title: Komisjoni direktiiv 1999/16/EÜ, 16. märts 1999, millega kohandatakse nõukogu mootorsõidukite seisutulelaternaid käsitlev direktiiv 77/540/EMÜ tehnika arengugaEMPs kohaldatav tekst.

text:
Avis juridique important

|

31999L0016

Official Journal L 097 , 12/04/1999 P. 0033 - 0044

KOMISJONI DIREKTIIV 1999/16/EÜ,16. märts 1999,millega kohandatakse nõukogu mootorsõidukite seisutulelaternaid käsitlev direktiiv 77/540/EMÜ tehnika arenguga(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta,1 viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 98/91/EÜ,2 eriti selle artikli 13 lõiget 2,võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1977. aasta direktiivi 77/540/EMÜ mootorsõidukite seisutulelaternaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta,3 viimati muudetud Austria, Soome ja Rootsi ühinemisaktiga, eriti selle artiklit 10,ning arvestades, et:1) direktiiv 77/540/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist EÜ tüübikinnitusmenetluse kohta, mis kehtestati direktiiviga 70/156/EMÜ; sellest tulenevalt kohaldatakse direktiivi 70/156/EMÜ sätteid, mis kehtivad sõiduki süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul, direktiivi 77/540/EMÜ suhtes;2) eelkõige nähakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõikes 4 ja artikli 4 lõikes 3 ette, et igale üksikdirektiivile peab olema lisatud direktiivi 79/156/EMÜ VI lisal põhinev teatis ning tüübikinnitustunnistus, et muuta tüübikinnitus elektrooniliseks; direktiivis 77/540/EMÜ ettenähtud tüübikinnitustunnistust tuleks sellele vastavalt muuta;3) menetlusi tuleks lihtsustada, et muudatuste tegemise korral säiliks direktiivi 70/156/EMÜ artikli 9 lõikes 2 ettenähtud võrdväärsus teatavate üksikdirektiivide ja ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni vastavate eeskirjade vahel; esmajärjekorras tuleks ristviiteid kasutades asendada direktiivis 77/540/EMÜ ettenähtud tehnilised nõuded ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 77 tehniliste nõuetega;4) on vaja tagada nõuete täitmine vastavalt nõukogu direktiivile 76/756/EMÜ,4 viimati muudetud komisjoni direktiiviga 97/28/EÜ,5 ning nõukogu direktiivile 76/761/EMÜ,6 viimati muudetud komisjoni direktiiviga 1999/17/EÜ;75) käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiiviga 70/156/EMÜ asutatud tehnika arengu kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 77/540/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:"1. Iga liikmesriik annab osa EÜ tüübikinnituse mis tahes seisutulelaterna tüübile, mis vastab asjakohastes lisades ettenähtud konstruktsiooni- ja katsetamisnõuetele."2. Artikli 2 esimene lõige asendatakse järgmisega:"Liikmesriigid annavad iga nende poolt artikli 1 kohaselt kinnitatud seisutulelaterna tüübi tootjale I lisa 3. liites esitatud näidisele vastava osa EÜ tüübikinnitusmärgi."3. Artikkel 4 asendatakse järgmisega:"Artikkel 4Liikmesriikide pädevad asutused teatavad üksteisele direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõikes 6 kindlaksmääratud korras igast käesoleva direktiivi kohasest tüübikinnituse andmisest, andmisest keeldumisest või tühistamisest."4. Artikkel 9 asendatakse järgmisega:"Artikkel 9Käesolevas direktiivis tähendab "sõiduk" teedel kasutamiseks mõeldud, kerega või kereta, vähemalt neljarattalist mootorsõidukit, mille valmistajakiirus on üle 25 km/h, ja selle haagiseid, v.a rööbastel liikuvad sõidukid, põllumajandus- ja metsatraktorid ning kõik liikuvad masinad."5. Lisad asendatakse käesoleva direktiivi lisas sisalduva tekstiga.Artikkel 21. Alates 1. oktoobrist 1999 või juhul, kui artiklis 3 nimetatud tekstid avaldatakse pärast 1. aprilli 1999, siis kuus kuud pärast kõnealuste tekstide tegeliku avaldamise kuupäeva, ei tohi liikmesriigid seisutulelaternatega seotud põhjustel:- keelduda sõiduki tüübile või seisutulelaterna tüübile EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest või- keelata sõidukite registreerimist, müüki, kasutuselevõtmist või kasutamist või seisutulelaternate kasutuselevõtmist,kui seisutulelaternad vastavad käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 77/540/EMÜ nõuetele ning on sõidukile paigaldatud direktiivis 76/756/EMÜ ettenähtud nõuete kohaselt.2. Alates 1. aprillist 2000 liikmesriigid:- ei anna EÜ tüübikinnitust ning- võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisestmis tahes sõiduki tüübile seisutulelaternatega seotud põhjustel või mis tahes seisutulelaterna tüübile, kui käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 77/540/EMÜ nõudeid ei ole täidetud.3. Alates 1. aprillist 2001 rakendatakse käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 77/540 EMÜ seisutulelaternate kui seadme osadega seotud nõuded direktiivi 70/156/EMÜ artikli 7 lõike 2 kohaldamisel.4. Olenemata lõigetest 2 ja 3 jätkavad liikmesriigid seisutulelaternate varuosadega seotud EÜ tüübikinnituse andmist ning lubavad nende müüki ja kasutuselevõtmist direktiivi 77/540/EMÜ eelmiste versioonide kohaselt juhul, kui kõnealused seisutulelaternad- on mõeldud paigaldamiseks juba kasutuselolevatele sõidukitele ja- vastavad sõidukite esmakordsel registreerimisel kohaldatud direktiivi nõuetele.Artikkel 3ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 77 II lisa punktis 1 nimetatud lõigud ja lisad avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas enne 1. aprilli 1999.Artikkel 41. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 1. oktoobriks 1999; kui artiklis 3 nimetatud tekstid avaldatakse pärast 1. aprilli 1999, siis täidavad liikmesriigid kõnealuse kohustuse kuus kuud pärast kõnealuste tekstide tegeliku avaldamise kuupäeva. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Nad kohaldavad kõnealuseid norme alates 1. oktoobrist 1999 või kuus kuud pärast artiklis 3 nimetatud tekstide tegeliku avaldamise kuupäeva, kui nimetatud tekstid avaldatakse pärast 1. aprilli 1999.Kui liikmesriigid kõnealused normid vastu võtavad, viidatakse nendes käesolevale direktiivile või lisatakse neile selline viide ametliku avaldamise korral. Sellise viitamise viisi sätestavad liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 5Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 16. märts 1999Komisjoni nimelkomisjoni liigeMartin BANGEMANNLISA"LISADE LOETELUI LISA: Tüübikinnitusega seotud rakendussätted1. liide: Teatis2. liide: Tüübikinnitustunnistus3. liide: Osa EÜ tüübikinnitusmärgi näidisedII LISA: Tehnilised nõudedI LISATÜÜBIKINNITUSEGA SEOTUD RAKENDUSSÄTTED1. OSA EÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE1.1. Seisutulelaterna direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõike 4 kohase osa EMÜ tüübikinnitustaotluse esitab tootja.1.2. Teatise näidis on esitatud 1. liites.1.3. Tüübikatsetuste tegemise eest vastutavale tehnilisele talitusele tuleb esitada:1.3.1. kaks soovitatava laterna või soovitatavate laternatega varustatud näidist; ainult ühele sõiduki küljele paigaldatavate laternate puhul võivad kaks esitatud näidist olla täpselt ühesugused ning kohased paigaldamiseks ainult sõiduki paremale või vasakule küljele.2. MÄRGISTUS2.1. Osa EÜ tüübikinnituseks esitatud seadmetel peab olema:2.1.1. tootja kaubanimi või kaubamärk,2.1.2. asendatavate valgusallikatega laternate puhul: ettenähtud hõõglambi tüüp (tüübid);2.1.3. asendamatute valgusallikatega laternate puhul: nimipinge ja võimsus vattides.2.2. Need märgised peavad olema selgesti loetavad ja kustumatud ning kinnitatud seadme valgustavale pinnale või ühele valgustavatest pindadest. Seadme sõidukile paigaldatud märgised peavad olema väljastpoolt nähtavad.2.3. Igal seadmel peab olema piisavalt ruumi osa tüübikinnitusmärgi jaoks. Kõnealune ruum märgitakse 1. liites nimetatud joonistele.3. OSA EÜ TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE3.1. Kui asjaomased nõuded on täidetud, siis antakse EÜ tüübikinnitus direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõike 3 ja vajaduse korral artikli 4 lõike 4 kohaselt.3.2. EÜ tüübikinnitustunnistuse näidis on esitatud 2. liites.3.3. Igale tüübikinnitusega seisutulelaterna tüübile antakse direktiivi 70/156/EMÜ VII lisa kohane tüübikinnitusnumber. Üks ja sama liikmesriik ei anna sama numbrit teisele seisutulelaterna tüübile.3.4. Kui osa EÜ tüübikinnitust taotletakse seisutulelaternast ja muudest laternatest koosnevale valgustus- ja valgussignaalseadme tüübile, siis võib seadmele anda ühise osa EÜ tüübikinnitusmärgi tingimusel, et seisutulelatern vastab käesolevas direktiivis ettenähtud nõuetele ning iga latern muudest laternatest, mis on selle valgustus- ja valgussignaalseadme osa, millele taotletakse osa EÜ tüübikinnitust, vastab laterna suhtes kohaldatavas üksikdirektiivis ettenähtud nõuetele.4. OSA EÜ TÜÜBIKINNITUSMÄRK4.1. Peale punktis 2.1 nimetatud märgistuse peab igal käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatud tüübile vastaval seisutulelaternal olema osa EÜ tüübikinnitusmärk.4.2. Tüübikinnitusmärgil on:4.2.1. - e-tähte ümbritsev ristkülik, millele järgneb tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldusnumber või eraldustähed:1 Saksamaa, 12 Austria,2 Prantsusmaa, 13 Luksemburg,3 Itaalia, 17 Soome,4 Madalmaad, 18 Taani,5 Rootsi, 21 Portugal,6 Belgia, 23 Kreeka,9 Hispaania, IRL Iirimaa;11 Ühendkuningriik,4.2.2. direktiivi 70/156/EMÜ VII lisa punktis 4 esitatud tüübikinnitusnumbrile vastav baaskinnitusnumber, mis asub ristküliku lähedal ning mille ees on kaks numbrit tähistamaks EMÜ tüübikinnituse andmise kuupäeval direktiivis 77/540/EMÜ tehtud viimase olulise tehnilist laadi muudatuse järjekorranumbrit. Järjekorranumber käesolevas direktiivis on 00;4.2.3. kui latern kiirgab merevaigukollast valgust suunaga ette ja taha, peab see olema märgistatud laterna suunda näitava noolega, mille teravik on sõiduki esiosa poole.4.3. Osa EÜ tüübikinnitusmärk kinnitatakse laterna klaasidele või ühele klaasidest nii, et see oleks kustumatu ja selgesti loetav ka siis, kui laternad on sõidukile paigaldatud.4.4. EÜ tüübikinnitusmärgi näidis on esitatud 3. liites.4.5. Ühise osa EÜ tüübikinnitusnumbri punkti 3.4 alusel väljastamise korral seisutulelaternast ja muudest laternatest koosnevale valgustus- ja valgussignaalseadme tüübile, võib seadmele kinnitada ühise osa EÜ tüübikinnitusmärgi, mis koosneb:4.5.1. e-tähte ümbritsevast ristkülikust, millele järgneb tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldusnumber või eraldustähed (vt punkt 4.2.1):4.5.2. baaskinnitusnumber (vt punkti 4.2.2 esimese lause esimest poolt);4.5.3. vajaduse korral nool, kuivõrd see on vajalik laterna kui terviku monteerimisel.4.6. Märgi asukoht grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate puhul ei ole oluline, kui:4.6.1. märk on nähtav pärast laternate paigaldamist;4.6.2. ühtegi grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate valgust ülekandvat osa ei saa eemaldada, eemaldamata samal ajal tüübikinnitusmärki.4.7. Iga laterna tunnusmärk vastavalt osa EÜ tüübikinnituse andmise aluseks olnud direktiivile koos järjekorranumbriga (vt. punkti 4.2.2 esimese lause teist poolt) ning vajaduse korral D-täht ja nõuetekohane nool märgitakse:4.7.1. asjakohasele valgustavale pinnale või4.7.2. laternate grupile sellisel viisil, et grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest iga latern oleks selgesti kindlaksmääratav.4.8. Kõnealuse märgi eri osade mõõtmed ei tohi olla väiksemad kui suurimad miinimummõõtmed, mis on üksikmärgistamiste puhul ette nähtud osa EÜ tüübikinnituse andmise aluseks olnud eri direktiivides.5. TÜÜBI JA TÜÜBIKINNITUSE MUUDATUSED5.1. Käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatud tüübi muutmisel kohaldatakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 5 sätteid.6. TOODETE VASTAVUS KINNITATUD TÜÜBILE6.1. Üldjuhul võetakse toodangu vastavust tagavad meetmed direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 10 ettenähtud korras.6.2. Iga seisutulelatern peab vastama käesolevas direktiivis kindlaksmääratud tingimustele. Sellest olenemata piiratakse seeriatootmisest juhuslikult valitud seisutulelaterna minimaalse valgustugevuse (mõõdetuna standardhõõglambiga 8. jao kohaselt)* nõudeid igas asjakohases suunas kuni 80 % punktides 7,1 ja 7.2* ettenähtud miinimumväärtustest. Samadel tingimustel võib ettenähtud miinimumväärtusi 20 % võrra ületada.1. liideTeatis nrseisutulelaternate osa EÜ tüübikinnituse kohta(Direktiiv 77/540/EMÜ, viimati muudetud direktiiviga//EÜ)Järgmised andmed tuleb võimaluse korral esitada kolmes eksemplaris ning lisada sisu loetelu. Kõik asjakohases mõõtkavas ning piisavalt täpsusega joonised tuleb esitada formaadis A4 või kaustas formaadiga A4. Fotod (olemasolu korral) peavad sisaldama piisavalt täpset teavet.Elektronjuhtimissüsteemide, osade või eraldi seadmestike puhul tuleb esitada nende toimimisega seotud teave.0. ÜLDOSA0.1. Kaubamärk (tootja kaubanimi):0.2. Tüüp:0.5. Tootja nimi ja aadress:0.7. Osade ja eraldi seadmestike üksuste puhul EÜ tüübikinnitusmärgi asukoht ja paigaldusviis:0.8. Koostetehase aadress/koostetehaste aadressid:1. SEADME KIRJELDUS1.1. Seadme tüüp:1.1.1. Seadme funktsioon/funktsioonid:1.1.2. Seadme kategooria või klass:1.1.3. Kiiratava või peegeldatava valguse värvus:1.2. Piisavalt üksikasjalik joonis (üksikasjalikud joonised) seadme tüübi kindlaksmääramiseks, millel on kujutatud:1.2.1. seadme sõidukile paigaldamise geomeetriline asetus (ei kehti tagumiste numbritulelaternate suhtes):1.2.2. vaatlustelg, mis katsetustes võetakse nullteljeks (horisontaalnurk H = 0°, vertikaalnurk V = 0°), ning punkt, mis katsetustes võetakse nullkeskmeks (ei kehti valgust peegeldavate seadmete ja tagumiste numbritulelaternate suhtes):1.2.3. osa EÜ tüübikinnitusmärgi eeldatav asend:1.2.4. tagumiste numbritulelaternate puhul seadme paigaldamise geomeetriline asetus registreerimismärgi jaoks ettenähtud ruumi ning nõuetekohaselt valgustatud ala piirjoonte suhtes:1.2.5. esilaternate ja eesmiste udutulelaternate puhul laternate eestvaade koos rihvelmustriga laternaklaasiga (olemasolu korral) ning ristlõige:1.3. Lühike tehniline kirjeldus, milles (välja arvatud asendamatute valgusallikatega laternate puhul) esitatakse eelkõige vähemalt üks ettenähtud valgusallikate direktiivis 76/761/EMÜ sisalduvatest kategooriatest (ei kehti valgust peegeldavate seadmete suhtes):1.4. Eriteave1.4.1. Tagumiste numbritulelaternate puhul: kas seade on mõeldud laia/kõrge/laia ja kõrge registreerimismärgi valgustamiseks:1.4.2. Esilaternate puhul:1.4.2.1. kas esilatern on mõeldud nii lähi- kui kaugtule või nendest ainult ühe jaoks:1.4.2.2. lähitule jaoks mõeldud esilaterna puhul: kas latern on mõeldud kasutamiseks nii parem- kui vasakpoolses liikluses või ainult parempoolses või ainult vasakpoolses liikluses:1.4.2.3. kohaldatava peegeldiga varustatud esilaterna puhul märgis, mis näitab esilaterna asendit (asendeid) maapinna ja sõiduki keskmise pikitasapinna suhtes, kui esilatern on mõeldud kasutamiseks ainult kõnealuses asendis (kõnealustes asendites):1.4.3. Ääretulelaternate, piduritulelaternate ja suunatulelaternate puhul:1.4.3.1. seadme kasutatavus koostis, milles on kaks sama kategooria laternat:1.4.3.2. kaherežiimsete seadmete (piduritulelaternad ja 2.b kategooria suunatulelaternad) järjestuse joonis ning kaherežiimsust tagava süsteemi karakteristikutega seotud nõuded:1.4.4. Valgust peegeldavate seadmete puhul: tagasipeegeldava optilise osa materjalide tehniliste nõuete lühikirjeldus:1.4.5. Tagurdustulelaternate puhul: kas seade on mõeldud sõidukile paigaldamiseks üksnes paarisseadme osana:2. liideNÄIDIS[Suurim formaat: A4 (210 x 297 mm)]EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSAmetiasutuse tempelTeave seoses- tüübikinnitusega1- tüübikinnituse laiendusega1- tüübikinnituse andmisest keeldumisega1- tüübikinnituse tühistamisega1sõiduki/osa/eraldi seadmestiku1 puhul, silmas pidades direktiivi //EMÜ, viimati muudetud direktiiviga //EÜTüübikinnitusnumber:Laienduse põhjus:I JAGU0.1. Kaubamärk (tootja kaubanimi):0.2. Tüüp:0.3. Tüübi kindlaksmääramise andmed, kui need märgitakse sõidukile/osale/eraldi seadmestikule:1, 20.3.1. Kõnealuse märgistuse asukoht:0.4. Sõiduki kategooria:1,30.5. Tootja nimi ja aadress:0.7. Osade ja eraldi seadmestike puhul EÜ tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis:0.8. Koostetehase aadress (koostetehaste aadressid):II JAGU1. Lisateave (vajaduse korral): vt addendum2. Katsetuste tegemise eest vastutav tehniline talitus:3. Katsetuse aruanne:4. Katsetuse aruande number:5. Märkused (olemasolu korral): vt addendum6. Koht:7. Kuupäev:8. Allkiri:9. Käesolevale on lisatud tüübikinnitusasutuses asuva infopaketi indeks, mis on taotluse korral kättesaadav.__________1 Mittevajalik läbi kriipsutada.2 Tüübi kindlaksmääramise andmetes sisalduvad tunnusmärgid, mis ei ole asjakohase tüübikinnitustunnistusega hõlmatava sõiduki, osa või eraldi seadmestiku tüübi kirjeldamisel vajalikud, märgitakse dokumentides tähisena: "?"(nt ABC??123???).3 Nagu on määratletud direktiivi 70/156/EMÜ II A lisas.EÜ tüübikinnitustunnistuse nr addendum,milles käsitletakse valgustus- ja valgussignaalseadme osa tüübikinnitust, silmas pidades direktiivi (direktiive) 76/757/EMÜ; 76/758/EMÜ; 76/759/EMÜ; 76/760/EMÜ; 76/761/EMÜ; 76/762/EMÜ; 77/538/EMÜ; 77/539/EMÜ ja 77/540/EMÜ,1 viimati muudetud direktiiviga (direktiividega).1. Lisateave1.1. Vajaduse korral märkida iga laterna kohta1.1.1. Seadme (seadmete) kategooria (kategooriad):1.1.2. Valgusallikate arv ja kategooria (ei kehti helkuri kohta):21.1.3. Kiiratava või peegeldatava valguse värvus:1.1.4. Tüübikinnitus antud ainult kasutamiseks asendusosana juba kasutusoleval sõidukil: jah/ei11.2. Eriteave seoses teatavat tüüpi valgustus- ja valgussignaalseadmetega1.2.1. Helkurid: eraldi/koosti osa11.2.2. Tagumised numbritulelaternad: seade kõrge/laia märgi valgustamiseks11.2.3. Esilaternad: kohaldatava peegeldiga varustatud laternate puhul esilaterna asend (asendid) maapinna ja sõiduki keskmise pikitasapinna suhtes, kui esilatern on ettenähtud kasutamiseks ainult selles asendis (nendes asendites):1.2.4. Tagurdustulelaternad: seade paigaldatakse sõidukile ainult paarisseadme osana: jah/ei15. Märkused5.1. Joonised5.1.1. Tagumised numbritulelaternad: lisatud joonis nr, millel on kujutatud seadme paigaldamise geomeetriline asetus registreerimismärgi ruumi ja nõuetekohaselt valgustatud ala piiride suhtes;5.1.2. helkurid: lisatud joonis nr., millel on geomeetriliselt kujutatud seadme paigaldamisel ettenähtud asend;5.1.3. Kõik valgustus- ja valgussignaalseadmed: lisatud joonis nr., millel on geomeetriliselt kujutatud seadme sõidukile paigaldamisel ettenähtud asend ning sõiduki nulltelg ja nullkese.5.2. Esilaternad: Tööasend katsetuse ajal (direktiivi 76/761/EMÜ I lisa punkt 5.2.3.9):3. liideOSA EÜ TÜÜBIKINNITUSMÄRGI NÄIDISa  5 mm[insert image]Osa EÜ tüübikinnitusmärgiga seade on tagatulelatern, mis on tüübikinnituse saanud Saksamaal (e1) käesoleva direktiivi kohaselt (00) ning kannab baaskinnitusnumbrit 1471.II LISATEHNILISED NÕUDED1. Tehnilised nõuded vastavad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 77 lõigetes 2, 6-9 ja 3.-5. lisas ettenähtud tehnilistele nõuetele. Eeskiri koosneb järgmistest konsolideeritud dokumentidest:- eeskiri algkujul (00),1- eeskirja nr 77 1. ja 2. täiendus, kaasa arvatud muudatused,2- eeskirja nr 77 3. täiendus,3- eeskirja nr 77 4. täiendus,4kuid:1.1. viidet "eeskirjale nr 48" tuleb mõista viitena "direktiivile 76/756/EMÜ";1.2. viidet "eeskirjale nr 37" tuleb mõista viitena "direktiivi 76/761/EMÜ VII lisale".1 EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.2 EÜT L 11, 16.1.1999, lk 25.3 EÜT L 220, 29.8.1977, lk 83.4 EÜT L 262, 27.9.1976, lk 1.5 EÜT L 171, 30.6.1997, lk 1.6 EÜT L 262, 27.9.1976, lk 96.7 EÜT L 97, 12.4.1999, lk 45.* Käesoleva direktiivi II lisa punktis 1 nimetatud dokumendid.1 Mittevajalik läbi kriipsutada.2 Asendamatute valgusallikatega laternate puhul märkida valgusallikate arv ja vattides võimsuse koguväärtus.1 E/ECE/324, Rev. 1/Add. 76 ja E/ECE/TRANS/505, Rev. 1/Add. 76.2 E/ECE/324, Rev. 1/Add. 76/Amend. 1 ja E/ECE/TRANS/505, Rev. 1/Add. 76/Amend. 1.3 E/ECE/324, Rev. 1/Add. 76/Amend. 2 ja E/ECE/TRANS/505, Rev. 1/Add. 76/Amend. 2.4 TRANS/WP. 29/530".


title: Komisjoni direktiiv 2007/54/EÜ, 29. august 2007 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ kosmeetikatoodete kohta nimetatud direktiivi II ja III lisa kohandamiseks tehnika arenguga (EMPs kohaldatav tekst )

text:
               30.8.2007

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 226/21

      KOMISJONI DIREKTIIV 2007/54/EÜ,
   29. august 2007,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ kosmeetikatoodete kohta nimetatud direktiivi II ja III lisa kohandamiseks tehnika arenguga
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/768/EMÜ liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastu võetud õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,
   olles konsulteerinud tarbekaupade teaduskomiteega,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Pärast teadusliku uurimuse „Püsijuuksevärvide kasutamine ja oht haigestuda kusepõievähki” avaldamist 2001. aastal jõudis kosmeetikatoodete ja tarbijatele mõeldud toiduks mittekasutatavate toodete teaduskomitee, mis on komisjoni otsusega 2004/210/EÜ (2) asendatud tarbekaupade teaduskomiteega (edaspidi „teaduskomitee”), järeldusele, et võimalik oht on murettekitav. Teaduskomitee soovitas komisjonil täiendavalt kontrollida kemikaalide kasutamist juuksevärvides.

               (2)

               Samuti soovitas teaduskomitee koostada juuksevärvide ohutuse hindamiseks üldstrateegia, sealhulgas juuksevärvide kosmeetiliste koostisainete võimaliku genotoksilisuse või mutageensuse katsetamise nõuded.

               (3)

               Pärast teaduskomitee arvamusega tutvumist leppis komisjon liikmesriikide ja huvirühmadega kokku juuksevärvide reguleerimise üldstrateegias, mille kohaselt peavad tootjad esitama teaduskomiteele hindamiseks teaduslikud andmed juuksevärvide kohta.

               (4)

               Sellised ained, mille ohutuse kohta ei esitatud ajakohastatud andmeid, mis võimaldaksid nõuetekohase riskianalüüsi läbiviimist, tuleks kanda II lisasse.

               (5)

               4,4′-diaminodifenülamiin ja selle soolad; 4-dietüülamino-o-toluidiin ja selle soolad; N,N-dietüül-p-fenüleendiamiin ja selle soolad; N,N-dimetüül-p-fenüleendiamiin ja selle soolad; Tolueen-3,4-diamiin ja selle soolad on siiski praegu loetletud I osa III lisa viitenumbrite 8 ja 9 all, mis on üldised kanded. Seepärast tuleks nad II lisa üldistest kannetest sõnaselgelt välja jätta. Selle asemel on asjakohane loetleda need II lisas. Nimetatud lisasid tuleks seepärast vastavalt muuta.

               (6)

               Seepärast tuleks direktiivi 76/768/EMÜ vastavalt muuta.

               (7)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas kosmeetikatoodete alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 76/768/EMÜ II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 18. märtsiks 2008. Nad edastavad komisjonile viivitamata nende õigusnormide teksti ning nende normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli.
   Nad kohaldavad kõnealuseid õigusnorme alates 18. juunist 2008. Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga hõlmatud valdkonnas nende poolt vastu võetud riiklike põhiliste õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 29. august 2007

            Komisjoni nimel

            asepresident

         Günter VERHEUGEN

      (1)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/22/EÜ (ELT L 101, 18.4.2007, lk 11).

      (2)  ELT L 66, 4.3.2004, lk 45.

      LISA
      Direktiivi 76/768/EMÜ muudetakse järgmiselt.

                  1.

                  II lisasse lisatakse järgmised viitenumbrid 1244–1328:

                              Viitenumber

                              Keemiline nimetus/INCI nimetus

                              „1244

                              1-metüül-2,4,5-trihüdroksübenseen (CASi nr 1124-09-0) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1245

                              2,6-dihüdroksü-4-metüülpüridiin (CASi nr 4664-16-8) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1246

                              5-hüdroksü-1,4-bensodioksaan (CASi nr 10288-36-5) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1247

                              3,4-metüleendioksüfenool (CASi nr 533-31-3) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1248

                              3,4-metüleendioksüaniliin (CASi nr 14268-66-7) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1249

                              Hüdroksüpüridinoon (CASi nr 822-89-9) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1250

                              3-nitro-4-aminofenoksüetanool (CASi nr 50982-74-6) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1251

                              2-metoksü-4-nitrofenool (CASi nr 3251-56-7) (4-Nitroguaiacol) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1252

                              C.I. Acid Black 131 (CASi nr 12219-01-1) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1253

                              1,3,5-trihüdroksübenseen (CASi nr 108-73-6) (Phloroglucinol) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1254

                              1,2,4-benseentriatsetaat (CASi nr 613-03-6) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1255

                              Etanool, 2,2’-iminobis-, reaktsioonissaadused epiklorohüdriini ja 2-nitro-1,4-benseendiamiiniga (CASi nr 68478-64-8) (CAS 158571-58-5) (HC Blue No. 5) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1256

                              N-metüül-1,4-diaminoantrakinooni, epiklorohüdriini ja monoetanoolamiini kompleksne reaktsioonisaadus (CASi nr 158571-57-4) (HC Blue No. 4) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1257

                              4-aminobenseensulfoonhape (CASi nr 121-57-3) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1258

                              3,3’-(sulfonüülbis((2-nitro-4,1-fenüleen)imino)bis(6-(fenüülamino)) benseensulfoonhape ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1259

                              3(või 5)-((4-(bensüülmetüülamino)fenüül)aso)-1,2-(või 1,4)-dimetüül-1H-1,2,4-triasoolium ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1260

                              2,2’-((3-kloro-4-((2,6-dikloro-4-nitrofenüül)aso)fenüül)imino)bisetanool (CASi nr 23355-64-8) (Disperse Brown 1) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1261

                              Bensotiasoolium, 2-[[4-(etüül(2-hüdroksüetüül)amino]fenüül]aso]-6-metoksü-3-metüül- ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1262

                              2-[(4-kloro-2-nitrofenüül)aso]-N-(2-metoksüfenüül)-3-oksobutaanamiid (CASi nr 13515-40-7) (Pigment Yellow 73) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1263

                              2,2’-[(3,3’-dikloro[1,1’-bifenüül]-4,4’-diüül)bis(aso)]bis[3-okso-N-fenüülbutaanamiid] (CASi nr 6358-85-6) (Pigment Yellow 12) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1264

                              2,2’-(1,2-eteendiüül)bis[5-((4- etoksüfenüül)aso]benseensulfoonhape) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1265

                              2,3-dihüdro-2,2-dimetüül-6-[(4-(fenüülaso)-1-naftalenüül)aso]-1H-pürimidiin (CASi nr 4197-25-5) (Solvent Black 3) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1266

                              3(või5)-[[4-[(7-amino-1-hüdroksü-3- sulfonato-2- naftüül)aso]-1-naftüül]aso] salitsüülhape ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1267

                              2-naftaleensulfoonhape, 7-(bensoüülamino)-4-hüdroksü-3-[[4-[(4-sulfofenüül)aso]fenüül]aso]- ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1268

                              (μ-((7,7’-iminobis[4-hüdroksü-3-((2-hüdroksü-5-(N-metüülsulfamoüül)fenüül]aso]naftaleen-2-sulfonato))(6-)))dikupraat (2-) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1269

                              3-[(4-(atsetüülamino)fenüül)aso]-4- hüdroksü -7-[[[[5- hüdroksü -6-(fenüülaso)-7-sulfo-2- naftalenüül]amino] karbonüül]amino]-2- naftaleensulfoonhape ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1270

                              2-naftaleensulfoonhape, 7,7’-(karbonüüldiimino)bis(4-hüdroksü-3-[[2-sulfo-4-[(4-sulfofenüül)aso]fenüül]aso]-, (CASi nr 25188-41-4) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1271

                              Etaanamiinium, N-(4-[bis[4-(dietüülamino)fenüül]metüleen]-2,5-tsükloheksadieen-1-ülideen)-N-etüül- ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1272

                              3H-indoolium, 2-[[(4-metoksüfenüül)metüülhüdrasono]metüül]-1,3,3-trimetüül- ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1273

                              3H-indoolium, 2-(2-((2,4-dimetoksüfenüül)amino)etenüül)-1,3,3-trimetüül- ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1274

                              Piirituses lahustuv nigrosiin (CASi nr 11099-03-9) (Solvent Black 5), kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1275

                              Fenoksatsiin-5-ium, 3,7-bis(dietüülamino)-, (CASi nr 47367-75-9) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1276

                              Benso[a]fenoksatsiin-7-ium, 9-(dimetüülamino)-, ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1277

                              6-amino-2-(2,4-dimetüülfenüül)-1H-bens[de]isokinoliin-1,3(2H)-dioon (CASi nr 2478-20-8) (Solvent Yellow 44) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1278

                              1-amino-4-[[4-[(dimetüülamino)metüül]fenüül]amino]antrakinoon (CASi nr 12217-43-5) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1279

                              Laccaic Acid (CI Natural Red 25) (CASi nr 60687-93-6) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1280

                              Benseensulfoonhape, 5-[(2,4-dinitrofenüül)amino]-2-(fenüülamino)-, (CASi nr 15347-52-1) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1281

                              4-[(4-nitrofenüül)aso]aniliin (CASi nr 730-40-5) (Disperse Orange 3) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1282

                              4-nitro-m-fenüleendiamiin (CASi nr 5131-58-8) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1283

                              1-amino-4-(metüülamino)-9,10-antratseendioon (CASi nr 1220-94-6) (Disperse Violet 4) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1284

                              N-metüül-3-nitro-p-fenüleendiamiin (CASi nr 2973-21-9) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1285

                              N1-(2-hüdroksüetüül)-4-nitro-o-fenüleendiamiin (CASi nr 56932-44-6) (HC Yellow No. 5) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1286

                              N1-(tris(hüdroksümetüül))metüül-4-nitro-1,2-fenüleendiamiin (CASi nr 56932-45-7) (HC Yellow No. 3) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1287

                              2-nitro-N-hüdroksüetüül-p-anisidiin (CASi nr 57524-53-5) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1288

                              N,N’-dimetüül-N-hüdroksüetüül-3-nitro-p-fenüleendiamiin (CASi nr 10228-03-2) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1289

                              3-(N-metüül-N-(4-metüülamino-3-nitrofenüül)amino)propaan-1,2-diool (CASi nr 93633-79-5) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1290

                              4-etüülamino-3-nitrobensoehape (CASi nr 2788-74-1) (N-Ethyl-3-Nitro PABA) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1291

                              [8-[(4-amino-2-nitrofenüül)aso]-7-hüdroksü-2-naftüül)trimetüülammoonium ja selle soolad, välja arvatud Basic Red 118 (CAS 71134-97-9) lisandina aines Basic Brown 17), kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1292

                              5-((4-(dimetüülamino)fenüül)aso)-1,4-dimetüül-1H-1,2,4-triasoolium ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1293

                              m-fenüleendiamiin, 4-(fenüülaso)-, (CASi nr 495-54-5) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1294

                              1,3-benseendiamiin, 4-metüül-6-(fenüülaso)- ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1295

                              2,7-naftaleendisulfoonhape, 5-(atsetüülamino)-4-hüdroksü-3-((2-metüülfenüül)aso)- ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1296

                              4,4’-[(4-metüül-1,3-fenüleen)bis(aso)]bis [6-metüül-1,3-benseendiamiin] (CASi nr 4482-25-1) (Basic Brown 4) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1297

                              Benseenamiin, 3-[[4-[[diamino(fenüülaso)fenüül]aso]-2-metüülfenüül]aso]-N,N,N-trimetüül-, ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1298

                              Benseenamiin, 3-[[4-[[diamino(fenüülaso)fenüül]aso]-1-naftalenüül]aso]-N,N,N-trimetüül-, ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1299

                              Etaanamiinium, N-[4-[(4-(dietüülamino)fenüül)fenüülmetüleen]-2,5-tsükloheksadieen-1-ülideen]-N-etüül- ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1300

                              9,10-antratseendioon, 1-[(2-hüdroksüetüül)amino]-4-(metüülamino)- (CASi nr 86722-66-9) ning selle derivaadid ja soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1301

                              1,4-diamino-2-metoksü-9,10-antratseendioon (CASi nr 2872-48-2) (Disperse Red 11) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1302

                              1,4-dihüdroksü-5,8-bis[(2-hüdroksüetüül)amino]antrakinoon (CASi nr 3179-90-6) (Disperse Blue 7) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1303

                              1-[(3-aminopropüül)amino]-4-(metüülamino)antrakinoon ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1304

                              N-[6-[(2-kloro-4-hüdroksüfenüül)imino]-4-metoksü-3-okso-1,4-tsükloheksadieen-1-üül]atsetamiid (CASi nr 66612-11-1) (HC Yellow No. 8) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1305

                              [6-[[3-kloro-4-(metüülamino)fenüül]imino]-4-metüül-3-oksotsükloheksa-1,4-dieen-1-üül]uurea (CASi nr 56330-88-2) (HC Red No. 9) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1306

                              Fenotiasiin-5-ium, 3,7-bis(dimetüülamino)- ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1307

                              4,6-bis(2-hüdroksüetoksü)-m-fenüleendiamiin ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1308

                              5-amino-2,6-dimetoksü-3-hüdroksüpüridiin (CASi nr 104333-03-1) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1309

                              4,4’-diaminodifenüülamiin (CASi nr 537-65-5) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1310

                              4-dietüülamino-o-toluidiin (CASi nr 148-71-0) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1311

                              N,N-dietüül-p-fenüleendiamiin (CASi nr 93-05-0) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1312

                              N,N-dimetüül-p-fenüleendiamiin (CASi nr 99-98-9) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1313

                              Tolueen-3,4-diamiin (CASi nr 496-72-0) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1314

                              2,4-diamino-5-metüülfenoksüetanool (CASi nr 141614-05-3) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1315

                              6-amino-o-kresool (CASi nr 17672-22-9) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1316

                              Hüdroksüetüülaminometüül-p-aminofenool (CASi nr 110952-46-0) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1317

                              2-amino-3-nitrofenool (CASi nr 603-85-0) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1318

                              2-kloro-5-nitro-N-hüdroksüetüül-p-fenüleendiamiin (CASi nr 50610-28-1) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1319

                              2-nitro-p-fenüleendiamiin (CASi nr 5307-14-2) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1320

                              Hüdroksüetüül-2,6-dinitro-p-anisidiin (CASi nr 122252-11-3) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1321

                              6-nitro-2,5-püridiindiamiin (CASi nr 69825-83-8) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1322

                              Fenasiinium, 3,7-diamino-2,8-dimetüül-5- fenüül ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1323

                              3-hüdroksü-4-[(2-hüdroksünaftüül)aso]-7-nitronaftaleen-1-sulfoonhape (CASi nr 16279-54-2) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1324

                              3-[(2-nitro-4-(trifluorometüül)fenüül)amino]propaan-1,2-diool (CASi nr 104333-00-8) (HC Yellow No. 6) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1325

                              2-[(4-kloro-2-nitrofenüül)amino]etanool (CASi nr 59320-13-7) (HC Yellow No. 12) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1326

                              3-[[4-[(2-hüdroksüetüül)metüülamino]-2-nitrofenüül]amino]-1,2-propaandiool (CASi nr 173994-75-7) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1327

                              3-[[4-[etüül(2-hüdroksüetüül)amino]-2-nitrofenüül]amino]-1,2-propaandiool (CASi nr 114087-41-1) ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1328

                              Etaanamiinium, N-[4-[[4-(dietüülamino)fenüül][4-(etüülamino)-1-naftalenüül]metüleen]-2,5-tsükloheksadieen-1-ülideen]-N-etüül- ja selle soolad, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes”

                  2)

                  III lisa muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              1. osa muudetakse järgmiselt:

                                          i)

                                          8. viitenumbri b veerus asendatakse sõnad „p-Fenüleendiamiin, selle N-asendusderivaadid ja soolad; o-fenüleendiamiini N-asendusderivaadid, v.a mujal käesolevas lisas loetletud derivaadid” järgmisega: „p-Fenüleendiamiin, selle N-asendusderivaadid ja soolad; o-fenüleendiamiini N-asendusderivaadid, v.a mujal käesolevas lisas ja II lisas viitenumbrite 1309, 1311 ja 1312 all loetletud derivaadid”.

                                          ii)

                                          9. viitenumbri b veerus asendatakse sõnad „Metüülfenüleendiamiinid, nende N-asendusderivaadid ja nende soolad, välja arvatud aine nr 364 II lisas” järgmisega: „Metüülfenüleendiamiinid, nende N-asendusderivaadid ja nende soolad, välja arvatud ained viitenumbrite 364, 1310 ja 1313 all II lisas”.

                              b)

                              2. osast jäetakse välja viitenumbrid 1, 2, 8, 13, 15, 30, 41, 43, 45, 46, 51, 52, 53 ja 54.


title: Komisjoni direktiiv 2009/112/EÜ, 25. august 2009 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/439/EMÜ juhilubade kohta

text:
               26.8.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 223/26

      KOMISJONI DIREKTIIV 2009/112/EÜ,
   25. august 2009,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/439/EMÜ juhilubade kohta
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 29. juuli 1991. aasta direktiivi 91/439/EMÜ juhilubade kohta, (1) eriti selle artikli 7a lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Mootorsõidukijuhtide tervist käsitlevad miinimumnõuded ei ole täielikult ühtlustatud. Liikmesriikidel on lubatud kehtestada standardid, mis on rangemad kui Euroopa miinimumnõuded, mis on sätestatud direktiivi 91/439/EMÜ III lisa punktis 5.

               (2)

               Kuna liikmesriigiti erinevad nõuded võivad kahjustada vaba liikumise põhimõtet, palus nõukogu oma 26. juuni 2000. aasta resolutsioonis konkreetselt läbi vaadata direktiivi 91/439/EMÜ III lisas sätestatud juhilubade väljaandmise tervisenõuded.

               (3)

               Kooskõlas nõukogu kõnealuse resolutsiooniga soovitas komisjon teha keskmise tähtajaga ja pikaajalist tööd III lisa kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga vastavalt direktiivi 91/439/EMÜ artikli 7a lõikele 2.

               (4)

               Nägemishäired, diabeet ja epilepsia määratleti juhtimisvõimet mõjutavate tervisehäiretena, mida on vaja arvesse võtta; sel eesmärgil loodi liikmesriikide määratud spetsialistidest koosnevad töörühmad.

               (5)

               Need töörühmad koostasid aruanded, et ajakohastada direktiivi 91/439/EMÜ III lisa asjakohaseid punkte.

               (6)

               Seepärast tuleks direktiivi 91/439/EMÜ vastavalt muuta.

               (7)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas juhilubade komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 91/439/EMÜ III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt üks aasta pärast käesoleva direktiivi jõustumist. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need õigusnormid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 25. august 2009

            Komisjoni nimel

            asepresident

         Antonio TAJANI

      (1)  EÜT L 237, 24.8.1991, lk 1.

      LISA
      Direktiivi 91/439/EMÜ III lisa muudetakse järgmiselt.

                  1)

                  Punkt 6 asendatakse järgmisega:
                  „NÄGEMINE

                              6.

                              Kõik juhiloa taotlejad läbivad asjakohase kontrolli, millega tehakse kindlaks, kas neil on mootorsõidukite juhtimiseks vajalik küllaldane nägemisteravus. Kui on põhjust kahelda, et juhiloa taotleja nägemine ei ole küllaldane, vaadatakse ta läbi pädevas meditsiiniasutuses. Sellel läbivaatusel pööratakse eelkõige tähelepanu järgmisele: nägemisteravus, vaateväli, nägemine hämaras, pimestamisega kohanemine ja kontrastitundlikkus, diploopia ja muud nägemisfunktsioonid, mis võivad turvalist sõidukijuhtimist mõjutada.
                              1. rühma sõidukijuhtidele võib erandjuhtudel kaaluda juhiloa andmist, kui vaatevälja ja nägemisteravuse nõuded ei ole täidetud; sellistel juhtudel peaks juht läbima kontrolli pädevas meditsiiniasutuses tõestamaks, et tal ei esine muude nägemisfunktsioonide (sh pimestamisega kohanemise ja kontrastitundlikkuse ning hämaras nägemise) kahjustusi. Juht või juhiloa taotleja peaks edukalt läbima ka pädeva asutuse korraldatava praktilise eksami.

                     1.   rühm

                              6.1.

                              Juhiloa või selle uuendamise taotlejate binokulaarne nägemisteravus (vajaduse korral korrigeerivate läätsedega) peab olema vähemalt 0,5, kasutades mõlemat silma korraga.
                              Lisaks peaks horisontaalvaateväli olema vähemalt 120°, vaatevälja laiendus peaks olema vähemalt 50° paremale ja vasakule ning 20° üles ja alla. Keskse 20° raadiuses ei tohiks esineda ühtki defekti.
                              Kui diagnoositakse progresseeruv silmahaigus, võib juhiloa väljastada või seda uuendada, kui juhiloa taotleja on pädeva meditsiiniasutuse korrapärase kontrolli all.

                              6.2.

                              Ühest silmast täielikult nägemise kaotanud või ainult üht silma kasutavate (nt diploopia korral) juhiloa või selle uuendamise taotlejate nägemisteravus peab vajaduse korral korrigeerivaid läätsi kasutades olema vähemalt 0,5. Pädev meditsiiniasutus peab kinnitama, et selline monokulaarne nägemine on kestnud küllalt kaua, mistõttu asjaomane isik on sellega kohanenud, ja ühe silma vaateväli vastab lõikes 6.1 sätestatud nõuetele.

                              6.3.

                              Hiljutisele diploopia väljakujunemisele või ühest silmast nägemise kaotusele peaks järgnema asjakohane kohanemisperiood (nt kuus kuud), mille vältel sõiduki juhtimine on keelatud. Pärast seda ajavahemikku on juhtimine lubatud ainult nägemis- ja sõidukijuhtimisekspertide pooldava arvamuse korral.

                     2.   rühm

                              6.4.

                              Juhiloa või selle uuendamise taotlejate nägemisteravus (vajaduse korral korrigeerivate läätsedega) peab olema vähemalt 0,8 paremini nägeva silmaga ja vähemalt 0,1 halvemini nägeva silmaga. Kui väärtuste 0,8 ja 0,1 saavutamiseks kasutatakse korrigeerivaid läätsi, tuleb minimaalne nägemisteravus (0,8 ja 0,1) saavutada kas prillide abil, mille optiline tugevus ei ületa pluss või miinus kaheksat dioptriat, või kontaktläätsede abil. Kõnealune isik peab nägemisteravuse korrigeerimist hästi taluma.
                              Lisaks peaks mõlema silma horisontaalvaateväli olema vähemalt 160°, vaatevälja laiendus peaks olema vähemalt 70° vasakule ja paremale ning 30° üles ja alla. Keskse 30° raadiuses ei tohiks esineda ühtki defekti
                              Juhiluba ei väljastata ega uuendata juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele, kellel on diagnoositud kahjustatud kontrastitundlikkus või diploopia.
                              Nägemise olulisele kaotusele ühest silmast peaks järgnema asjakohane kohanemisperiood (nt kuus kuud), mille vältel isikul on sõiduki juhtimine keelatud. Pärast seda ajavahemikku on juhtimine lubatud ainult nägemis- ja sõidukijuhtimisekspertide pooldava arvamuse korral.”

                  2)

                  Punkt 10 asendatakse järgmisega:
                  „MELLIITDIABEET

                              10.

                              Järgmistes alapunktides tähendab raske hüpoglükeemia seda, et vajatakse teise isiku abi, ja 12-kuulise ajavahemiku jooksul aset leidnud teist rasket hüpoglükeemiajuhtu määratletakse korduva hüpoglükeemiana.

                     1.   rühm

                              10.1.

                              Juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele, kellel on melliitdiabeet, võib juhiluba väljastada ja uuendada. Kui nad saavad medikamentoosset ravi, tuleks nende kohta anda kinnitatud meditsiiniline arvamus ja nad peaksid läbima korrapärased arstlikud läbivaatused, mis oleksid iga juhtumi puhul asjakohased, kuid mille vaheline ajavahemik ei tohiks ületada viit aastat.

                              10.2.

                              Juhiluba ei tohi väljastada ja uuendada juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele, kellel esineb korduv raske hüpoglükeemia või/ja kellel on puudulikud teadmised hüpoglükeemiast. Diabeetikust juht peaks olema teadlik hüpoglükeemiast põhjustatud ohtudest ja tervisliku seisundi piisava kontrolli vajadusest.

                     2.   rühm

                              10.3.

                              Selliste juhtide puhul, kellel on melliitdiabeet, võib 2. rühma juhilubade väljaandmist/uuendamist kaaluda. Kui nad saavad medikamentoosset ravi, millega kaasneb hüpoglükeemia oht (st insuliinravi ja mõned tabletid), tuleks kohaldada järgmisi kriteeriume:

                                          —

                                          eelnenud 12 kuu jooksul ei ole esinenud ühtki raske hüpoglükeemia juhtu;

                                          —

                                          juht on hüpoglükeemiast täiesti teadlik;

                                          —

                                          juht peab näitama, et ta kontrollib piisavalt oma tervislikku seisundit korrapäraselt veresuhkru taset jälgides (vähemalt kaks korda päevas ja sõidukijuhtimise suhtes olulistel aegadel);

                                          —

                                          juht peab olema teadlik hüpoglükeemiast põhjustatud ohtudest;

                                          —

                                          puuduvad teised diabeediga seotud komplikatsioonid.

                                    Lisaks peaks kõnealustel juhtudel juhiload välja andma pädeva meditsiiniasutuse arvamuse ja korrapäraste arstlike läbivaatuste alusel, mida tehakse vähemalt kolmeaastaste ajavahemike tagant.

                              10.4.

                              Ärkveloleku ajal aset leidnud raskest hüpoglükeemiajuhust, isegi kui see ei ole seotud juhtimisega, tuleks teada anda ning see peaks olema juhtimisõiguse andmise ümberhindamise põhjuseks.”

                  3)

                  Punkt 12 asendatakse järgmisega:
                  „EPILEPSIA

                              12.

                              Mootorsõidukijuhi epilepsiahood või muud äkilised teadvusehäired on suur oht liiklusohutusele.
                              Epilepsiaks loetakse kaht või enamat epilepsiahoogu, mis on aset leidnud vähem kui viieaastase vahega. Esilekutsutud epilepsiahoogu määratletakse kui haigushoogu, millel on tuvastatav põhjuslik tegur, mida saab vältida.
                              Isikul, kellel esineb esmane või ühekordne haigushoog või teadvusekaotus, tuleks soovitada sõidukijuhtimisest loobuda. Esitada tuleb spetsialisti aruanne, kus kinnitatakse juhtimiskeelu ja nõutava järelkontrolli aeg.
                              Äärmiselt tähtis on tuvastada isikuomane epilepsiasündroom ja haigushoo tüüp, et saaks täpselt hinnata isiku sõiduohutust (sh uute haigushoogude ohtu) ja määrata talle asjakohane ravi. Seda peaks tegema neuroloog.

                     1.   rühm

                              12.1.

                              Epilepsiat põdevate 1. rühma juhtide juhtimisvõimet tuleb jälgida kuni ajani, mil juhil ei ole vähemalt viie aasta jooksul olnud ühtki haigushoogu.
                              Kui isikul on epilepsia, ei ole tingimusteta juhiloa nõuded täidetud. Sellest tuleks teavitada lube väljastavat asutust.

                              12.2.

                              Esilekutsutud epilepsiahoog: taotleja, kellel on olnud esilekutsutud epilepsiahoog, mida põhjustavat faktorit on võimalik tuvastada ja mis tõenäoliselt ei kordu roolis olles, võib tunnistada igal üksikjuhul juhtimisvõimeliseks neuroloogi arvamuse alusel (kui see on asjakohane, peaks hindama kooskõlas teiste asjakohaste III lisa jagudega (nt alkoholijoobe või muu komorbiidse seisundi puhul)).

                              12.3.

                              Esmane või ühekordne haigushoog: juhiloa taotleja, kellel oli esmane esilekutsumata haigushoog, võib juhtimisvõimeliseks tunnistada pärast kuuekuulist haigushoogudeta ajavahemikku asjakohase arstliku läbivaatuse alusel. Riikide asutused võivad juhtidele, kellel on tõendatud head prognostilised näitajad, anda juhtimisõiguse varem.

                              12.4.

                              Muu teadvusekaotus: teadvusekaotust tuleks hinnata vastavalt sellele, kas see võib korduda sõidukit juhtides.

                              12.5.

                              Epilepsia: sõidukijuhid või juhiloa taotlejad võib tunnistada juhtimiseks sobivateks, kui neil ei ole üheaastase ajavahemiku jooksul esinenud rohkem haigushooge.

                              12.6.

                              Ainult magades esinevad haigushood: juhiloa taotleja või sõidukijuhi, kellel on haigushoogusid esinenud ainult magades, võib tunnistada juhtimiseks sobivaks, kui haigustüüp tuvastati sellise ajavahemiku jooksul, mis ei ole lühem kui epilepsia puhul nõutav haigushoogudeta ajavahemik. Kui atakk/haigushoog esineb ärkveloleku ajal, on enne juhiloa väljastamist nõutav üheaastane ajavahemik, mille jooksul uusi haigushooge ei esine (vt „Epilepsia”).

                              12.7.

                              Haigushood, mis ei põhjusta teadvusetust ega mõjuta tegutsemisvõimet: juhiloa taotleja või sõidukijuhi, kellel on esinenud ainult selliseid haigushooge, mis ei põhjusta teadvusetust ega mingeid funktsioonihäireid, võib tunnistada juhtimiseks sobivaks, kui haigustüüp tuvastati sellise ajavahemiku jooksul, mis ei ole lühem kui epilepsia puhul nõutav haigushoogudeta ajavahemik. Kui esineb mingeid atakke/haigushooge, on enne juhiloa väljastamist nõutav üheaastane ajavahemik, mille jooksul uusi haigushooge ei esine (vt „Epilepsia”).

                              12.8.

                              Haigushood, mis on põhjustatud epilepsiavastase ravi muutmisest või vähendamisest, mis on arsti ette kirjutatud: patsiendil võidakse soovitada mitte juhtida sõidukit alates ravi vähendamise algusest kuni ajani, kui on möödunud kuus kuud ravi lõpetamisest. Kui ravimite arsti poolt ette kirjutatud vahetamise või ärajätmise korral esinevate haigushoogude tõttu taastatakse eelnevalt tõhus ravi, tuleb juhtimisest loobuda kolmeks kuuks.

                              12.9.

                              Pärast kuratiivset epilepsia kirurgilist ravi: vt „Epilepsia”.

                     2.   rühm

                              12.10.

                              Juhiloa taotleja ei tohi nõutava haigushoogudeta ajavahemiku jooksul saada epilepsiavastast ravi. Tehtud peab olema asjakohane järelravi. Ekstensiivse kirurgilise uuringu käigus ei tuvastatud epilepsiaga seotud ajupatoloogiat ja elektroentsefalogrammil (EEG) puuduvad epilepsiataolised ilmingud. EEG ja asjakohane neuroloogiline hindamine peaksid olema tehtud pärast akuutset episoodi.

                              12.11.

                              Esilekutsutud epilepsiahoog: taotleja, kellel on olnud esilekutsutud epilepsiahoog, mida põhjustavat faktorit on võimalik tuvastada ja mis tõenäoliselt ei kordu roolis olles, võib tunnistada igal üksikjuhul juhtimisvõimeliseks neuroloogi arvamuse alusel. EEG ja asjakohane neuroloogiline hindamine peaksid olema tehtud pärast akuutset episoodi.
                              Isik, kellel on ajusisesed strukturaalsed muutused ning suur haigushoogude oht, ei tohiks juhtida 2. rühma sõidukeid seni, kuni epilepsiaoht on vähenenud vähemalt 2 protsendini aastas. Vajaduse korral peaks hindama kooskõlas teiste III lisa asjakohaste jagudega (nt alkoholijoobe puhul).

                              12.12.

                              Esmane või ühekordne haigushoog: juhiloa taotleja, kellel esines esmane esilekutsumata haigushoog, võib pärast asjakohast neuroloogilist hindamist tunnistada juhtimiseks sobivaks, kui tal ei ole viis aastat esinenud haigushooge ilma epilepsiavastaseid ravimeid kasutamata. Riikide asutused võivad juhtidele, kellel on tõendatud head prognostilised näitajad, anda juhtimisõiguse varem.

                              12.13.

                              Muu teadvusekaotus: teadvusekaotust tuleks hinnata vastavalt sellele, kas see võib korduda sõidukit juhtides. Kordumise oht peaks olema 2 % aastas või väiksem.

                              12.14.

                              Epilepsia: kümme aastat ilma uute haigushoogudeta peab olema saavutatud ilma epilepsiavastaste ravimite abita. Riikide asutused võivad juhtidele, kellel on tõendatud head prognostilised näitajad, anda juhtimisõiguse varem. Seda kohaldatakse ka juveniilse epilepsia korral.
                              Teatavad tervisehäired (nt arteriovenoosne väärarend või ajusisene hemorraagia) põhjustavad haigushoogude ohtu, isegi kui haigushooge ei ole veel esinenud. Sellises olukorras peaks hinnangu andma pädev meditsiiniasutus; juhtimisõiguse andmiseks peaks haigushoogude esinemise oht olema 2 % aastas või väiksem.”


title: Komisjoni direktiiv, 1. juuli 1982, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 77/313/EMÜ muude vedelike kui vee mõõtevahendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31982L0625

Euroopa Liidu Teataja L 252 , 27/08/1982 Lk 0010 - 0029 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 12 Lk 0112  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 12 Lk 0258  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 12 Lk 0112  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 12 Lk 0258

		Komisjoni direktiiv,1. juuli 1982,millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 77/313/EMÜ muude vedelike kui vee mõõtevahendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(82/625/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi 71/316/EMÜ liikmesriikide õigusaktide mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamise kohta [1] (viimati muudetud Kreeka ühinemisaktiga), eriti selle artiklit 17,ning arvestades, et:kõnealuse valdkonna tehnilist arengut silmas pidades tuleks direktiivi 77/313/EMÜ [2] muuta;käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas mõõtevahendikaubanduses tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 77/313/EMÜ lisa muudetakse järgmiselt.1. Punkt 2.2.6.2.3 asendatakse järgmisega:"2.2.6.2.3. Paagi kambritesse paigaldatakse pööristevastane seade, välja arvatud juhul, kui mõõtevahendil on punktile 1.6.2.1.4 vastav gaasieraldi."2. Punkti 3.1.2.4.2 järele lisatakse järgmine punkt:"3.1.3. Punktides 2.2 ja 2.4 osutatud mõõtevahendite puhul võib EMÜ tüübikinnituse anda jooniste ja epüüride põhjal, tingimusel et need vastavad punkti 4 sätetele."3. Vastavalt käesoleva direktiivi lisale lisatakse punkt 4.Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 1. mail 1983. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 1. juuli 1982Komisjoni nimelkomisjoni liigeKarl-Heinz Narjes[1] EÜT L 202, 6.9.1971, lk 1.[2] EÜT L 105, 28.4.1977, lk 18.--------------------------------------------------LISA4. PAAKAUTODELE PAIGALDATAVAD MÕÕTEVAHENDID4.1. ÜldnõudedPunktides 2.2 ja 2.4 osutatud ja paakautodele paigaldatavatele mõõtevahenditele võib anda EMÜ tüübikinnituse ainult esitatud dokumentide läbivaatuse põhjal, kui kõnealused dokumendid on kooskõlas ühega punktis 4.2 osutatud standardskeemidest ja vastavad järgmistele nõuetele.4.1.1. Punktis 1.16 ettenähtud märgistusele tuleb lisada viide kasutatud standardskeemile.4.1.2. Mõõtevahendi komponentidel peab olema EMÜ tüübikinnitus, kui see on ette nähtud 26. juuli 1971. aasta direktiivis 71/319/EMÜ seoses muude vedelike kui vee mõõteriistadega, 12. oktoobri 1971. aasta direktiivis 71/348/EMÜ seoses muude vedelike kui vee lisaseadmetega või käesolevas direktiivis.4.1.3. Kui paagis on mitu kambrit, võib kambrite väljalasketorud ühendada mõõtevahendiga eraldi või hargnemiskoha kaudu, kui vastaval standardskeemil ei ole ette nähtud teisiti. Punkti 2.2.1 teise lõigu sätteid kohaldatakse kõikidel juhtudel.Kui mõõtevahend on erinevate kambritega ühendatud hargnemiskoha kaudu, tuleb kasutada seadist, mis takistab mitme kambri üheaegset ühendust mõõtesüsteemiga. Seda nõuet ei kohaldata siiski juhul, kui mõõtevahendil on punkti 1.6.2.1.4 nõuetele vastav gaasieraldi.4.1.4. Kui paakautol on kaks mõõtevahendit, mida on vajaduse korral võimalik ühendada ühe või mitme kambriga, peavad torud ja ventiilid paiknema nii, et kahte mõõtevahendit ei oleks võimalik ühendada üheaegselt sama kambriga. Lisaks peavad kambrite ja mõõtevahendite vahelised ühendused olema selgelt märgistatud, et kambrit ei saaks eksikombel ühendada mõõtevahendiga, mis ei ole kambris oleva toote mõõtmiseks ette nähtud.4.1.5. Kui nõuded näevad ette pööristevastase seadme olemasolu, võib kõnealuse seadme ühendada kambri põhjas oleva ventiiliga.4.1.6. Kambrite ja mõõtevahendite vahelised torud, ventiilid ja kraanid peavad paiknema nii, et mõõtevahendit ei oleks võimalik ühendada paakautost eraldi asuva paagiga.4.1.7. Tavaliselt enne mõõturit või degasaatorit asuva filtri võib paigutada degasaatorisse.4.1.8. Siseriiklike nõuete järgimiseks peab seadmeid, mis võimaldavad väljalaset ilma mõõturit läbimata, olema võimalik pitseerida.4.1.9. Kui mõõtevahendil on kahekäiguventiilid, peavad need olema projekteeritud nii, et üheaegne ühendus kolme ava vahel oleks võimatu.4.2. Standardskeemid+++++ TIFF +++++Standardskeemi S 1 selgitusKui paagil on mitu kambrit, peab mõõtevahend olema otse, püsivalt ja ilma hargnemiskohata ühendatud konkreetse kambriga.A : Pööristevastane seade.F : Filter. Filter peab olema projekteeritud ja paigaldatud nii, et seda on võimalik puhastada ilma mõõturit või vaateklaasi tühjendamata (vastavalt V1 või V2).Kogu filter peab paiknema pöördepunkti tasemest allpool.T1, T2 T1 : õhueemaldusventiil ja tagasilöögiklapp, mis takistab gaasi pääsu mõõtesüsteemi.T2 : tagasivool gaasifaasi paagi kambris.car : Tagasilöögiklapp, mis takistab gaasivoolu paagis soojusülerõhu korral.M : Mõõtur.Vm : Tööventiil.I ja II : Tühitorusüsteemi variandid.V1 : Ülevoolu vaateava.V2 : Punktis 1.1.8 määratletud vaateava, mida kasutatakse ka gaasiindikaatorina.at : Püsiv õhutusventiil, mille ristlõige on piisav selleks, et tagada mõõturis vähemalt atmosfäärirõhuga võrdne rõhk.Püsivaks õhutamiseks võib kasutada vertikaalset ventiilita toru. Kui see toru on ühendatud paagi ülaosaga, ei ole "car"-tüüpi tagasilöögiventiili vaja.H : Vedelikukihi kõrgus.h : Paagi põhja kõrgus pöördepunktist. Kõrgus peab olema piisav, et kuni paagi tühjenemiseni oleks tagatud voolukiirus, mis on vähemalt võrdne mõõturi minimaalse voolukiirusega.Võimaldab: | a)väljalaset läbi mõõturi (tühitoru);b)otsest väljalaset ilma mõõturita, paagi tühjendamist ja täitmist ilma mõõturit läbimata. |+++++ TIFF +++++Standardskeemi S 2 selgitusKambrite ja mõõtevahendi vahelised torud peavad tagama püsiva ühenduse.A : Pööristevastane seade.R : Kahekäiguventiil, mis võimaldab väljalaset läbi mõõturi ja ilma selleta ning paagi tühjendamist ja täitmist ilma mõõturit läbimata.See ventiil ei ole kohustuslik. Ventiili asemel võib olla otseühendus.F : Filter. Tühjenduskraan on lubatud ainult juhul, kui selles on tagasilöögiklapp, mis takistab gaasi pääsu mõõtevahendisse.PgS : Punktis 1.1.5 määratletud erigaasieemaldi.V1 : Erigaasieemaldi vaateklaas.T1, T2, T3, T4 T1 : tagasivool paaki.T2 : õhutamine atmosfääri.T3 : anum gaaside poolt seotud vedelikuosakeste kogumiseks.T4 : õhueemaldusventiil.C : Mõõtur.va : Ventiil, mille erigaasieemaldi sulgeb automaatselt, kui rõhk ei ole piisav aurustumise vältimiseks mõõturis või kui erigaasieemaldisse moodustub gaasitasku. Ventiil peab sulguma ka kontrollsüsteemi rikke korral.I ja II I variant : ülevoolu vaateava V2.II variant : punktis 1.1.8 määratletud vaateklaas, mis täidab ka gaasiindikaatori V3 funktsiooni.Vm : Tööventiil.Automaatventiili va ja tööventiili Vm võib ühendada spetsiaalses ventiilis, mis täidab mõlemat funktsiooni. Sellisel juhul peavad need funktsioonid olema teineteisest sõltumatud.II variandi puhul tuleb selline ventiil paigutada peale vaateklaasi V3.at : Käsitsiõhutus. Võib olla automaatne (st automaatselt suletav mõõtmistoimingu ajal ja avatav selle lõppemisel).H : Vedelikukihi kõrgus.h : Paagi põhja kõrgus pöördepunktist. Kõrgus peab olema piisav, et kuni paagi tühjenemiseni oleks tagatud voolukiirus, mis on vähemalt võrdne mõõturi minimaalse voolukiirusega.Võimaldab: | a)väljalaset pumba abil läbi mõõturi (täistoru);b)otsest väljalaset ilma mõõturita (pumbaga või ilma), paagi tühjendamist ja täitmist ilma mõõturit läbimata. |+++++ TIFF +++++Standardskeemi S 3 selgitusR1 : Kahekäiguventiil, mis võimaldab väljalaset läbi mõõturi ja ilma selleta ning paagi täitmist ja tühjendamist ilma mõõturit läbimata.See ventiil ei ole kohustuslik. Ventiili asemel võib olla otseühendus.P : Pump. Pump võib olla pööratav. Sellisel juhul tuleb ventiili R2 ja gaasieraldi Sg vahele lisada tagasilöögiklapp.R2 : Kahekäiguventiil (ei ole kohustuslik) otsese ilma mõõturita väljalaske jaoks.F : Filter. Filtri külge võib panna tühjenduskraani.Sg : Punktis 1.6.2.1.4 kirjeldatud gaasieraldi. Vedeliku tase eraldis peab olema kõrgem kui mõõturis.T1, T2 T1 : otsene tagasivool paaki.T2 : tagasivool paaki läbi anuma, mis kogub gaasi poolt seotud vedelikuosakesi.C : Mõõtur.Vm : Tööventiil.cl : Tagasilöögiklapp.fl1 : Täistoru rullil.fl2 : Teine (väga lühike) täistoru (ei ole kohustuslik) suure kiirusega väljalaskeks.cla : Ventiil, mis takistab täistoru tühjenemist.R3 : Seade, mis võimaldab väljalaset kahetoru-mõõtevahendi ühe toru kaudu. See seade peab olema kooskõlas punkti 1.10.1 esimese lõigu ja punkti 2.2.4 teise lõiguga.Võimaldab: | a)väljalaset pumba abil läbi mõõturi (täis- või tühitoru);b)väljalaset läbi mõõturi raskusjõu mõjul (tühitoru);c)otsest väljalaset ilma mõõturita (pumbaga või ilma), paagi tühjendamist ja täitmist ilma mõõturit läbimata. |+++++ TIFF +++++Standardskeemi S 4 selgitusR1 : Kahekäiguventiil, mis võimaldab väljalaset läbi mõõturi ja ilma selleta ning paagi täitmist ja tühjendamist ilma mõõturit läbimata.See ventiil ei ole kohustuslik. Ventiili asemel võib olla otseühendus.P : Pump. Pump võib olla pööratav. Sellisel juhul tuleb ventiili R2 ja gaasieraldi Sg vahele lisada tagasilöögiklapp.B : Möödavooluklapp (ei ole kohustuslik) väljalaske jaoks raskusjõu mõjul läbi mõõturi (tühitoru). See möödavooluklapp on lubatud ainult juhul, kui puudub ventiil R1.R2 : Kahekäiguventiil (ei ole kohustuslik) otsese ilma mõõturita väljalaske jaoks.F : Filter. Filtri külge võib panna tühjenduskraani.Sg : Punktis 1.6.2.1.4 kirjeldatud gaasieraldi. Vedeliku tase eraldis peab olema kõrgem kui mõõturis.car : Tagasilöögiklapp gaasivoolu vältimiseks (tühitoru-väljalaskesüsteemi puhul).C : Mõõtur.M : Manomeetri ühenduskoht, kohustuslik ainult juhul, kui on olemas möödavooluklapp B.See ühenduskoht võimaldab esmataatluse käigus kontrollida, et rõhk mõõturis on raskusjõu mõjul toimuva väljalaske ajal vähemalt võrdne atmosfäärirõhuga.at : Automaatne või manuaalne õhutusventiil. Kui on olemas möödavooluklapp B, peab ventiil olema automaatne ja piisava ristlõikega, et tagada mõõturis vähemalt atmosfäärirõhuga võrdne rõhk.Vm : Tööventiil.I ja II I variant : tühitoru.II variant : ühe täis- ja ühe tühitoru kombinatsioonid.cl : Tagasilöögiklapp.V1 : Ülevoolu vaateava.V2 : Punktis 1.1.8 määratletud vaateava, mida kasutatakse ka gaasiindikaatorina.fl1 : Täistoru rullil.cla : Ventiil, mis takistab täistoru tühjenemist.R3 : Seade, mis võimaldab väljalaset kahetoru-mõõtevahendi ühe toru kaudu. See seade peab olema kooskõlas punkti 1.10.1 esimese lõigu ja punkti 2.2.4 teise lõiguga.+++++ TIFF +++++Standardskeemi S 5 selgitusKui paagil on mitu kambrit, peab mõõtevahend olema otse, püsivalt ja ilma hargnemiskohata ühendatud konkreetse kambriga.A : Pööristevastane seade.V : "Avatud/suletud"-tüüpi ventiil, mis muudab voolu aeglustumise pumba imipoolel peaaegu võimatuks.M : Manomeeter, millega kontrollitakse, et rõhk pumba imipoolel ei oleks kunagi madalam atmosfäärirõhust.P : Pump.F : Filter.Tühjenduskraan on lubatud ainult juhul, kui selles on tagasilöögiklapp, mis takistab gaasi pääsu mõõtevahendisse.Pg : Gaasieemaldi. Kaks varianti T1 ja T2, lubatud degasaatori jaoks.T1 : Otseühendus gaasieemaldi ja paagi vahel. Torud peavad suubuma paaki piki seina, et hõlbustada vedelikuosakeste ja gaasi eraldumist.T2 : Gaasieemaldi, mis on ühendatud paagiga läbi anuma, mis kogub gaasi poolt seotud vedelikuosakesi.C : Mõõtur.Vm : Tööventiil.cl : Tagasilöögiklappfl1 : Täistoru rullil.fl2 : Teine (väga lühike) täistoru (ei ole kohustuslik) suure kiirusega väljalaskeks.cla : Ventiil, mis takistab täistoru tühjenemist.R : Seade, mis võimaldab väljalaset kahetoru-mõõtevahendi ühe toru kaudu. See seade peab olema kooskõlas punkti 1.10.1 esimese lõigu ja punkti 2.2.4 teise lõiguga.Võimaldab: | a)väljalaset pumba abil läbi mõõturi (täis- või tühitoru);b)otsest väljalaset ilma mõõturita, pumbaga või ilma, ning paagi tühjendamist ja täitmist ilma mõõturit läbimata. |+++++ TIFF +++++Standardskeemi S 6 selgitusR1 : Kahekäiguventiil, mis võimaldab väljalaset läbi mõõturi ja ilma selleta ning paagi tühjendamist ja täitmist ilma mõõturit läbimata.See ventiil ei ole kohustuslik. Ventiili asemel võib olla otseühendus.F : Filter. Filtri külge võib panna tühjenduskraani.SgP : Gaasieraldi, mis on ühendatud toitepumbaga nagu kirjeldatud punkti 1.6.2.1.2 esimeses lõigus. See alakoost peab vastama punktis 1.6.2.1.4 sätestatud nõuetele. Sellel peab olema EMÜ tüübikinnitus.cl1 : Tagasilöögiklapp. See klapp võib asuda peale mõõturit.R2 : Kahekäiguventiil (ei ole kohustuslik), otsese ilma mõõturita väljalaske jaoks.C : Mõõtur.I, II, III I variant : üks või kaks täistoru;II variant : tühitoru;III variant : ühe täis- ja ühe tühitoru kombinatsioonid.Vm : Tööventiil.V1 : Ülevoolu vaateava.V2 : Punktis 1.1.8 määratletud vaateava, mida kasutatakse ka gaasiindikaatorina.fl1 : Täistoru.fl2 : Teine (väga lühike) täistoru (ei ole kohustuslik) suure kiirusega väljalaskeks.cla : Ventiil, mis takistab täistoru tühjenemist.cl2 : Tagasilöögiklapp.at : Automaatne või manuaalne õhutusventiil.R3 : Seade, mis võimaldab väljalaset kahetoru-mõõtevahendi ühe toru kaudu. See seade peab olema kooskõlas punkti 1.10.1 esimese lõigu ja punkti 2.2.4 teise lõiguga.Võimaldab: | a)väljalaset pumba abil läbi mõõturi (täis- või tühitoru);b)väljalaset raskusjõu mõjul läbi mõõturi (tühitoru);c)otsest väljalaset ilma mõõturita pumbaga või ilma ning paagi tühjendamist ja täitmist ilma mõõturit läbimata. |+++++ TIFF +++++Standardskeemi S 7 selgitusKui paagil on mitu kambrit ja kui on võimalik kasutada hargnemiskohta, peavad kambrite põhjas olevad ventiilid ja sissevoolutorus olevad ventiilid olema "avatud/suletud"-tüüpi. Kambritevahelised torud ja mõõtevahend peavad olema püsivalt ühendatud.A : Pööristevastane seade.R1 : Kahekäiguventiil, mis võimaldab väljalaset läbi mõõturi ja ilma selleta ning paagi tühjendamist ja täitmist ilma mõõturit läbimata.See ventiil ei ole kohustuslik. Ventiili asemel võib olla otseühendus.P : Pump. Pump võib olla pööratav. Sellisel juhul tuleb ventiili R2 ja gaasieraldi PgS vahele lisada tagasilöögiklapp.B : Möödavooluklapp (ei ole kohustuslik) väljalaske jaoks raskusjõu mõjul läbi mõõturi (tühitoru). See möödavooluklapp on lubatud ainult juhul, kui puudub ventiil R1.R2 : Kahekäiguventiil (ei ole kohustuslik) otsese ilma mõõturita väljalaske jaoks.F : Filter. Tühjenduskraan on lubatud ainult juhul, kui selles on tagasilöögiklapp, mis takistab gaasi juurdepääsu mõõtevahendisse.PgS : Punktis 1.1.5 määratletud erigaasieemaldi.V1 : Erigaasieemaldi vaateklaas.T1, T2, T3 T1 : anum gaasi poolt seotud vedelikuosakeste kogumiseks.T2 : tagasivool paaki.T3 : õhueemaldusventiil.C : Mõõtur.va : Ventiil, mille erigaasieemaldi sulgeb automaatselt, kui rõhk ei ole piisav aurustumise vältimiseks mõõturis või kui erigaasieemaldisse moodustub gaasitasku. Ventiil peab sulguma ka kontrollsüsteemi rikke korral.I, II, III I variant : üks või kaks täistoru;II variant : tühitoru;III variant : ühe täis- ja ühe tühitoru kombinatsioonid.Vm : Tööventiil.Automaatventiili va ja tööventiili Vm võib ühendada spetsiaalses ventiilis, mis täidab mõlemat funktsiooni. Sellisel juhul peavad funktsioonid olema teineteisest sõltumatud. See ventiil peab asuma peale vaateklaasi V3 nende variantide puhul (II ja III), kus vaateklaas olemas on.cl : Tagasilöögiklapp.V2 : Ülevoolu vaateava.V3 : Punktis 1.1.8 määratletud vaateava, mida kasutatakse ka gaasiindikaatorina.fl1 : Täistoru rullil.fl2 : Teine (väga lühike) täistoru (ei ole kohustuslik) suure kiirusega väljalaskeks.cla : Ventiil, mis takistab täistoru tühjenemist.at : Automaatne või manuaalne õhutusventiil.R3 : Seade, mis võimaldab väljalaset kahetoru-mõõtevahendi ühe toru kaudu. See seade peab olema kooskõlas punkti 1.10.1 esimese lõigu ja punkti 2.2.4 teise lõiguga.Võimaldab: | a)väljalaset pumba abil läbi mõõturi (täis- või tühitoru);b)väljalaset raskusjõu mõjul läbi mõõturi (tühitoru);c)otsest väljalaset ilma mõõturita, pumbaga või ilma, ning paagi tühjendamist ja täitmist ilma mõõturit läbimata. |+++++ TIFF +++++Standardkava S 8 selgitusKui paagil on mitu kambrit ja kui on võimalik kasutada hargnemiskohta, peavad kambrite põhjas olevad ventiilid ja sissevoolutorus olevad ventiilid olema "avatud/suletud"-tüüpi. Kambrite ja mõõtevahendi vahelised torud peavad olema püsivalt ühendatud.A : Pööristevastane seade.P : Pump.R0 1. väljalase pumba abil, läbi mõõturi või ilma selleta (täis- või tühitoru);2. väljalase raskusjõu mõjul läbi mõõturi või ilma selleta (tühitoru), paagi tühjendamine ja täitmine;3. paagi täitmine pumba P abil.R1 : Kahekäiguventiil (ei ole kohustuslik). Selle asemel võib olla püsiv ühendus.F : Filter:Tühjenduskraan on lubatud ainult juhul, kui selles on tagasilöögiklapp, mis takistab gaasi pääsu mõõtevahendisse.cl1 : Tagasilöögiklapp.PgS : Punktis 1.1.5 määratletud erigaasieemaldi.V1 : Erigaasieemaldi vaateklaas.T1, T2, T3 T1 : anum gaasi poolt seotud vedelikuosakeste kogumiseks.T2 : tagasivool paaki.T3 : õhueemaldusventiil.C : Mõõtur.va : Ventiil, mille erigaasieemaldi sulgeb automaatselt, kui rõhk ei ole piisav aurustumise vältimiseks mõõturis või kui erigaasieemaldisse moodustub gaasitasku. Ventiil peab sulguma ka kontrollsüsteemi rikke korral.I, II, III I variant : üks või kaks täistoru;II variant : tühitoru;III variant : ühe täis- ja ühe tühitoru kombinatsioonid.Vm : Tööventiil.Automaatventiili va ja tööventiili Vm võib ühendada spetsiaalses ventiilis, mis täidab mõlemat funktsiooni. Sellisel juhul peavad funktsioonid olema teineteisest sõltumatud. See ventiil peab asuma peale vaateklaasi V3 nende variantide puhul (II ja III), kus vaateklaas olemas on.cl2 : Tagasilöögiklapp.V2 : Ülevoolu vaateava.V3 : Punktis 1.1.8 määratletud vaateava, mida kasutatakse ka gaasiindikaatorina.fl1 : Täistoru rullil.fl2 : Teine (väga lühike) täistoru (ei ole kohustuslik) suure kiirusega väljalaskeks.cla : Ventiil, mis takistab täistoru tühjenemist.at : Automaatne või manuaalne õhutusventiil.R2 : Seade, mis võimaldab väljalaset kahetoru-mõõtevahendi ühe toru kaudu. See seade peab olema kooskõlas punkti 1.10.1 esimese lõigu ja punkti 2.2.4 teise lõiguga.Võimaldab: | a)väljalaset pumba abil läbi mõõturi (täistoru);b)väljalaset ilma mõõturita, pumbaga või ilma, ning paagi tühjendamist ja täitmist ilma mõõturit läbimata. |+++++ TIFF +++++Standardskeemi S 9 selgitusR1 : Kahekäiguventiil, mis võimaldab väljalaset läbi mõõturi ja ilma selleta ning paagi tühjendamist ja täitmist ilma mõõturit läbimata.See ventiil ei ole kohustuslik. Ventiili asemel võib olla otseühendus.P : Pump.B : Paagiga ühendatud kohandatav möödavooluklapp.R2 : Kahekäiguventiil (ei ole kohustuslik) otsese ilma mõõturita väljalaske jaoks.cl1 : Punktis 2.4.1 ettenähtud tagasilöögiklapp. See võib asuda ka filtri ja gaasieraldi vahel.F : Filter.Sg : Punkti 1.6.2.1.4 või punkti 2.4.3.1 teise lõigu nõuetele vastav gaasieraldi. Degasaator on ühendatud paagi gaasifaasiga. Ohutuse tagamiseks võib sellesse seadmesse paigaldada ventiili vas, sellisel juhul tuleb see panna paagi ja ventiili vamp poole suunduva haara vahele.C : Mõõtur.vamp : Automaatne rõhuhoideseade, mis on kohandatud rõhu hoidmiseks vähemalt 100 kPa võrra kõrgemana kui paagis olev küllastunud auru rõhk.Vm : Tööventiil.cl2 : Tagasilöögiklapp.Z : Gaasifaasi toru, mida võib kasutada ainult veoki paagi täimiseks ja tühjendamiseks mõõtevahendi taatlemise ajal.Th : Termomeeter. See peab asuma mõõturi lähedal, kas gaasieraldis või mõõturi sisse- või väljalaskeavas.M : Kohustuslik manomeeter.M0 : Manomeetrid (ei ole kohustuslikud).Märkus:a) Punktis 2.4.5 sätestatud nõuete järgmiseks tuleb näidikule märkida, et veoki ja kliendi paagi gaasifaasid ei tohi ühenduses olla.b) Lubatud on kaitseklapid; need peavad vastama punkti 2.4.6 nõuetele.--------------------------------------------------