiseks, mis on mõeldud kasutamiseks mikrolaineahjus, tuleb migratsioonikatse viia läbi kas tavalises ahjus või mikrolaineahjus eeldusel, et tabelist 3 valitakse sobivad aja- ja temperatuuritingimused.4.2. Kui leitakse, et katse läbiviimine tabelis 3 määratletud tingimustel põhjustab proovis füüsikalisi või muid muutusi, mis ei leia aset uuritava materjali või eseme kasutamisel halvimates eeldatavates tingimustes, tuleb migratsioonikatsed viia läbi halvimates eeldatavates kasutustingimustes, mille puhul füüsikalised või muud muutused aset ei leia.4.3. Erandina tabelis 3 ja lõikes 2 toodud tingimustest võib juhul, kui plastmaterjal või -ese võib tegelikus kasutuses olla tarvitusel vähem kui 15 minuti jooksul temperatuurivahemiku 70 °C…100 °C juures (näit. "kuumalt täitmine") ja kui see on näidatud asjakohases märgistuses või instruktsioonis, viia läbi ainult kahetunnise katse 70 °C juures. Kui aga materjal või ese on mõeldud kasutamiseks ka toatemperatuuril ladustamiseks, siis tuleb eespool nimetatud katse asendada 10-päevase katsega 40 °C juures, mida loetakse tavapäraselt raskemateks tingimusteks.4.4. Nendel juhtudel, kui tavapärased tingimused ei ole migratsioonikatse läbiviimiseks piisavalt tabelis 3 toodud katsetingimustega hõlmatud (näiteks kui kontaktitemperatuur on kõrgem kui 175 °C või kontaktiaeg lühem kui 5 minutit), võib kasutada ka teisi kontaktitingimusi, mis vastavad paremini uuritavale juhtumile, tingimusel, et valitud tingimused vastavad halvimatele eeldatavatele uuritavate plastmaterjalide või -esemete kontakti tingimustele.Tabel 3Tavapärased tingimused migratsioonikatsete läbiviimisel mudelainetegaKontaktitingimused halvimatel eeldatavatel kasutustingimustel | Katsetingimused |Kontaktiaeg: | Katseaeg: |t ≤ 5 min | vt. tingimused punktis 4.4 |5 min < t ≤ 0,5 tundi | 0,5 tundi |0,5 tundi < t ≤ 1 tund | 1 tund |1 tund < t ≤ 2 tundi | 2 tundi |2 tundi < t ≤ 4 tundi | 4 tundi |4 tundi < t ≤ 24 tundi | 24 tundi |t > 24 tundi | 10 päeva |Kontakti temperatuur: | Katsetemperatuur: |T ≤ 5 °C | 5 °C |5 °C < T ≤ 20 °C | 20 °C |20 °C < T ≤ 40 °C | 40 °C |40 °C < T ≤ 70 °C | 70 °C |70 °C < T ≤ 100 °C | 100 °C või tagasijooksutemperatuur |100 °C < T ≤ 121 °C | 121 °C [2] |121 °C < T ≤ 130 °C | 130 °C [2] |130 °C < T ≤ 150 °C | 150 °C [2] |T > 150 °C | 175 °C [2] |III PEATÜKKAsenduskatsed rasvaga üldise ja konkreetse migratsiooni kindlakstegemiseks1. Kui rasvmudelainete kasutamine ei ole analüüsimeetodist johtuvate tehniliste põhjuste tõttu otstarbekas, tuleb selle asemel kasutada katsekeskkonda, mis on näidatud tabelis 4 mudelainega D läbiviidavate katsete tingimustele vastavate katsetingimuste all.Tabelis on toodud mõned näited tavapäraste migratsioonikatsete kõige olulisematest tingimustest ja vastavatest tavapärastest tingimustest asenduskatsete puhul. Teiste tingimuste puhul, mida ei ole kajastatud tabelis 4, tuleb arvesse võtta neid näiteid, aga ka olemasolevaid kogemusi uuritava polümeeritüübi kohta.Igaks katseks võetakse uus proovitükk. Iga katsekeskkonna puhul järgitakse samu I ja II peatükis kirjeldatud mudelaine D kohta käivaid reegleid. Kui see on asjakohane, kasutatakse direktiivis 85/572/EMÜ sätestatud reduktsioonitegureid. Mistahes migratsiooni piirnormi järgimise tagamiseks valitakse kõikide katsekeskkondadega saadud kõrgeimad katsetulemuste väärtused.Kui leitakse, et nende katsete läbiviimine põhjustab proovitükis füüsikalisi või muid muutusi, mis ei leia aset uuritava materjali või eseme kasutamisel halvimates eeldatavates tingimustes, tuleb selles keskkonnas läbi viidud migratsioonikatse tulemused kõrvale jätta ja valida ülejäänutest kõrgeim väärtus.2. Erandina punktist 1 võib osutuda võimalikuks loobuda ühe või mitme tabelis 4 toodud asenduskatse läbiviimisest, kui niisuguseid katseid loetakse üldiselt teaduslike tõendite alusel uuritava proovi suhtes mittevastavateks.Tabel 4Asenduskatsete konventsionaalsed tingimusedKatsetingimused mudelainega D | Katsetingimused isooktaaniga | Katsetingimused etanooliga 95 % | Katsetingimused MPPOga [3] |10 päeva 5 °C juures | 0,5 päeva 5 °C juures | 10 päeva 5 °C juures | — |10 päeva 20 °C juures | 1 päev 20 °C juures | 10 päeva 20 °C juures | — |10 päeva 40 °C juures | 2 päeva 20 °C juures | 10 päeva 40 °C juures | — |2 tundi 70 °C juures | 0,5 tundi 40 °C juures | 2,0 tundi 60 °C juures | — |0,5 tundi 100 °C juures | 0,5 tundi 60 °C juures [4] | 2,5 tundi 60 °C juures | 0,5 tundi 100 °C juures |1 tund 100 °C juures | 1,0 tundi 60 °C juures [4] | 3,0 tundi 60 °C juures [4] | 1 tund 100 °C juures |2 tundi 100 °C juures | 1,5 tundi 60 °C juures [4] | 3,5 tundi 60 °C juures [4] | 2 tundi 100 °C juures |0,5 tundi 121 °C juures | 1,5 tundi 60 °C juures [4] | 3,5 tundi 60 °C juures [4] | 0,5 tundi 121 °C juures |1 tund 121 °C juures | 2,0 tundi 60 °C juures [4] | 4,0 tundi 60 °C juures [4] | 1 tund 121 °C juures |2 tundi 121 °C juures | 2,5 tundi 60 °C juures [4] | 4,5 tundi 60 °C juures [4] | 2 tundi 121 °C juures |0,5 tundi 130 °C juures | 2,0 tundi 60 °C juures [4] | 4,0 tundi 60 °C juures [4] | 0,5 tundi 130 °C juures |1 tundi 130 °C juures | 2,5 tundi 60 °C juures [4] | 4,5 tundi 60 °C juures [4] | 1 tund 130 °C juures |2 tundi 150 °C juures | 3,0 tundi 60 °C juures [4] | 5,0 tundi 60 °C juures [4] | 2 tundi 150 °C juures |2 tundi 175 °C juures | 4,0 tundi 60 °C juures [4] | 6,0 tundi 60 °C juures [4] | 2 tundi 175 °C juures |IV PEATÜKKÜldise ja konkreetse ülakandumise alternatiivkatsed1. Käesolevas peatükis sätestatud alternatiivkatsete tulemusi on lubatud kasutada eeldusel, et on täidetud järgmised tingimused:a) "võrdluskatsel" saadud tulemus näitab, et väärtused võrduvad või on kõrgemad kui mudelainega D läbi viidud katsetes saadud väärtused;b) alternatiivkatse käigus toimunud migratsioon ei ületa migratsiooni piirnorme pärast vastavate direktiivis 85/752/EMÜ sätestatud reduktsioonitegurite rakendamist.Kui üks või mõlemad ülaltoodud tingimustest on täitmata, siis tuleb läbi viia migratsioonikatse.2. Erandina lõike 1 punktis a nimetatud tingimusest on lubatud jätta läbi viimata võrdluskatse, kui teaduslike eksperimentide tulemusel on saadud veenvaid tõendeid selle kohta, et alternatiivkatsetega saadud tulemused võrduvad migratsioonikatsete tulemustega või on nendest kõrgemad.3. Alternatiivkatsed3.1. Alternatiivkatsed lenduva keskkonnagaNende katsete läbiviimisel kasutatakse lenduvat keskkonda, nagu isooktaan või etanool 95 % või muid lenduvaid lahusteid või lahustite segusid. Need tuleb viia läbi niisuguste kontaktitingimuste juures, et lõike 1 punktis a sätestatud tingimused oleksid täidetud.3.2. "Ekstraktsioonikatsed"On lubatud viia läbi muid katseid, mille käigus kasutatakse väga tugeva ekstraktsioonivõimega keskkonda väga rasketes katsetingimustes, kui teaduslike tõendite alusel loetakse üldiselt, et nende katsetega ("ekstraktsioonikatsetega") saadud tulemused võrduvad mudelainega D läbi viidud katsetes saadud väärtustega või on nendest kõrgemad."[1] EÜT L 372, 31.12.1985, lk 14.[2] Seda temperatuuri kasutatakse ainult mudelaine D puhul. Mudelainete A, B ja C puhul võib katse asendada katsega 100 °C või tagasijooksutemperatuuri juures aja vältel, mis on neli korda pikem kui lõikes 1 sätestatud üldreeglite valitud järgi aeg.[3] MPPO = modifitseeritud polüfenüleenoksiid[4] Lenduva katsekeskkonna temperatuuri tõstetakse maksimaalselt kuni 60 °C-ni. Asenduskatsete eeltingimuseks on see, et materjal või ese on suuteline taluma katsetingimusi, mida võiks kasutada mudelainega D. Proovitükk sukeldatakse sobivate tingimuste juures oliiviõlisse. Kui füüsikalised omadused muutuvad (näit. sulamine, deformatsioon), siis loetakse materjali antud temperatuuril kasutamiseks sobimatuks. Kui füüsikalised omadused ei muutu, siis jätkatakse asenduskatseid, kasutades selleks uut proovitükki.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2003/21/EÜ, 24. märts 2003, millega muudetakse direktiivi 2001/32/EÜ teatavate kaitstavate alade suhtes, mis ühenduses taimetervise ohtudega tõenäolisemalt kokku puutuvad

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32003L0021

Euroopa Liidu Teataja L 078 , 25/03/2003 Lk 0008 - 0009

		Komisjoni direktiiv 2003/21/EÜ,24. märts 2003,millega muudetakse direktiivi 2001/32/EÜ teatavate kaitstavate alade suhtes, mis ühenduses taimetervise ohtudega tõenäolisemalt kokku puutuvadEUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, [1] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2002/89/EÜ, [2] eriti selle artikli 2 lõike 1 punkti h esimest lõiku,võttes arvesse Iirimaa, Itaalia, Austria, Portugali, Rootsi ja Ühendkuningriigi taotlusi,ning arvestades järgmist:(1) Komisjoni 8. mai 2001. aasta direktiivi 2001/32/EÜ (millega tunnistatakse kaitstavaid alasid, mis ühenduses taimetervise ohtudega tõenäolisemalt kokku puutuvad, ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/76/EMÜ, [3] viimati muudetud direktiiviga 2002/29/EÜ [4]) alusel tunnistati teatavad Portugali piirkonnad Gonipterus scutellatus Gyll. suhtes kaitstavateks aladeks.(2) Portugali esitatud, viimastel uuringutel põhinevast teabest selgub, et Gonipterus scutellatus Gyll. suhtes kaitstavat ala tuleks muuta ja see peaks piirnema ainult Assooridega.(3) Iirimaa esitatud, uuringutel põhinevast teabest selgub, et Iirimaa territooriumil ei esine Liriomyza bryoniaed (Kaltenbach).(4) Ühendkuningriigi esitatud, uuringutel põhinevast teabest selgub, et Põhja-Iirimaal ei esine Liriomyza bryoniaed (Kaltenbach).(5) Direktiivi 2001/32/EÜ alusel tunnistati Iirimaa, teatavad Itaalia alad ja teatavad Austria alad Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. suhtes ajutiselt kuni 31. märtsini 2003 "kaitstavateks aladeks".(6) Austria, Iirimaa ja Itaalia esitatud teabest selgub, et Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. suhtes tuleks nende riikide kaitstavate alade ajutise tunnistamise aega erandkorras pikendada, et nende riikide vastutavatel ametiasutustel oleks võimalik Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. levikuga seotud andmeid täiendada ning viia asjaomastel aladel lõpule jõupingutused selle kahjuliku organismi hävitamiseks.(7) Itaalia esitatud teabest selgub, et Veneto piirkonna teatavaid osasid, kus seda kahjulikku organismi praegu esineb, ei tuleks enam Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. suhtes kaitstavaks alaks tunnistada.(8) Direktiivi 2001/32/EÜ alusel tunnistati Rootsi peedi risomaaniaviiruse suhtes ajutiselt kuni 31. märtsini 2003 kaitstavaks alaks.(9) Rootsi esitatud teabest selgub, et Skåne maakonna teatavaid alasid, kus seda kahjulikku organismi praegu esineb, ei tuleks enam peedi risomaaniaviiruse suhtes kaitstavaks alaks tunnistada. Rootsi ülejäänud territooriumi ajutiselt kaitstava alana tunnistamise aega tuleks erandkorras pikendada, et Rootsi vastutavatel ametiasutustel oleks võimalik peedi risomaaniaviiruse levikuga seotud andmeid täiendada ning viia asjaomastes piirkondades lõpule jõupingutused selle kahjuliku organismi hävitamiseks.(10) Seetõttu tuleks direktiivi 2001/32/EÜ vastavalt muuta.(11) Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:1. Artikkel 1Direktiivi 2001/32/EÜ muudetakse järgmiselt.1. Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:a) teine lõige asendatakse järgmisega:"Punkti b alapunkti 2 puhul tunnistatakse Iirimaa, Itaalia (Apuulia, Emilia-Romagna: Forlí-Cesena, Parma, Piacenza ja Rimini provintsid; Lombardia; Trentino-Alto Adige: Bolzano autonoomne provints; Veneto: välja arvatud Rovigo, Polesella, Villamarzana, Fratta Polesine, San Bellino, Badia Polesine, Trecenta, Ceneselli, Pontecchio Polesine, Arquà Polesine, Costa di Rovigo, Occhiobello, Lendinara, Canda, Ficarolo, Guarda Veneta, Frassinelle Polesine, Villanova del Ghebbo, Fiesso Umbertiano, Castelguglielmo, Bagnolo di Po, Giacciano con Baruchella, Bosaro, Canaro, Lusia, Pincara, Stienta, Gaiba ja Salara omavalitsusüksused Rovigo provintsis ja Castelbaldo, Barbona, Piacenza d’Adige, Vescovana, S. Urbano, Boara Pisani, Masi omavalitsusüksused Padova provintsis ja Palù, Roverchiara, Legnago, Castagnaro, Ronco all’Adige, Villa Bartolomea, Oppeano, Terrazzo, Isola Rizza, Angiari omavalitsusüksused Verona provintsis) ja Austria puhul (Burgenland, Kärnten, Alam-Austria, Tirool (Lientzi haldusüksus), Steiermark, Viin) nimetatud alasid kuni 31. märtsini 2004.";b) kolmandas lõigus asendatakse kuupäev "31. märts 2003" kuupäevaga "31. märts 2004".2. Lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.2. Artikkel 2Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. märtsiks 2003. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. aprillist 2003.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.3. Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.4. Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 24. märts 2003Komisjoni nimelkomisjoni liigeDavid Byrne[1] EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1.[2] EÜT L 355, 30.12.2002, lk 45.[3] EÜT L 127, 9.5.2001, lk 38.[4] EÜT L 77, 20.3.2002, lk 26.--------------------------------------------------LISADirektiivi 2001/32/EÜ lisa muudetakse järgmiselt.1. Pealkirja a all:i) punktis 7 asendatakse parempoolse veeru kanne järgmisega:"Portugal (Assoorid)"ii) punkti 13 järele lisatakse järgmine punkt 14:"14.Liriomyza bryoniae(Kaltenbach) | Iirimaa, Ühendkuningriik (Põhja-Iirimaa)." |2. Punktis 2 pealkirja b all asendatakse parempoolse veeru kanne järgmisega:"Hispaania, Prantsusmaa (Korsika), Iirimaa, Itaalia (Abruzzi; Apuulia; Basilicata; Calabria; Campania; Emilia Romagna: Forlí-Cesena, Parma, Piacenza ja Rimini provintsid; Friuli-Venezia Giulia; Lazio; Liguuria; Lombardia; Marche; Molise; Piemonte; Sardiinia; Sitsiilia; Toscana; Trentino-Alto Adige: Bolzano ja Trento autonoomsed provintsid; Umbria; Valle d’Aosta; Veneto: välja arvatud Rovigo, Polesella, Villamarzana, Fratta Polesine, San Bellino, Badia Polesine, Trecenta, Ceneselli, Pontecchio Polesine, Arquà Polesine, Costa di Rovigo, Occhiobello, Lendinara, Canda, Ficarolo, Guarda Veneta, Frassinelle Polesine, Villanova del Ghebbo, Fiesso Umbertiano, Castelguglielmo, Bagnolo di Po, Giacciano con Baruchella, Bosaro, Canaro, Lusia, Pincara, Stienta, Gaiba, Salara omavalitsusüksused Rovigo provintsis ja Castelbaldo, Barbona, Piacenza d’Adige, Vescovana, S. Urbano, Boara Pisani, Masi omavalitsusüksused Padova provintsis ja Palù, Roverchiara, Legnago, Castagnaro, Ronco all’Adige, Villa Bartolomea, Oppeano, Terrazzo, Isola Rizza, Angiari omavalitsusüksused Verona provintsis), Austria (Burgenland, Kärnten, Alam-Austria, Tirool (Lientzi haldusüksus), Steiermark, Viin), Portugal, Soome, Ühendkuningriik (Põhja-Iirimaa, Mani saar ja Kanalisaared)."3. Punktis 1 pealkirja d all asendatakse parempoolse veeru kanne järgmisega:"Taani, Prantsusmaa (Bretagne), Iirimaa, Portugal (Assoorid), Soome, Rootsi (välja arvatud Bromölla, Hässleholmi, Kristianstadi ja Östra Göinge omavalitsusüksused Skåne maakonnas), Ühendkuningriik (Põhja-Iirimaa)."--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2003/46/EÜ, 4. juuni 2003, millega muudetakse direktiivi 2001/32/EÜ teatud kaitstavate alade suhtes, mis ühenduses taimetervise ohtudega tõenäolisemalt kokku puutuvad

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32003L0046

Euroopa Liidu Teataja L 138 , 05/06/2003 Lk 0045 - 0046

		Komisjoni direktiiv 2003/46/EÜ,4. juuni 2003,millega muudetakse direktiivi 2001/32/EÜ teatud kaitstavate alade suhtes, mis ühenduses taimetervise ohtudega tõenäolisemalt kokku puutuvadEUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000 aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, [1] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2003/22/EÜ, [2] eriti selle artikli 2 lõike 1 punkti h,võttes arvesse Kreeka taotlustning arvestades järgmist:(1) Alates aastast 1993 on Kreeka komisjoni direktiiviga 92/76/EMÜ [3] ja seejärel komisjoni 8. mai 2001 aasta direktiiviga 2001/32/EÜ (millega tunnistatakse kaitstavaid alasid, mis ühenduses taimetervise ohtudega tõenäolisemalt kokku puutuvad, ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/76/EÜ, [4] viimati muudetud direktiiviga 2003/21/EÜ [5]) tunnistatud Gonipterus scutellatus Gyll. suhtes kaitstavaks alaks.(2) Tehnilise vea tõttu komisjoni direktiivi 2003/21/EÜ koostamisel, millega muudetakse direktiivi 2001/32/EÜ, ei nimetatud muudetud tekstis Gonipterus scutellatus Gyll. puhul Kreekat. Ent põhjused, miks Kreeka Gonipterus scutellatus Gyll. suhtes kaitstavaks alaks tunnistati, ei ole muutunud.(3) Seetõttu tuleks direktiivi 2001/32/EÜ vastavalt muuta.(4) Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 2001/32/EÜ lisa muudetakse kooskõlas käesoleva direktiivi lisaga.Artikkel 2Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 15. juuniks 2003. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 16. juunist 2003.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 4. juuni 2003Komisjoni nimelkomisjoni liigeDavid Byrne[1] EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1.[2] ELT L 78, 25.3.2003, lk 10.[3] EÜT L 305, 21.10.1992, lk 12.[4] EÜT L 127, 9.5.2001, lk 38.[5] ELT L 78, 25.3.2003, lk 8.--------------------------------------------------LISADirektiivi 2001/32/EÜ lisa pealkirja a all punktis 7 asendatakse parempoolse veeru kanne järgmisega:"Kreeka, Portugal (Assoorid)".--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2003/45/EÜ, 28. mai 2003, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2002/57/EÜ õli- ja kiutaimede seemne turustamise kohtaEMPs kohaldatav tekst

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32003L0045

Euroopa Liidu Teataja L 138 , 05/06/2003 Lk 0040 - 0044

		Komisjoni direktiiv 2003/45/EÜ,28. mai 2003,millega muudetakse nõukogu direktiivi 2002/57/EÜ õli- ja kiutaimede seemne turustamise kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/57/EÜ õli- ja kiutaimede seemne turustamise kohta, [1] muudetud direktiiviga 2002/68/EÜ, [2] eriti selle artikli 2 lõiget 3a ja artiklit 24,ning arvestades järgmist:(1) Direktiiviga 2002/57/EÜ kehtestatakse ühenduse sätted õli- ja kiutaimede turustamiseks ühenduses. Eliitseemne klassi määratluse puhul ei hõlma see muid hübriide peale päevalille hübriidide; lisaks sellele ei kehtestata selle direktiiviga erisätteid, millele peab vastama rapsi- ja puuvillaseemne.(2) Komisjoni 27. juuni 1995. aasta otsuse 95/232/EÜ (ajutise katse korraldamise kohta nõukogu direktiivi 69/208/EMÜ alusel, et kehtestada tingimused, millele peavad vastama rapsi ja rüpsi hübriidseeme ja seemnesegud), [3] viimati muudetud direktiiviga 2002/68/EÜ, eesmärk on muu hulgas kehtestada tingimused, millele peab vastama ühenduse õigusaktide alusel sertifitseeritav ja turustatav rapsi hübriidseeme.(3) Otsuses 95/232/EÜ ette nähtud ajutise katse tulemused on kinnitanud, et rapsi hübriidseemne kohta tuleks kehtestada eritingimused. Sellest tulenevalt tuleks direktiivi 2002/57/EÜ muuta, et lisada sinna need eritingimused.(4) OECD on kehtestanud normid puuvilla sordisiseste ja sortidevaheliste hübriidide (Gossypium hirsutum ja Gossypium barbadense) seemne kohta. OECD ja ELi vahelise järjepidevuse tagamiseks selles valdkonnas tuleks direktiivi 2002/57/EÜ muuta nii, et see sisaldaks OECD normidega samaväärseid norme.(5) Õli- ja kiutaimede seemnesegud jäid direktiivi 2002/57/EÜ reguleerimisalasse. Ent kõnealuse direktiivi etikettidega seotud sätted ei sätesta adekvaatselt seemnesegude etikettidega varustamist. Seega peaks direktiivi 2002/57/EÜ muutma, et näha ette seemnesegude eriliste etikettidega varustamine, lisades sinna adekvaatsed seemnesegude etikettidega varustamise nõuded.(6) Sellest tulenevalt peaks direktiivi 2002/57/EÜ vastavalt muutma.(7) Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 2002/57/EÜ muudetakse järgmiselt:1. artikli 2 lõike 1 punktis c asendatakse sissejuhatav lause järgmisega:"c) eliitseeme – (muud sordid peale hübriidide) on seeme:";2. artikli 2 lõike 1 punktis d asendatakse sissejuhatav lause järgmisega:"d) eliitseeme (hübriidid)";3. I, II ja IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisa tekstile.Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2003.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 28. mai 2003Komisjoni nimelkomisjoni liigeDavid Byrne[1] EÜT L 193, 20.7.2002, lk 74.[2] EÜT L 195, 24.7.2002, lk 32.[3] EÜT L 154, 5.7.1995, lk 22.--------------------------------------------------LISADirektiivi 2002/57/EÜ I, II ja IV lisa muudetakse järgmiselt.1. I lisa muudetakse järgmiselt:a) punkti 1 lisatakse järgmine lõige:"Rapsihübriidide puhul kasvatatakse põllukultuuri tootmismaal, kus liigi Cruciferae taimede viimasest kasvatamisest on möödunud viis aastat.";b) "punkti 2 tabel asendatakse järgmisega:Põllukultuur | Minimaalne vahemaa |Brassica spp., välja arvatud Brassica napus; Cannabis sativa, välja arvatud ühekojaline kanep; Carthamus tinctorius; Carum carvi; Gossypium spp., välja arvatud Gossypium hirsutum'i ja/või Gossypium barbadense hübriidid; Sinapis alba:–eliitseemne tootmiseks | 400 m |–sertifitseeritud seemne tootmiseks | 200 m |Brassica napus:–muude sortide kui hübriidide eliitseemne tootmiseks | 200 m |–hübriidide eliitseemne tootmiseks | 500 m |–muude sortide kui hübriidide sertifitseeritud seemne tootmiseks | 100 m |–hübriidide sertifitseeritud seemne tootmiseks | 300 m |Cannabis sativa, ühekojaline kanep:–eliitseemne tootmiseks | 5000 m |–sertifitseeritud seemne tootmiseks | 1000 m |Helianthus annuus:–hübriidide eliitseemne tootmiseks | 1500 m |–muude sortide kui hübriidide eliitseemne tootmiseks | 750 m |–sertifitseeritud seemne tootmiseks | 500 m |Gossypium hirsutum ja/või Gossypium barbadense:–Gossypium hirsutum'i emaliinide eliitseemne tootmiseks | 600 m |–Gossypium barbadense emaliinide eliitseemne tootmiseks | 800 m |–Gossypium hirsutum'i sordisiseste hübriidide sertifitseeritud seemne tootmiseks | 200 m |–Gossypium barbadense sordisiseste hübriidide sertifitseeritud seemne tootmiseks | 600 m |–Gossypium hirsutum'i ja Gossypium barbadense sortidevaheliste hübriidide sertifitseeritud seemne tootmiseks | 600 m" |c) punkt 3 asendatakse järgmisega:"3. Põllukultuuri sordiehtsus ja -puhtus peavad olema piisavad või puhasliinide puhul peavad põllukultuuri sordiehtsus ja -puhtus olema piisavad selle omaduste osas.Hübriidsortide seemne tootmisel kohaldatakse eespool nimetatud sätteid ka ristamiseks kasutatavate sortide omaduste suhtes, sealhulgas isassteriilsuse või fertiilsuse taastamise suhtes.Eelkõige peavad Brassica juncea, Brassica nigra, Cannabis sativa, Carthamus tinctorius’e, Carum carvi, Gossypium spp. ning Helianthus annuus’e ja Brassica napus’e hübriidide põllukultuurid vastama järgmistele standarditele või muudele tingimustele:A. Brassica juncea, Brassica nigra, Cannabis sativa, Carthamus tinctorius, Carum carvi ja Gossypium spp., välja arvatud hübriidid:asjaomase põllukultuuriliigi nende taimede arv, mis ei ole silmaga nähtavalt sordiehtsad, ei tohi olla:- eliitseemne tootmise puhul suurem kui üks 30 m2 kohta,- sertifitseeritud seemne tootmise puhul suurem kui üks 10 m2 kohta;B. Helianthus annuus’e hübriidid:a) nende taimede arv, mis ei vasta silmaga nähtavalt puhasliini või ristamisel kasutatud sordi nõuetele, ei tohi ületada:aa)eliitseemne tootmise puhul:i)puhasliinide puhul | 0,2 % |ii)lihthübriidide puhul–isataim, taimed, mis on tolmelnud ajal, mil vähemalt 2 % emataimede emakasuudmed on vastuvõtlikus asendis | 0,2 % |–emataim | 0,5 % |bb)sertifitseeritud seemne tootmise puhul:–isataim, taimed, mis on tolmelnud ajal, mil vähemalt 5 % emataimede emakasuudmed on vastuvõtlikus asendis | 0,5 % |–emataim | 1,0 % |b) hübriidsortide seemne tootmisel tuleb järgida järgmisi standardeid või muid tingimusi:aa) isataimed peavad tolmlema piisavalt ajal, mil emataimed õitsevad;bb) kui emataimede emakasuudmed on vastuvõtlikus asendis, ei tohi tolmelnud või tolmlevate emataimede arv ületada 0,5 %;cc) eliitseemne tootmisel ei tohi emataimede arv, mis ei vasta silmaga nähtavalt ristamisel kasutatud sordi nõuetele ja mis on tolmelnud või tolmlevad, olla suurem kui 0,5 %;dd) kui II lisa I osa punktis 2 sätestatud tingimusi ei ole võimalik täita, tuleb täita järgmisi tingimusi: sertifitseeritud seemne tootmiseks kasutatakse isassteriilset taime, kasutades isataime, mis sisaldab erilist fertiilsust taastavat liini või selliseid liine, nii et vähemalt üks kolmandik saadavast hübriidist kasvatatavatest taimedest toodab igati tavalist õietolmu;C. Brassica napus’e hübriidid, mis on toodetud isassteriilsust kasutades:a) nende taimede arv, mis ei vasta silmaga nähtavalt puhasliini või ristamisel kasutatud sordi nõuetele, ei tohi ületada:aa)eliitseemne tootmise puhul:i)puhasliinide puhul | 0,1 % |ii)lihthübriidide puhul–isataim | 0,1 % |–emataim | 0,2 % |bb)sertifitseeritud seemne tootmise puhul:–isataim | 0,3 % |–emataim | 1,0 % |b) isassteriilsus peab eliitseemne tootmisel olema vähemalt 99 % ja sertifitseeritud seemne tootmisel vähemalt 98 %. Isassteriilsuse taseme hindamisel kontrollitakse fertiilsete tolmukapeade puudumist õites;D. Gossypium hirsutum’i ja Gossypium barbadense hübriidid:a) Gossypium hirsutum’i ja Gossypium barbadense emaliinide eliitseemet tootvate põllukultuuride minimaalne sordipuhtus peab olema nii ema- kui ka isaliini puhul 99,8 %, kui vähemalt 5 % seemet kandvate taimede emakasuudmed on õietolmu jaoks vastuvõtlikus asendis. Seemet kandva emaliini isassteriilsuse taseme hindamisel kontrollitakse steriilsete tolmukapeade olemasolu õites ja see ei tohi olla väiksem kui 99,9 %;b) Gossypium hirsutum’i ja/või Gossypium barbadense hübriidsortide sertifitseeritud seemet tootvate põllukultuuride minimaalne sordipuhtus peab olema nii seemet tootva kui ka tolmleva emaliini puhul 99,5 %, kui vähemalt 5 % seemet kandvate taimede emakasuudmed on õietolmu jaoks vastuvõtlikus asendis. Seemet kandva emaliini isassteriilsuse taseme hindamisel kontrollitakse steriilsete tolmukapeade olemasolu õites ja see ei tohi olla väiksem kui 99,7 %;";d) punkti 5 alapunkt B asendatakse järgmisega:"B. Muude kui Helianthus annuus’e, Brassica napus’e, Gossypium hirsutum’i ja Gossypium barbadense hübriidide põllukultuuride puhul tuleb läbi viia vähemalt üks põldtunnustamine.Helianthus annuus’e hübriidide puhul tuleb läbi viia vähemalt kaks põldtunnustamist.Brassica napus’e hübriidide puhul tuleb läbi viia vähemalt kolm põldtunnustamist: üks enne õitsemist, teine õitsemisaja alguses ja kolmas õitsemisaja lõpus.Gossypium hirsutum’i ja/või Gossypium barbadense hübriidide puhul tuleb läbi viia vähemalt kolm põldtunnustamist: üks õitsemisaja alguses, teine enne õitsemisaja lõppu ja kolmas õitsemisaja lõpus pärast tolmlevate ema- ja isataimede eemaldamist, kui see on asjakohane."2) II lisa 1. osa muudetakse järgmiselt:a) punktis 1 lisatakse sõnade "Brassica napus" järele sõnad "välja arvatud hübriidid";b) punkti 1 järele lisatakse järgmine punkt 1a:"1a. Brassica napus’e hübriidide puhul, mis on toodetud isassteriilsust kasutades, peab seeme vastama punktides a–d sätestatud tingimustele ja standarditele.a) Seemne sordiehtsus ja -puhtus peavad olema piisavad ristamisel kasutatud sortide omaduste osas, sealhulgas isassteriilsuse või fertiilsuse taastamise osas.b) Seemne minimaalne sordipuhtus peab olema:–eliitseeme, emataim | 99,0 % |–eliitseeme, isataim | 99,9 % |–sertifitseeritud seeme | 90,0 %. |c) Seeme sertifitseeritakse sertifitseeritud seemnena ainult juhul, kui võetakse nõuetekohaselt arvesse välikatsete tulemusi, mis on läbi viidud ametlikult võetud eliitseemne proovide ametliku järelkontrolli käigus ja sertifitseeritud seemnena sertifitseerimiseks esitatud seemne kasvuperioodil, et kontrollida, kas eliitseeme vastab ristamisel kasutatud sortide omaduste, sealhulgas isassteriilsuse osas sordiehtsuse kohta sätestatud tingimustele ning punktis b eliitseemne kohta sätestatud minimaalse sordipuhtuse standarditele.Hübriidide eliitseemne puhul võib sordipuhtust hinnata sobilike biokeemiliste meetodite abil.d) Punktis b hübriidide sertifitseeritud seemne kohta sätestatud minimaalse sordipuhtuse standardeid kontrollitakse ametlikult võetud proovide sobiliku osaga läbi viidud ametlike järelkontrollide teel. Kasutada võib sobilikke biokeemilisi meetodeid."3) IV lisa A osas lisatakse punkti a järele järgmine punkt aa:"aa) Seemnesegu sertifitseeritud seeme:jaos a nõutud teave, kuid sordinime asemel märgitakse seemnesegu nimi (teave "sordisegu" ja selle nimi) ning segu moodustavate sortide protsent kaalu järgi; kui ostjale on tema taotlusel kirjalikult teatatud sortide protsent kaalu järgi ja kui see on ametlikult registreeritud, piisab seemnesegu nime märkimisest."--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 2002/11/EÜ, 14. veebruar 2002, millega muudetakse direktiivi 68/193/EMÜ viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali turustamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 74/649/EMÜ

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32002L0011

Euroopa Liidu Teataja L 053 , 23/02/2002 Lk 0020 - 0027

		Nõukogu direktiiv 2002/11/EÜ,14. veebruar 2002,millega muudetakse direktiivi 68/193/EMÜ viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali turustamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 74/649/EMÜEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades järgmist:(1) Siseturu konsolideerimise kontekstis ja saadud kogemuste põhjal tuleks mitmeid direktiivi 68/193/EMÜ [4] sätteid muuta või tunnistada need kehtetuks, et kõrvaldada kõik kaubandustõkked, mis tõenäoliselt takistavad viinamarjade paljundusmaterjali vaba liikumist ühenduses. Selleks tuleks võtta liikmesriikidelt võimalus teha direktiivist ühepoolseid erandeid.(2) Teatud tingimustel tuleks võimaldada uute tootmismeetoditega toodetud paljundusmaterjali turustamist.(3) Komisjon, keda abistab alalise põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali komitee, peaks sätestama tingimused, mille kohaselt võivad liikmesriigid lubada paljundusmaterjali turustamist testimise, teaduslike uuringute või selektsiooni eesmärgil.(4) Teistes sektorites seemnete ja paljundusmaterjali turustamisega saadud kogemuste põhjal tuleks direktiivi teatud sätetele parema alternatiivi leidmiseks korraldada teatud tingimustel ajutisi testimisi.(5) Tänu teaduse ja tehnika arengule on võimalik viinamarjasorte geneetiliselt muundada. Seepärast on oluline, et geneetiliselt muundatud viinamarjasorte ei tunnustataks enne, kui on võetud kõik vajalikud meetmed inimeste tervise või keskkonna riskide vältimiseks.(6) Kui viinamarjasortide paljundusmaterjal koosneb geneetiliselt muundatud organismidest, tuleks läbi viia spetsiaalne keskkonnaohtlikkuse hindamine, mis vastaks geneetiliselt muundatud organismide tahtlikkukeskkonda viimist ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamist käsitleva Euroopa Parlamendi ning nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivis 2001/18/EÜ [5] sätestatud hinnangule. Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku määruse vastuvõtmiseks, millega tagataks keskkonnaohtlikkuse hindamise ja teiste asjaomaste nõuete, eriti riskijuhtimise, märgistamise, vajaliku seire, avalikkuse teavitamise ja kaitseklauslit puudutavate nõuete vastavus direktiivis 2001/18/EÜ sätestatuga. Kuni nimetatud määruse jõustumiseni peavad olema kohaldatavad direktiivi 2001/18/EÜ sätted.(7) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määrus (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta [6] sisaldab sätteid geneetiliselt muundatud toidu ja toidu koostisosade kohta. Selleks, et määrata, kas geneetiliselt muundatud viinamarjasorti saab turule lubada, ning et kaitsta rahva tervist, tuleb tagada, et uuendtoidud ja toidu uuendkoostisosad läbiksid ohutushinnangu.(8) Selleks, et tagada viinamarja paljundusmaterjali liikumise piisavat seiret, on vajalik, et liikmesriigid saaksid nõuda dokumente, mis peavad iga partiiga kaasas olema.(9) Soovitav on tagada geneetilise mitmekesisuse säilimine. Olemasolevate sortide kaitsmiseks tuleb rakendada bioloogilise mitmekesisuse kaitsmise meetmeid. Komisjon peaks arvestama mitte ainult sordi, vaid ka genotüübi ja klooni mõistega.(10) Direktiivi 68/193/EMÜ rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamismenetlused. [7](11) Nõukogu 9. detsembri 1974. aasta direktiiv 74/649/EMÜ kolmandates riikides toodetud viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali turustamise kohta [8] tuleb tunnistada kehtetuks,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevaga muudetakse direktiivi 68/193/EMÜ järgmiselt:1. Artikli 2 lõige 1 asendatakse järgmisega:"1. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:A. Viinapuud – perekonna Vitis (L.) taimed, mis on mõeldud viinamarjade tootmiseks või kasutamiseks nimetatud taimede paljundusmaterjalina.AA. Sort – ühte madalamasse tuntud botaanilisse taksonisse kuuluv taimerühm, mida saab:a) määratleda teatavast genotüübist või genotüüpide kombinatsioonist tulenevate tunnuste põhjal;b) eristada mis tahes muust taimerühmast vähemalt ühe nimetatud tunnuse põhjal jac) käsitada tervikuna selle põhjal, et seda võib paljundada, ilma et taimerühm muutuks.AB. Kloon – sordiehtsuse, fenotüüpiliste omaduste ja tervisliku seisundi põhjal valitud viinapuusordi vegetatiivselt paljundatud järglane.B) Paljundusmaterjali) Noored viinapuuda) juurdunud pistikud – juurdunud viinamarjaväädi või rohtse väädi pookimata osad, mis on ette nähtud istutamiseks pookimata kujul või kasutamiseks pookealustena;b) juurdunud pookeoksad – juurdunud viinamarjaväädi või rohtse väädi osad, mis on ühendatud pookimise käigus ja mille maa-alune osa on juurdunud.ii) Noorte viinapuude osada) viinamarjaväädid – üheaastased viinamarjaväädid;b) rohtsed väädid – mittepuitunud viinamarjaväädid;c) pookealused – juurdunud viinamarjaväädi või rohtse väädi osad, mis moodustavad juurdunud pookeokste maa-aluse osa;d) poogendid – juurdunud viinamarjaväädi või rohtse väädi osad, mis moodustavad juurdunud pookeokste maapealse osa, ka juhul kui pookimine toimub kasvukohal;e) puukooli pistikud – juurdunud viinamarjaväädi või rohtse väädi osad, mis on ettenähtud juurdunud pistikute tootmiseks.C) Alustekoolid – puukoolid pookealuste tootmiseks pookimise, puukooli pistikute või poogendite jaoks.D) Istikutekoolid – puukoolid juurdunud pistikute või juurdunud pookokste kasvatamiseks.DA. Lähtepaljundusmaterjal – paljundusmaterjal,a) mis on toodetud kasvataja vastutusel kooskõlas tunnustatud tavadega, mida järgitakse sordi või vajadusel klooni ehtsuse säilitamiseks ja haiguste vältimiseks;b) mis on mõeldud eliitpaljundusmaterjali või sertifitseeritud paljundusmaterjali tootmiseks;c) mis vastab I ja II lisas eliitpaljundusmaterjalile kehtestatud tingimustele. Nimetatud lisasid võib muuta artikli 17 lõikes 2 sätestatud korras, et kehtestada lisatingimusi või rangemaid tingimusi lähtepaljundusmaterjali sertifitseerimisele;d) mis tunnistati ametliku kontrolli käigus eespool nimetatud tingimustele vastavaks.E) Eliitpaljundusmaterjal – paljundusmaterjal,a) mis on toodetud kasvataja vastutusel kooskõlas tunnustatud tavadega, mida järgitakse sordi ja vajadusel klooni ehtsuse säilitamiseks ja haiguste vältimiseks, ning mis on saadud otseselt lähtepaljundusmaterjali vegetatiivsel paljundamisel;b) mis on mõeldud sertifitseeritud paljundusmaterjali tootmiseks;c) mis vastab I ja II lisas eliitpaljundusmaterjalile kehtestatud tingimustele ningd) mis tunnistati ametliku kontrolli käigus eespool nimetatud tingimustele vastavaks.F) Sertifitseeritud paljundusmaterjal – paljundusmaterjal,a) mis on saadud otseselt eliitpaljundusmaterjalist või lähtepaljundusmaterjalist;b) mis on ette nähtud:- viinamarjade tootmiseks kasutatavate noorte viinamarjapõõsaste või nende osade tootmiseks, või- viinamarjade tootmiseks;c) mis vastab I ja II lisas sertifitseeritud paljundusmaterjalile kehtestatud tingimustele; ningd) mis tunnistati ametliku kontrolli käigus eespool nimetatud tingimustele vastavaks.G) Standardpaljundusmaterjal – paljundusmaterjal,a) mis on sordiehtne ja -puhas;b) mis on ette nähtud:- viinamarjade tootmiseks kasutatavate noorte viinamarjapõõsaste või nende osade tootmiseks, või- viinamarjade tootmiseks;c) mis vastab I ja II lisas standardpaljundusmaterjalile kehtestatud tingimustele ningd) mis tunnistati ametliku kontrolli käigus eespool nimetatud tingimustele vastavaks.H) Ametlikud meetmed – meetmed, mille on võtnuda) riigi ametiasutused; võib) mis tahes avalik-õiguslik või eraõiguslik juriidiline isik, kes tegutseb riigi vastutusel; võic) riigi poolt kontrollitavate abitegevuste puhul mis tahes füüsiline isik, kes on selleks vastavalt volitatud,tingimusel, et punktides b ja c nimetatud isikud ei saa sellistest meetmetest isiklikku kasu.I) Turustamine –paljundusmaterjali müük, omamine müügi eesmärgil, müügiks pakkumine või mis tahes tasu eest või tasuta loovutamine, tarnimine või ärilistel eesmärkidel üleandmine kolmandatele isikutele.Turustamiseks ei loeta paljundusmaterjaliga kauplemist, mille eesmärk ei ole sordi kasutamine ärieesmärgil, näiteks:a) paljundusmaterjali tarnimine ametlikele katse- ja kontrolliasutustele;b) paljundusmaterjali tarnimine teenuste osutajatele töötlemiseks või pakkimiseks, tingimusel, et teenuste osutaja ei omanda õigust selliselt tarnitud paljundusmaterjalile.Käesolevate sätete kohaldamise tingimused võetakse vastu artikli 17 lõikes 3 sätestatud korras."2. Artikkel 3 asendatakse järgmisega:"Artikkel 31. Liikmesriigid sätestavad, et viinapuude paljundusmaterjali võib turustada ainult siis, kui:a) see on ametlikult sertifitseeritud lähtepaljundusmaterjali, eliitpaljundusmaterjali või sertifitseeritud paljundusmaterjalina või pookealusteks mitte ette nähtud paljundusmaterjali puhul, kui see on ametlikult kontrollitud standardmaterjal; jab) see vastab II lisas sätestatud tingimustele.2. Erandina lõikes 1 sätestatust võivad liikmesriigid lubada üleminekumeetmena kuni 1. jaanuarini 2005 pookealusteks ette nähtud ja 23. veebruari 2002 seisuga olemasolevatelt emataimedelt võetud paljundusmaterjali turustamist enda territooriumil.3. Olenemata lõikest 1 võivad liikmesriigid lubada oma territooriumil tegutsevatel tootjatel turustada põhjendatud kogustes paljundusmaterjali:a) mis on ette nähtud teaduslike katsete tegemiseks;b) selektsiooni tegemiseks;c) mis on ette nähtud geneetilise mitmekesisuse säilitamiseks.Tingimused, mille alusel liikmesriigid võivad selliseid lube anda, määratakse kindlaks artikli 17 lõikes 2 sätestatud korras.Geneetiliselt muundatud materjali puhul võib sellise loa anda üksnes juhul, kui on võetud kõik vajalikud meetmed, et vältida kahjulikku mõju inimeste tervisele ja keskkonnale. Sel eesmärgil läbiviidava keskkonnaohtlikkuse ja muude kontrollide suhtes kohaldatakse vastavalt artikli 5ba sätteid.4. In vitro paljundamismeetoditega toodetud paljundusmaterjali puhul võib artikli 17 lõikes 2 sätestatud korras vastu võtta järgmised sätted:a) erandid käesoleva direktiivi teatud sätetest;b) sellisele paljundusmaterjalile kohaldatavad tingimused;c) sellise paljundusmaterjali kohta kasutatav kirjeldus;d) tingimused, mis tagavad sordiehtsuse säilimise.5. Komisjon võib artikli 17 lõikes 3 sätestatud korras nõuda, et pärast kindlaksmääratud kuupäeva võib turustada muuks kui pookealusteks ettenähtud paljundusmaterjali ainult juhul, kui see on ametlikult sertifitseeritud lähtepaljundusmaterjali, eliitpaljundusmaterjali või sertifitseeritud paljundusmaterjalina:a) kogu ühenduses teatud viinamarjasortide puhul, mis katavad kogu ühenduse vajadused, võttes vajaduse korral kehtestatud programmi kohaselt arvesse nende geneetilist mitmekesisust, paljundusmaterjalina, mis on ametlikult sertifitseeritud lähtepaljundusmaterjalina, eliitpaljundusmaterjalina või sertifitseeritud paljundusmaterjalina; jab) muude, kui punktis a osutatud sortide paljundusmaterjali puhul, kui see on ette nähtud kasutamiseks liikmesriikide territooriumil, mis on kooskõlas käesoleva direktiiviga juba sätestatud, et standardmaterjali ei tohi enam turustada."3. Artiklisse 4 lisatakse järgmine lõik:"Seda sätet ei kohaldata pookimisega seoses teises liikmesriigis või kolmandas riigis toodetud paljundusmaterjali puhul, mis on tunnistatud vastavaks artikli 15 lõikele 2."4. Artikkel 5 asendatakse järgmisega:"Artikkel 51. Iga liikmesriik kehtestab loetelu viinamarjasortidest, mis on ametlikult tema territooriumil standardmaterjalina sertifitseerimiseks ja kontrollimiseks heaks kiidetud. Loetelu peab olema avalik. Loetelus tuleb märkida peamised morfoloogilised ja füsioloogilised omadused, mille alusel on sorte võimalik eristada. Nende sortide puhul, mis olid heaks kiidetud seisuga 31. detsember 1971, võib viidata ametlikes ampelograafiaalastes väljaannetes toodud kirjeldustele.2. Iga liikmesriik peab tagama, et teiste liikmesriikide loeteludesse kantud sordid ja kloonid oleksid standardpaljundusmaterjalina sertifitseerimiseks ja kontrollimiseks heaks kiidetud ka tema territooriumil, ilma et see piiraks nõukogu 17. mai 1999. aasta määruse (EÜ) nr 1493/1999 veinituru ühise korralduse kohta [9] kohaldamist viinamarjasortide klassifikatsiooni eeskirjade osas.3. Iga liikmesriik peab vajaduse korral kehtestama kloonide loetelu, mis on ametlikult tema territooriumil sertifitseerimiseks heaks kiidetud.Liikmesriigid peavad tagama, et teistes liikmesriikides sertifitseerimiseks heaks kiidetud kloonid oleksid sertifitseerimiseks heaks kiidetud ka tema territooriumil."5. Artikkel 5b asendatakse järgmisega:"Artikkel 5b1. Sorti käsitatakse eristatavana, kui see eristub teatavast genotüübist või genotüüpide kombinatsioonist tulenevate tunnuste poolest selgelt mis tahes muust ühenduses üldiselt tuntud sordist.Muud sorti käsitatakse ühenduses üldiselt tuntuna, kui kuupäeval, mil esitatakse asjakohane taotlus selle heakskiitmiseks, see kas kantakse kõnealuse liikmesriigi või mõne muu liikmesriigi loetellu või kui selle heakskiitmist taotletakse kõnealuses liikmesriigis või mõnes muus liikmesriigis, välja arvatud juhul, kui käesoleva lõike esimeses lauses viidatud tingimused pole enam kõikides asjaomastes liikmesriikides enne uue sordi heakskiitmistaotluse kohta otsuse tegemist täidetud.2. Sorti käsitatakse püsivana, kui sordi eristatavuse katsetes määratavad ja mis tahes muud sordikirjelduses kasutavad tunnused püsivad muutumatutena pärast korduvat paljundamist.3. Sorti käsitatakse ühtlikuna, kui sellel on paljundamise eripärast tulenevaid võimalikke muutusi arvesse võttes piisavalt ühtlased sordi eristatavuse katsetes määratavad ja mis tahes muud sordikirjelduses kasutatavad tunnused."6. Lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 5ba1. Kui on tegemist geneetiliselt muundatud organismide tahtlikku keskkonda viimist ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ [*] EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1. artikli 2 punktide 1 ja 2 tähenduses geneetiliselt muundatud viinamarjasordiga, ei aktsepteerita viinamarjasorti enne, kui on võetud kõik vajalikud meetmed riskide vältimiseks inimeste tervisele või keskkonnale.2. Kui on tegemist geneetiliselt muundatud viinamarjasortidega lõike 1 tähenduses:a) tuleks läbi viia konkreetne keskkonnaohtlikkuse hindamine, mis vastaks direktiivis 2001/18/EÜ sätestatud hinnangule, oleks kooskõlas II lisas toodud põhimõtetega ning põhineks nimetatud direktiivi III lisas piiritletud teabel;b) menetlus, millega tagatakse, et keskkonnaohtlikkuse hindamine ja muud asjakohased nõuded, eriti riskijuhtimist, märgistamist, vajalikku seiret, avalikkuse teavitamist ja kaitseklauslit puudutavad nõuded on samaväärsed direktiivis 2001/18/EÜ sätestatuga, kehtestatakse komisjoni ettepanekul Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega. Kuni käesoleva määruse jõustumiseni kiidetakse geneetiliselt muundatud sordid siseriiklikusse kataloogi kandmiseks heaks alles pärast seda, kui need on turustamiseks heaks kiidetud vastavalt direktiivile 2001/18/EÜ;c) pärast punktis b nimetatud määruse jõustumist ei kohaldata geneetiliselt muundatud viinamarjasortide suhtes direktiivi 2001/18/EÜ artikleid 13–24.3. Kui viinapuude paljundusmaterjalist saadud saadused on ette nähtud kasutamiseks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. jaanuari 1997. aasta määruse (EÜ) nr 258/97 uuendtoidu ja toidu uuendkoostisosade kohta [11] reguleerimisalasse kuuluva toidu või toidu koostisosana, tuleb enne geneetiliselt muundatud viinamarjasortide heakskiitmist tagada, et neist saadavad toidud või toidu koostisosad:a) ei kujuta endast ohtu tarbijale,b) ei eksita tarbijat,c) ei erine asendatavast toidust või toidu koostisosadest sellisel määral, et nende tavapärane tarbimine võib põhjustada tarbijale toitainevaegust.Kui ühelt käesolevas direktiivis nimetatud sordilt saadud saadused on ette nähtud kasutamiseks määruse (EÜ) nr 258/97 reguleerimisalasse kuuluva toiduna või toidu koostisosana, kiidetakse viinamarjasort heaks ainult juhul, kui toit või toidu koostisosa on juba heaks kiidetud kooskõlas nimetatud määrusega."7. Artikkel 5c asendatakse järgmisega:"Artikkel 5cLiikmesriigid tagavad, et teistest liikmesriikidest pärit sortide või vajadusel kloonide puhul kohaldatakse samu nõudeid nagu kohalike sortide või kloonide puhul, eriti seoses heakskiitmise korraga."8. Artikli 5e lõige 2 asendatakse järgmisega:"2. Kõikidest viinamarjasordi heakskiitmistaotlusest ja -taotlustest loobumistest, viinamarjasortide kataloogi tehtud kannetest ja parandustest teatatakse viivitamatult teistele liikmesriikidele ja komisjonile. Lähtudes liikmesriikidelt saadud teadetest, avaldab komisjon ühise sordikataloogi."9. Lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 5fLiikmesriigid tagavad, et heakskiidetud geneetiliselt muundatud sortide puhul on sordikataloogis selge märge geneetilise muundamise kohta. Lisaks sellele tagavad liikmesriigid, et sellist sorti turustavad isikud viitavad müügikataloogis selgelt sellele, et sort on geneetiliselt muundatud."10. Lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 5g1. Liikmesriigid nõuavad, et ühisesse sordikataloogi heakskiidetud viinamarjasorte ja vajadusel kloone tuleb säilitada kaitsva valiku põhimõttel.2. Kaitsvat valikut peab olema igal hetkel võimalik kontrollida sordi ja vajadusel klooni säilimise eest vastutava isiku koostatud dokumentide põhjal.3. Sordi säilimise eest vastutavatelt isikutelt võib nõuda proove. Kõnealused proovid võib vajaduse korral võtta ametlikult.4. Kui sorti säilitatakse muus liikmesriigis kui selles, kus sort heaks kiideti, abistavad asjaomased liikmesriigid üksteist kontrollidega seotud haldusküsimustes."11. Artikkel 7 asendatakse järgmisega:"Artikkel 7Liikmesriigid sätestavad, et kasvamise ja väljakaevamise või viinapuude emaistikust eemaldamise ajal, samuti pakkimise, ladustamise ja transpordi ajal, hoitakse paljundusmaterjali eraldi partiidena, millele märgitakse sort ning vajadusel, lähte-, eliit- ja sertifitseeritud paljundusmaterjali puhul, kloon."12. Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:"2. Väikeste koguste turustamisel lõpptarbijale ja viinamarjade turustamisel pottides, korvides või kastides võib komisjon artikli 17 lõikes 2 sätestatud korras ette näha pakkimiseks, pitseerimiseks ja märgistamiseks erandid lõike 1 sätetest."13. Artikkel 9 asendatakse järgmisega:"Artikkel 9Liikmesriigid nõuavad, et paljundusmaterjali pakendid ja kimbud suletakse ametlikult või ametliku järelevalve all nii, et neid ei saaks avada ilma sulgurit rikkumata või ilma et artikli 10 lõikes 1 viidatud ametlikule märgisele või pakendamise puhul pakendile ei jääks avamisjälgi. Sulguri juures peab olema vähemalt sulgemist tagav ametlik etikett või ametlik pitser. Artikli 17 lõikes 2 sätestatud korras võidakse otsustada, kas konkreetne sulgur vastab käesoleva artikli nõuetele. Pakendeid võib uuesti sulgeda ainult ametlikult või ametliku järelevalve all."14. Artikkel 10 asendatakse järgmisega:"Artikkel 101. Liikmesriigid nõuavad, et IV lisa tingimustele vastav ning ühes ühenduse ametlikus keeles koostatud etikett kinnitatakse sulguriga paljundusmaterjali pakendite või kimpude väliskülgedele. Lähetepaljundusmaterjali puhul on etikett valge, violetse diagonaaltriibuga, eliitpaljundusmaterjali puhul on etikett valge, sertifitseeritud paljundusmaterjali puhul sinine ja standardmaterjali puhul tumekollane.2. Liikmesriigid võivad siiski lubada oma territooriumil tegutsevatel tootjatel turustada mitut IV lisas määratletud ühe etiketiga varustatud pakendit või kimpu poogitud või juurdunud viinamarjataimedega, millel on samad tunnused. Sellisel juhul peavad pakendid või kimbud olema üksteisega ühendatud nii, et nende eraldamisel kinnitus rikutakse ning seda ei oleks võimalik uuesti kasutada. Etikett kinnitatakse nimetatud kinnitusega. Uuesti sulgemine pole lubatud.3. Liikmesriigid võivad nõuda, ilma et see piiraks määruse (EÜ) 1493/1999 artikli 23 lõike 2 kohaldamist, et iga nende territooriumil toodetud pajundusmaterjali saadetisega oleks kaasas ühtne dokumentatsioon, kus oleksid muu hulgas kirjas kauba liik, viinamarjasort või vajadusel kloon, kategooria, kogus, kauba saatja ja vastuvõtja. Ühtsele saatedokumendile esitatavad nõuded määratakse kindlaks vastavalt käesoleva direktiivi artikli 17 lõikes 3 sätestatud korrale.4. Lõikes 1 sätestatud ametlik etikett võib sisaldada ka taimepasside standardiseerimist puudutava komisjoni direktiivi 92/105/EMÜ [*] EÜT L 4, 8.1.1993, lk 22. kohaseid fütosanitaariat puudutavaid saatedokumente. Siiski tuleb kõik ametlikule märgistamisele ja taimepassidele kohaldatavad tingimused määratleda ning võrdväärseteks tunnistada.5. Liikmesriigid sätestavad, et viinapuude vegetatiivseks paljundamiseks mõeldud materjali saajad peavad säilitama ametlikud märgised vähemalt üks aasta ning andma neid vajadusel ametlikule kontrolliasutusele kontrollimiseks.6. Hiljemalt 23. veebruariks 2004 koostab komisjon aruande koos võimalike ettepanekutega, mis puudutab viinapuude paljundamismaterjali liikumist ja eriti märgiste ja liikmesriikide poolt kasutuselevõetud saatedokumentide kasutamist."15. Lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 10aGeneetiliselt muundatud paljundusmaterjali puhul peab käesoleva direktiivi sätete kohaselt kinnitatud või lisatud mis tahes ametlikul või mitteametlikul etiketil või dokumendil olema selge märge selle kohta, et sort on geneetiliselt muundatud ning sellel peavad olema nimetatud geneetiliselt muundatud organismid."16. Artikli 11 lõige 2 asendatakse järgmisega:"2. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada, et kolmandast riigist saabuva paljundusmaterjali turustamisel on pädevatele ametiasutustele esitatud järgmised andmed, ilma et eespool öeldu piiraks paljundusmaterjali vaba liikumist ühenduses:a) liik (botaaniline nimetus);b) sort ja vajadusel kloon; juurdunud pookeokste puhul kehtib nimetatud teave nii pookealuste kui poogendite kohta;c) kategooria;d) paljundusmaterjali laad;e) tootjariik ja ametlik kontrolliasutus;f) lähteriik, kui see erineb tootjariigist;g) importija;h) paljundusmaterjali kogus.Eeskirjad selle kohta, kuidas nimetatud üksikasju esitatakse, sätestatakse artikli 17 lõikes 2 sätestatud korras."17. Artikkel 12 asendatakse järgmisega:"Artikkel 12Liikmesriigid tagavad, et vastavalt käesoleva direktiivi sätetele ei kohaldata kas kohustuslike või vabatahtlike eeskirjade alusel turustatava paljundusmaterjali suhtes muid kui käesolevas direktiivis sätestatud paljundusmaterjali omadustest, kontrollikorrast, märgistamisest ja pakendite sulgemisest tulenevaid turustuspiiranguid."18. Artikkel 12a asendatakse järgmisega:"Artikkel 12aLiikmesriigid tagavad, et viinamarjasortide paljundusmaterjali ja vajadusel kloonide suhtes, mis on ühes liikmesriigis vastavalt käesolevale direktiivile ametlikult sertifitseerimiseks ja kontrollimiseks heaks kiidetud kui standardpaljundusmaterjal, ei kohaldata nende territooriumil sordil või kloonil põhinevaid turustuspiiranguid, ilma et see piiraks määruse (EÜ) 1493/1999 kohaldamist."19. Artikli 14 lõige 1 asendatakse järgmisega:"1. Vältimaks paljundusmaterjali üldvarude osas lahendamatute ajutiste raskuste tekkimist ühenduses, võidakse artikli 17 lõikes 2 sätestatud korras tegutsedes lubada liikmesriikidel kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul turustamiseks heaks kiita sellises koguses vähem rangetele nõuetele vastava kategooria paljundusmaterjali, mida on vaja raskustest üle saamiseks."20. Lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 14aSelleks, et leida teatavatele käesoleva direktiivi sätetele paremaid alternatiive, võib otsustada korraldada kindlaksmääratud tingimustel ühenduse tasandil artikli 17 lõikes 3 sätestatud korras ajutisi katseid."21. Artikli 15 lõige 2 asendatakse järgmisega:"2. a) Nõukogu otsustab komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega, kas kolmandates riikides toodetud viinapuude paljundusmaterjali puhul antakse heakskiitmise ja turustamise eesmärgil võetavate tootmist tagavate meetmete osas samad tagatised, mis ühenduses toodetud paljundusmaterjali puhul, ning kas see paljundusmaterjal vastab käesoleva direktiivi nõuetele.b) Lisaks sellele määrab komisjon viinamarja vegetatiivse paljundusmaterjali tüübid ja kategooriad, mida võib punkti a kohaselt ühenduse territooriumil turustada.c) Kuni nõukogu pole punkti a kohast otsust vastu võtnud, võivad liikmesriigid ise vastavaid otsuseid vastu võtta vastavalt artikli 17 lõikes 2 sätestatud korrale, ilma et see piiraks nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta [*] EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1. kohaldamist. Liikmesriigid peavad siiski tagama, et sissetoodava paljundusmaterjali puhul antaks igas suhtes samad tagatised, mis ühenduses vastavalt käesolevale direktiivile toodetud viinapuude vegetatiivsele paljundusmaterjalile. Sellisel sissetoodud paljundusmaterjalil peavad kindlasti olema kaasas dokumendid, kus on kirjas artikli 11 lõikes 2 sätestatud üksikasjad."22. Lisatakse järgmised artiklid:"Artikkel 16aKäesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed alljärgnevalt osutatud sätetes sisalduvate küsimuste suhtes võetakse vastu artikli 17 lõikes 2 sätestatud haldusmenetluse korras:- artikli 2 lõike 1 punkti DA punktis c, artikli 3 lõikes 3, artikli 8 lõikes 2, artiklis 9, artikli 11 lõikes 2, artikli 14 lõikes 1 ja artikli 15 lõike 2 punktis c.Artikkel 16bKäesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed alljärgnevalt osutatud sätetes sisalduvate küsimuste suhtes võetakse vastu artikli 17 lõikes 3 sätestatud regulatiivkomitee menetluse korras:- artikli 2 lõike 1 punktis I, artikli 3 lõikes 5, artikli 10 lõikes 3 ja artiklis 14a."23. Artikkel 17 asendatakse järgmisega:"Artikkel 171. Komisjoni abistab alaline põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali komitee (edaspidi "komitee").2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) [*] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. artikleid 4 ja 7.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 nimetatud tähtajaks kehtestatakse üks kuu.3. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 nimetatud tähtajaks kehtestatakse kaks kuud.4. Komisjon võtab vastu oma kodukorra."24. Artikli 5d lõikes 2, artikli 14 lõikes 3, artiklis 16, artiklis 17a ja artiklis 18a esinevaid viiteid käsitletakse viidetena artikli 17 lõikele 2.Artikkel 2Direktiiv 74/649/EMÜ tunnistatakse kehtetuks.Article 3Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusaktid hiljemalt 23. veebruaril 2003 ning teatavad neist viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise vormi näevad ette liikmesriigid.Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 4Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 14. veebruar 2002Nõukogu nimeleesistujaP. Del Castillo[1] EÜT C 177 E, 27.6.2000, lk 77.[2] EÜT C 197, 12.7.2001, lk 24.[3] EÜT C 268, 19.9.2000, lk 42.[4] EÜT L 93, 17.4.1968, lk 15. Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.[5] EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1.[6] EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1.[7] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[8] EÜT L 352, 28.12.1974, lk 45.[9] EÜT L 179, 17.7.1999, lk 1.[11] EÜT L 43, 14.2.1997, lk 1.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2011/27/EL, 4. märts 2011 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka orüsaliin, ja komisjoni otsust 2008/934/EÜ  EMPs kohaldatav tekst

text:
               5.3.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 60/12

         KOMISJONI DIREKTIIV 2011/27/EL,
   4. märts 2011,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka orüsaliin, ja komisjoni otsust 2008/934/EÜ
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Nimetatud loetellu kuulus orüsaliin.

               (2)

               Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1490/2002 artikliga 11e võttis teavitaja kahe kuu jooksul pärast hindamisaruande kavandi kättesaamist oma toetuse toimeaine kandmise suhtes direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse tagasi. Seega võeti komisjoni 5. detsembri 2008. aasta otsus nr 2008/934/EÜ nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (4) vastu orüsaliini lisasse kandmata.

               (3)

               Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta taotles, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19.

               (4)

               Taotlus esitati Prantsusmaale, kes oli määrusega (EÜ) nr 1490/2002 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse tähtajast peeti kinni. Toimeaine kirjeldus ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/934/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka teiste määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.

               (5)

               Prantsusmaa hindas taotleja esitatud uusi andmeid ja koostas lisaaruande. Ta esitas selle aruande Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile 17. augustil 2009. Toiduohutusamet edastas lisaaruande kõigile liikmeriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõike 1 kohaselt ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet komisjonile oma järeldused orüsaliini kohta 6. augustil 2010 (6). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande kavandi, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 28. jaanuaril 2011 vormistati see komisjoni läbivaatamisaruandena orüsaliini kohta.

               (6)

               Mitme uuringu põhjal on selgunud, et orüsaliini sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seega on asjakohane kanda orüsaliin I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides asjaomast toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutuslubade väljaandmine kõnealuse direktiiviga ettenähtud korras.

               (7)

               Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatavate tingimuste täitmisest. Seepärast on vajalik, et kaubanduslikult toodetud tehnilise materjali kirjelduse toetuseks oleksid esitatud asjakohased analüüsiandmed, sealhulgas teave lisandite olulisuse kohta. Konfidentsiaalsuse kaalutlustel viidatakse lisanditele numbritega 2, 6, 7, 9, 10, 11 ja 12. Tuleks kontrollida toksilisuse toimikus kasutatud katsematerjalide vastavust kaubanduslikult toodetud tehnilise materjali kirjeldusele ning taotleda teavet, mis kinnitab veeorganismidele avalduvate ohtude hindamist. Kui orüsaliin liigitatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (7) alusel märksõnade „arvatavasti põhjustab vähktõbe” alla, taotlevad asjaomased liikmesriigid täiendava teabe esitamist metaboliitide OR13 (8) ja OR15 (9) kohta ning nendega seotud põhjavee riskide hindamise kohta.

               (8)

               Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda toimeaine loetellu lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

               (9)

               Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaksmääratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetellu lisamist anda liikmesriikidele kuus kuud aega orüsaliini sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas sätestatud tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid olemasolevaid lube vastavalt vajadusele muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete tingimustega.

               (10)

               Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (10) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loa omanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega.

               (11)

               Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

               (12)

               Otsuses 2008/934/EÜ on sätestatud, et orüsaliini ei kanta nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja et seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse 31. detsembriks 2011. Orüsaliini käsitlev rida tuleb nimetatud otsuse lisast välja jätta.

               (13)

               Seega on asjakohane otsust 2008/934/EÜ vastavalt muuta.

               (14)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt.
   Artikkel 2
   Otsuse 2008/934/EÜ lisast jäetakse välja orüsaliini käsitlev rida.
   Artikkel 3
   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. novembriks 2011. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. detsembrist 2011.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 4
   1.   Vajaduse korral muudavad liikmesriigid kooskõlas direktiiviga 91/414/EMÜ toimeainet orüsaliini sisaldavate taimekaitsevahendite olemasolevaid lube või tühistavad need 30. novembriks 2011.
   Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, et kõnealuse direktiivi I lisas orüsaliini suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealust toimeainet käsitleva kande B osas nimetatud tingimused, ning et loa valdajal on olemas kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimuste kohaselt II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.
   2.   Erandina lõikest 1 viivad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab orüsaliini ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. maiks 2011 lisatud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetelusse, läbi toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt kõnealuse direktiivi VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele ning arvestades kõnealuse direktiivi I lisa orüsaliini käsitleva kande B osa. Sellest hinnangust lähtudes otsustavad liikmesriigid, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.
   Pärast otsustamist liikmesriigid

               a)

               vajaduse korral muudavad orüsaliini ainsa toimeainena sisaldavate toodete kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015; või

               b)

               kui toode sisaldab orüsaliini ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

         Artikkel 5
   Käesolev direktiiv jõustub 1. juunil 2011.
   Artikkel 6
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 4. märts 2011

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

      (2)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25.

      (3)  EÜT L 224, 21.8.2002, lk 23.

      (4)  ELT L 333, 11.12.2008, lk 11.

      (5)  ELT L 15, 18.1.2008, lk 5.

      (6)  Euroopa Toiduohutusamet: Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance oryzalin. EFSA Journal 2010; 8(9):1707. [lk 59]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1707. Kättesaadav aadressil www.efsa.europa.eu

      (7)  ELT L 353, 31.12.2008, lk 1.

      (8)  2-etüül-7-nitro-1-propüül-1H-bensimidasool-5-sulfoonamiid.

      (9)  2-etüül-7-nitro-1H-bensimidasool-5-sulfoonamiid.

      (10)  EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10.

      LISA
      Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa tabeli lõppu lisatakse järgmine kanne:

                     Nr

                     Üldnimetus, tunnuskood

                     Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus

                     Puhtus (1)

                     Jõustumine

                     Lisamise aegumine

                     Erisätted

                     „334

                     Orüsaliin
                     CASi nr: 19044-88-3

                     CIPACi nr: 537

                        3,5-dinitro-N4,N4-dipropüülsulfaniilamiid

                     ≥ 960 g/kg
                     N-nitrosodipropüülamiin:
                     ≤ 0,1mg/kg
                     Tolueen: ≤ 4 g/kg

                     1. juuni 2011

                     31. mai 2021

                     A   OSA
                     Lubatakse kasutada ainult herbitsiidina.
                     B   OSA
                     VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 28. jaanuaril 2011 orüsaliini kohta koostatud hindamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
                     Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu

                                 1.

                                 käitajate ohutusele ja tagama, et kasutustingimustega nähtaks ette piisavad isikukaitsevahendid;

                                 2.

                                 veeorganismide ja sihtrühma mittekuuluvate taimede kaitsele;

                                 3.

                                 põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundlike mullastiku ja/või kliimatingimustega piirkondades;

                                 4.

                                 taimtoiduliste lindudele ja imetajatele avalduvatele ohtudele riskidele.

                                 5.

                                 mesilastele õitsemisperioodil avalduvatele ohtudele.

                           Kasutusloa tingimustega nähakse vajaduse korral ette riskide vähendamise meetmed.
                     Asjaomased liikmesriigid teostavad vajaduse korral kontrolliprogramme, et selgitada ohualtidel aladel välja metaboliitide OR13 (2-etüül-7-nitro-1-propüül-1H-bensimidasool-5-sulfoonamiid) ja OR15 (2-etüül-7-nitro-1H-bensimidasool-5-sulfoonamiid) võimalik sattumine põhjavette. Asjaomased liikmesriigid taotlevad järgmiste andmete esitamist:

                                 1.

                                 kaubanduslikult toodetud tehnilise materjali näitajate kinnitus ja asjakohased analüüsiandmed nende toetuseks, sealhulgas teave lisandite olulisuse kohta. Konfidentsiaalsuse kaalutlustel viidatakse lisanditele numbritega 2, 6, 7, 9, 10, 11 ja 12;

                                 2.

                                 toksilisuse toimikus kasutatud katsematerjalide vastavus kaubanduslikult toodetud tehnilise materjali näitajatele;

                                 3.

                                 veeorganismidele avalduvate ohtude hinnang;

                                 4.

                                 kui orüsaliin liigitatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1) alusel märksõnade „arvatavasti põhjustab vähktõbe” alla, metaboliitide OR13 ja OR15 olulisus ning nendega seotud põhjavee riskide hinnang.

                           Asjaomased liikmesriigid tagavad, et taotlejad esitavad komisjonile punktides 1 ja 2 ettenähtud teabe 1. detsembriks 2011 ja punktis 3 ettenähtud teabe 31. maiks 2013. Punktis 4 ettenähtud teave esitatakse kuue kuu jooksul alates orüsaliini klassifitseerimisotsusest teatamist.”

         (1)  Täpsemad andmed toimeainete identifitseerimise ja kirjeldamise kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.


title: Komisjoni direktiiv 2013/26/EL, 8. veebruar 2013 , millega kohandatakse teatavaid direktiive toiduohutuse, veterinaar- ja fütosanitaarpoliitika valdkonnas seoses Horvaatia ühinemisega

text:
               10.6.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 158/376

         KOMISJONI DIREKTIIV 2013/26/EL,
   8. veebruar 2013,
   millega kohandatakse teatavaid direktiive toiduohutuse, veterinaar- ja fütosanitaarpoliitika valdkonnas seoses Horvaatia ühinemisega
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemislepingut, eriti selle artikli 3 lõiget 4,
   võttes arvesse Horvaatia Vabariigi ühinemisakti, eriti selle artiklit 50,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Ühinemisakti artiklis 50 on sätestatud, et kui institutsioonide ühinemiseelseid akte on ühinemise tõttu vaja kohandada ja neid vajalikke kohandusi ei ole ühinemisakti ega selle lisadega ette nähtud, võtab komisjon (kui esialgse akti võttis vastu komisjon) vastu selleks vajalikud aktid.

               (2)

               Ühinemislepingu koostanud konverentsi lõppaktis oli kirjas, et kõrged lepinguosalised jõudsid poliitilisele kokkuleppele institutsioonide vastu võetud aktide kohandustes, mis on vajalikud seoses ühinemisega, ning nad kutsusid nõukogu ja komisjoni nimetatud kohandusi vastu võtma enne ühinemist ning neid vajadusel täiendama ja ajakohastama, et võtta arvesse liidu õiguse arengut.

               (3)

               Seega tuleks komisjoni direktiive 1999/21/EÜ (1) ja 2006/141/EÜ (2) vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiive 1999/21/EÜ ja 2006/141/EÜ muudetakse vastavalt lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise kuupäevaks. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates Horvaatia Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemise kuupäevast.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub Horvaatia Vabariigi ühinemislepingu jõustumise korral ning lepingu jõustumise kuupäeval.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 8. veebruar 2013

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT L 91, 7.4.1999, lk 29.

      (2)  ELT L 401, 30.12.2006, lk 1.

      LISA

         TOIDUOHUTUS, VETERINAAR- JA FÜTOSANITAARPOLIITIKA

      TOIDUOHUTUST KÄSITLEVAD ÕIGUSAKTID

                  1.

                  31999 L 0021: komisjoni direktiiv 1999/21/EÜ, 25. märts 1999, meditsiiniliseks eriotstarbeks mõeldud dieettoitude kohta (EÜT L 91, 7.4.1999, lk 29).
                  Artikli 4 lõikes 1 asendatakse loetelu, mis algab sõnadega „bulgaaria keeles” ja lõpeb sõnadega „medicinska ändamål”, järgmise loeteluga:

                              „—

                              bulgaaria keeles:
                              „Диетични храни за специални медицински цели”

                              —

                              hispaania keeles:
                              „Alimento dietético para usos médicos especiales”

                              —

                              tšehhi keeles:
                              „Dietní potravina určená pro zvláštní lékařské účely”

                              —

                              taani keeles:
                              „Levnedsmiddel/Levnedsmidler til særlige medicinske formål”

                              —

                              saksa keeles:
                              „Diätetisches/Diätetische Lebensmittel für besondere medizinische
                              Zwecke (Bilanzierte Diäten)”

                              —

                              eesti keeles:
                              „Toit meditsiinilisel näidustusel kasutamiseks”

                              —

                              kreeka keeles:
                              „Διαιτητικά τρόφιμα για ειδικούς ιατρικούς σκοπούς”

                              —

                              inglise keeles:
                              „Food(s) for special medical purposes”

                              —

                              prantsuse keeles:
                              „Aliment(s) diététique(s) destiné(s) a des fins médicales spéciales”

                              —

                              horvaadi keeles:
                              „Hrana za posebne medicinske potrebe”

                              —

                              itaalia keeles:
                              „Alimento dietetico destinato a fini medici speciali”

                              —

                              läti keeles:
                              „Diētiskā pārtika cilvēkiem ar veselības traucējumiem”

                              —

                              leedu keeles:
                              „Specialios medicininės paskirties maisto produktai”

                              —

                              ungari keeles:
                              „Speciális – gyógyászati célra szánt – tápszer”

                              —

                              malta keeles:
                              „Ikel dijetetiku għal skopijiet mediċi speċifiċi”

                              —

                              hollandi keeles:
                              „Dieetvoeding voor medisch gebruik”

                              —

                              poola keeles:
                              „Dietetyczne środki spożywcze specjalnego przeznaczenia medycznego”

                              —

                              portugali keeles:
                              „Produto dietético de uso clínico”

                              —

                              rumeenia keeles:
                              „Alimente dietetice pentru scopuri medicale speciale”

                              —

                              slovaki keeles:
                              „dietetická potravina na osobitné lekárske účely”

                              —

                              sloveeni keeles:
                              „Dietno (dietetično) živilo za posebne zdravstvene namene”

                              —

                              soome keeles:
                              „Kliininen ravintovalmiste/kliinisiä ravintovalmisteita”

                              —

                              rootsi keeles:
                              „för speciella medicinska ändamål”.”

                  2.

                  32006 L 0141: komisjoni direktiiv 2006/141/EÜ, 22. detsember 2006, imiku piimasegude ja jätkupiimasegude kohta ning millega muudetakse direktiivi 1999/21/EÜ (ELT L 401, 30.12.2006, lk 1).

                              a)

                              Artikli 11 loetelusse, mis algab sõnadega „bulgaaria keeles” ja lõpeb sõnaga „Tillskottsnäring,” lisatakse pärast prantsuskeelset kannet järgmine kanne:

                                          „—

                                             horvaadi keeles: „početna hrana za dojenčad” and „prijelazna hrana za dojenčad”,”

                              b)

                              Artikli 12 loetelusse, mis algab sõnadega „bulgaaria keeles” ja lõpeb sõnadega „Tillskottsnäring uteslutande baserad på mjölk”, lisatakse pärast prantsuskeelset kannet järgmine kanne:

                                          „—

                                             horvaadi keeles: „početna mliječna hrana za dojenčad” and „prijelazna mliječna hrana za dojenčad” ”