title: Nõukogu direktiiv 92/29/EMÜ, 31. märts 1992, ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta, et osutada paremaid raviteenuseid laevadel

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31992L0029

Euroopa Liidu Teataja L 113 , 30/04/1992 Lk 0019 - 0036 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 5 Köide 5 Lk 0106  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 5 Köide 5 Lk 0106

		Nõukogu direktiiv 92/29/EMÜ,31. märts 1992,ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta, et osutada paremaid raviteenuseid laevadelEUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 118a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis on koostatud pärast konsulteerimist tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu nõuandekomiteega, [1]koostöös Euroopa Parlamendiga, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu programmi käsitlevas komisjoni teatises [4] on kavandatud meetmed raviteenuste tagamiseks merel;laevad kujutavad endast töökeskkonda, kus paljude ohtude ning muu hulgas ka geograafilise isoleerituse tõttu tuleb laevatöötajate ohutuse ja tervishoiu tagamisele pöörata erilist tähelepanu;laevadel peaks olema piisav varu meditsiinitarbeid, mida hoitakse heas korras ja kontrollitakse korrapäraselt, et tagada merel töötajatele vajalikud raviteenused;vajalike raviteenuste tagamiseks merel tuleks soodustada meremeeste väljaõpet ja tutvustada neile meditsiinitarvete kasutamist;meditsiinilise kaugkonsultatsiooni meetodite kasutamine on tõhus viis kaasa aidata töötajate ohutuse ja tervise kaitsele,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1MõistedKäesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) laev — eraisikule või avalik-õiguslikule isikule kuuluv merelaev või rannikuvetes kalapüügiga tegelev laev, mis sõidab liikmesriigi lipu all või on kantud liikmesriigi registrisse, välja arvatud:- siseveelaevad,- sõjalaevad,- lõbusõidulaevad, mida ei kasutata kaubanduslikul eesmärgil ja kus ei tööta väljaõppinud meeskond,- sadamaaladel töötavad puksiirid.Laevad liigitatakse vastavalt I lisale kolme kategooriasse;b) töötaja — laeval töötav isik, sealhulgas koolitatavad isikud ja praktikandid, kuid mitte sadamalootsid ja kai ääres seisval laeval töötav kaldapersonal;c) omanik — laeva registreeritud omanik, välja arvatud juhul, kui laev on prahitud ilma laevapereta või kui seda osaliselt või täielikult haldab halduslepingu alusel füüsiline või juriidiline isik, kes ei ole laeva registreeritud omanik; sel juhul käsitatakse vastavalt olukorrale omanikuna laevapereta prahtijat või laeva haldavat füüsilist või juriidilist isikut;d) meditsiinitarbed — ravimid, meditsiiniseadmed ja antidoodid, mille II lisas esitatud loend ei ole täielik;e) antidoot — aine, mida kasutatakse ühe või mitme III lisas esitatud kahjulike ainete loetelus sisalduva aine otsese või kaudse kahjuliku toime või kahjulike toimete vältimiseks või ravimiseks.Artikkel 2Ravimid ja meditsiiniseadmed — Laevalaatsaret — ArstIga liikmesriik võtab vajalikud meetmed tagamaks, et:1. a) kõigil tema lipu all sõitvatel või tema registrisse kantud laevadel on alati meditsiinitarbed, mis kvaliteedi poolest vastavad vähemalt II lisa I ja II jaos vastava laevakategooria puhul ettenähtud nõuetele;b) laeval olevate meditsiinitoodete ja -seadmete kogused sõltuvad reisi laadist — eelkõige külastatavatest sadamatest, sihtkohast ja reisi kestusest — ning reisi ajal tehtavate tööde laadist, lasti eripärast ja töötajate arvust;c) meditsiinitarvete hulka kuuluvad ravimid ja meditsiiniseadmed on üksikasjalikult loetletud kontrollaktis, mis vastab vähemalt IV lisa A, B ja C jao II osa punktides 1 ja 2 ettenähtud üldnõuetele;2. a) kõigil tema lipu all sõitvatel või tema registrisse kantud laevadel on iga päästeparve ja päästepaadi jaoks veekindel esmaabipakk, mis sisaldab vähemalt II lisa I ja II jaos C kategooria laevade jaoks ettenähtud meditsiinitarbeid;b) nende esmaabipakkide sisu üksikasjalik loetelu on esitatud ka lõike 1 punktis c osutatud kontrollaktis;3. kõigil tema lipu all sõitvatel või tema registrisse kantud laevadel, mis on üle 500 brutoregistertonni ja kus on vähemalt 15 töötajat ning reis kestab kauem kui kolm päeva, on laevalaatsaret, kus meditsiiniteenuseid saab osutada materjalide ja hügieeninõuete seisukohalt rahuldavates tingimustes;4. kõigil tema lipu all sõitvatel või tema registrisse kantud ning vähemalt 100 töötajaga laevadel, mille rahvusvaheline reis kestab kauem kui kolm päeva, on laevatöötajate meditsiiniabi eest vastutav arst.Artikkel 3AntidoodidIga liikmesriik võtab vajalikud meetmed tagamaks, et:1. kõigil tema lipu all sõitvatel või tema registrisse kantud laevadel, mis veavad mõnda III lisas loetletud ohtlikku ainet, on olemas meditsiinitarbed, mille hulka kuuluvad vähemalt II lisa III jaos loetletud antidoodid;2. kõigil tema lipu all sõitvatel või tema registrisse kantud parvlaevadel, mis oma tegevustingimuste tõttu ei tea alati ette transporditavate ohtlike ainete laadi, on olemas meditsiinitarbed, mille hulka kuuluvad vähemalt II lisa III jaos loetletud antidoodid.Regulaarse laevaliikluse korral, kus sõiduaeg on alla kahe tunni, võib piirduda nende antidootidega, mida äärmise vajaduse korral tuleb manustada aja jooksul, mis ei ületa tavalist sõiduaega;3. meditsiinitarvete hulka kuuluvad antidoodid on üksikasjalikult loetletud kontrollaktis, mis vastab vähemalt IV lisa A, B ja C jao II osa punktis 3 ettenähtud üldnõuetele.Artikkel 4Ülesannete jaotusIga liikmesriik võtab vajalikud meetmed tagamaks, et:1. a) kõigi tema lipu all sõitvate või tema registrisse kantud laevade meditsiinitarvete hankimise ja nende varude täiendamise eest vastutab täielikult omanik ning sellega ei kaasne kulusid töötajatele;b) meditsiinitarvete eest vastutab laeva kapten; kapten võib anda meditsiinitarvete kasutamise ja hoidmise ülesande ühele või mitmele selleks pädevale töötajale, mis aga ei piira tema vastutust;2. meditsiinitarbeid hoitakse heas korras ning neid täiendatakse ja/või need asendatakse niipea kui võimalik ning eeliskorras alati siis, kui toimub varude tavapärane täiendamine;3. ohuolukorras, mille kapten kuulutab välja pärast seda, kui on saanud võimalustele vastava meditsiinilise arvamuse, hangitakse laeval puuduvad ravimid, meditsiiniseadmed ja antidoodid esimesel võimalusel.Artikkel 5Teave ja väljaõpeIga liikmesriik võtab vajalikud meetmed tagamaks, et:1. meditsiinitarvetele on lisatud üks või mitu kasutusjuhendit, mis sisaldavad õpetusi vähemalt II lisa III jaos nõutavate antidootide kasutamise kohta;2. kõik mereharidust saavad isikud, kes kavatsevad asuda tööle laeval, on saanud põhiväljaõppe, milliseid meetmeid viivitamata rakendada õnnetusjuhtumi puhul või tõsises meditsiinilises ohuolukorras;3. kapten ning töötaja või töötajad, keda ta on vastavalt artikli 4 lõike 1 punktile b määranud meditsiinitarbeid kasutama, on saanud kooskõlas V lisas ettenähtud üldsuunistele vastava eriväljaõppe, mida korrapäraselt, vähemalt iga viie aasta järel ajakohastatakse ning mille puhul on arvesse võetud eri laevakategooriatega seotud konkreetseid ohte ja vajadusi.Artikkel 6Meditsiinilised konsultatsioonid raadio teel1. Töötajatele ohuolukorras paremate raviteenuste osutamiseks võtab iga liikmesriik vajalikud meetmed tagamaks, et:a) nimetatakse üks või mitu keskust, kes annavad töötajatele raadio teel tasuta meditsiinialast nõu;b) osa arste, kes osutavad teenust raadio teel toimivatele konsultatsioonikeskustele, on saanud eriväljaõppe, eelistatavalt laeval.2. Raadio teel antavate konsultatsioonide optimaalse kvaliteedi tagamiseks võivad keskused pidada asjaomaste töötajate nõusolekul nende kohta isiklikke meditsiinilisi andmekaarte.Need andmekaardid on konfidentsiaalsed.Artikkel 7Kontroll1. Iga liikmesriik võtab vajalikke meetmeid tagamaks, et pädev isik või pädev asutus kontrollib igal aastal, kas kõigil selle riigi lipu all sõitvatel laevadel on täidetud järgmised tingimused:- meditsiinitarbed vastavad käesolevas direktiivis ettenähtud miinimumnõuetele,- artikli 2 lõike 1 punktis c ettenähtud kontrollaktis on kinnitatud, et meditsiinitarbed vastavad kõnealustele miinimumnõuetele,- meditsiinitarbed on nõuetekohaselt ladustatud,- kõikidest kõlblikkusaegadest on kinni peetud.2. Päästeparvedel ladustatavaid meditsiinitarbeid kontrollitakse päästeparvede iga-aastase ülevaatuse käigus.Kontrollimisi võib erandkorras edasi lükata kuni viis kuud.Artikkel 8Komitee1. Käesoleva direktiivi lisade puhttehnilisel kohandamisel, mida on vaja, silmas pidades tehnika arengut või muudatusi rahvusvahelistes määrustes ja spetsifikaatides ning teadmiste täienemist käesolevas valdkonnas, abistab komisjoni komitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ning eesistujana komisjoni esindaja.2. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.3. Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu.Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jooksul alates nõukogu poole pöördumisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu.Artikkel 9Lõppsätted1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid 31. detsembriks 1994. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud või võetavate siseriiklike õigusnormide teksti.3. Liikmesriigid teevad komisjonile iga viie aasta järel käesoleva direktiivi rakendamise kohta ettekande, milles esitatakse mõlema tööturu osapoole seisukohad.Komisjon teatab sellest Euroopa Parlamendile, nõukogule, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu nõuandekomiteele.4. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule ning majandus- ja sotsiaalkomiteele vähemalt iga viie aasta järel aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta, võttes arvesse lõikeid 1, 2 ja 3.Artikkel 10Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 31. märts 1992Nõukogu nimeleesistujaVitor Martins[1] EÜT C 183, 24.7.1990, lk 6 jaEÜT C 74, 20.3.1991, lk 11.[2] EÜT C 48, 25.2.1991, lk 154 jaEÜT C 326, 16.12.1991, lk 72.[3] EÜT C 332, 31.12.1990, lk 165.[4] EÜT C 28, 3.2.1988, lk 3.--------------------------------------------------I LISALAEVADE KATEGOORIAD(Artikli 1 punkt a)A. Merelaevad või merekalapüügilaevad, olenemata reiside kaugusest.[1]C. Sadamalaevad, paadid ja veesõidukid, mis asuvad vahetult kalda läheduses või mille ainsaks ruumiks on roolikamber.[1] liikmesriigi lipu all sõitvate või tema registrisse kantud laevade kaptenitele, kelle laevade suhtes kohaldatakse või võidakse kohaldada käesoleva joonealuse märkuse esimest lõiget; informatsioon edastatakse kõige asjakohasemal viisil, näiteks raadio teel konsultatsioonikeskuste, päästeteenistuse koordinatsioonikeskuste või rannikuäärsete raadiojaamade kaudu.--------------------------------------------------II LISAMEDITSIINITARBED (LOEND EI OLE TÄIELIK)(Artikli 1 punkt d)I. RAVIMIDLaevakategooriad || A | B | C |1.Südame-veresoonkonda) Südame-vereringe analeptikumid — Adrenomimeetikumid | x | x | |b) Antianginaalsed preparaadid | x | x | x |c) Diureetikumid | x | x | |d) Antihemorraagilised vahendid, sealhulgas uterotoonikumid juhuks, kui laeval on naisi | x | x | x |e) Antihüpertensiivsed preparaadid | x | | |2.Seedetrakta) Maohäirete ja kaksteistsõrmiksoole häirete ravimid | | | |— Histamiin H2-retseptorite antagonistid | x | | |— Antatsiidid | x | x | |b) Antiemeetikumid | x | x | x |c) Libestusainet sisaldavad mehaanilise toimega lahtistid | x | | |d) Kõhulahtisusevastased preparaadid | x | x | x |e) Soole antiseptikumid | x | x | |f) Hemorroididevastased preparaadid | x | x | |3.Valuvaigistid ja spasme lõõgastavad preparaadida) Valuvaigistid, palavikuvastased preparaadid ja põletikuvastased preparaadid | x | x | x |b) Tugevatoimelised valuvaigistid | x | x | |c) Spasmolüütikumid | x | x | |4.Närvisüsteema) Anksiolüütikumid | x | x | |b) Neuroleptikumid | x | x | |c) Merehaigusevastased preparaadid | x | x | x |d) Antiepileptikumid | x | | |5.Allergia- ja anafülaksiavastased preparaadida) H1 histaminoblokaatorid | x | x | |b) Süstitavad glükokortikoidid | x | x | |6.Hingamiselundkonda) Bronhospasmolüütikumid | x | x | |b) Köhavastased preparaadid | x | x | |c) Külmetuse ja sinuiidi puhul kasutatavad ravimid | x | x | |7.Infektsioonivastased preparaadida) Antibiootikumid (vähemalt kaks rühma) | x | x | |b) Antibakteriaalsed sulfoonamiidid | x | x | |c) Urotrakti antiseptikumid | x | | |d) Antiparasiitikumid | x | x | |e) Sooleinfektsioonidevastased preparaadid | x | x | |f) Teetanusevastased vaktsiinid ja immunoglobuliinid | x | x | |8. Organismi vedelikuvaegust kompenseerivad ja kaloreid lisavad preparaadid ning plasmaasendajad | x | x | |9.Ravimid välispidiseks kasutamiseksa)Naharavimid— Antiseptilised lahused | x | x | x |— Antibiootilised salvid | x | x | |— Põletikuvastased ja valuvaigistavad salvid | x | x | |— Seentevastased nahakreemid | x | | |— Põletust leevendavad preparaadid | x | x | x |b)Silmaravimid— Antibiootilised tilgad | x | x | |— Antibiootilised ja põletikuvastased tilgad | x | x | |— Valuvaigistavad tilgad | x | x | |— Silma siserõhku vähendavad ja pupilli ahendavad tilgad | x | x | |c)Kõrvaravimid— Antibiootilised lahused | x | x | |— Valuvaigistavad ja põletikuvastased lahused | x | x | |d)Suu- ja neelupõletike ravimid— Antibiootilised või antiseptilised suuveed | x | x | |e)Lokaalanesteetikumid— Paikselt külmutavad valuvaigistid | x | | |— Naha alla manustatavad valuvaigistid | x | x | |— Hambaanesteesiaks kasutatavad ja antiseptilised lahused | x | x | |II. MEDITSIINISEADMEDLaevakategooriad || A | B | C |1.Elustamisseadmed— Käsi-hingatamisseade (ambukott) | x | x | |— Rõhku alandava ventiiliga hingatamisseade hapniku manustamiseks laeva tööstushapnikusüsteemist või hapnikuballoonist | x | x | |— Mehaaniline aspiraator ülemiste hingamisteede puhastamiseks | x | x | |— Suult-suule hingatamistoru | x | x | x |2.Haavahooldus- ja sulgemisvahendid— Ühekordse kasutusega haavaklambri paigaldusseade (staapler) või nõeltega haavaõmbluskomplekt | x | x | |— Kleepuv elastne sidematerjal | x | x | x |— Marliribad | x | | |— Marli-toruside sõrmesideme jaoks | x | | |— Steriilsed marlitampoonid | x | x | x |— Vatt | x | x | |— Steriilsed linad põletushaigetele | x | x | |— Kolmnurklina | x | x | |— Ühekordse kasutusega polüetüleenkindad | x | x | x |— Kleepside | x | x | x |— Steriilne rõhkside | x | x | x |— Kleep-haavaplaastrid või tsinkoksiidsidematerjal | x | x | x |— Mitteresorbeeruv haavaõmblusniit nõeltega | x | | |— Vaseliiniga immutatud marli | x | x | |3.Instrumendid— Ühekordse kasutusega skalpellid | x | | |— Roostevabast terasest instrumendikarp | x | x | |— Käärid | x | x | |— Anatoomilised pintsetid | x | x | |— Hemostaatilised klemmid | x | x | |— Nõelahoidlid | x | | |— Ühekordse kasutusega raseerimisvahendid | x | | |4.Läbivaatus- ja jälgimisseadmed— Ühekordse kasutusega keelespaatlid | x | x | |— Uriinianalüüsi testribad | x | | |— Temperatuurikaardid | x | | |— Meditsiinilised evakuatsioonilehed | x | x | |— Stetoskoop | x | x | |— Aneroid-sfügmomanomeeter | x | x | |— Standardne meditsiiniline termomeeter | x | x | |— Hüpotermiatermomeeter | x | x | |5.Süstimis-, infusiooni-, punkteerimis- ja kateeterdamisseadmed— Kusepõie dreenimisvahendid | x | | |— Tilgutusklistiiri komplekt | x | | |— Ühekordse kasutusega tilkinfusioonisüsteem filtriga | x | | |— Uriinikogumiskott | x | | |— Ühekordse kasutusega süstlad ja nõelad | x | x | |— Kateeter | x | | |6.Üldkasutatavad meditsiiniseadmed— Siiber | x | | |— Kuumaveepudel | x | | |— Uriinianum | x | | |— Jääkott | x | | |7.Lahastamis- ja paigaldusseadmed— Painutatav sõrmelahas | x | x | |— Painutatav käsivarre- ja käelahas | x | x | |— Pneumolahas | x | x | |— Reielahas | x | x | |— Kaelus kaela fikseerimiseks | x | x | |— Tõstelahas (Thomas lahas) või vaakum-lohkmadrats | x | | |8.Desinfektsioon, desinsektsioon ja profülaktika— Vee desinfitseerimisaine | x | | |— Vedelad insektitsiidid | x | | |— Pulberinsektitsiidid | x | | |--------------------------------------------------III LISAOHTLIKUD AINED(Artikli 1 punkt e ja artikli 3 lõige 1)Käesolevas lisas loetletud aineid tuleb arvesse võtta olenemata sellest, mis kujul need laeval on, sh jäätmete või lastijääkidena.- Lõhkematerjal ja plahvatusohtlikud esemed,- suru-, vedel- või rõhu all lahustatud gaas,- kergsüttivad vedelikud,- kergsüttivad tahked ained,- isesüttivad ained,- ained, mis veega kokkupuutel eritavad kergsüttivaid gaase,- põlevained,- orgaanilised peroksiidid,- toksilised ained,- nakkusohtlikud ained,- radioaktiivsed ained,- söövitavad ained,- muud ohtlikud ained, st ained, mis on osutunud või võivad osutuda ohtlikuks, nii et tuleb kohaldada artiklit 3.MärkusKäesoleva lisa üksikasjalikul rakendamisel võivad liikmesriigid võtta aluseks IMO rahvusvahelise ohtlike kaupade mereveoeeskirja 1990. aasta konsolideeritud versiooni.Artikli 8 rakendamise käigus käesolevas lisas tehtavate kohanduste puhul võib muu hulgas arvesse võtta IMO rahvusvahelise ohtlike kaupade mereveoeeskirja ajakohastamiseks tehtud muudatusi.--------------------------------------------------IV LISAÜLDNÕUDED LAEVADE MEDITSIINITARVETE KONTROLLIMISEKS(Artikli 2 lõike 1 punkt c, artikli 3 lõige 3)A JAGU. A KATEGOORIA LAEVADI. Andmed laeva kohtaNimi: …Lipp: …Kodusadam: …II. Meditsiinitarbed| Nõutavad kogused | Tegelikud kogused laeval | Märkused (eelkõige kõlblikkusaegade kohta) |1.RAVIMID1.1.Südame-veresoonkonda) Südame-vereringe analeptikumid - Adrenomimeetikumid | 0 | 0 | 0 |b) Antianginaalsed preparaadid | 0 | 0 | 0 |c) Diureetikumid | 0 | 0 | 0 |d) Antihemorraagilised vahendid, sealhulgas uterotoonikumid juhuks, kui laeval on naisi | 0 | 0 | 0 |e) Antihüpertensiivsed preparaadid | 0 | 0 | 0 |1.2.Seedetrakta) Maohäirete ja kaksteistsõrmiksoole häirete ravimid | | | |— Histamiin H2-retseptorite antagonistid | 0 | 0 | 0 |— Antatsiidid | 0 | 0 | 0 |b) Antiemeetikumid | 0 | 0 | 0 |c) Libestusainet sisaldavad mehaanilise toimega lahtistid | 0 | 0 | 0 |d) Kõhulahtisusevastased preparaadid | 0 | 0 | 0 |e) Soole antiseptikumid | 0 | 0 | 0 |f) Hemorroididevastased preparaadid | 0 | 0 | 0 |1.3.Valuvaigistid ja spasme lõõgastavad preparaadida) Valuvaigistid, palavikuvastased preparaadid ja põletikuvastased preparaadid | 0 | 0 | 0 |b) Tugevatoimelised valuvaigistid | 0 | 0 | 0 |c) Spasmolüütikumid | 0 | 0 | 0 |1.4.Närvisüsteema) Anksiolüütikumid | 0 | 0 | 0 |b) Neuroleptikumid | 0 | 0 | 0 |c) Merehaigusevastased preparaadid | 0 | 0 | 0 |d) Antiepileptikumid | 0 | 0 | 0 |1.5.Allergia- ja anafülaksiavastased preparaadida) H1 histaminoblokaatorid | 0 | 0 | 0 |b) Süstitavad glükokortikoidid | 0 | 0 | 0 |1.6.Hingamiselundkonda) Bronhospasmolüütikumid | 0 | 0 | 0 |b) Köhavastased preparaadid | 0 | 0 | 0 |c) Külmetuse ja sinuiidi puhul kasutatavad ravimid | 0 | 0 | 0 |1.7.Infektsioonivastased preparaadida) Antibiootikumid (vähemalt kaks rühma) | 0 | 0 | 0 |b) Antibakteriaalsed sulfoonamiidid | 0 | 0 | 0 |c) Urotrakti antiseptikumid | 0 | 0 | 0 |d) Antiparasiitikumid | 0 | 0 | 0 |e) Sooleinfektsioonidevastased preparaadid | 0 | 0 | 0 |f) Teetanusevastased vaktsiinid ja immunoglobuliinid | 0 | 0 | 0 |1.8. Organismi vedelikuvaegust kompenseerivad ja kaloreid lisavad preparaadid ning plasmaasendajad | 0 | 0 | 0 |1.9.Ravimid välispidiseks kasutamiseksa)Naharavimid— Antiseptilised lahused | 0 | 0 | 0 |— Antibiootilised salvid | 0 | 0 | 0 |— Põletikuvastased ja valuvaigistavad salvid | 0 | 0 | 0 |— Seentevastased nahakreemid | 0 | 0 | 0 |— Põletust leevendavad preparaadid | 0 | 0 | 0 |b)Silmaravimid— Antibiootilised tilgad | 0 | 0 | 0 |— Antibiootilised ja põletikuvastased tilgad | 0 | 0 | 0 |— Valuvaigistavad tilgad | 0 | 0 | 0 |— Silma siserõhku vähendavad ja pupilli ahendavad tilgad | 0 | 0 | 0 |c)Kõrvaravimid— Antibiootilised lahused | 0 | 0 | 0 |— Valuvaigistavad ja põletikuvastased lahused | 0 | 0 | 0 |d)Suu- ja neelupõletike vastased ravimid— Antibiootilised või antiseptilised suuveed | 0 | 0 | 0 |e)Lokaalanesteetikumid— Paikselt külmutavad valuvaigistid | 0 | 0 | 0 |— Naha alla manustatavad valuvaigistid | 0 | 0 | 0 |— Hambaanesteesiaks kasutatavad ja antiseptilised lahused | 0 | 0 | 0 |2.MEDITSIINISEADMED2.1.Elustamisseadmed— Käsi-hingatamisseade (ambukott) | 0 | 0 | 0 |— Rõhku alandava ventiiliga hingatamisseade hapniku manustamiseks laeva tööstushapnikusüsteemist või hapnikuballoonist | 0 | 0 | 0 |— Mehaaniline aspiraator ülemiste hingamisteede puhastamiseks | 0 | 0 | 0 |— Suult-suule hingatamistoru | 0 | 0 | 0 |2.2.Haavahooldus- ja sulgemisvahendid— Ühekordse kasutusega haavaklambri paigaldusseade (staapler) või nõeltega haavaõmbluskomplekt | 0 | 0 | 0 |— Kleepuv elastne sidematerjal | 0 | 0 | 0 |— Marliribad | 0 | 0 | 0 |— Marli-toruside sõrmesideme jaoks | 0 | 0 | 0 |— Steriilsed marlitampoonid | 0 | 0 | 0 |— Vatt | 0 | 0 | 0 |— Steriilsed linad põletushaigetele | 0 | 0 | 0 |— Kolmnurklina | 0 | 0 | 0 |— Ühekordse kasutusega polüetüleenkindad | 0 | 0 | 0 |— Kleepside | 0 | 0 | 0 |— Steriilne rõhkside | 0 | 0 | 0 |— Kleep-haavaplaastrid või tsinkoksiidsidematerjal | 0 | 0 | 0 |— Mitteresorbeeruv haavaõmblusniit nõeltega | 0 | 0 | 0 |— Vaseliiniga immutatud marli | 0 | 0 | 0 |2.3.Instrumendid— Ühekordse kasutusega skalpellid | 0 | 0 | 0 |— Roostevabast terasest instrumendikarp | 0 | 0 | 0 |— Käärid | 0 | 0 | 0 |— Anatoomilised pintsetid | 0 | 0 | 0 |— Hemostaatilised klemmid | 0 | 0 | 0 |— Nõelahoidlid | 0 | 0 | 0 |— Ühekordse kasutusega raseerimisvahendid | 0 | 0 | 0 |2.4.Läbivaatus- ja jälgimisseadmed— Ühekordse kasutusega keelespaatlid | 0 | 0 | 0 |— Uriinianalüüsi testribad | 0 | 0 | 0 |— Temperatuurikaardid | 0 | 0 | 0 |— Meditsiinilised evakuatsioonilehed | 0 | 0 | 0 |— Stetoskoop | 0 | 0 | 0 |— Aneroid-sfügmomanomeeter | 0 | 0 | 0 |— Standardne meditsiiniline termomeeter | 0 | 0 | 0 |— Hüpotermiatermomeeter | 0 | 0 | 0 |2.5.Süstimis-, infusiooni-, punkteerimis- ja kateeterdamisseadmed— Kusepõie dreenimisvahendid | 0 | 0 | 0 |— Tilgutusklistiiri komplekt | 0 | 0 | 0 |— Ühekordse kasutusega tilkinfusioonisüsteem filtriga | 0 | 0 | 0 |— Uriinikogumiskott | 0 | 0 | 0 |— Ühekordse kasutusega süstlad ja nõelad | 0 | 0 | 0 |— Kateeter | 0 | 0 | 0 |2.6.Üldkasutatavad meditsiiniseadmed— Siiber | 0 | 0 | 0 |— Kuumaveepudel | 0 | 0 | 0 |— Uriinianum | 0 | 0 | 0 |— Jääkott | 0 | 0 | 0 |2.7.Lahastamis- ja paigaldusseadmed— Painutatav sõrmelahas | 0 | 0 | 0 |— Painutatav käsivarre- ja käelahas | 0 | 0 | 0 |— Pneumolahas | 0 | 0 | 0 |— Reielahas | 0 | 0 | 0 |— Kaelus kaela fikseerimiseks | 0 | 0 | 0 |— Tõstelahas (Thomas' lahas) või vaakum-lohkmadrats | 0 | 0 | 0 |2.8.Desinfektsioon, desinsektsioon ja profülaktika— Vee desinfitseerimisaine | 0 | 0 | 0 |— Vedelad insektitsiidid | 0 | 0 | 0 |— Pulberinsektitsiidid | 0 | 0 | 0 |3.ANTIDOODID3.1. Üldised | 0 | 0 | 0 |3.2. Südame-veresoonkond | 0 | 0 | 0 |3.3. Seedetrakt | 0 | 0 | 0 |3.4. Närvisüsteem | 0 | 0 | 0 |3.5. Hingamiselundkond | 0 | 0 | 0 |3.6. Infektsioonivastased preparaadid | 0 | 0 | 0 |3.7. Välispidiseks kasutamiseks | 0 | 0 | 0 |3.8. Muud | 0 | 0 | 0 |3.9. Vajalikud hapniku manustamiseks | 0 | 0 | 0 |Koht ja kuupäev: …Kapteni allkiri: …Pädeva asutuse või isiku kinnitus: …B JAGU. B KATEGOORIA LAEVADI. Andmed laeva kohtaNimi: …Lipp: …Kodusadam: …II. Meditsiinitarbed| Nõutavad kogused | Tegelikud kogused laeval | Märkused (eelkõige kõlblikkusaegade kohta) |1.RAVIMID1.1.Südame-veresoonkonda) Südame-vereringe analeptikumid — Adrenomimeetikumid | 0 | 0 | 0 |b) Antianginaalsed preparaadid | 0 | 0 | 0 |c) Diureetikumid | 0 | 0 | 0 |d) Antihemorraagilised vahendid, sealhulgas uterotoonikumid juhuks, kui laeval on naisi | 0 | 0 | 0 |1.2.Seedetrakta) Maohäirete ja kaksteistsõrmiksoole häirete ravimid | | | |— Antatsiidid | 0 | 0 | 0 |b) Antiemeetikumid | 0 | 0 | 0 |c) Kõhulahtisusevastased preparaadid | 0 | 0 | 0 |d) Soole antiseptikumid | 0 | 0 | 0 |e) Hemorroididevastased preparaadid | 0 | 0 | 0 |1.3.Valuvaigistid ja spasme lõõgastavad preparaadida) Valuvaigistid, palavikuvastased preparaadid ja põletikuvastased preparaadid | 0 | 0 | 0 |b) Tugevatoimelised valuvaigistid | 0 | 0 | 0 |c) Spasmolüütikumid | 0 | 0 | 0 |1.4.Närvisüsteema) Anksiolüütikumid | 0 | 0 | 0 |b) Neuroleptikumid | 0 | 0 | 0 |c) Merehaigusevastased preparaadid | 0 | 0 | 0 |1.5.Allergia- ja anafülaksiavastased preparaadida) H1 histaminoblokaatorid | 0 | 0 | 0 |b) Süstitavad glükokortikoidid | 0 | 0 | 0 |1.6.Hingamiselundkonda) Bronhospasmolüütikumid | 0 | 0 | 0 |b) Köhavastased preparaadid | 0 | 0 | 0 |c) Külmetuse ja sinuiidi puhul kasutatavad ravimid | 0 | 0 | 0 |1.7.Infektsioonivastased preparaadida) Antibiootikumid (vähemalt kaks rühma) | 0 | 0 | 0 |b) Antibakteriaalsed sulfoonamiidid | 0 | 0 | 0 |c) Antiparasiitikumid | 0 | 0 | 0 |d) Sooleinfektsioonidevastased preparaadid | 0 | 0 | 0 |e) Teetanusevastased vaktsiinid ja immunoglobuliinid | 0 | 0 | 0 |1.8. Organismi vedelikuvaegust kompenseerivad ja kaloreid lisavad preparaadid ning plasmaasendajad | 0 | 0 | 0 |1.9.Ravimid välispidiseks kasutamiseksa)Naharavimid— Antiseptilised lahused | 0 | 0 | 0 |— Antibiootilised salvid | 0 | 0 | 0 |— Põletikuvastased ja valuvaigistavad salvid | 0 | 0 | 0 |— Põletust leevendavad preparaadid | 0 | 0 | 0 |b)Silmaravimid— Antibiootilised tilgad | 0 | 0 | 0 |— Antibiootilised ja põletikuvastased tilgad | 0 | 0 | 0 |— Valuvaigistavad tilgad | 0 | 0 | 0 |— Silma siserõhku vähendavad ja pupilli ahendavad tilgad | 0 | 0 | 0 |c)Kõrvaravimid— Antibiootilised lahused | 0 | 0 | 0 |— Valuvaigistavad ja põletikuvastased lahused | 0 | 0 | 0 |d)Suu- ja neelupõletike ravimid— Antibiootilised või antiseptilised suuveed | 0 | 0 | 0 |e)Lokaalanesteetikumid— Naha alla manustatavad valuvaigistid | 0 | 0 | 0 |— Hambaanesteesiaks kasutatavad ja antiseptilised lahused | 0 | 0 | 0 |2.MEDITSIINISEADMED2.1.Elustamisseadmed— Käsi-hingatamisseade (ambukott) | 0 | 0 | 0 |— Rõhku alandava ventiiliga hingatamisseade hapniku manustamiseks laeva tööstushapnikusüsteemist või hapnikuballoonist | 0 | 0 | 0 |— Mehaaniline aspiraator ülemiste hingamisteede puhastamiseks | 0 | 0 | 0 |— Suult-suule hingatamistoru | 0 | 0 | 0 |2.2.Haavahooldus- ja sulgemisvahendid— Ühekordse kasutusega haavaklambri paigaldusseade (staapler) või nõeltega haavaõmbluskomplekt | 0 | 0 | 0 |— Kleepuv elastne sidematerjal | 0 | 0 | 0 |— Steriilsed marlitampoonid | 0 | 0 | 0 |— Vatt | 0 | 0 | 0 |— Steriilsed linad põletushaigetele | 0 | 0 | 0 |— Kolmnurklina | 0 | 0 | 0 |— Ühekordse kasutusega polüetüleenkindad | 0 | 0 | 0 |— Kleepside | 0 | 0 | 0 |— Steriilne rõhkside | 0 | 0 | 0 |— Kleep-haavaplaastrid või tsinkoksiidsidematerjal | 0 | 0 | 0 |— Vaseliiniga immutatud marli | 0 | 0 | 0 |2.3.Instrumendid— Roostevabast terasest instrumendikarp | 0 | 0 | 0 |— Käärid | 0 | 0 | 0 |— Anatoomilised pintsetid | 0 | 0 | 0 |— Hemostaatilised klemmid | 0 | 0 | 0 |2.4.Läbivaatus- ja jälgimisseadmed— Ühekordse kasutusega keelespaatlid | 0 | 0 | 0 |— Meditsiinilised evakuatsioonilehed | 0 | 0 | 0 |— Stetoskoop | 0 | 0 | 0 |— Aneroid-sfügmomanomeeter | 0 | 0 | 0 |— Standardne meditsiiniline termomeeter | 0 | 0 | 0 |— Hüpotermiatermomeeter | 0 | 0 | 0 |2.5.Süstimis-, infusiooni-, punkteerimis- ja kateeterdamisseadmed— Ühekordse kasutusega süstlad ja nõelad | 0 | 0 | 0 |2.6.Lahastamis- ja paigaldusseadmed— Painutatav sõrmelahas | 0 | 0 | 0 |— Painutatav käsivarre- ja käelahas | 0 | 0 | 0 |— Pneumolahas | 0 | 0 | 0 |— Reielahas | 0 | 0 | 0 |— Kaelus kaela fikseerimiseks | 0 | 0 | 0 |3.ANTIDOODID3.1. Üldised | 0 | 0 | 0 |3.2. Südame-veresoonkond | 0 | 0 | 0 |3.3. Seedetrakt | 0 | 0 | 0 |3.4. Närvisüsteem | 0 | 0 | 0 |3.5. Hingamiselundkond | 0 | 0 | 0 |3.6. Infektsioonivastased preparaadid | 0 | 0 | 0 |3.7. Välispidiseks kasutamiseks | 0 | 0 | 0 |3.8. Muud | 0 | 0 | 0 |3.9. Vajalikud hapniku manustamiseks | 0 | 0 | 0 |Koht ja kuupäev: …Kapteni allkiri: …Pädeva asutuse või isiku kinnitus: …C JAGU. C KATEGOORIA LAEVADI. Andmed laeva kohtaNimi: …Lipp: …Kodusadam: …II. Meditsiinitarbed| Nõutavad kogused | Tegelikud kogused laeval | Märkused (eelkõige kõlblikkusaegade kohta) |1.RAVIMID1.1.Südame-veresoonkonda) Antianginaalsed preparaadid | 0 | 0 | 0 |b) Antihemorraagilised vahendid, sealhulgas uterotoonikumid juhuks, kui laeval on naisi | 0 | 0 | 0 |1.2.Seedetrakta) Antiemeetikumid | 0 | 0 | 0 |b) Kõhulahtisusevastased preparaadid | 0 | 0 | 0 |1.3.Valuvaigistid ja spasme lõõgastavad preparaadid— Valuvaigistid, palavikuvastased preparaadid ja põletikuvastased preparaadid | 0 | 0 | 0 |1.4.Närvisüsteem— Merehaigusevastased preparaadid | 0 | 0 | 0 |1.5.Ravimid välispidiseks kasutamiseks— Naharavimid | 0 | 0 | 0 |— Antiseptilised lahused | 0 | 0 | 0 |— Põletust leevendavad preparaadid | 0 | 0 | 0 |2.MEDITSIINISEADMED2.1.Elustamisseadmed— Suult-suule hingatamistoru | 0 | 0 | 0 |2.2.Haavahooldus- ja sulgemisvahendid— Kleepuv elastne sidematerjal | 0 | 0 | 0 |— Steriilsed marlitampoonid | 0 | 0 | 0 |— Ühekordse kasutusega polüetüleenkindad | 0 | 0 | 0 |— Kleepside | 0 | 0 | 0 |— Steriilne rõhkside | 0 | 0 | 0 |— Kleep-haavaplaastrid või tsinkoksiidsidematerjal | 0 | 0 | 0 |3.ANTIDOODID3.1. Üldised | 0 | 0 | 0 |3.2. Südame-veresoonkond | 0 | 0 | 0 |3.3. Seedetrakt | 0 | 0 | 0 |3.4. Närvisüsteem | 0 | 0 | 0 |3.5. Hingamiselundkond | 0 | 0 | 0 |3.6. Infektsioonivastased preparaadid | 0 | 0 | 0 |3.7. Välispidiseks kasutamiseks | 0 | 0 | 0 |3.8. Muud | 0 | 0 | 0 |3.9. Vajalikud hapniku manustamiseks | 0 | 0 | 0 |Koht ja kuupäev: …Kapteni allkiri: …Pädeva asutuse või isiku kinnitus: …--------------------------------------------------V LISAKAPTENI JA MÄÄRATUD TÖÖTAJATE MEDITSIINILINE VÄLJAÕPE(Artikli 5 lõige 3)I. 1. Põhiteadmiste omandamine füsioloogias, sümptomatoloogias ja terapeutikas.2. Teadmiste omandamine ennetava meditsiini, eelkõige individuaalse ja kollektiivse hügieeni, ning võimalike profülaktiliste meetmete kohta.3. Oskuste omandamine põhiliste raviprotseduuride tegemiseks ja selleks, et juhtida ohuolukorras laevalt maale toimetamist.A kategooria laevadel osutatavate raviteenuste eest vastutavate isikute väljaõpe peaks võimaluse korral toimuma haiglas.4. Põhjalike teadmiste omandamine selle kohta, kuidas kasutada mitmesuguseid võimalusi meditsiiniliste kaugkonsultatsioonide saamiseks.II. Väljaõppe puhul tuleks silmas pidada hiljutistes rahvusvahelistes dokumentides sisalduvaid õppeprogramme.--------------------------------------------------


Tähtis õiguslik teade

|

31979L0370

Komisjoni direktiiv, 30. jaanuar 1979, millega kohandatakse teist korda tehnika arenguga nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta

Euroopa Liidu Teataja L 088 , 07/04/1979 Lk 0001 - 0069 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 9 Lk 0161  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 8 Lk 0045  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 9 Lk 0161  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 10 Lk 0003  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 10 Lk 0003  CS.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 274  - 281 ET.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 274  - 281 HU.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 274  - 281 LT.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 274  - 281 LV.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 274  - 281 MT.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 274  - 281 PL.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 274  - 281 SK.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 274  - 281 SL.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 274  - 281

		Komisjoni direktiiv,30. jaanuar 1979,millega kohandatakse teist korda tehnika arenguga nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta(79/370/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 76/907/EMÜ, [2] eriti selle artikleid 8a, 8b ja 8c,ning arvestades, et:direktiivi 67/548/EMÜ I lisa sisaldab ohtlike ainete loetelu koos iga aine märgistamise korra üksikasjadega (ohutunnus, ohtude laad ja ohutusteave);ohtlike ainete loetelu analüüsimine on näidanud, et viimaseid teadus- ja tehnikaalaseid teadmisi silmas pidades on vaja kõnealust loetelu kohandada, või täpsemalt, et on vaja muuta teatud ainete liigitamist ja märgistamist, lisada uusi aineid ja esitada kõnealusesse loetellu selgitavaid lisamärkusi;direktiivi 67/548/EMÜ III ja IV lisa sisaldavad märkusi konkreetsete ohtude (R-laused) ja ohutusteabe kohta (S-laused); teatud ohud on praeguseks täpsemalt määratletud; mõnesid ohutuslauseid tuleks selgemalt väljendada; sellistel asjaoludel tuleks III ja IV lisa muuta;käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas ohtlike ainete ja valmististe tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamist käsitlevaid direktiive tehnika arenguga kohandava komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 67/548/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. I lisa eessõnasse lisatakse pärast märkust C järgmine märkus D:"Märkus DTeatud iseeneslikule polümerisatsioonile või lagunemisele vastuvõtlikke aineid turustatakse tavaliselt stabiliseeritud kujul. Sellises vormis on need loetletud käeoleva direktiivi I lisas. Siiski turustatakse selliseid aineid mõnikord stabiliseerimata kujul.Sellisel juhul peab tootja või mis tahes muu isik, kes seda ainet turustab, märkima etiketile aine nimetuse ja selle järele sõna "stabiliseerimata".Näide:Metakrüülhape (stabiliseerimata)."2. Käesolevaga viiakse I lisasse (ohtlike ainete loetelu) sisse järgmised parandused:Lk | Viitenumber | Aine | Viga | Parandused |21 | 006-005-00-4 | tiraam | Xi | Xn |129 | 017-003-00-8 | Baariumkloraat | Sümbol "oksüdeeriv" on vale | Kasutage õiget sümbolit: leek ringi kohal |129 | 017-004-00-3 | Kaaliumkloraat |130 | 017-005-00-9 | Naatriumkloraat |130 | 017-006-00-4 | Perkloorhape… % |213 | 603-002-00-5 | Etanool | C2H3OH | C2H5OH |293 | 607-065-00-X | Bromoäädikhape | S: 36/377-/39-44 | S: 36/37/39 |307 | 609-001-00-6 | 1-nitropropaan | Xi | Xn |357 | 612-055-00-3 | N-metüültoluidiin | Märkus A | Märkus C |33 | 006-029-00-5 | dioksakarb | Numbrite 2-13-44 eest on S puudu | Numbrite 2-13-44 ette lisada S || | Valge fosfor | | |63 | 015-001-00-1 | demetoon-O | S:5-26/28-45 | S:5-26-28-45 |77 | 015-028-00-9 | demetoon-S | S:1-13-26/28-45 | S: 1-13-26-28-45 |77 | 015-029-00-4 | Pliiasiid | S: 1-13-26/28-45 | S: 1-13-26-28-45 |165 | 082-003-00-7 | Trikloroäädikhape | S: 33/34-35 | S: 33-34-35 |262 | 607-004-00-7 | | S:24/25/26 | S:24/25-26 || | Strofantiin-K | | |383 | 614-026-00-0 | Tsükloheksanoon | R: 23/25/33 | R: 23/25-33 |396 | 617-010-00-1 | peroksiid | Puudub S 34 | Lisada S 34 |3. I lisa (ohtlike ainete loetelu) muudetakse järgmiselt.1) Nr 015-093-00-3: leptofosPärast R: 23/24/25 lisada -0392) Nr 616-001-00-X: Dimetüülformamiid+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Sümbol | | asendatakse järgmise sümboliga: | |Märkused konkreetsete ohtude ja ohutusteabe kohta asendatakse järgmisega:R: 20/21-36S: 26-28-363) Nr 607-032-00-X: EtüülakrülaatLisada konkreetsete ohtude märkus R: 20/22Kustutada ohutusteave S: 294) Nr 607-034-00-0: MetüülakrülaatLisada konkreetsete ohtude märkus R: 20/22Kustutada ohutusteave S: 295) Nr 607-061-00-8: AkrüülhapeLisada ohutusteave S: 366) Nr 607-072-00-8: 2-hüdroksüetüülakrülaat+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Sümbol | | asendatakse järgmisega: | |Märkused konkreetsete ohtude ja ohutusteabe kohta asendatakse järgmisega:R: 24-34-43S: 26-36/39-447) Nr 607-033-00-5: n-butüülmetakrülaatSümboliks jääb diagonaalrist, kuid märgistus asendatakse tunnusega Xi. Märkused konkreetsete ohtude kohta asendatakse järgmisega:R: 10-36/37/38Ohutusteave S: 24/25 kustutatakse.8) Nr 602-054-00-6: 3-jodopropeen (Allüüljodiid)Lisada konkreetsete ohtude märkus R: 10Lisada ohutusteave S: 79) Nr 603-009-00-3: TsükloheksanoolKustutada konkreetsete ohtude märkus R: 10Lisada konkreetsete ohtude märkus R: 22, et moodustuks kombinatsioon 20/22, ja lisada R: 37/3810) Nr 606-001-00-8: AtsetoonLisada ohutusteave S: 2311) Nr 606-002-00-3: Butanoon (metüületüülketoon)Lisada ohutusteave S: 2312) Nr 606-004-00-4: 4-metüülpentaan-2-oon (metüülisobutüülketoon)Lisada ohutusteave S: 2313) Nr 603-003-00-0: Aine nimetus asendatakse järgmisega:1-Propanol (Propylalkohol) [1] og 2-Propanol (Isopropylalkohol) [2]1-Propanol (Propylalkohol) [1] und 2-Propanol (Isopropylalkohol) [2]1-Propanol (Propyl alcohol) [1] and 2-Propanol-ol (Isopropyl alcohol) [2]1-Propanol (Alcool propylique) [1] et 2-Propanol (Alcool isopropylique) [2]1-Propanolo (Alcool propilico) [1] e 2-Propanolo (Alcool isopropilico) [2]1-Propanol (Propylalkohol) [1] en 2-Propanol (Isopropylalkohol) [2]14) Nr 009-013-00-6: Aine nimetus asendatakse järgmisega:Hexafluorosilicater, undtagen de andetsteds i dette bilag nævnteHexafluorosilikate, mit Ausnahme der namentlich in dieser Anlage bezeichnetenFluorosilicates, with the exception of those specified elsewhere in this AnnexHexafluorosilicates (Fluosilicates), à (l’exclusion de ceux nommement désignés dans cette annexeEsafluosilicati, esclusi quelli espressamente indicati in questo allegatoHexafluorsilikaten, met uitzondering van de in deze bijlage met name genoemde15) Järgmiste ainete juurde lisada "Märkus D":Nr 601-013-00-X: 1,3-butadieenNr 601-014-00-5: 2-metüülbuta-1,3-dieenNr 601-026-00-0: StüreenNr 602-023-00-7: VinüülkloriidNr 602-025-00-8: 1,1-dikloroetüleenNr 602-029-00-X: 3-kloropropeenNr 602-036-00-8: 2-klorobuta-1,3-dieenNr 603-021-00-9: MetüülvinüüleeterNr 605-001-01-2: Formaldehüüd (sisaldusega >30 %)Nr 605-008-00-3: AkroleiinNr 606-017-00-5: DiketeenNr 607-023-00-0: VinüülatsetaatNr 607-032-00-X: EtüülakrülaatNr 607-033-00-5: n-butüülmetakrülaatNr 607-034-00-0: MetüülakrülaatNr 607-035-00-6: MetüülmetakrülaatNr 607-061-00-8: AkrüülhapeNr 607-062-00-3: n-butüülakrülaatNr 607-071-00-2: EtüülmetakrülaatNr 607-072-00-8: 2-hüdroksüetüülakrülaatNr 608-003-00-4: AkrüülnitriilNr 613-001-00-1: Etüleenimiin4. Käesoleva direktiivi lisas täpsustatud ained sisalduvad eespool nimetatud I lisas (ohtlike ainete loetelu).5. 1) III lisasse (ohtlike ainetega kaasnevate konkreetsete ohtude laad) lisatakse järgmised laused:R 42 Kan forårsage overfolsomhed ved indåndingSensibilisierung durch Einatmen möglichMay cause sensitization by inhalationPeut entraîner une sensibilisation par inhalationPuò provocare sensibilizzazione per inalazioneKan overgevoeligheid veroorzaken bij inademingR 43 Kan forårsage overfølsomhed ved berøring med hudenSensibilisierung durch Hautkontakt möglichMay cause sensitization by skin contactPeut entraîner une sensibilisation par contact avec la peauPuò provocare sensibilizzazione per contatto con la pelleKan overgevoeligheid veroorzaken bij contact met de huid2) R-ühendlausetele lisatakse järgmised:R 14/15 Reagerer voldsomt med vand under dannelse of yderst brandfarlige gasserR 42/43 Kan forirsage overfølsomhed ved indånding og ved berøring med hudenR 14/15 Reagiert heftig mit Wasser unter Bildung leicht entzündlicher GaseR 42/43 Sensibilisierung durch Einatmen and Hautkontakt möglichR 14/15 Reacts violently with water, liberating highly flammable gasesR 42/43 May cause sensitization by inhalation and skin contactR 14/15 Réagit violemment au contact de l’eau en degageant des gaz très inflammablesR 42/43 Peut entraîner une sensibilisation par inhalation et contact avec la peauR 14/15 Reagisce violentemente con l’acqua liberando gas facilmente infiammabiliR 42/43 Può provocare sensibilizzazione per inalazione e contatto con la pelleR 14/15 Reageert heftig met water en vormt daarbij licht ontvlambaar gasR 42/43 Kan overgevoeligheid veroorzaken bij inademing of contact met de huid3) III lisa (ohtlike ainetega kaasnevate konkreetsete ohtude laad) hollandikeelses versioonis asendatakse lausetes R 36, R 37 ja R 38 ning ühendlausetes R 36/37, R 37/38, R 36/38 ja R 36/37/38 sõna "prikkelend" sõnaga "irriterend".6. IV lisa (ohutusteave ohtlike keemiliste ainete kohta) muudetakse järgmiselt.1) S 23: lisada (sobiva sõnastuse määrab valmistaja).2) S 42: lisada (sobiva sõnastuse määrab valmistaja).3) S-ühendlausetele lisatakse S 3/7/9:- Emballagen opbevares tæt lukket på et køligt, godt ventileret sted.- Behälter dicht geschlossen halten and an einem kühlen, gut gelüfteten Ort aufbewahren.- Keep container tightly closed in a cool, well-ventilated place.- Conserver le récipient bien fermé dans un endroit frais bien ventilé.- Tenere il recipiente ben chiuso in luogo fresco ben ventilato.- Gesloten verpakking op een koele en goed geventileerde plaats bewaren.4) Ohutusteabe S 26 saksakeelses versioonis asendatakse sõnad "Spritzer in die Augen" sõnadega "Bei Berührung mit den Augen…".Artikkel 2Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud sätted enne 1. jaanuari 1980 ning teatavad sellest viivitamatult komisjonile. Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 1. juulist 1980.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 30. jaanuar 1979Komisjoni nimelkomisjoni liigeÉtienne davignon[1] EÜT 196, 16.8.1967, lk 1.[2] EÜT L 360, 30.12.1976, lk 1.--------------------------------------------------LISAVt komisjoni direktiiv 93/72/EMÜ, EÜT L 258, 16.10.1993, lk 29.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 19. juuni 1984, millega muudetakse direktiivi 71/118/EMÜ värske kodulinnulihaga kauplemist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31984L0335

Euroopa Liidu Teataja L 177 , 04/07/1984 Lk 0020 - 0021 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 17 Lk 0202  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 17 Lk 0202

		Nõukogu direktiiv,19. juuni 1984,millega muudetakse direktiivi 71/118/EMÜ värske kodulinnulihaga kauplemist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta(84/335/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 43 ja 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekuid, [1]võttes arvesse assamblee arvamusi, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamusi [3]ning arvestades, et:komisjon edastas nõukogule 19. märtsil 1981 ettepaneku muuta teatavaid sätteid nõukogu 15. veebruari 1971. aasta direktiivis 71/118/EMÜ värske kodulinnulihaga kauplemist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta, [4] viimati muudetud direktiiviga 84/186/EMÜ [5]; kõnealuse ettepaneku eesmärk on eelkõige muuta ja selgitada kontrollieeskirju, lahendada kontrollikulude rahastamise probleem ja pikendada artikli 16a punkti a kolmandas taandes nimetatud kodulindude siseelundite eemaldamist käsitleva erandi kehtivusaega, pikendades kõnealuse erandi kehtivust 15. augustilt 1981, 15. augustile 1986, võttes aluseks asjaolu, et teatavates liikmesriikides toodetakse endiselt olulisel määral siseelunditest osaliselt puhastatud kodulinnuliha;direktiiv 71/118/EMÜ piiras eriti värske kodulinnuliha jahutamist vette kastmise teel, mida teostatakse vastavalt kõnealusele direktiivile kodulinnurümpade puhul, mis pärast jahutamist viivitamata külmutatakse või sügavkülmutatakse; kõnealune direktiiv võimaldab liikmesriikidel lubada selle sätte osas erandeid; antud erandid aeguvad 30. juunil 1984;komisjon edastas 14. veebruaril 1979 nõukogule ettepaneku eesmärgiga jahutusmeetodi kasutamise laiendamiseks jahutatud olekus turustamiseks mõeldud rümpadele;lepiti kokku eespool nimetatud erandite kehtivusaja pikendamise osas ettevaatusabinõuna kuni ühenduse lõplike eeskirjade vastuvõtmiseni direktiivist 71/118/EMÜ tulenevate kontrollikulude kohta, konkreetsete hügieenitingimuste määramise kohta, mille korral võib värskele kodulinnulihale, mida ei külmutata või sügavkülmutata viivitamata, kohaldada niinimetatud vastuvoolumeetodit, ning osaliselt siseelunditest puhastatud kodulinnuliha tootmise ja kontrolli kohta;nõukogu on tutvunud komisjoni sellekohaste ettepanekutega; kuni kõnealuste ettepanekute vastuvõtmiseni tuleks veelkord pikendada nimetatud erandite kehtivusaega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 71/118/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 14 lõike 2 esimese lõigu viimases lauses asendatakse kuupäev "30. juuni 1984" kuupäevaga "31. detsember 1984".2. Artikli 16a punkti a kolmandas taandes asendatakse kuupäev "30. juuni 1984" kuupäevaga "31. detsember 1984".Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. juunil 1984. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 19. juuni 1984Nõukogu nimeleesistujaM. Rocard[1] EÜT C 65, 9.3.1979, lk 5 ja EÜT C 97, 29.4.1981, lk 12.[2] EÜT C 140, 5.6.1979, lk 180, EÜT C 234, 14.9.1981, lk 99 ja EÜT C 87, 5.4.1982, lk 116.[3] EÜT C 247, 1.10.1979, lk 16, EÜT C 230, 19.9.1981, lk 24 ja EÜT C 252, 2.10.1981, lk 11.[4] EÜT L 55, 8.3.1971, lk 23.[5] EÜT L 87, 30.3.1984, lk 27.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2014/77/EL, 10. juuni 2014 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/70/EÜ (bensiini ja diislikütuse kvaliteedi kohta) I ja II lisa  EMPs kohaldatav tekst

text:
               11.6.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 170/62

         KOMISJONI DIREKTIIV 2014/77/EL,
   10. juuni 2014,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/70/EÜ (bensiini ja diislikütuse kvaliteedi kohta) I ja II lisa
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta direktiivi 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi ja nõukogu direktiivi 93/12/EMÜ muutmise kohta, (1) eriti selle artikli 10 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiivis 98/70/EÜ on sätestatud keskkonnakaitselised spetsifikatsioonid ning analüütilised meetodid turustatava bensiini ja diislikütuse suhtes.

               (2)

               Nimetatud analüütiliste meetodite puhul on viidatud teatavatele Euroopa Standardikomitee kehtestatud standarditele. Kuna Euroopa Standardikomitee on tehnilise arengu tõttu asendanud kõnealused standardid uutega, tuleks direktiivi 98/70/EÜ I ja II lisas olevad viited standarditele ajakohastada.

               (3)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 98/70/EÜ artikli 11 lõike 1 kohase kütusekvaliteedi komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 98/70/EÜ muudetakse järgmiselt.

               1)

               I lisa muudetakse järgmiselt:

                           a)

                           joonealuse märkuse 1 tekst asendatakse järgmisega:
                           „Kasutatakse standardis EN 228:2012 määratletud katsemeetodeid. Liikmesriigid võivad vastu võtta asendusstandardis EN 228:2012 määratletud analüütilise meetodi, kui on võimalik tõendada, et see tagab vähemalt sama mõõtetäpsuse ja sama täpsusetaseme kui asendatav analüütiline meetod.”;

                           b)

                           joonealuse märkuse 6 tekst asendatakse järgmisega:
                           „Muud monoalkoholid ja eetrid, mille lõplik keemispunkt ei ole kõrgem standardis EN 228:2012 määratletud keemispunktist.”

               2)

               II lisa joonealuse märkuse 1 tekst asendatakse järgmisega:
               „Kasutatakse standardis EN 590:2013 määratletud katsemeetodeid. Liikmesriigid võivad vastu võtta asendusstandardis EN 590:2013 määratletud analüütilise meetodi, kui on võimalik tõendada, et see tagab vähemalt sama mõõtetäpsuse ja sama täpsusetaseme kui asendatav analüütiline meetod.”

         Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 12 kuu jooksul pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Liikmesriigid hakkavad kõnealuseid norme kohaldama 12 kuu jooksul pärast käesoleva direktiivi avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste õigus- ja haldusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Brüssel, 10. juuni 2014

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT L 350, 28.12.1998, lk 58.


title: Komisjoni direktiiv 96/46/EÜ, 16. juuli 1996, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohtaEMPs kohaldatav tekst

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31996L0046

Euroopa Liidu Teataja L 214 , 23/08/1996 Lk 0018 - 0024

		Komisjoni direktiiv 96/46/EÜ,16. juuli 1996,millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, [1] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 96/12/EÜ, [2] eriti selle artikli 18 lõiget 2,ning arvestades, et:direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas sätestatakse nõuded toimikutele, mille taotlejad peavad esitama toimeainete I lisasse kandmiseks ja taimekaitsevahendi jaoks loa saamiseks;II ja III lisas on vaja esitada taotlejatele nii täpselt kui võimalik nõutava teabe üksikasjad, nagu asjaolud, tingimused ja tehnilised protokollid, mille alusel teatavad andmed tuleb koguda; kõnealused sätted tuleks võtta kasutusele kohe, kui need on olemas, et võimaldada taotlejatel kasutada neid oma toimikute ettevalmistamisel;nüüd on võimalik täpsustada II lisa A osa 4. jaos sätestatud toimeainete analüüsimeetodeid käsitlevaid nõutavaid andmeid;nüüd on samuti võimalik täpsustada III lisa A osa 5. jaos sätestatud taimekaitsevahendite analüüsimeetodeid käsitlevaid nõutavaid andmeid;käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 91/414/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. II lisa A osa jagu, mille pealkiri on "4. Analüüsimeetodid", asendatakse käesoleva määruse I lisaga.2. III lisa A osa jagu, mille pealkiri on "5. Analüüsimeetodid", asendatakse käesoleva määruse II lisaga.Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid 30. aprilliks 1997. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid võtavad vastu kõnealused meetmed, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub 1. mail 1996.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 16. juuli 1996Komisjoni nimelkomisjoni liigeFranz Fischler[1] EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.[2] EÜT L 65, 15.3.1996, lk 20.--------------------------------------------------I LISA"4. ANALÜÜSIMEETODIDSissejuhatusKäesoleva jao sätted hõlmavad üksnes analüüsimeetodeid, mida nõutakse registreerimisjärgse kontrolli ja järelevalve jaoks.Selliste analüüsimeetodite puhul, mida kasutatakse käesolevas direktiivis nõutavate andmete kogumiseks või muudel eesmärkidel, peab taotleja esitama meetodi kasutamise kohta põhjenduse; vajaduse korral töötatakse kõnealuste meetodite jaoks välja eraldi suunised, mis põhinevad registreerimisjärgse kontrolli ja järelevalve jaoks kasutatavate meetodite puhul määratletud nõuetel.Tuleb esitada meetodite kirjeldused, mis peavad hõlmama üksikasju seadmete, materjalide ja tingimuste kohta.Kõnealused meetodid peaksid olema võimalikult lihtsad, põhjustama minimaalseid kulutusi ja nõudma üldiselt saadaolevaid seadmeid.Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid.Lisand | Toimeaines leiduv mis tahes muu komponent kui puhas toimeaine (sh mitteaktiivsed isomeerid), mis on pärit valmistamisprotsessist või ladustamise ajal toimunud lagunemisest. |Oluline lisand | Lisand, mis kujutab endast toksikoloogilist ja/või ökotoksikoloogilist ohtu või ohtu keskkonnale. |Märkimisväärne lisand | Lisand, mida leidub toimeaines ≥ 1 g/kg. |Metaboliit | Toode, mis tekib toimeaine lagunemisel või reageerimisel. |Oluline metaboliit | Metaboliit, mis kujutab endast toksikoloogilist ja/või ökotoksikoloogilist ohtu või ohtu keskkonnale. |Nõudmise korral tuleb esitada järgmised proovid:i) puhta toimeaine analüütilised standardid;ii) toimeaine proovid;iii) oluliste metaboliitide ja kõikide muude jäägi määratlusega hõlmatud komponentide analüütilised standardid;iv) olemasolu korral oluliste lisandite võrdlusmaterjali proovid.4.1. Toimeaine analüüsimeetodidKäesolevas punktis kasutatakse järgmisi mõisteid.i) SpetsiifilisusSpetsiifilisus on meetodi võime eristada mõõdetavat analüüti ja muid ained.ii) LineaarsusLineaarsus on meetodi võime anda teataval alal vastuvõetav lineaarne korrelatsioon tulemuste ja proovides leiduva analüüdi kontsentratsiooni vahel.iii) TäpsusTäpsus näitab, mil määral vastab proovis leiduva analüüdi kindlaksmääratud väärtus heakskiidetud standardväärtusele (nt ISO 5725).iv) Tulemuste lähedusasteTulemuste lähedusaste on ettenähtud tingimustel saadud sõltumatute katsete tulemuste sarnasus.Korratavus: korratavuse tingimustel (sama meetod, sama katsematerjal, sama laboratoorium, samad seadmed, sama operaator, lühike ajavahemik) saadud sõltumatute katsete tulemuste sarnasus.Toimeaine puhul ei nõuta reprodutseeritavust (reprodutseeritavuse mõiste: vt ISO 5725).4.1.1. Meetodid, mida tuleb kirjeldada täielikult, tuleb esitada toimeaines leiduva puhta toimeaine määramiseks nii, nagu see on kindlaks määratud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmiseks esitatavas toimikus. Olemasolevate CIPACi meetodite kohaldatavusest tuleb teatada.4.1.2. Samuti tuleb esitada meetodid toimeaines leiduvate märkimisväärsete ja/või oluliste lisandite ja lisaainete (nt stabilisaatorite) kindlaksmääramiseks.4.1.3. Spetsiifilisus, lineaarsus, täpsus ja korratavus4.1.3.1. Esitatavate meetodite spetsiifilisust tuleb näidata ja sellest tuleb teatada. Lisaks sellele tuleb määrata kindlaks toimeaines leiduvate muude ainete (nt isomeeride, lisandite või lisaainete) põhjustatud häired.Kuigi muudest komponentidest tingitud häired võib tunnistada toimeaines leiduva puhta toimeaine kindlaksmääramiseks kavandatavate meetodite täpsuse hindamisel süstemaatilisteks vigadeks, tuleb esitada selgitus iga esineva häire kohta, mis mõjutab kindlaksmääratud üldkogust rohkem kui ± 3 %. Samuti tuleb märkida lisandite kindlaksmääramise meetodite häirete tase.4.1.3.2. Kavandatavate meetodite lineaarsus tuleb kindlaks määrata ja sellest tuleb teatada. Puhta toimeaine kindlaksmääramise puhul peab kalibreerimispiirkond ületama (vähemalt 20 % võrra) asjaomastes analüütilistes lahustes leiduva analüüdi suurimat ja väiksemat nominaalsisaldust. Kahekordsed kalibreerimismääramised tuleb teha kolme või enama kontsentratsiooni puhul. Teise võimalusena on vastuvõetav määrata viis kontsentratsiooni üksikute mõõtmistega. Esitatavad aruanded peavad sisaldama kalibreerimiskõvera võrrandit, korrelatsioonikordajat ning analüüsi esindavat ja nõuetekohaselt märgistatud dokumentatsiooni, nt kromatogrammi.4.1.3.3. Täpsust nõutakse toimeaines leiduva puhta toimeaine ja märkimisväärsete ja/või oluliste lisandite kindlaksmääramise meetodite puhul.4.1.3.4. Puhta toimeaine kindlaksmääramise korratavuse kindlakstegemiseks tuleb põhimõtteliselt teha vähemalt viis määramist. Tuleb teatada suhteline standardhälve (RSD, %). Asjakohase meetodi (nt Dixoni või Grubbsi katse) abil tuvastatud võõrväärtusi ei tule arvesse võtta. Kui võõrväärtusi ei võeta arvesse, tuleb see selgelt märkida. Tuleb püüda anda seletus üksikute võõrväärtuste esinemise põhjuse kohta.4.2. Jääkide kindlaksmääramise meetodidMeetodite abil peab olema võimalik kindlaks määrata toimeaine ja/või olulised metaboliidid. Iga meetodi ja iga asjaomase representatiivse põhiaine puhul tuleb määrata katseliselt kindlaks spetsiifilisus, täpsus, tulemuste lähedusaste ja määramispiir ning nendest tuleb teatada.Kavandatavad jääkide kindlaksmääramise meetodid peaksid olema põhimõtteliselt jääkide määramise multimeetodid; tuleb hinnata standardset jääkide määramise multimeetodit ja teatada selle sobivusest jääkide kindlaksmääramiseks. Kui kavandatavad jääkide kindlaksmääramise meetodid ei ole jääkide määramise multimeetodid või kui need ei ole kõnealuste meetoditega kooskõlas, tuleb ette panna alternatiivmeetod. Kui selle nõude tulemuseks on ülemäärane arv individuaalühendite jaoks ettenähtud meetodeid, võidakse kiita heaks ühine individuaalühendite määramise meetod.Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid.i) SpetsiifilisusSpetsiifilisus on meetodi võime eristada mõõdetavat analüüti ja muid ained.ii) Tulemuste lähedusasteTulemuste lähedusaste on ettenähtud tingimustel saadud sõltumatute katsete tulemuste sarnasus.Korratavus: korratavuse tingimustel (sama meetod, sama katsematerjal, sama laboratoorium, samad seadmed, sama operaator, lühike ajavahemik) saadud sõltumatute katsete tulemuste sarnasus.Reprodutseeritavus: kuna asjakohastes väljaannetes (nt ISO 5725) avaldatud reprodutseeritavuse määratluse kasutamine ei ole jääkide määramise analüüsimeetodite puhul üldjuhul võimalik, mõistetakse käesolevas direktiivis reprodutseeritavuse all regeneratsioonimäära korratavuse tõendamist, mille sooritab representatiivsete matriitsidega representatiivsetel tasemetel vähemalt üks sõltumatu labor, mis ei ole osalenud meetodi väljatöötamisel (kuid mis võib kuuluda samale äriühingule) (sõltumatu labori tehtud tõendamine).iii) RegeneratsioonimäärToimeaine või olulise metaboliidi koguse protsent, mis on lisatud algselt asjakohase põhiaine proovile, mis ei sisalda märkimisväärses koguses analüüti.iv) MääramispiirMääramispiir (sageli kvantifikatsioonipiir) on madalaim testitud kontsentratsioon, mille puhul saadakse vastuvõetav keskmine regeneratsioonimäär (tavaliselt 70–110 % suhtelise standardhälbega soovitavalt 20 %; teatavatel põhjendatud juhtudel võib kiita heaks kõrgemad keskmised regeneratsioonimäärad ja kõrgemad standardhälbed).4.2.1. Taimedes, taimsetes saadustes, toiduainetes (taimsetes ja loomsetes) ja söödas ja/või nende pinnal leiduvad jäägidEsitatavad meetodid peavad sobima kõikide jäägi määratlusega hõlmatud komponentide määramiseks, sh 6. jao punktide 6.1 ja 6.2 sätete kohaseks määramiseks, et liikmesriigid saaksid kindlaks teha, kas järgitakse jääkide kehtestatud piirnorme, või kindlaks määrata muud jäägid.Meetodite spetsiifilisus peab võimaldama kindlaks määrata kõik jääkide määratlusega hõlmatud komponendid, kasutades vajaduse korral täiendavat kinnitusmeetodit.Korratavus tuleb kindlaks määrata ja sellest tuleb teatada. Identsed analüüsitavad kogused võib valmistada ühest põllul töödeldud proovist, mis sisaldab jääke. Teise võimalusena võib identsed analüüsitavad kogused valmistada ühest töötlemata proovist, mille kontsentratsiooni on nõutava tasemeni suurendatud.Tuleb teatada sõltumatu labori tehtud tõendamise tulemused.Määramispiir, sh individuaalne ja keskmine regeneratsioonimäär tuleb kindlaks määrata ja neist tuleb teatada. Üldine suhteline standardhälve ja igale kontsentratsiooniastmele vastav suhteline standardhälve tuleb katseliselt kindlaks määrata ja neist tuleb teatada.4.2.2. Mullas leiduvad jäägidTuleb esitada analüüsimeetodid, mis käsitlevad lähteaine ja/või oluliste metaboliitide leidumist mullas.Meetodite spetsiifilisus peab võimaldama kindlaks määrata lähteaine ja/või olulised metaboliidid, kasutades vajaduse korral täiendavat kinnitusmeetodit.Korratavus, määramispiir ja regeneratsioonimäär, sh individuaalne ja keskmine regeneratsioonimäär tuleb kindlaks määrata ja neist tuleb teatada. Üldine suhteline standardhälve ja igale kontsentratsiooniastmele vastav suhteline standardhälve tuleb katseliselt kindlaks määrata ja neist tuleb teatada.Kavandatav määramispiir ei tohi ületada kontsentratsiooni, mis on muret tekitav seoses kokkupuutumisega muude organismide kui sihtorganismidega või seoses fütotoksilise mõjuga. Kavandatav määramispiir ei tohiks tavaliselt ületada 0,05 mg/kg.4.2.3. Vees (sh joogivees, põhjavees ja pinnavees) leiduvad jäägidTuleb esitada analüüsimeetodid, mis käsitlevad lähteaine ja/või oluliste metaboliitide leidumist vees.Meetodite spetsiifilisus peab võimaldama kindlaks määrata lähteaine ja/või olulised metaboliidid, kasutades vajaduse korral täiendavat kinnitusmeetodit.Korratavus, määramispiir ja regeneratsioonimäär, sh individuaalne ja keskmine regeneratsioonimäär tuleb kindlaks määrata ja neist tuleb teatada. Üldine suhteline standardhälve ja igale kontsentratsiooniastmele vastav suhteline standardhälve tuleb katseliselt kindlaks määrata ja neist tuleb teatada.Joogivee puhul ei tohi kavandatav määramispiir ületada 0,1 μg/l. Pinnavee puhul ei tohi kavandatav määramispiir ületada kontsentratsiooni, mis mõjub VI lisa nõuete kohaselt kahjulikult muudele organismidele kui sihtorganismidele.4.2.4. Õhus leiduvad jäägidTuleb esitada analüüsimeetodid, mis käsitlevad kasutamise ajal või kohe pärast seda tekkinud toimeaine ja/või oluliste metaboliitide leidumist õhus, välja arvatud juhul, kui on võimalik tõendada, et kasutajate, töötajate või juuresolijate kokkupuutumine nendega on ebatõenäoline.Meetodite spetsiifilisus peab võimaldama määrata kindlaks lähteaine ja/või olulised metaboliidid, kasutades vajaduse korral täiendavat kinnitusmeetodit.Korratavus, määramispiir ja regeneratsioonimäär, sh individuaalne ja keskmine regeneratsioonimäär tuleb kindlaks määrata ja neist tuleb teatada. Üldine suhteline standardhälve ja igale kontsentratsiooniastmele vastav suhteline standardhälve tuleb katseliselt kindlaks määrata ja neist tuleb teatada.Kavandatava määramispiiri puhul tuleb võtta arvesse asjakohaseid tervishoiul põhinevaid piirväärtusi või asjakohaseid kokkupuutumise ulatusi.4.2.5. Kehavedelikes ja -kudedes leiduvad jäägidJuhul, kui toimeaine liigitatakse toksiliseks või väga toksiliseks, tuleb esitada asjakohased analüüsimeetodid.Meetodite spetsiifilisus peab võimaldama kindlaks määrata lähteaine ja/või olulised metaboliidid, kasutades vajaduse korral täiendavat kinnitusmeetodit.Korratavus, määramispiir ja regeneratsioonimäär, sh individuaalne ja keskmine regeneratsioonimäär tuleb kindlaks määrata ja neist tuleb teatada. Üldine suhteline standardhälve ja igale kontsentratsiooniastmele vastav suhteline standardhälve tuleb katseliselt kindlaks määrata ja neist tuleb teatada."--------------------------------------------------II LISA"5. ANALÜÜSIMEETODIDSissejuhatusKäesoleva jaotise sätted hõlmavad üksnes analüüsimeetodeid, mida nõutakse registreerimisjärgse kontrolli ja järelevalve jaoks.Selliste analüüsimeetodite puhul, mida kasutatakse käesolevas direktiivis nõutavate andmete kogumiseks või muudel eesmärkidel, peab taotleja esitama meetodi kasutamise kohta põhjenduse; vajaduse korral töötatakse kõnealuste meetodite jaoks välja eraldi suunised, mis põhinevad registreerimisjärgse kontrolli ja järelevalve jaoks kasutatavate meetodite puhul määratletud nõuetel.Tuleb esitada meetodite kirjeldused, mis peavad hõlmama üksikasju seadmete, materjalide ja tingimuste kohta.Kõnealused meetodid peaksid olema võimalikult lihtsad, põhjustama minimaalseid kulutusi ja nõudma üldiselt saadaolevaid seadmeid.Käesolevas jaotises kasutatakse järgmisi mõisteid:Lisand | Toimeaines leiduv mis tahes muu komponent kui puhas toimeaine (sh mitteaktiivsed isomeerid), mis on pärit valmistamisprotsessist või ladustamise ajal toimunud lagunemisest. |Oluline lisand | Lisand, mis kujutab endast toksikoloogilist ja/või ökotoksikoloogilist ohtu või ohtu keskkonnale. |Metaboliit | Toode, mis tekib toimeaine lagunemisel või reageerimisel. |Oluline metaboliit | Metaboliit, mis kujutab endast toksikoloogilist ja/või ökotoksikoloogilist ohtu või ohtu keskkonnale. |Nõudmise korral tuleb esitada järgmised proovid:i) preparaadi proovid;ii) puhta toimeaine analüütilised standardid;iii) toimeaine proovid;iv) oluliste metaboliitide ja kõikide muude jäägi määratlusega hõlmatud komponentide analüütilised standardid;v) olemasolu korral oluliste lisandite võrdlusaine proovid.Määratlused on esitatud II lisa 4. jao punktides 4.1 ja 4.2.5.1. Preparaadi analüüsimeetodid5.1.1. Meetodid, mida tuleb kirjeldada täielikult, tuleb esitada preparaadis leiduva toimeaine määramiseks. Juhul, kui preparaat sisaldab rohkem kui üht toimeainet, tuleks esitada meetod, mis võimaldab kindlaks määrata kõik toimeained teiste toimeainete juuresolekul. Kui kombineeritud meetodit ei esitata, tuleb teatada tehnilised põhjused. Olemasolevate CIPACi meetodite kohaldatavusest tuleb teatada.5.1.2. Samuti tuleb esitada meetodid preparaadis leiduvate oluliste lisandite kindlaksmääramiseks, kui preparaadi koostis on selline, et sellised lisandid võivad olla teoreetiliselt pärit valmistamisprotsessist või ladustamise ajal toimunud lagunemisest.Nõudmise korral tuleb esitada meetodid preparaadis leiduvate abiainete või nende komponentide kindlaksmääramiseks.5.1.3. Spetsiifilisus, lineaarsus, täpsus ja korratavus5.1.3.1. Esitatud meetodite spetsiifilisust tuleb näidata ja sellest tuleb teatada. Lisaks sellele tuleb kindlaks määrata muudest preparaadis leiduvatest ainetest tingitud häirete ulatus.Kuigi muudest komponentidest tingitud häired võib tunnistada kavandatavate meetodite täpsuse hindamisel süstemaatilisteks vigadeks, tuleb esitada selgitus iga esineva häire kohta, mis mõjutab kindlaksmääratud üldkogust rohkem kui ± 3 %.5.1.3.2. Kavandatavate meetodite lineaarsus tuleb kindlaks määrata ja sellest tuleb teatada. Kalibreerimispiirkond peab ületama (vähemalt 20 % võrra) asjaomastes preparaadi analüütilistes lahustes leiduva analüüdi suurimat ja väikseimat nominaalsisaldust. Kahekordsed kalibreerimismääramised tuleb teha kolme või enama kontsentratsiooni puhul. Teise võimalusena on vastuvõetav määrata viis kontsentratsiooni üksikute mõõtmistega. Esitatavad aruanded peavad sisaldama kalibreerimiskõvera võrrandit, korrelatsioonikordajat ning analüüsi esindavat ja nõuetekohaselt märgistatud dokumentatsiooni, nt kromatogrammi.5.1.3.3. Täpsust nõutakse tavaliselt üksnes preparaadis leiduva puhta toimeaine ja oluliste lisandite kindlaksmääramise meetodite puhul.5.1.3.4. Korratavuse puhul tuleb põhimõtteliselt teha vähemalt viis määramist. Tuleb teatada suhteline standardhälve (RSD, %). Asjakohase meetodi (nt Dixoni või Grubbsi katse) abil tuvastatud võõrväärtusi ei tule arvesse võtta. Kui võõrväärtusi ei võeta arvesse, tuleb see selgelt ära märkida. Tuleb püüda anda seletus üksikute võõrväärtuste esinemise põhjuse kohta.5.2. Jääkide kindlaksmääramise analüüsimeetodidTuleb esitada analüüsimeetodid jääkide kindlaksmääramiseks, välja arvatud juhul, kui tõendatakse, et on võimalik kohaldada II lisa 4. jao punkti 4.2 nõuete kohaselt juba esitatud meetodeid.Kohaldatakse II lisa 4. jao punkti 4.2 sätteid."--------------------------------------------------


Tähtis õiguslik teade

|

31995L0064

Nõukogu direktiiv 95/64/EÜ, 8. detsember 1995, kaupade ja reisijate merevedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta

Euroopa Liidu Teataja L 320 , 30/12/1995 Lk 0025 - 0040 CS.ES Peatükk 07 Köide 002 Lk 330  - 345 ET.ES Peatükk 07 Köide 002 Lk 330  - 345 HU.ES Peatükk 07 Köide 002 Lk 330  - 345 LT.ES Peatükk 07 Köide 002 Lk 330  - 345 LV.ES Peatükk 07 Köide 002 Lk 330  - 345 MT.ES Peatükk 07 Köide 002 Lk 330  - 345 PL.ES Peatükk 07 Köide 002 Lk 330  - 345 SK.ES Peatükk 07 Köide 002 Lk 330  - 345 SL.ES Peatükk 07 Köide 002 Lk 330  - 345

		Nõukogu direktiiv 95/64/EÜ,8. detsember 1995,kaupade ja reisijate merevedu käsitlevate statistiliste aruannete kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 213,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:ühtse meretranspordipoliitika suhtes komisjonile määratud ülesannete täitmiseks peavad tema käsutuses olema võrreldavad, usaldatavad, üheaegsed ja regulaarsed statistilised andmed ühendusse ja ühendusest välja kulgeva, liikmesriikidevahelise ning riigisisese kaupade ja reisijate mereveo ulatuse ja arengu kohta;oluline on ka, et liikmesriigid ning ettevõtjad tunneksid hästi meretransporditurgu;praegu puuduvad kogu ühendust hõlmavad täpsed statistilised andmed kaupade ja reisijate mereveo kohta;nõukogu 22. juuli 1993. aasta otsuses 93/464/EMÜ esmatähtsate meetmete 1993.-1997. aasta raamprogrammi kohta statistilise teabe alal [4] rõhutatakse vajadust koostada täpne statistika;ühenduse statistiliste andmete kogumine võrreldaval ja ühtlustatud alusel võimaldab luua usaldusväärset, järjepidevat ja ajakohastatud teavet pakkuva ühendatud süsteemi;andmed kaupade ja reisijate mereveo kohta tuleb teha liikmesriigiti ja transpordiliigiti võrreldavaks;komisjon peab esitama õigeaegselt aruande käesoleva direktiivi toimimise kohta;sätestada tuleks üleminekuperiood, võimaldamaks liikmesriikidel kohandada oma statistikasüsteemi käesoleva direktiivi nõuetele ning algatada prooviuuringute programm teatavate andmete kogumisega seotud eriprobleemide kohta;seetõttu peaks ühendus käivitusperioodil andma liikmesriikidele nõutava töö jaoks rahalist abi;käesoleva direktiivi kohaldamisel, sealhulgas meetmed selle majandusliku ning tehnilise arenguga kohandamiseks, tuleks kasutada nõukogu otsusega 89/382/EMÜ loodud statistikaprogrammi komiteed; [5];subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt on ühtlustatud info tootmist võimaldavaid ühiseid statistikastandardeid võimalik efektiivselt luua üksnes ühenduse tasandil; andmeid kogutakse igas liikmesriigis riikliku statistika koostamise eest vastutavate asutuste ja institutsioonide järelevalve all,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Liikmesriigid koguvad ühenduse statistikat nende territooriumil asuvates sadamates peatuvatel merelaevadel toimuva kauba- ja reisijateveo kohta.Artikkel 2MõistedKäesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:1. kaupade ja reisijate merevedu - kaupade ja reisijate vedu merelaevadel täielikult või osaliselt meritsi kulgevatel reisidel.Käesoleva direktiivi rakendusalasse kuuluvad ka kaubad, mis:a) veetakse avamererajatistele;b) saadakse merepõhjast ning lossitakse sadamates.Rakendusalasse ei kuulu ujuvvahenditele toimetatavad kütusevarud ja proviant;2. merelaevad - laevad, mis ei liikle üksnes sisevetes, kaitstud vetes või nendega vahetult piirnevates vetes ja aladel, kus kehtib sadamakord.Käesolevat direktiivi ei kohaldata kalapüügilaevade, kalatöötlemislaevade, puur- ja uurimislaevade, vedurlaevade, tõukurpuksiiride, uurimis- ja hüdrograafialaevade, bagerite, sõjalaevade või üksnes mittekaubanduslikul eesmärgil kasutatavate laevade suhtes;3. sadam - paik, kus asuvad kaubalaevade sildumist ja kauba laadimist või lossimist või reisijate minekut laeva pardale või pardalt lahkumist võimaldavad rajatised;4. meretranspordiettevõtja riikkondsus või kodakondsus - riik, kus asub transpordiettevõtja äritegevuse tegelik keskus;5. meretranspordiettevõtja - mis tahes isik, kes sõlmib või kelle nimel sõlmitakse lastisaatja või reisijaga kaupade või reisijate mereveo leping.Artikkel 3Andmekogumise tunnusjooned1. Liikmesriigid koguvad andmeid järgmistes valdkondades:a) lasti ja reisijatega seotud informatsioon;b) laevadega seotud informatsioon.Andmete kogumisel võib välja jätta laevad kogumahutavusega alla 100 tonni.2. Andmekogumise tunnusjooned, nimelt iga valdkonnaga seotud statistilised muutujad ja nende klassifitseerimiseks kasutatavad nomenklatuurid ning vaatlusperioodid nähakse ette käesoleva direktiivi lisades.3. Andmekogumine põhineb võimaluse korral kättesaadavatel allikatel, et piirata vastajate koormust.Artikkel 4Sadamad1. Käesoleva direktiivi kohaldamiseks koostatakse artiklis 13 sätestatud korras kodeeritud ja riigiti ning rannikualade järgi liigitatud sadamate loetelu.2. Iga liikmesriik valib nimetatud loetelust sadamad, kus töödeldakse aastas üle ühe miljoni tonni kaupu või mida läbib aastas üle 200000 reisija.Iga liikmesriik võib maksimaalselt kolmeks aastaks alates käesoleva direktiivi jõustumisest valida üksnes need sadamad, kus töödeldakse aastas üle kahe miljoni tonni kaupu või mida läbib aastas üle 400000 reisija.Iga valitud sadama kohta tuleb VIII lisa kohaselt esitada üksikasjalikud andmed nende valdkondade (kaubad ja reisijad) kohta, mille puhul sadam vastab valikukriteeriumile, ning vajaduse korral kokkuvõtlikud andmed teise valdkonna kohta.3. Loetelust valimata sadamate kohta tuleb esitada kokkuvõtlikud andmed VIII lisa andmekogumi A3 kohaselt.Artikkel 5Statistiliste andmete täpsusAndmekogumismeetod peab olema selline, et ühenduse meretranspordistatistika oleks VIII lisas kirjeldatud andmekogumite jaoks piisavalt täpne. Täpsusnõuded koostatakse artiklis 13 sätestatud korras.Artikkel 6Andmekogumise tulemuste töötlemineLiikmesriigid töötlevad artikli 3 kohaselt kogutud statistilisi andmeid nii, et saada võrreldav, artiklis 5 ettenähtud täpsusele vastav statistika.Artikkel 7Andmekogumise tulemuste edastamine1. Liikmesriigid edastavad Euroopa Ühenduste Statistikaametile artiklis 3 osutatud tulemused, sealhulgas liikmesriikide statistika konfidentsiaalsust käsitlevate siseriiklike õigusaktide või tavade kohaseltkonfidentsiaalseks kuulutatud andmed Euroopa Ühenduste Statistikaametile [6] salastatud statistiliste andmete edastamist käsitleva nõukogu 11. juuni 1990. aasta määruse (Euratom, EMÜ) nr 1588/90 kohaselt.2. Tulemused edastatakse kooskõlas VIII lisas määratletud statistiliste andmete kogumite struktuuriga. Tulemuste edastamise tehnilised üksikasjad määratakse kindlaks artiklis 13 ettenähtud korras.3. Tulemused edastatakse kvartaalsete andmekogumisperioodide puhul viie kuu jooksul alates vaatlusperioodi lõppemisest ning aastaste perioodide puhul kaheksa kuu jooksul alates perioodi lõppemisest.Esimene edastus hõlmab 1997. aasta esimest kvartalit.Artikkel 8Aruanded1. Liikmesriigid esitavad komisjonile kogu asjaomase info andmekogumismeetodite kohta. Nad teevad teatavaks ka andmekogumismeetodite olulised muudatused.2. Kui andmeid on kogutud kolm aastat, esitab komisjon nõukogule aruande käesoleva direktiivi täitmisel omandatud kogemuste kohta.Artikkel 9Statistiliste andmete levitamineKomisjon levitab vajalikku statistikat tulemuste edastamisega võrdsete ajavahemike järel.Statistika komisjoni poolt avaldamise või levitamise kord võetakse vastu artiklis 13 sätestatud korras.Artikkel 10Üleminekuperiood1. Maksimaalselt kolmeaastase üleminekuperioodi jooksul võib artiklis 13 sätestatud korras lubada käesoleva direktiivi kohaseid erandeid, kui siseriiklikke statistikasüsteeme tuleb oluliselt kohandada.2. Lõikes 1 osutatud üleminekuperioodi jooksul võetakse artiklis 13 sätestatud korras vastu prooviuuringute programm, mis hõlmab järgmisi valdkondi:a) kogumise teostatavus ja kulutused liikmesriikide ning vastajate jaoks järgmiste andmete puhul:- III lisas ja VIII lisa andmekogumis B1 määratletud kaupade kirjeldus,- lühimarsruutidel veetavad reisijad,- informatsioon fiiderteenuste ja transpordiahelate kohta,- meretranspordiettevõtja riikkondsuse või kodakondsusega seotud andmed;b) andmete kogumise võimalikkus Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO), Euroopa Standardikomitee (CEN) ja rahvusvaheliste tollieeskirjade raames kaubandusprotseduuride lihtsustamiseks sõlmitud kokkulepete alusel.Komisjon teeb nõukogule teatavaks prooviuuringute tulemused ja esitab ettepanekud võimaluse kohta laiendada käesoleva direktiiviga ettenähtud süsteemi, et alustada eespool nimetatud andmete regulaarset kogumist.Artikkel 11Rahaline toetus1. Käesoleva direktiiviga ettenähtud statistiliste aruannete koostamise kolmel esimesel aastal saavad liikmesriigid tehtava töö jaoks ühenduse rahalist toetust.2. Igal aastal lõikes 1 osutatud rahalise toetuse jaoks tehtavad assigneeringud määratakse kindlaks iga-aastase eelarvemenetluse raames.3. Eelarvepädev institutsioon määrab kättesaadavate assigneeringute suuruse iga aasta kohta.Artikkel 12Üksikasjalikud rakenduseeskirjadKäesoleva direktiivi üksikasjalikud rakenduseeskirjad, sealhulgas majandusliku ja tehnilise arenguga kohandamise meetmed, eelkõige:- andmekogumise tunnusjoonte (artikkel 3) ja käesoleva direktiivi lisade sisu kohandamine määral, mil nimetatud kohandamine ei hõlma liikmesriikide kulutuste ja/või vastajate koormuse olulist suurenemist,- kodeeritud ning riigiti ja rannikualade järgi liigitatud sadamate loetelu (artikkel 4), mida komisjon regulaarselt ajakohastab,- täpsusnõuded (artikkel 5),- andmefaili struktuuri ja koodide kirjeldus tulemuste komisjonile esitamise jaoks (artikkel 7),- andmete avaldamise või levitamise kord (artikkel 9),- üleminekuperioodi jooksul lubatavad erandid käesoleva direktiivi sätetest ja ettenähtud prooviuuringud (artikkel 10),- laevade kogumahutavusel põhinev suurusliigitus (VII lisa),nähakse ette artiklis 13 sätestatud korras.Artikkel 13Menetlus1. Komisjoni abistab otsusega 89/382/EMÜ, Euratom moodustatud statistikaprogrammi komitee.2. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Hääletuste korral komitees arvestatakse liikmesriikide esindajate hääli eespool nimetatud artikli kohaselt. Eesistuja ei hääleta.3. a) Komisjon võtab vastu meetmed ning neid kohaldatakse viivitamata.b) Kui meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas, teatab komisjon sellest viivitamata nõukogule.Sellisel juhul:- lükkab komisjon enda otsustatud meetmete kohaldamise edasi kolme kuu võrra alates kõnealusest teatamisest,- eelmises taandes osutatud tähtaja jooksul võib nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega teha teistsuguse otsuse.Artikkel 14Rakendamine1. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu hiljemalt 1. jaanuariks 1997. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Liikmesriikides vastuvõetud normid sisaldavad viidet käesolevale direktiivile või lisatakse vastav viide ametlikul avaldamisel nende juurde. Sellise viitamise korra näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.Artikkel 15Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 16Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 8. detsember 1995Nõukogu nimeleesistujaJ. Borrell Fontelles[1] EÜT C 214, 4.8.1994, lk 12.[2] EÜT C 151, 19.6.1995, lk 493.[3] EÜT C 397, 31.12.1994, lk 6.[4] EÜT L 219, 28.8.1993, lk 1.[5] EÜT L 181, 28.6.1989, lk 47.[6] EÜT L 151, 15.6.1990, lk 1.--------------------------------------------------I LISAMUUTUJAD JA MÕISTED1. STATISTILISED MUUTUJADa) Andmed lasti ja reisijate kohta:- kaupade brutokaal tonnides,- lastiliik II lisa nomenklatuuri järgi,- kaupade kirjeldus III lisa nomenklatuuri järgi,- aruandev sadam,- liikumissuund, sissesõit või väljasõit,- saabuva lasti puhul: lastimissadam (st sadam, kus last laaditi laevale, millega see on aruandvasse sadamasse saabunud) sadamate loetelus näidatud Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) sadamate või IV lisas näidatud väljaspool EMP territooriumi asuvate rannikualade järgi,- lähetatava lasti puhul: lossimissadam (st sadam, kus last lossitakse laevast, millega see on aruandvast sadamast lahkunud) sadamate loetelus olevate Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) sadamate või IV lisas näidatud väljaspool EMP territooriumi asuvate rannikualade järgi,- reisi alustavate või lõpetavate reisijate arv.Konteinerites ja veeremühikutes veetavate kaupade puhul esitatakse lisaks järgmised üksikasjad:- lastiga konteinerite arv,- tühjade konteinerite arv,- lastiga veeremühikute arv,- tühjade veeremühikute arv.b) Andmed laevade kohta:- laevade arv,- laevade täielik kandevõime (dedveit) või kogumahutavus,- V lisas näidatud nomenklatuuri kohane riik või piirkond, kus laevad on registreeritud,- laeva tüüp VI lisa liigituse järgi,- laeva suurus VII lisa liigituse järgi.2. MÕISTEDa) Konteiner - veovahend, mis on:1. püsiv ja seetõttu piisavalt tugev korduvkasutuseks;2. spetsiaalselt ehitatud kaubaveo hõlbustamiseks ühe või mitme transpordiliigiga ilma kaupa vahepeal ümber laadimata;3. varustatud seadistega, mis võimaldavad hõlpsat töötlemist, eelkõige ümberlaadimist ühelt veoliigilt teisele;4. konstrueeritud nii, et seda saab täita ja tühjendada;5. vähemalt 20 jalga pikk.b) Veeremühik - ratastel seade kaupade vedamiseks, näiteks veoauto, haagis või poolhaagis, mille võib ujuvvahendile juhtida või vedada. Käesolev mõiste hõlmab ka sadamas või laeval kasutatavaid haagiseid. Liigitused peavad olema kooskõlas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni soovitusega nr 21 "Codes for types of cargo, packages and packaging materials" (lastiliikide, pakendite ja pakkematerjalide koodid).c) Konteinerlast - lastiga või tühjad konteinerid, mis laaditakse neid meritsi vedavatele laevadele või lossitakse nendelt laevadelt.d) Veeremlast - veeremühikud ja veeremühikutes olev kaup (konteinerites või mitte), mis juhitakse neid meritsi vedavatele laevadele või nendelt maha.e) "Kaupade brutokaal" - veetavate kaupade kaal tonnides koos pakendiga, kuid välja arvatud konteinerite ja veeremühikute omakaal.f) "Dedveit (täielik kandevõime)" - tonnides mõõdetav erinevus vee erikaalu 1,025 puhul laeva suvise veeväljasurve ning laeva omakaalu vahel, st ilma lasti, kütuse, õli, ballastvee, magevee, joogiveeta tankides ja toiduvaruta ning reisijate, meeskonna ja nende varata laeva tonnides väljendatud veeväljasurvet.g) "Kogumahutavus" - laeva kogusuurus mõõdetuna 1969. aasta rahvusvahelise laevade mõõtmise konventsiooni sätete kohaselt.--------------------------------------------------II LISALASTILIIKIDE LIIGITUSLiik [1] | Kood | Kirjeldus | Kaal | Arv |Vedellast lahtiselt | 10 | Vedellast (lastiühikuta) | × | |11 | Vedelgaas | × | |12 | Toornafta | × | |13 | Naftatooted | × | |19 | Muud vedellastina veetavad kaubad | × | |Puistlast | 20 | Puistlast (lastiühikuta) | × | |21 | Maak | × | |22 | Kivisüsi | × | |23 | Põllumajandussaadused (nt teravili, soja, tapiokk) | × | |29 | Muu puistlast | × | |Konteinerid | 30 | Suurtes konteinerites | × | × |31 | Lastiühik: 20 jalga | × | × |32 | Lastiühik: 40 jalga | × | × |33 | Lastiühik: 20 jalga ja < 40 jalga | × | × |34 | Lastiühik: 40 jalga | × | × |Veerem (iseliikuv) | 50 | Iseliikuvates ühikutes | × | × |51 | Haagisega kaubaveomootorsõidukites | × [3] | × |52 | Haagise/haagiselamuga sõiduautod | | × [2] |53 | Bussid | | × [2] |54 | Import-/eksportmootorsõidukid | × | × [2] |56 | Omil jalul liikuvad elusloomad | × | × [2] |Veerem (mitteiseliikuv) | 60 | Muud liikuvad ühikud | × | × |61 | Vedurita kaubaveohaagised ja -poolhaagised | × [3] | × |62 | Haagiselamud ja muud maantee-, põllumajandus- ja tööstushaagised | × | × [2] |63 | Raudteevagunites, merekaubaveol kasutatavates haagistes ja lihtrites | × [3] | × |Muu tükilast (sh väikekonteinerid) | 90 | Muu mujal liigitamata last | × | |91 | Metsasaadused | × | |92 | Malmi- ja terasetooted | × | |99 | Muu tükilast | × | |[1] Liigid on ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni soovituse nr 21 kohased.[2] Üksnes ühikute koguarv.[3] Registreeritav kogus on kaupade brutokaal, mis sisaldab pakendite kaalu, kuid mitte konteinerite ja veeremühikute omakaalu.--------------------------------------------------III LISAKAUPADE NOMENKLATUURKasutatav kaupade nomenklatuur vastab NST/R-nomenklatuurile, [1]kuni komisjon otsustab pärast konsulteerimist liikmesriikidega selle asendada.KAUBAGRUPIDKaubagrupp | NST/R peatükk | NST/R grupid | Kaupade kirjeldus |1 | 0 | 01 | Teravili |2 | 02, 03 | Kartul, muu värske või külmutatud puu- ja köögivili |3 | 00, 06 | Elusloomad, suhkrupeet |4 | 05 | Puit ja kork |5 | 04, 09 | Tekstiilmaterjalid, tekstiiltooted ja keemilised kiud, muud loomsed ja taimsed toormaterjalid |6 | 1 | 11, 12, 13, 14, 16, 17 | Toiduained ja loomasööt |7 | 18 | Õliseemned, -taimed ja rasvad |8 | 2 | 21, 22, 23 | Tahked mineraalkütused |9 | 3 | 31 | Toornafta |10 | 32, 33, 34 | Naftatooted |11 | 4 | 41, 46 | Rauamaak, vanaraud ja -teras ning kõrgahjutolm |12 | 45 | Muud maagid ning jäägid ja jäätmed, mis ei sisalda rauda |13 | 5 | 51, 52, 53, 54, 55, 56 | Metalle sisaldavad tooted |14 | 6 | 64, 69 | Tsement, lubi, valmis ehitusmaterjalid |15 | 61, 62, 63, 65 | Toor- ja töödeldud mineraalid |16 | 7 | 71, 72 | Looduslikud ja keemilised väetised |17 | 8 | 83 | Kivisöekemikaalid, tõrv |18 | 81, 82, 89 | Muud kemikaalid, v.a kivisöekemikaalid ja tõrv |19 | 84 | Paberimass ja vanapaber |20 | 9 | 91, 92, 93 | Sõidukid ja transpordivahendid, masinad, aparaadid, komplekteeritud või komplekteerimata mootorid ja nende osad |21 | 94 | Metallitooted |22 | 95 | Klaas, klaastooted, keraamikatooted |23 | 96, 97 | Nahk, tekstiiltooted, rõivad, muud tooted |24 | 99 | Mitmesugused tooted |[1] Euroopa Ühenduste Statistikaameti väljaanne, 1968.--------------------------------------------------IV LISARANNIKUALADKasutatakse 1993. aastaks komisjoni 1. veebruari 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 208/93 (maade ja territooriumide nomenklatuuri kohta ühenduse väliskaubandusstatistika ja liikmesriikidevahelise kaubandusstatistika tarvis) [1] heakskiidetud geonomenklatuuri järgmise erandiga: koode 017 ja 018 kasutatakse vastavalt Belgia ja Luksemburgi tähistamiseks, kui neid on vaja eristada.Kood on neljanumbriline: eespool nimetatud nomenklatuuri kohane kolmenumbriline kood, millele lisatakse null (nt Madalmaade kood on 0030), välja arvatud riikide puhul, mis jagatakse kaheks või enamaks rannikualaks, millisel juhul neid alasid tähistavad neljanda numbri kohal nulli asemel numbrid 1 kuni 7 järgmiselt:Kood | Rannikualad |0011 | Prantsusmaa: Atlandi ookeani ja Põhjamere rannikualad |0012 | Prantsusmaa: Vahemere rannikualad |0041 | Saksamaa: Põhjamere rannikualad |0042 | Saksamaa: Läänemere rannikualad |0043 | Saksamaa: Reini jõgi |0061 | Ühendkuningriik |0062 | Mani saar |0063 | Kanalisaared |0111 | Hispaania: põhjapoolsed Atlandi ookeani rannikualad |0112 | Hispaania: Vahemere rannikualad ja Atlandi ookeani lõunapoolsed rannikualad |0301 | Rootsi: Läänemere rannikualad |0302 | Rootsi: Põhjamere rannikualad |0521 | Türgi: Musta mere rannikualad |0522 | Türgi: Vahemere rannikualad |0751 | Venemaa: Musta mere rannikualad |0752 | Venemaa: Läänemere rannikualad |0753 | Venemaa: Aasia rannikualad |2041 | Maroko: Vahemere rannikualad |2042 | Maroko: Lääne-Aafrika rannikualad |2201 | Egiptus: Vahemere rannikualad |2202 | Egiptus: Punase mere rannikualad |6241 | Iisrael: Vahemere rannikualad |6242 | Iisrael: Punase mere rannikualad |6321 | Saudi Araabia: Punase mere rannikualad |6322 | Saudi Araabia: Pärsia lahe rannikualad |4001 | Ameerika Ühendriigid: Atlandi ookeani põhjapoolsed rannikualad |4002 | Ameerika Ühendriigid: Atlandi ookeani lõunapoolsed rannikualad |4003 | Ameerika Ühendriigid: Mehhiko laht |4004 | Ameerika Ühendriigid: Vaikse ookeani lõunapoolsed rannikualad |4005 | Ameerika Ühendriigid: Vaikse ookeani põhjapoolsed rannikualad |4006 | Ameerika Ühendriigid: Suur järvistu |4007 | Puerto Rico |4041 | Kanada: Atlandi ookeani rannikualad |4042 | Kanada: Suur järvistu, St Lawrence'i ülemjooks |4043 | Kanada: läänerannik |4801 | Colombia: põhjarannik |4802 | Colombia: läänerannik || lisakoodid |9991 | Avamererajatised |9992 | Liit- ja mujal määratlemata alad |[1] EÜT L 25, 2.2.1993, lk 11.--------------------------------------------------V LISALAEVADE RIIKKONDSUSKasutatakse 1993. aastaks komisjoni 1. veebruari 1993. aasta määrusega (EMÜ) nr 208/93 (maade ja territooriumide nomenklatuuri kohta ühenduse väliskaubandusstatistika ja liikmesriikidevahelise kaubandusstatistika tarvis) [1] heakskiidetud geonomenklatuuri järgmise erandiga: koode 017 ja 018 kasutatakse vastavalt Belgia ja Luksemburgi tähistamiseks, kui neid on vaja eristada.Kood on neljanumbriline: eespool nimetatud nomenklatuuri kohane kolmenumbriline kood, millele järgneb null (nt Prantsusmaa kood 0010), välja arvatud enama kui ühe registriga riigid.Kui registreid on rohkem kui üks, kodeeritakse riigid järgmiselt:0011 | Prantsusmaa |0012 | Kergueleni saared |0061 | Ühendkuningriik |0062 | Mani saar |0063 | Kanalisaared |0064 | Gibraltar |0081 | Taani |0082 | Taani (DIS) |0101 | Portugal |0102 | Portugal (MAR) |0111 | Hispaania |0112 | Hispaania (Rebeca) |4001 | Ameerika Ühendriigid |4002 | Puerto Rico |4611 | Briti Neitsisaared |4612 | Montserrat |8141 | Uus-Meremaa: Okeaania |8142 | Cooki saared |8901 | Muud polaaralad |8902 | Antarktika Prantsuse piirkond |[1] EÜT L 25, 2.2.1993, lk 11.--------------------------------------------------VI LISALAEVALIIGI KLASSIFIKATSIOON (ICST-COM)| Liik | Hõlmatavad laevatüübid |10 | Vedellast lahtiselt | Naftatanker Kemikaalitanker Vedelgaasitanker Tanklihter Muu tanker |20 | Puistlast | Puistlasti/naftaveolaev Puistlastilaev |31 | Konteiner | Konteinerilaev |32 | Erilaevad | Praamer Kemikaalilaev Kiiritatud kütust vedav laev Loomaveolaev Autoparvlaev Muu erilaev |33 | Tükikaup, üldotstarbelised | Külmutuslaev Reisi-veeremilaev Konteineri-veeremilaev Muud veeremilaevad Tükikauba/reisilaev Tükikauba/konteinerilaev Ühetekiline laev Mitmetekiline laev |34 | Kuivlastipraam | Tekiga praam Põhjaluukidega praam Lash-seabee praam Lahtine kuivlastipraam Kinnine kuivlastipraam Muu kuivlastipraam |35 | Reisilaev | Matkelaev Muud reisilaevad |41 | Kalalaev [1] | Kalapüügilaev [1] Kalatöötlemislaev [1] |42 | Avamerelaev | Puurimis- ja uurimislaev [1] Avamere varustuslaev |43 | Vedurpuksiirid [1] | Vedurlaevad [1] Tõukurpuksiirid [1] |49 | Muud [1] | Bagerid [1] Uurimis-/hüdrograafialaevad [1] Muud laevad [1] |[1] Ei reguleerita käesolevas direktiivis.--------------------------------------------------VII LISALAEVADE SUURUSKLASSIDdedveiti (DWT) või kogumahutavuse (GT) järgiKäesolevat liigitust kohaldatakse üksnes 100tonnise või suurema kogumahutavusega laevade suhtesKlass | Alampiir | Ülempiir |DWT | GT | DWT | GT |01 | — | | 499 | |02 | 500 | | 999 | |03 | 1000 | | 1999 | |04 | 2000 | | 2999 | |05 | 3000 | | 3999 | |06 | 4000 | | 4999 | |07 | 5000 | | 5999 | |08 | 6000 | | 6999 | |09 | 7000 | | 7999 | |10 | 8000 | | 8999 | |11 | 9000 | | 9999 | |12 | 10000 | | 19999 | |13 | 20000 | | 29999 | |14 | 30000 | | 39999 | |15 | 40000 | | 49999 | |16 | 50000 | | 79999 | |17 | 80000 | | 99999 | |18 | 100000 | | 149999 | |19 | 150000 | | 199999 | |20 | 200000 | | 249999 | |21 | 250000 | | 299999 | |22 | 300000 ja rohkem | | | |NB:kui käesoleva direktiivi rakendusalasse kaasatakse alla 100tonnise kogumahutavusega laevad, liigitatakse need koodiklassi "99".--------------------------------------------------VIII LISASTATISTILISTE ANDMETE KOGUMI STRUKTUURKäesolevas lisas näidatud andmete kogumi abil määratletakse ühenduse nõutava meretranspordistatistika ajavahemikud. Igas andmekogumis määratletakse piiratud arvu nomenklatuuride eri tasandite muutujate ristklassifikatsioon, kokku võetuna kõikide teiste muutujate järgi, mille osas nõutakse kvaliteetseid statistilisi andmeid.Andmekogumi B1 kogumise tingimuste kohta teeb komisjoni ettepanekul otsuse nõukogu, võttes arvesse käesoleva direktiivi artiklis 10 sätestatud kolmeaastasel üleminekuperioodil tehtud prooviuuringu tulemusi.KOOND- JA ÜKSIKASJALIK STATISTIKA* Kauba ja reisijate jaoks valitud sadamate kohta esitatakse andmekogumid A1, A2, B1, C1, D1, E1 ja F1.* Kauba, mitte reisijate jaoks valitud sadamate kohta esitatakse andmekogumid A1, A2, A3, B1, C1, E1 ja F1.* Reisijate jaoks valitud sadamate kohta esitatakse andmekogumid A3, D1 ja F1.* Valimata jäänud sadamate kohta esitatakse andmekogum A3.Andmekogum A1: | meretransport Euroopa suurimates sadamates sadama, lastiliigi ja ühendustee järgi |Periood: | kvartal |Andmed:kaupade brutokaal tonnides.| Muutujad | Koodi tase | Nomenklatuur |Mõõtmed | Andmekogum | Kahekohaline tähtnumbriline | A1 || Võrdlusaasta | Neljakohaline arv | (nt 1997) || Võrdluskvartal | Ühekohaline arv | (1, 2, 3, 4) || Aruandev sadam | Viiekohaline tähtnumbriline | Sadamate loetelust valitud EMP sadamad || Suund | Ühekohaline arv | Sissesõitvad, väljasõitvad (1, 2) || Lastimis-/lossimissadam | Viiekohaline tähtnumbriline | Sadamate loetelus sisalduvad EMP sadamad || Ühendustee | Neljakohaline arv | Rannikualad, IV lisa || Lastiliik | Ühekohaline arv | Lastiliik, II lisa (liigid 1, 2, 3, 5, 6, 9) |Andmekogum A2: | meretransport ilma lastiühikuta, Euroopa suurimates sadamates sadama, lastiliigi ja ühendustee järgi |Periood: | kvartal |Andmed:kaupade brutokaal tonnides.| Muutujad | Koodi tase | Nomenklatuur |Mõõtmed | Andmekogum | Kahekohalinetähtnumbriline | A2 || Võrdlusaasta | Neljakohaline arv | (nt 1997) || Võrdluskvartal | Ühekohaline arv | (1, 2, 3, 4) || Aruandev sadam | Viiekohaline tähtnumbriline | Sadamate loetelust valitud EMP sadamad || Suund | Ühekohaline arv | Sissesõitvad, väljasõitvad (1, 2) || Lastimis-/lossimissadam | Viiekohaline tähtnumbriline | Sadamate loetelus sisalduvad EMP sadamad || Ühendustee | Neljakohaline arv | Rannikualad, IV lisa || Lastiliik | Kahekohaline arv | Lastiliik, II lisa (lastiühikuta) (alaliigid 10, 11, 12, 13, 19, 20, 21, 22, 23, 29, 90, 91, 92 ja 99) |Andmekogum A3: | andmed, mida nõutakse sadamatelt, mille kohta üksikasjalikke andmeid ei nõuta (vt. artikli 4 lõige 3) |Periood: | aasta |Andmed:kaupade brutokaal tonnides.Reisijate arv.| Muutujad | Koodi tase | Nomenklatuur |Mõõtmed | Andmekogum | Kahekohalinetähtnumbriline | A3 || Võrdlusaasta | Neljakohaline arv | (nt 1997) || Võrdluskvartal | Ühekohaline arv | (0) || Aruandev sadam | Viiekohaline tähtnumbriline | Kõik sadamate loetelus sisalduvad sadamad || Suund | Ühekohaline arv | Sissesõitvad, väljasõitvad (1, 2) |Andmekogum B1: | meretransport Euroopa suurimates sadamates sadama, lasti-, kaubaliigi ja ühendustee järgi |Periood: | aasta |Andmed:kaupade brutokaal tonnides.| Muutujad | Koodi tase | Nomenklatuur |Mõõtmed | Andmekogum | Kahekohaline tähtnumbriline | B1 || Võrdlusaasta | Neljakohaline arv | (nt 1997) || Võrdluskvartal | Ühekohaline arv | (0) || Aruandev sadam | Viiekohaline tähtnumbriline | Sadamate loetelust valitud EMP sadamad || Suund | Ühekohaline arv | Sissesõitvad, väljasõitvad (1, 2) || Lastimis-/lossimissadam | Viiekohaline tähtnumbriline | Sadamate loetelus sisalduvad EMP sadamad || Ühendustee | Neljakohaline arv | Rannikualad, IV lisa || Lastiliik | Ühekohaline arv | Lastiliik, II lisa (liigid 1, 2, 3, 5, 6, 9) || Kaup | Kahekohaline arv | Kaupade nomenklatuur, III lisa |Andmekogum C1: | meretransport koos lastiühikuga Euroopa suurimates sadamates sadama, lastiliigi ja ühendustee järgi, lastiga või tühjalt |Periood: | kvartal |Andmed:kaupade brutokaal tonnides (lastiliik: alaliigid 30, 31, 32, 33, 34, 51, 54, 56, 60, 61, 62, 63).Ühikute arv (lastiliik: alaliigid 30, 31, 32, 33, 34, 50, 51, 52, 53, 54, 56, 60, 61, 62, 63).Lastiga ühikute arv (lastiliik: alaliigid 30, 31, 32, 33, 34, 50, 51, 60, 61, 63).Tühjade ühikute arv (lastiliik: alaliigid 30, 31, 32, 33, 34, 50, 51, 60, 61, 63).| Muutujad | Koodi tase | Nomenklatuur |Mõõtmed | Andmekogum | Kahekohaline tähtnumbriline | C1 || Võrdlusaasta | Neljakohaline arv | (nt 1997) || Võrdluskvartal | Ühekohaline arv | (1, 2, 3, 4) || Aruandev sadam | Viiekohaline tähtnumbriline | Sadamate loetelust valitud EMP sadamad || Suund | Ühekohaline arv | Sissesõitvad, väljasõitvad (1, 2) || Lastimis-/lossimissadam | Viiekohaline tähtnumbriline | Sadamate loetelus sisalduvad EMP sadamad || Ühendustee | Neljakohaline arv | Rannikualad, IV lisa || Lastiliik | Kahekohaline arv | Lastiliik, II lisa (üksnes konteiner ja veerem) (alaliigid 30, 31, 32, 33, 34, 50, 51, 52, 53, 54, 56, 60, 61, 62 ja 63) |Andmekogum D1: | reisijatevedu Euroopa suurimates sadamates ühendustee järgi |Periood: | kvartal |Andmed:reisijate arv.| Muutujad | Koodi tase | Nomenklatuur |Mõõtmed | Andmekogum | Kahekohaline tähtnumbriline | D1 || Võrdlusaasta | Neljakohaline arv | (nt 1997) || Võrdluskvartal | Ühekohaline arv | (1, 2, 3, 4) || Aruandev sadam | Viiekohaline tähtnumbriline | Sadamate loetelust valitud EMP sadamad || Suund | Ühekohaline arv | Sissesõitvad, väljasõitvad (1, 2) || Lastimis-/lossimissadam | Viiekohaline tähtnumbriline | Sadamate loetelus sisalduvad EMP sadamad || Ühendustee | Neljakohaline arv | Rannikualad, IV lisa || Laeva riikkondsus | Neljakohaline arv | Laeva riikkondsus, V lisa |Andmekogum E1: | meretransport Euroopa suurimates sadamates sadama, lastiliigi, ühendustee ja laeva riikkondsuse järgi |Periood: | aasta |Andmed:kaupade brutokaal tonnides.| Muutujad | Koodi tase | Nomenklatuur |Mõõtmed | Andmekogum | Kahekohaline tähtnumbriline | E1 || Võrdlusaasta | Neljakohaline arv | (nt 1997) || Võrdluskvartal | Ühekohaline arv | (0) || Aruandev sadam | Viiekohaline tähtnumbriline | Sadamate loetelust valitud EMP sadamad || Suund | Ühekohaline arv | Sissesõitvad, väljasõitvad (1, 2) || Lastimis-/lossimissadam | Viiekohaline tähtnumbriline | Sadamate loetelus sisalduvad EMP sadamad || Ühendustee | Neljakohaline arv | Rannikualad, IV lisa || Lastiliik | Ühekohaline arv | Lastiliik, II lisa (liigid 1, 2, 3, 5, 6, 9) || Laeva riikkondsus | Neljakohaline arv | Laeva riikkondsus, V lisa |Andmekogum F1: | meretransport Euroopa suurimates sadamates sadama ning laaditava või loositava laeva liigi ja suuruse järgi |Periood: | kvartal |Andmed:laevade arv.Laevade dedveit või kogumahutavus.| Muutujad | Koodi tase | Nomenklatuur |Mõõtmed | Andmekogum | Kahekohaline tähtnumbriline | F1 || Võrdlusaasta | Neljakohaline arv | (nt 1997) || Võrdluskvartal | Ühekohaline arv | (1, 2, 3, 4) || Aruandev sadam | Viiekohaline tähtnumbriline | Sadamate loetelust valitud EMP sadamad || Suund | Ühekohaline arv | Sissesõitvad, väljasõitvad (1, 2) || Laeva liik | Ühekohaline arv | Laeva liik, VI lisa || Laeva suurus DWT | Kahekohaline arv | Suurusklass dedveiti või kogumahutavuse järgi, VI lisa |--------------------------------------------------