title: Komisjoni direktiiv 2007/7/EÜ, 14. veebruar 2007 , millega muudetakse nõukogu direktiivide 86/362/EMÜ ja 90/642/EMÜ teatavaid lisasid seoses atrasiini, lambda-tsühalotriini, fenmedifaami, metomüüli, linurooni, penkonasooli, pümetrosiini, bifentriini ja abamektiini jääkide lubatud piirnormidega (EMPs kohaldatav tekst )

text:
               15.2.2007

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 43/19

      KOMISJONI DIREKTIIV 2007/7/EÜ,
   14. veebruar 2007,
   millega muudetakse nõukogu direktiivide 86/362/EMÜ ja 90/642/EMÜ teatavaid lisasid seoses atrasiini, lambda-tsühalotriini, fenmedifaami, metomüüli, linurooni, penkonasooli, pümetrosiini, bifentriini ja abamektiini jääkide lubatud piirnormidega
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/362/EMÜ teraviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (1) eriti selle artiklit 10,
   võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiivi 90/642/EMÜ teatavates taimset päritolu saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (2) eriti selle artiklit 7,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (3) eriti selle artikli 4 lõike 1 punkti f,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt direktiivile 91/414/EMÜ vastutavad teatavate põllukultuuride puhul kasutatavate taimekaitsevahendite kasutusloa andmise eest liikmesriigid. Selliste kasutuslubade aluseks peab olema inimeste ja loomade tervist ning keskkonda mõjutavate tegurite hinnang. Hinnangu andmisel tuleb arvesse võtta kasutajate ja kõrvalseisjate kokkupuuteid ja mõju maismaa-, vee- ja õhukeskkonnale, samuti töödeldud põllukultuurides sisalduvate jääkainete tarbimise mõju inimestele ja loomadele.

               (2)

               Jääkide piirnormid kajastavad sellist tõhusaks taimekaitseks vajalikku pestitsiidide miinimumkogust, mida rakendades jääkaine kogus on võimalikult väike ja toksikoloogiliselt vastuvõetav, eelkõige hinnangulist toidu kaudu omastamist arvesse võttes.

               (3)

               Direktiivides 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ käsitletud pestitsiidide jääkide piirnorme tuleb pidevalt läbi vaadata ja neid võib muuta, arvestades uusi või muutunud kasutusviise. Komisjonile edastati teave niisuguste uute või muutunud kasutusviiside kohta, mille tagajärjel muutusid lambda-tsühalotriini, fenmedifaami, metomüüli, linurooni, penkonasooli ja pümetrosiini jääkide piirnormid.

               (4)

               Tarbijate eluaegset kokkupuudet kõnealuse pestitsiidiga selliste toiduainete kaudu, mis võivad sisaldada selle pestitsiidi jääke, on hinnatud ja mõõdetud vastavalt ühenduses kasutatavatele menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni avaldatud juhiseid. (4) Kõnealuses hinnangus on võetud arvesse, et abamektiini kasutatakse ka produktiivloomadele ette nähtud veterinaarravimina ning et selle aine jääkide piirnormid on kehtestatud kooskõlas nõukogu 26. juuni 1990. aasta määrusega (EMÜ) nr 2377/90, milles sätestatakse ühenduse menetlus veterinaarravimijääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes. (5) Selle hindamise ja mõõtmise põhjal tuleks määrata kõnealuste pestitsiidide jääkide piirnormid viisil, mis tagab, et aktsepteeritavat päevadoosi ei ületata.

               (5)

               Lambda-tsühalotriini, metomüüli, linurooni ja pümetrosiini puhul, millel on olemas akuutne etalonannus (ARfD), on tarbijate akuutset kokkupuudet selliste toiduainete kaudu, mis võivad sisaldada nende pestitsiidide jääke, hinnatud ja mõõdetud vastavalt ühenduses praegu kasutatavatele menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni avaldatud juhiseid. Taimede teaduskomitee arvamusi, eriti nõuandeid ja soovitusi pestitsiididega töödeldud toiduainete tarbijate kaitse osas, (6) on arvesse võetud. Toidu kaudu omastamise hindamise põhjal tuleks kõnealuste pestitsiidide jääkide piirnormid kindlaks määrata viisil, mis tagab, et ei ületata akuutset etalonannust. Teiste ainete puhul on kättesaadava teabe hindamine näidanud, et akuutset etalonannust ei nõuta ja seetõttu ei ole lühiajaline hinnang vajalik.

               (6)

               Mis puutub atrasiini jääkidesse teravilja pinnal, siis on pärast komisjoni 7. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/61/EÜ (millega muudetakse komisjoni direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisasid seoses atrasiini, etüülasiinfossi, tsüflutriini, etefooni, fentiooni, metamidofossi, metomüüli, parakvaadi ja triasofossi jääkide piirnormidega) (7) vastuvõtmist saanud kättesaadavaks uus teave, mis näitab, et tarbijatele on ohutud ka kõrgemad jääkide piirnormid kui need, mis kõnealuse direktiiviga on lisatud direktiivi 86/362/EMÜ. Seepärast tuleks direktiiviga 2006/61/EÜ lisatud jääkide piirnormid asendada kõrgematega.

               (7)

               Kui taimekaitsevahendite lubatud kasutamise tagajärjel ei leita toiduaines või selle pinnal märkimisväärselt pestitsiidijääke või kui nende kasutamine ei ole lubatud või kui liikmesriikide poolt lubatud kasutamiseks ei ole esitatud vajalikke andmeid või kui kolmandates riikides kasutamiseks ei ole esitatud asjaomaseid andmeid ning selle tagajärjel leidub ühenduse turul ringlusse lastavates toiduainetes või nende pinnal pestitsiidide jääke, määratakse jääkide piirnormid kindlaks vastavalt alumisele määramispiirile.

               (8)

               Seetõttu on asjakohane määrata kindlaks kõnealuste pestitsiidide uued jääkide piirnormid.

               (9)

               Ajutiste piirnormide kehtestamine või muutmine ühenduse tasandil ei takista liikmesriikidel kehtestada ajutisi fenmedifaami, linurooni, penkonasooli ja pümetrosiini jääkide piirnorme vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f ja sama direktiivi VI lisale. Nelja aastat peetakse kõnealuste ainete edasiste kasutusviiside lubamiseks piisavaks. Pärast seda peaksid ühenduse jääkide piirnormid muutuma lõplikuks.

               (10)

               Seepärast tuleks direktiivi 90/642/EMÜ vastavalt muuta.

               (11)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 86/362/EMÜ II lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi I lisale.
   Artikkel 2
   Direktiivi 90/642/EÜ II lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi II lisale.
   Artikkel 3
   1.   Artikli 1 puhul võtavad liikmesriigid vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 20. jaanuariks 2007. Nad edastavad kõnealuste sätete teksti ning kõnealuste sätete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 21. jaanuarist 2007.
   2.   Artikli 2 puhul võtavad liikmesriigid vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 15. augustil 2007. Nad edastavad kõnealuste sätete teksti ning kõnealuste sätete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 16. augustist 2007.
   3.   Kui liikmesriigid lõigetes 1 ja 2 osutatud normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   4.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 14. veebruar 2007

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 221, 7.8.1986, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/92/EÜ (ELT L 311, 10.11.2006, lk 31).

      (2)  EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/92/EÜ.

      (3)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/136/EÜ (ELT L 349, 12.12.2006, lk 42).

      (4)  Juhised pestitsiidijääkide toidu kaudu omandamise hindamiseks (läbi vaadatud), mille on koostanud GEMS/Food Programme koostöös pestitsiidijääkide Codex komiteega, avaldatud Maailma Terviseorganisatsiooni poolt 1997. aastal (WHO/FSF/FOS/97.7).

      (5)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1831/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 5).

      (6)  Arvamus nõukogu direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisade muutmisega seotud küsimuste kohta (taimede teaduskomitee avaldatud arvamus, 14. juuli 1998). Arvamus seoses erinevate pestitsiidijääkidega puu- ja köögiviljades (taimede teaduskomitee avaldatud arvamus, 14. juuli 1998) http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scp/outcome_ppp_en.html

      (7)  ELT L 206, 27.7.2006, lk 12.

      I LISA
      Direktiivi 86/362/EMÜ II lisa A osas asendatakse rida atrasiini kohta järgmisega:

                     Pestitsiidide jäägid

                     Piirnorm mg/kg

                     “Atrasiin

                     0,1 (1)

                     TERAVILI

         (1)  Näitab, et jääkide piirnorm on kehtestatud ajutiselt 1. jaanuarini 2008, kuni taotleja on andmed esitanud. Kui kõnealuseid andmeid ei ole selleks tähtajaks saadud, tunnistatakse jääkide piirnorm direktiivi või määrusega kehtetuks.”

      II LISA
      Direktiivi 90/642/EMÜ II lisa A osas asendatakse veerud lambda-tsühalotriini, fenmedifaami, metomüüli, linurooni, penkonasooli, pümetrosiini, bifentriini ja abamektiini kohta järgmisega:

                     Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

                     Tooterühmad ja üksiktooted, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme

                     Lambda-tsühalotriin

                     Fenmedifaam

                     Metomüül/tiodikarb
                     (summa väljendatud metomüülina)

                     Linuroon

                     Penkonasool

                     Pümetrosiin

                     Bifentriin

                     Abamektiin
                     (avermektiin B1a, avermektiin B1b ja avermektiin B1a isomeeri delta-8,9 summa)

                                 “1.

                                 Puuviljad, värsked, kuivatatud või kuumtöötlemata, säilitatud külmutatuna, suhkrulisandita; pähklid

                     0,05 (1)
                         (2)

                                 i)

                                 TSITRUSVILJAD

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)

                     0,3

                     0,1

                     0,01 (1)

                     Greibid

                     0,1

                     0,5

                     Sidrunid

                     0,2

                     1

                     Laimid

                     0,2

                     1

                     Mandariinid (sh klementiinid ja samalaadsed hübriidid)

                     0,2

                     1

                     Apelsinid

                     0,1

                     0,5

                     Pomelod

                     0,1

                     0,5

                     Muu

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                                 ii)

                                 PÄHKLID (koortega või ilma)

                     0,05 (1)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                     0,01 (1)

                     Mandlid

                     Brasiilia pähklid

                     Kašupähklid

                     Kastanid

                     Kookospähklid

                     Sarapuupähklid

                     Makadaamiapähklid

                     Pekanipähklid

                     Piiniapähklid

                     Pistaatsiapähklid

                     Kreeka pähklid

                     Muud

                                 iii)

                                 ÕUNVILJAD

                     0,1

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,2

                     0,2

                     0,02 (1)

                     0,3

                     0,01 (1)

                     Õunad

                     Pirnid

                     Küdooniad

                     Muud

                                 iv)

                                 LUUVILJAD

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,2

                     0,01 (1)

                     Aprikoosid

                     0,2

                     0,2

                     0,1

                     0,05

                     Kirsid

                     0,1

                     Virsikud (sh nektariinid ja samalaadsed hübriidid)

                     0,2

                     0,2

                     0,1

                     0,05

                     Ploomid

                     0,5

                     Muud

                     0,1

                     0,05 (1)

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                                 v)

                                 MARJAD JA VÄIKESED PUUVILJAD

                                 a)

                                 Laua- ja veiniviinamarjad

                     0,2

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,2

                     0,02 (1)

                     0,2

                     0,01 (1)

                     Lauaviinamarjad

                     0,05 (1)

                     Veiniviinamarjad

                     1

                                 b)

                                 Maasikad (välja arvatud metsmaasikad)

                     0,5

                     0,1 (2)

                     0,05 (1)

                     0,05 (1)

                        0,5

                     0,5

                     0,1

                                 c)

                                 Koguviljad (välja arvatud metsamarjad)

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)

                     0,05 (1)

                     Murakad

                        3

                     0,3

                     0,1

                     Põldmurakad

                     Logani murakad

                     Vaarikad

                        3

                     0,3

                     0,1

                     Muud

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                     0,01 (1)

                                 d)

                                 Muud väikesed puuviljad ja marjad (v.a metsamarjad)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)

                     0,01 (1)

                     Mustikad

                     0,02 (1)

                     Jõhvikad

                     0,02 (1)

                     Sõstrad (punased, mustad ja valged)

                     0,1

                     0,5

                        0,1

                     0,5

                     Karusmarjad

                     0,1

                     Muud

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                                 e)

                                 Looduses kasvavad marjad ja viljad

                     0,2

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                     0,01 (1)

                                 vi)

                                 MUUD VILJAD

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                     Avokaadod

                     Banaanid

                     0,1

                     Datlid

                     Viigimarjad

                     Kiivid

                     Kääbusapelsinid

                     Hiina litšipuu viljad

                     Mangod

                        0,3

                     Oliivid (lauaoliivid)

                        0,5

                     Oliivid (õli ekstraheerimiseks)

                        0,5

                     Papaiad

                        0,5

                        0,05

                     Purpur-kannatuslille viljad (granadillid)

                     Ananassid

                     Granaatõunad

                     Muud

                        0,02
                         (1)

                     0,05 (1)

                     0,01 (1)

               2.   Köögiviljad, värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatud

                                 i)

                                 JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILJAD

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                     0,01 (1)

                     Söögipeet

                     0,1 (2)

                     Porgand

                     0,2 (2)

                     Kassaava

                     Juurseller

                     0,1

                     0,5 (2)

                     Mädarõigas

                     Maapirn

                     Pastinaak

                     0,2 (2)

                     Juurpetersell

                     0,2 (2)

                     Redis

                     0,1

                     0,5

                     Aed-piimjuur

                     Bataadid

                     Kaalikas

                     Naeris

                     Jamss

                     Muud

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)

                     0,05 (1)
                         (2)

                                 ii)

                                 SIBULKÖÖGIVILJAD

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                     0,01 (1)

                     Küüslauk

                     Harilik sibul

                     Šalottsibul

                     Talisibul

                     0,05

                     Muud

                     0,02 (1)

                                 iii)

                                 VILIKÖÖGIVILJAD

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)
                         (2)

                                 a)

                                 Maavitsalised

                     0,2

                     Tomatid

                     0,1

                     0,2

                        0,1

                     0,5

                     0,02

                     Paprikad

                     0,1

                        0,2

                        0,2

                     1

                     0,05

                     Baklažaanid

                     0,5

                     0,2

                        0,1

                     0,5

                     0,02

                     Söödav muskushibisk

                     Muud

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                        0,05
                         (1)

                     0,02 (1)

                     0,01 (1)

                                 b)

                                 Kõrvitsalised – söödava koorega

                     0,1

                     0,05 (1)

                        0,1

                     0,5

                     0,1

                     0,02

                     Kurgid

                     Kornišonid

                     Kabatšokid

                     Muud

                                 c)

                                 Kõrvitsalised – mittesöödava koorega

                     0,05

                     0,05 (1)

                     0,1

                     0,2

                     0,05 (1)

                     0,01 (1)

                     Melonid

                     Patisson

                     Arbuusid

                     Muud

                                 d)

                                 Suhkrumais

                     0,05

                     0,05 (1)

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                     0,01 (1)

                                 iv)

                                 KAPSAS-KÖÖGIVILJAD

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)

                     0,01 (1)

                                 a)

                                 Õisik-kapsad

                     0,1

                     0,02 (1)

                     0,2

                     Spargelkapsas (sh asparkapsas)

                     0,2

                     Lillkapsas

                     Muud

                     0,05 (1)

                                 b)

                                 Peakapsad

                     0,05 (1)

                     1

                     Rooskapsas

                     0,05

                     Peakapsas

                     0,2

                     0,05

                     Muud

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)

                                 c)

                                 Lehtkapsad

                     1

                     0,05 (1)

                     0,2

                     0,05 (1)

                     Hiina kapsas

                     Lehtkapsas

                     Muud

                                 d)

                                 Nuikapsas

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                                 v)

                                 LEHTKÖÖGIVILJAD JA VÄRSKED MAITSETAIMED

                     0,05 (1)

                                 a)

                                 Aedsalat jms

                     1

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     2

                     2

                     0,1

                     Salatkress

                     Põldkännak

                     Aedsalat

                     0,3

                     Eskariool (sile endiiviasigur)

                     Põld-võõrkapsas (ruccola salat)

                     Kapsalehed ja -leherootsud

                     Muud

                     0,05 (1)

                                 b)

                                 Spinat jms

                     0,5

                     0,5 (2)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                     0,01 (1)

                     Aedspinat

                     0,05

                     Lehtpeet (mangold)

                     Muud

                     0,05 (1)

                                 c)

                                 Ürt-allikkerss

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                     0,01 (1)

                                 d)

                                 Harilik sigur

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                     0,01 (1)

                                 e)

                                 Maitsetaimed

                     1

                        7

                     0,3

                     1 (2)

                     1

                     0,05 (1)

                        1

                     Aed-harakputk

                     Murulauk

                     Petersell

                     Lehtseller

                     Muud

                                 vi)

                                 KAUNVILJAD (värsked)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)

                     0,05 (1)

                     1

                     0,01 (1)

                     Oad (kaunadega)

                     0,2

                     0,50

                     Oad (kaunadeta)

                     0,1 (2)

                     Herned (kaunadega)

                     0,2

                     0,1

                     Herned (kaunadeta)

                     0,2

                     0,1 (2)

                     Muud

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)

                                 vii)

                                 VARSKÖÖGIVILJAD (värsked)

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                     0,01 (1)

                     Spargel

                     Hispaania artišokk

                     Seller

                     0,3

                     0,1 (2)

                     Apteegitill

                        0,3

                     0,1 (2)

                     Artišokk

                     0,2 (2)

                     0,2

                     Porrulauk

                     0,3

                     Rabarber

                     Muud

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)

                                 viii)

                                 SEENED

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                     0,01 (1)

                                 a)

                                 Kultuurseened

                     0,02 (1)

                                 b)

                                 Looduses kasvavad seened

                     0,5

                                 3.

                                 Kaunviljad

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                     0,01 (1)

                     Oad

                     Läätsed

                     Herned

                     Lupiinid

                     Muud

                                 4.

                                 Õliseemned

                     0,02 (1)

                     0,1 (1)
                         (2)

                     0,1 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)

                     0,02 (1)

                     Linaseemned

                     Maapähklid

                     0,1

                     Mooniseemned

                     Seesamiseemned

                     Päevalilleseemned

                     Rapsiseemned

                     Sojaoad

                     0,1

                     Sinepiseemned

                     Puuvillaseemned

                     0,1

                     0,05

                     Kanepiseemned

                     Muud

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                                 5.

                                 Kartul

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                     0,01 (1)

                     Varajane kartul

                     Säilituskartul

                                 6.

                                 Tee (kuivatatud lehed ja varred, fermenteeritud või mitte, Camellia sinensis)

                     1

                     0,1 (1)
                         (2)

                     0,1 (1)

                     0,1 (1)
                         (2)

                     0,1 (1)

                     0,1 (1)

                     5

                     0,02 (1)

                                 7.

                                 Humal (kuivatatud), sh humalakäbigraanulid ja kontsentreerimata pulber

                     10

                     0,1 (1)
                         (2)

                     10

                     0,1 (1)
                         (2)

                     0,5

                     15

                     10

                     0,05

         (1)  Väljendab alumist määramispiiri.

         (2)  Väljendab alumist jääkide piirnormi vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f; kui piirnormi ei muudeta, muutub see lõplikuks 7. märtsil 2011.”


title: Nõukogu direktiiv, 4. detsember 1980, millega nähakse ette ohtlikke aineid käsitleva direktiivi 67/548/EMÜ tehniline kohandamine seoses Kreeka Vabariigi ühinemisega Euroopa Ühendustega

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31980L1189

Euroopa Liidu Teataja L 366 , 31/12/1980 Lk 0001 - 0029 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 11 Lk 0019  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 2 Lk 0010  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 11 Lk 0019  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 11 Lk 0092  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 11 Lk 0092

		Nõukogu direktiiv,4. detsember 1980,millega nähakse ette ohtlikke aineid käsitleva direktiivi 67/548/EMÜ tehniline kohandamine seoses Kreeka Vabariigi ühinemisega Euroopa Ühendustega(80/1189/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse 1979. aasta ühinemisakti, eriti selle artiklit 146,ning arvestades, et:nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiivi (ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, [1] peamiselt muudetud komisjoni direktiividega 76/907/EMÜ [2] ja 79/370/EMÜ [3] ning viimati muudetud nõukogu direktiiviga 79/831/EMÜ, millega lisati asjakohastele ohtlike ainete nimetustele ja nende ainete märgistamiseks sätestatud muudele väljenditele kreekakeelsed versioonid) [4] I–IV lisa tuleks muutaON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesoleva direktiivi I–IV lisas sätestatud kreekakeelne tekst lisatakse vastavalt direktiivi 67/548/EMÜ I–IV lisale.Artikkel 2Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud sätted enne 1. jaanuari 1981. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Nad kohaldavad neid sätteid alates Kreeka Vabariigi ühinemise jõustumisest.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 4. detsember 1980Nõukogu nimeleesistujaJ. Barthel[1] EÜT 196, 16.8.1967, lk 1.[2] EÜT L 360, 30.12.1976, lk 1.[3] EÜT L 88, 7.4.1979, lk 1.[4] EÜT L 259, 15.10.1979, lk 10.--------------------------------------------------I LISAOhtlike ainete loetelu, mis on liigitatud nende ainete omadustele kõige iseloomulikuma elemendi järjenumbri järjekorrasVt komisjoni direktiiv 93/72/EMÜ, EÜT L 258, 16.10.1993, lk 29.--------------------------------------------------II LISAVt komisjoni direktiiv 2001/59/EÜ, EÜT L 225, 21.8.2001, lk 1.--------------------------------------------------III LISAOhtlike ainetega kaasnevate konkreetsete ohtude laadVt komisjoni direktiiv 2001/59/EÜ, EÜT L 225, 21.8.2001, lk 1.--------------------------------------------------IV LISAOhutusteave ohtlike keemiliste ainete kohtaVt komisjoni direktiiv 2001/59/EÜ, EÜT L 225, 21.8.2001, lk 1.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 2007/75/EÜ, 20. detsember 2007 , millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ seoses teatavate käibemaksumäärasid käsitlevate ajutiste sätetega

text:
               29.12.2007

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 346/13

      NÕUKOGU DIREKTIIV 2007/75/EÜ,
   20. detsember 2007,
   millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ seoses teatavate käibemaksumäärasid käsitlevate ajutiste sätetega
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 93,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiviga 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (2) nähakse seoses käibemaksumääradega ette teatavad erandid. Mõned neist eranditest lõpevad kindlaksmääratud kuupäeval, samal ajal kui teised kehtivad lõpliku korra kehtestamiseni.

               (2)

               Käibemaksumääradest tehtavad erandid, mis direktiiv 2006/112/EÜ näeb ette vastavalt 2003. aasta ühinemisaktile ning mille eesmärk on võimaldada teatavate uute liikmesriikide majandusel siseturuga sujuvamalt kohaneda, on kuupäevaliselt piiritletud ning aeguvad peagi.

               (3)

               Mitmed neist uutest liikmesriikidest on väljendanud soovi neid erandeid pikema aja jooksul kohaldada.

               (4)

               Pidades silmas nii käimasolevat arutelu vähendatud maksumäärade kasutamise üle kui ka seadusandlikku ettepanekut, mille komisjon on lubanud esitada, on asjakohane pikendada teatavaid erandeid kuni 2010. aasta lõpuni; sinnamaani on pikendatud vähendatud käibemaksumäära katselist kohaldamist töömahukate teenuste suhtes.

               (5)

               Seepärast tuleks direktiivi 2006/112/EÜ vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Alates 1. jaanuarist 2008 muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ järgmiselt:

               1.

               Artikkel 123 asendatakse järgmisega:
               „Artikkel 123
               Tšehhi Vabariik võib jätkata 31. detsembrini 2010 vähemalt 5protsendilise vähendatud maksumäära kohaldamist elamuehitusega seotud ehitustööde suhtes, mida ei ole teostatud sotsiaalpoliitika raames, välja arvatud ehitusmaterjalid.”

               2.

               Artikkel 124 jäetakse välja.

               3.

               Artikli 125 lõigetes 1 ja 2 asendatakse sõnad „kuni 31. detsembrini 2007” sõnadega „kuni 31. detsembrini 2010”.

               4.

               Artikkel 126 jäetakse välja.

               5.

               Artiklis 127 asendatakse sõnad „1. jaanuarini 2010” sõnadega „31. detsembrini 2010”.

               6.

               Artikkel 128 asendatakse järgmisega:
               „Artikkel 128
               1.   Poola võib kohaldada maksuvabastust koos eelmises etapis tasutud käibemaksu mahaarvamisega teatud raamatute ja erialaperioodika tarnete suhtes kuni 31. detsembrini 2010.
               2.   Poola võib jätkata restoraniteenuste suhtes vähemalt 7protsendise vähendatud maksumäära kohaldamist kuni 31. detsembrini 2010 või kuni artiklis 402 sätestatud lõpliku korra kehtestamiseni, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.
               3.   Poola võib jätkata III lisa punktis 1 nimetatud toiduainete tarnete suhtes vähemalt 3protsendise vähendatud maksumäära kohaldamist kuni 31. detsembrini 2010.
               4.   Poola võib jätkata elamute ehituse, remondi ja ümberehitusega seotud teenuste suhtes, mida ei ole osutatud sotsiaalpoliitika osana, välja arvatud ehitusmaterjalid, ning artikli 12 lõike 1 punktis a sätestatud elamute või elamuosade enne esmast kasutuselevõttu võõrandamise suhtes vähemalt 7protsendise vähendatud maksumäära kohaldamist kuni 31. detsembrini 2010.”

               7.

               Artikli 129 lõigetes 1 ja 2 asendatakse sõnad „kuni 31. detsembrini 2007” sõnadega „kuni 31. detsembrini 2010”.

               8.

               Artikkel 130 jäetakse välja.

         Artikkel 2
   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 20. detsember 2007

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         F. NUNES CORREIA

      (1)  11. detsembri 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (2)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2006/138/EÜ (ELT L 384, 29.12.2006, lk 92).


title: Komisjoni direktiiv, 1. juuli 1982, millega kolmandat korda kohandatakse gaasiarvesteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitlevat nõukogu direktiivi 71/318/EMÜ tehnika arengut arvestades

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31982L0623

Euroopa Liidu Teataja L 252 , 27/08/1982 Lk 0005 - 0007 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 12 Lk 0107  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 12 Lk 0253  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 12 Lk 0107  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 12 Lk 0253

		Komisjoni direktiiv,1. juuli 1982,millega kolmandat korda kohandatakse gaasiarvesteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitlevat nõukogu direktiivi 71/318/EMÜ tehnika arengut arvestades(82/623/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi 71/316/EMÜ liikmesriikide õigusaktide mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamise kohta [1] (viimati muudetud Kreeka ühinemisaktiga), eriti selle artiklit 17,ning arvestades, et:kõnealuses valdkonnas toimunud tehnika arengut silmas pidades tuleks muuta direktiivi 71/318/EMÜ, [2] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 78/365/EMÜ; [3]käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on mõõtevahendikaubanduses tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega kooskõlas,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 71/318/EMÜ lisas asendatakse I peatüki B osa punktid 3.2.3, 8, 9.2.1 ja 10, II peatüki punkt 5.2.1 ja III peatüki punktid 3.1.1, 3.3 ja 7.1 käesoleva direktiivi lisa kohaselt.Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. mail 1983. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 1. juuli 1982Komisjoni nimelkomisjoni liigeKarl-Heinz Narjes[1] EÜT L 202, 6.9.1971, lk 1.[2] EÜT L 202, 6.9.1971, lk 21.[3] EÜT L 104, 18.4.1978, lk 26.--------------------------------------------------LISAI.B. 3.2.3. Kui äravõetavat lisaseadet ei ole ühendatud, peavad väljundvõllide vabad otsad olema sobival viisil kaitstud.I.B. 8. Taatlusmärgiste ja plommide paigutus8.1. Märgid ja plommid tuleb paigutada nii, et märgi või plommiga suletud osa lahtivõtmisel märk või plomm kahjustub.8.2. Kui I peatüki B osa punktis 4.1 osutatud pealdised kantakse eraldi andmeplaadile ja kui see plaat ei ole püsipaigaldis, tuleb üks märk või plomm, mille eesmärk on vältida kõnealuse plaadi eemaldamist, paigutada nii, et see plaadi eemaldamisel kahjustub.8.3. Taatlusmärgistele või plommidele tuleks kohad ette näha:a) kõikidel käesoleva lisaga nõutavaid pealdisi kandvatel plaatidel, välja arvatud plaadid, mis on püsipaigaldised;b) kõikidel arvesti osadel, mida ei saa muul viisil kaitsta häirimise eest, misläbi on võimalik:- mõjutada või muuta arvesti näidikul esitatud näitu,- muuta mõõteseadise ja näidiku vahelist ühendust või see katkestada,- eemaldada või nihutada arvesti mõõtmisomaduste seisukohalt tähtsaid osi;c) äravõetavate lisaseadmete ühenduskohtadel või I peatüki B osa punktis 3.2.3 osutatud kaitseseadistel.I.B. 9.2.1. EMÜ esmataatluseks esitatakse töökorras gaasiarvestid. EMÜ esmataatlus ei taga I peatüki B osa punktides 3.1 ja 3.2 osutatud lisaseadmete nõuetekohast toimimist ega näidutäpsust. Sellistele lisaseadmetele, välja arvatud I peatüki B osa punkti 8.3 alapunktis c sätestatud ühendused, ei kinnitata ühtki EMÜ taatlusmärgist ega EMÜ plommi.I.B. 10. Taatlusmärgised ja plommid10.1. KinnitamineTaatluse edukalt läbinud arvestitele:- kinnitatakse EMÜ esmataatlusmärgis,- pannakse EMÜ plommid I peatüki B osa punktis 8.3 kirjeldatud kohtadesse.10.2. OtstarveEMÜ esmataatlusmärgised ja plommid kinnitatakse gaasiarvestile üksnes tõendamaks, et arvesti vastab käesoleva direktiivi nõuetele.II. 5.2.1. Kui väljundvõllidele rakendatakse gaasiarvestile I peatüki B osa punktide 3.2.1 ja 3.2.2 kohaselt märgitud suurimat pöördemomenti, ei tohi gaasiarvesti näit voolukulu Qmin korral muutuda rohkem kui 1,5 %, ilma et see piiraks II peatüki punkti 6.3.2 kohaldamist.III. 3.1.1. Rõhukao mõõtmiseks peaks arvestitel olema nii sisse- kui ka väljalaskeavas staatilise rõhu mõõtekoht; sisselaskeavas mõõdetud rõhk on lähterõhuks.III. 3.3. Rõhumõõtekohad3.3.1. Rõhumõõtekohtade avade läbimõõt peab olema vähemalt 3 mm. Pilukujuliste rõhumõõtekohtade puhul peab pilude laius olema vähemalt 2 mm ja voolusuunaline ristlõige vähemalt 10 mm2.3.3.2. Rõhumõõtekohtadel peavad olema sulgurid, mille abil saab teha need gaasitihedaks.3.3.3. Lähterõhu mõõtekoht peab olema selgelt ja püsivalt märgistatud tähisega "pr" ja teine rõhumõõtekoht tähisega "p".III. 7.1. TäpsuskatsedArvestit käsitletakse lubatud piirvigu käsitlevatele nõuetele vastavana, kui need nõuded on täidetud järgmiste voolukulude korral:Qmin, 0,10 Qmax (kui see väärtus on suurem kui Qmin), 0,25 Qmax, 0,40 Qmax, 0,70 Qmax ja Qmax.Kui kontroll toimub teistsugustes tingimustes, peavad olema tagatud vähemalt samaväärsed tulemused kui eespool kirjeldatud katsete puhul.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2014/39/EL, 12. märts 2014 , millega muudetakse direktiivi 2012/9/EL seoses selle ülevõtmise kuupäeva ja üleminekuperioodi lõppemise tähtajaga  EMPs kohaldatav tekst

text:
               13.3.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 73/3

      KOMISJONI DIREKTIIV 2014/39/EL,
   12. märts 2014,
   millega muudetakse direktiivi 2012/9/EL seoses selle ülevõtmise kuupäeva ja üleminekuperioodi lõppemise tähtajaga
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2001. aasta direktiivi 2001/37/EÜ tubakatoodete valmistamist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni direktiiviga 2012/9/EL (2) asendati direktiivi 2001/37/EÜ I lisa ning sätestati uued lisahoiatused, mida kasutada tubakatoodete tarbijapakenditel, nagu on ette nähtud direktiivi 2001/37/EÜ artikli 5 lõike 2 punktis b.

               (2)

               Direktiivis 2012/9/EL on sätestatud, et liikmesriigid peavad selle direktiivi üle võtma 28. märtsiks 2014 ja et direktiivi artiklis 3 sätestatud üleminekuperiood kestab kuni 28. märtsini 2016.

               (3)

               Komisjoni otsusega 2003/641/EÜ (3) on kehtestatud eeskirjad värvifotode ja muude illustratsioonide kasutamise kohta terviseohu hoiatusena tubakapakenditel.

               (4)

               Komisjoni 26. mai 2005. aasta otsuses K(2005) 1452 on sätestatud valitud alusdokumentidest koosnev kogu, mis sisaldab värvifotosid või muid illustratsioone kõikide direktiivi 2001/37/EÜ I lisas loetletud lisahoiatuste jaoks.

               (5)

               Pärast direktiivi 2012/9/EL vastuvõtmist algatas komisjon uuringud, et töötada kõikide direktiivi 2012/9/EL lisas (millega asendati direktiivi 2001/37/EÜ I lisa) loetletud lisahoiatuste jaoks välja värvifotod või muud illustratsioonid ja neid katsetada. Nende uuringute tulemusi veel ei ole.

               (6)

               Liikmesriikidel, kes nõuavad vastavalt direktiivi 2001/37/EÜ artikli 5 lõikele 3 lisahoiatusi värvifotode või muude illustratsioonide kujul, on direktiivi 2012/9/EL ülevõtmisel vaja, et alusdokumentide valik oleks neile kättesaadav piisavalt vara.

               (7)

               Kuna valitud alusdokumentidest koosneva kogu ajakohastamine ja otsuse K(2005) 1452 muutmine on küllaltki keeruline, võib juhtuda, et sellega ei jõuta valmis ajaks, mis jätaks liikmesriikidele piisavalt aega direktiivi 2012/9/EL ülevõtmise tähtajast kinni pidamiseks.

               (8)

               Et liikmesriikidel oleks piisavalt aega, on asjakohane direktiivi 2012/9/EL ülevõtmise tähtaega ja selles direktiivis sätestatud üleminekuperioodi lõppu edasi lükata.

               (9)

               Käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2001/37/EÜ artikli 10 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2012/9/EL muudetakse järgmiselt.

               1)

               Artikli 2 lõikes 1 asendatakse kuupäev „28. märtsiks 2014” kuupäevaga „28. märtsiks 2016”.

               2)

               Artiklis 3 asendatakse kuupäev „kuni 28. märtsini 2016” kuupäevaga „kuni 28. märtsini 2018”.

         Artikkel 2
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 12. märts 2014

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT L 194, 18.7.2001, lk 26.

      (2)  Komisjoni direktiivi 2012/9/EL, 7. märts 2012, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/37/EÜ (tubakatoodete valmistamist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) I lisa (ELT L 69, 8.3.2012, lk 15).

      (3)  Komisjoni otsus 2003/641/EÜ, 5. september 2003, värvifotode ja muude illustratsioonide kasutamise kohta terviseohu hoiatusena tubakapakenditel (ELT L 226, 10.9.2003, lk 24).


Tähtis õiguslik teade

|

31998L0011

Komisjoni direktiiv 98/11/EÜ, 27. jaanuar 1998, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 92/75/EMÜ kodumajapidamises kasutatavate lampide energiamärgistuse puhulEMPs kohaldatav tekst

Euroopa Liidu Teataja L 071 , 10/03/1998 Lk 0001 - 0008 CS.ES Peatükk 13 Köide 020 Lk 103  - 110 ET.ES Peatükk 13 Köide 020 Lk 103  - 110 HU.ES Peatükk 13 Köide 020 Lk 103  - 110 LT.ES Peatükk 13 Köide 020 Lk 103  - 110 LV.ES Peatükk 13 Köide 020 Lk 103  - 110 MT.ES Peatükk 13 Köide 020 Lk 103  - 110 PL.ES Peatükk 13 Köide 020 Lk 103  - 110 SK.ES Peatükk 13 Köide 020 Lk 103  - 110 SL.ES Peatükk 13 Köide 020 Lk 103  - 110

		Komisjoni direktiiv 98/11/EÜ,27. jaanuar 1998,millega rakendatakse nõukogu direktiivi 92/75/EMÜ kodumajapidamises kasutatavate lampide energiamärgistuse puhul(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. septembri 1992. aasta direktiivi 92/75/EMÜ kodumasinate energia ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses, [1] eriti selle artikleid 9 ja 12,ning arvestades, et:direktiivi 92/75/EMÜ kohaselt peab komisjon vastu võtma kodumasinaid, sealhulgas valgusallikaid (lampe) käsitlevad rakendusdirektiivid;lampide kasutatav elekter moodustab olulise osa ühenduse kogu elektrivajadusest; lampide energiakulu saab oluliselt vähendada;ühendus, kinnitades oma huvi rahvusvahelise standardimissüsteemi vastu, millega on võimalik kehtestada selliseid standardeid, mida tegelikult kasutavad kõik rahvusvahelised kaubanduspartnerid, ning mis vastab ühenduse poliitika nõuetele, kutsub Euroopa standardiorganisatsioone jätkama koostööd rahvusvaheliste standardiorganisatsioonidega;Euroopa Standardikomiteed (CEN) ja Euroopa Elektrotehnika Standardikomiteed (CENELEC) loetakse asutusteks, kes on pädevad vastu võtma ühtlustatud standardeid kooskõlas komisjoni ja nende kahe asutuse vahelist koostööd käsitlevate 13. novembril 1984 allakirjutatud üldsuunistega; käesoleva direktiivi kohaldamisel on ühtlustatud standard tehnospetsifikaat (Euroopa standard või ühtlustamisdokument), mille CENELEC on vastu võtnud komisjoni ülesandel vastavalt nõukogu 28. märtsi 1983. aasta direktiivile 83/189/EMÜ, milles on sätestatud tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord, [2] viimati muudetud komisjoni otsusega 96/139/EÜ, [3] ning kooskõlas eespool nimetatud üldsuunistega;käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 92/75/EMÜ artikli 10 kohaselt asutatud komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Käesolevat direktiivi kohaldatakse majapidamises kasutatavate otsesel võrgutoitel elektrilampide (hõõglambid ja välise liiteseadisega kompaktluminofoorlambid) ja majapidamises kasutatavate luminofoorlampide (sealhulgas sirged luminofoorlambid ja välise liiteseadisega kompaktluminofoorlambid) suhtes isegi siis, kui nende turustamise eesmärk ei ole majapidamises kasutamine.Kui lõppkasutajad võivad seadme osadeks lahti võtta, tähendab käesoleva direktiivi kohaldamisel "lamp" valgust kiirgavat osa või valgust kiirgavaid osi.2. Käesoleva direktiivi reguleerimisalast jäetakse välja järgmised lambid:a) need, mille valgusvoog on üle 6500 luumeni;b) need, mille sisendvõimsus on alla 4 vati;c) peegellambid;d) need, mida turustatakse või müüakse eeskätt kasutamiseks teiste energiaallikatega, näiteks patareidega;e) need, mida ei turustata ega müüda eeskätt nähtava valguse (400–800 nm) saamiseks;f) need, mida turustatakse või müüakse sellise toote osana, mis ei ole eeskätt ette nähtud valgustamiseks. Käesolevat direktiivi kohaldatakse siiski nende lampide suhtes, mida pakutakse müügiks, rentimiseks või järelmaksuga müügiks või esitletakse eraldi näiteks varuosana.3. Lõikes 2 nimetatud lampide puhul võib märgistused ja tootekirjeldused lisada vastavalt käesolevale direktiivile, kui selliste lampide suhtes kohaldatavad ühtlustatud mõõtmisstandardid on vastu võetud ja avaldatud lõike 4 kohaselt.4. Käesolevas direktiivis nõutavad andmed esitatakse kooskõlas ühtlustatud standarditega, mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Ühenduste Teatajas ja mille kohta liikmesriigid on avaldanud need ühtlustatud standardid ülevõtnud siseriiklike standardite viitenumbrid.5. Lõikes 4 nimetatud ühtlustatud standardid koostatakse komisjoni ülesandel vastavalt direktiivile 83/189/EMÜ.6. Direktiivis 92/75/EMÜ kasutatud väljenditel on käesolevas direktiivis sama tähendus, kui kontekst ei eelda teisiti.Artikkel 21. Direktiivi 92/75/EMÜ artikli 2 lõikes 3 nimetatud tehnilised dokumendid hõlmavad järgmist:a) tarnija nimi, kaubamärk ja aadress;b) lambi identifitseerimiseks piisav üldkirjeldus;c) mudeli väliskujunduse põhilisi iseärasusi ja eelkõige energiatarbimist oluliselt mõjutavaid asjaolusid käsitlevad andmed, sh asjakohased joonised;d) testide kirjeldused, mis on läbi viidud vastavalt käesoleva direktiivi artikli 1 lõikes 4 osutatud ühtlustatud standardite katsemeetoditele;e) olemasolu korral kasutusjuhend.2. Direktiivi 92/75/EMÜ artikli 2 lõikes 1 nimetatud märgistus on määratletud käesoleva direktiivi I lisas. Märgistus paigutatakse, trükitakse või kinnitatakse lambi individuaalpakendi välispinnale. Lambi individuaalpakendile ei tohi paigutada, trükkida ega kinnitada midagi muud, mis varjaks märgistuse või halvendaks selle nähtavust. I lisas määratakse kindlaks väga väikese pakendi märgistamine.3. Direktiivi 92/75/EMÜ artikli 2 lõikes 1 nimetatud tootekirjeldus on määratletud käesoleva direktiivi II lisas.4. Direktiivi 92/75/EMÜ artiklis 5 nimetatud asjaolude korral ja kui pakkumine müügiks, rentimiseks või järelmaksuga müügiks toimub trükitud teatise, näiteks kataloogi abil, sisaldab see trükitud teatis kõiki käesoleva direktiivi III lisas kindlaksmääratud andmeid.5. Märgistusel ja tootekirjelduses täpsustatav lambi energiatõhususe klass määratakse kindlaks vastavalt IV lisale.Artikkel 3Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et kõik nende territooriumil asutatud tarnijad ja vahendajad täidaksid käesolevast direktiivist tulenevaid kohustusi.Artikkel 41. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 15. juuniks 1999. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile. Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. juulist 1999.Sellest olenemata lubavad liikmesriigid 31. detsembrini 2000:- viia tooteid turule, kaubelda nendega ja panna neid välja ning- jaotada direktiivi 92/75/EMÜ artikli 3 lõikes 2 nimetatud tootebrošüüre ja käesoleva direktiivi artikli 2 lõikes 4 nimetatud trükitud teatisi,mis ei ole kooskõlas käesoleva direktiiviga.Kui liikmesriigid võtavad vastu esimeses lõigus nimetatud normid, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 5Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 27. jaanuar 1998Komisjoni nimelkomisjoni liigeChristos Papoutsis[1] EÜT L 297, 13.10.1992, lk 16.[2] EÜT L 109, 26.4.1983, lk 8.[3] EÜT L 32, 10.2.1996, lk 31.--------------------------------------------------I LISAMÄRGISTUSMärgistuse kujundus1. Märgistus valitakse järgmiste illustratsioonide hulgast. Kui märgistust ei trükita pakendile, vaid paigutatakse või kinnitatakse sellele eraldi, kasutatakse värvilist varianti. Kui kasutatakse märgistuse mustvalget varianti, võivad trükitekst ja taust olla mis tahes värvi, kuid märgistus peab olema loetav.+++++ TIFF +++++2. Esitatavad andmed määratletakse järgmiste märkustega:MärkusedI. IV lisa kohaselt kindlaksmääratud lambi energiatõhususe klass. Tunnustäht paigutatakse vastava noolega samale tasandile.II. Lambi valgusvoog luumenites, mis on mõõdetud artikli 1 lõikes 4 nimetatud ühtlustatud standardites antud katsemeetodite kohaselt.III. Lambi sisendvõimsus (aktiivvõimsus), mis on mõõdetud artikli 1 lõikes 4 nimetatud ühtlustatud standardites antud katsemeetodite kohaselt.IV. Lambi keskmine tööiga tundides, mis on mõõdetud artikli 1 lõikes 4 nimetatud ühtlustatud standardites antud katsemeetodite kohaselt. Kui pakendil ei ole muid andmeid lambi tööea kohta, võib need andmed välja jätta.3. Kui punkti 2 II ja III ning vajaduse korral IV märkuses kindlaksmääratud andmed on esitatud mujal lambi pakendil, võib need märgistuselt välja jätta nagu ka karbil, milles lamp on. Märgistus valitakse sel juhul järgmiste illustratsioonide hulgast:+++++ TIFF +++++Trükkimine4. Järgmisega määratletakse märgistuse teatavad aspektid:+++++ TIFF +++++Märgistuse ümber on vähemalt 5 mm laiune tühi äär, nagu illustratsioonil on näidatud. Kui pakendi külg ei ole küllalt suur ja märgistus ning see tühi äär sellele ei mahu või kui need kataksid üle 50 % suurima külje pinnast, võib märgistust ja äärt vähendada, kuid mitte rohkem, kui mõlema nimetatud tingimuse täitmiseks vaja on. Märgistus ei tohi mingil juhul olla väiksem kui 40 % (pikkuse järgi) selle standardsuurusest. Kui pakend on sellise vähendatud märgistuse jaoks liiga väike, tuleb märgistus kinnitada lambile või pakendile muul viisil. Kui koos lambiga pannakse välja täissuurusega märgistus (näiteks kinnitatuna riiuli külge, kus lamp asub), võib muu märgistuse ära jätta.Kasutatavad värvidVärviline variant:CMYB – sinine (cyan), punane (magenta), kollane, mustNäiteks 07X0: 0 % sinist, 70 % punast, 100 % kollast, 0 % musta.NooledA : X0X0B : 70X0C : 30X0D : 00X0E : 03X0F : 07X0G : 0XX0Raami värv: X070Kogu tekst on must. Taust on valge.--------------------------------------------------II LISATootekirjeldusTootekirjeldus sisaldab märgistuse jaoks kindlaksmääratud andmeid. [1][1] Kui tootebrošüüri ei ole, võib ka toote märgistust tootekirjelduseks pidada.--------------------------------------------------III LISAMÜÜK SIDEVAHENDITE KAUDU JA MUU KAUGMÜÜKPostimüügikataloogid ja muud artikli 2 lõikes 4 nimetatud trükitud teatised peavad sisaldama kas märgistuse koopiat või järgmisi kindlaksmääratud järjekorras esitatavaid andmeid:1. | Energiatõhususe klass | (I lisa I märkus) |Seda väljendatakse järgmiselt: "Energiatõhususe klass… astmestikus A-st (tõhusam) kuni G-ni (vähemtõhus)". Kui need andmed esitatakse tabelis, võib neid väljendada ka muul viisil, tingimusel et selgelt on tegemist astmestikuga A-st (tõhusam) kuni G-ni (vähemtõhus). |2. | Lambi valgusvoog | (I lisa II märkus) |3. | Sisendvõimsus | (I lisa III märkus) |4. | Lambi keskmine tööiga | (I lisa IV märkus) |(Kui kataloogis ei ole muid andmeid lambi tööea kohta, võib selle välja jätta.) |--------------------------------------------------IV LISALambi energiatõhususe klass määratakse kindlaks järgmiselt:Klassi A liigitatakse järgmised lambid:- välise liiteseadisega luminofoorlambid(lambid, mis elektrivõrku ühendamiseks vajavad liiteseadist ja/või muud juhtimisseadmestikku)W ≤ 0,15+ 0,0097 Φ- muud lambidW ≤ 0,24+ 0,0103 Φmille puhul Φ on lambi valgusvoog luumenites jaW on lambi sisendvõimsus vattides.Kui lampi ei liigitata klassi A, arvutatakse soovituslik võimsus WR järgmiselt:WR ≤ 0,88 2Φ + 0,0049 Φ | kui Φ> 34 luumenit, või |0,2 Φ, | kui Φ ≤ 34 luumenit, |kus Φ on lambi valgusvoog luumenites.Energiatõhususe indeks EI arvutatakse järgmiseltE=Wkus W on lambi sisendvõimsus vattides.Energiatõhususe klassid määratakse kindlaks järgmise tabeli kohaselt:Energiatõhususe klass | Energiatõhususe indeks EI |B | EI < 60 % |C | 60 % ≤ EI < 80 % |D | 80 % ≤ EI < 95 % |E | 95 % ≤ EI < 110 % |F | 110 % ≤ EI < 130 % |G | EI ≥ 130 % |--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 18. september 1989, millega täiendatakse ja muudetakse direktiivi 76/116/EMÜ seoses väetistes leiduvate mikroelementide boori, koobalti, vase, raua, mangaani, molübdeeni ja tsingiga

text:
Avis juridique important

|

31989L0530

Official Journal L 281 , 30/09/1989 P. 0116 - 0124 Finnish special edition: Chapter 13 Volume 19 P. 0109  Swedish special edition: Chapter 13 Volume 19 P. 0109

NÕUKOGU DIREKTIIV,18. september 1989,millega täiendatakse ja muudetakse direktiivi 76/116/EMÜ seoses väetistes leiduvate mikroelementide boori, koobalti, vase, raua, mangaani, molübdeeni ja tsingiga(89/530/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]koostöös Euroopa Parlamendiga,[2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust[3]ning arvestades, et:on vaja võtta meetmeid, et siseturu järkjärguline rajamine 31. detsembriks 1992 lõpule viia; siseturg hõlmab sisepiirideta ala, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine;nõukogu 18. detsembri 1975. aasta direktiivis 76/116/EMÜ väetisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta,[4] mida on viimati muudetud direktiiviga 89/284/EMÜ,[5] on kehtestatud EMÜ nõuetele vastavate väetiste turustamist reguleerivad eeskirjad; on osutunud vajalikuks laiendada kõnesolevat direktiivi nii, et see käsitleks ka nendes väetistes leiduvat seitset mikroelementi (boor, koobalt, vask, raud, mangaan, molübdeen ja tsink);seega peaks direktiiv 76/116/EMÜ olema kohaldatav ühte või mitut mikroelementi sisaldavate eraldi turustatavate lahustuvate väetiste ja vedelike ning nende segude suhtes, samuti teatavate kelaatunud mikroelementide suhtes;väetisi käsitlevaid direktiive tuleb pidevalt täiustada ja ajakohastada seoses nende direktiivide lisades loetletud toodete kohandamisega teaduse ja tehnika arenguga; sellel eesmärgil peetakse vajalikuks laiendada direktiivis 76/116/EMÜ ettenähtud komitee ülesandeid,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Lisa A peatükis loetletud tahkete ja vedelväetiste puhul, mis sisaldavad ainult ühte järgmistest mikroelementidest: boor, koobalt, vask, raud, mangaan, molübdeen või tsink, ning mis vastavad A peatüki nõuetele, võib kasutada märgist "EMÜ VÄETIS".2. Kahe või mitme lõikes 1 osutatud väetise segu puhul, mis sisaldab vähemalt kahte mikroelementi, võib kasutada märgist "EMÜ VÄETIS" tingimusel, et see vastab lisa B peatüki nõuetele.Artikkel 2Artikli 1 sätetele vastavad EMÜ väetised peavad olema pakendatud.Artikkel 31. Direktiivi 76/116/EMÜ I lisas loetletud väetiste puhul tuleb deklareerida ühe või mitme järgmise mikroelemendi sisaldus: boor, koobalt, vask, raud, mangaan, molübdeen või tsink, kui on täidetud järgmised tingimused:a) mikroelemente on lisatud ja need esinevad vähemalt käesoleva direktiivi lisa C ja D peatükkides kindlaksmääratud minimaalkogustes;b) EMÜ väetised peavad ka pärast mikroelementide lisamist vastama direktiivi 76/116/EMÜ nõuetele.2. Kui mikroelemendid on põhi- ja sekundaarelementide saamiseks mõeldud toorme harilikud komponendid, ei ole nende deklareerimine kohustuslik tingimusel, et need mikroelemendid esinevad vähemalt käesoleva direktiivi lisa C ja D peatükkides kindlaksmääratud minimaalkogustes.Artikkel 4Käesoleva direktiiviga hõlmatud väetiste kohustuslikud identifitseerimismärgised on järgmised:a) "EMÜ VÄETIS" trükitähtedega;b) väetiseliigi kirjeldus:- kas lisa A peatüki kohaselt- või kasutades väetiseliigi nimetust "Mikroelementide segu", mille järele märgitakse olemasolevate mikroelementide nimetused või nende keemilised sümbolid- või direktiivi 76/116/EMÜ I lisa kohaselt, kusjuures väetiseliigi nimetusele lisatakse:sõna "mikroelementidega"võiväetises olevate mikroelementide nimetused või keemilised sümbolid.Väetiseliigi nimetuse järele märgitakse ainult need arvud, mis väljendavad direktiiviga 76/116/EMÜ hõlmatud põhi- ja sekundaarelemente.Mitme elemendi esinemisel loetletakse nad tähestiku järjekorras keemiliste sümbolite järgi: B, Co, Cu, Fe, Mn, Mo, Zn;c) iga olemasoleva mikroelemendi puhul artiklis 6 ettenähtud toitainete, toitainevormide ja toitainete lahustuvvormide tagatud sisaldus, kui need on kindlaks määratud direktiivi 76/116/EMÜ lisades;d) kui kõik või osa mikroelemente on keemiliselt sidestatud orgaaniliste molekulidega, märgitakse asjakohaste mikroelementide nimetuste järele üks järgmine täpsustus:- "kelaaditud  abil" (lisa E peatüki lõikes 1 ettenähtud kelaaditekiti nimetus või akronüüm),- "kompleksi seotud  abil" (lisa E peatüki lõikes 2 ettenähtud kompleksitekiti nimetus või akronüüm).Ühte mikroelementi sisaldavate väetiste puhul väljendatakse mikroelemendi sisaldus massiprotsentides täisarvudena või vajaduse korral ühe kümnendkoha täpsusega. Kui väetis sisaldab mitut mikroelementi, võib iga elemendi puhul kümnendkohtade arv olla ette nähtud lisa peatükkides B, C ja D.Mikroelementide sisalduse väljendamisel võib kasutada nii sõnu kui keemilisi sümboleid.Lisa A ja B peatükkides esitatud toodete puhul tehakse etiketil või lisatud dokumendis kohustusliku või mittekohustusliku deklaratsiooni alla järgmine märge:"Kasutamiseks ainult kinnitatud vajaduse korral. Mitte ületada vajaliku doosi määra."Artikkel 5Liikmesriigid võivad kaubandust takistamata ja kaubanduse eest vastutava isiku vastutusel oma territooriumidel nõuda, et esitataks mullale ja põllukultuurile sobivad väetise doosimäärad ja kasutustingimused. See teave tuleb selgesti eraldada artiklis 4 ettenähtud kohustuslikest deklaratsioonidest.Artikkel 6Liikmesriigid peavad nõudma, et turuleviidud EMÜ väetiste mikroelementide sisaldus oleks deklareeritud elementvormis (B, Co, Cu, Fe, Mn, Mo, Zn).Väetises leiduvate mikroelementide sisaldus deklareeritakse järgmiselt:a) artikli 1 lõikes 1 osutatud väetiste puhul: lisa A peatüki 6. veeru nõuete kohaselt;b) artikli 1 lõikes 2 ja artiklis 3 osutatud väetiste puhul esitatakse:- kogusisaldus protsentides väetise massist,- vees lahustuva vormi sisaldus protsentides väetise massist, kui see moodustab vähemalt poole kogusisaldusest.Kui mikroelement on täielikult vees lahustuv, deklareeritakse ainult vees lahustuva vormi sisaldus.Väetise mikroelementide sisaldus määratakse direktiivi 76/116/EMÜ artiklis 8 ettenähtud analüüsimeetodites kehtestatud tingimustes.Kui mikroelement on keemiliselt sidestatud orgaanilise molekuliga, deklareeritakse väetises leiduva mikroelemendi sisaldus protsentides toote massist vahetult vees lahustuva vormi sisalduse järel ning lisatakse märge "kelaaditud  abil" või "kompleksi seotud  abil", märkides orgaanilise molekuli nimetuse lisa E peatükis sätestatu kohaselt. Orgaanilise molekuli nimetuse võib asendada akronüümiga.Artikkel 7Deklareeritud mikroelementide sisalduste puhul nähakse ette järgmised lubatud hälbed:- rohkem kui 2 %lise sisalduse korral 0,4 protsendipunkti,- kuni 2 %lise sisalduse korral üks viiendik deklareeritud väärtusest.Artikkel 8Direktiivi 76/116/EMÜ artikli 9 lõige 1 asendatakse järgmisega:"Muudatused, mis on vajalikud lisade kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu artiklis 11 ette nähtud korras.Nende muudatuste korral võib väetisi lisada ainult järgmistel tingimustel:a) kui need ei mõju kahjulikult inimese ja loomade tervisele või keskkonnale;b) kui need tagavad tõhusa toitainete kättesaadavuse vastavalt asjakohase põllukultuuri vajadustele ja kasvutingimustele."Artikkel 91. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu 18 kuu jooksul selle teatavakstegemisest arvates. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 10Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 18. september 1989Nõukogu nimeleesistujaE. CRESSONLISAA PEATÜKKÜHTE MIKROELEMENTI SISALDAVAD VÄETISEDMärkus 1: E peatükis sätestatu kohaselt võib kelaaditekitit tähistada akronüümigaMärkus 2: Kui pärast toote lahustamist vees ei jää järele tahket jääki, võib seda toodet iseloomustada märkega "lahustamiseks".Märkus 3: Kui mikroelement esineb kelaatvormis, deklareeritakse pH vahemik, milles on tagatud rahuldav kelaatunud fraktsiooni stabiilsus.Järjenumber Väetiseliigi nimetus Andmed valmistamismeetodi ja oluliste komponentide kohta Minimaalne mikroelemendi sisaldus (massiprotsentides) Andmed toitainete väljendusviisi kohta Muud nõuded Muud väetiseliigi markeerimisandmed Mikroelemendi sisaldus, mis tuleb deklareerida Lahustuvvormid Muud kriteeriumid1 2 3 4 5 6BOOR1a Boorhape Toode, mis saadakse boraadist happe toimel 14 % vees lahustuvat B Võib lisada harilikke kaubanimesid Vees lahustuv boor (B)1b Naatriumboraat Keemiasaadus, mille oluline komponent on naatriumboraat 10 % vees lahustuvat B Võib lisada harilikke kaubanimesid Vees lahustuv boor (B)1c Kaltsiumboraat Toode, mis saadakse osaliselt kolemaniidist või pandermiidist ja mille oluline komponent on kaltsiumboraat 7 % kogu B Osakeste suurus: vähemalt 98 % osakestest läbib 0,063 mm avadega sõela Võib lisada harilikke kaubanimesid Kogu boor (B)1d Booretanoolamiin Toode, mis saadakse boorhappe reageerimisel etanoolamiiniga 8 % vees lahustuvat B Vees lahustuv boor (B)1e Boraaditud väetise lahus või suspensioon 1a, 1b või 1d liiki väetise vees lahustamise või suspendeerimise abil saadud toode 2 % vees lahustuvat B Vees lahustuv boor (B)KOOBALT2a Koobaltsool Keemiasaadus, mille oluline komponent on anorgaaniline koobaltsool 19 % vees lahustuvat Co Markeeringus märgitakse anorgaanilise kompleksaniooni nimetus Vees lahustuv koobalt (Co)2b Koobaltkelaat Toode, mis saadakse koobalti keemilise sidumise abil kelaaditekitiga 2 % vees lahustuvat Co, millest vähemalt 8/10 on kelaatunud Kelaaditekiti laad Vees lahustuv koobalt (Co) Kelaatunud koobalt (Co)2c Koobaltväetise lahus Toode, mis saadakse 2a ja/või 2b liiki väetise lahustamisel vees 2 % vees lahustuvat Co Markeeringus märgitakse anorgaanilise aniooni nimetus ja/või kelaaditekiti laad Vees lahustuv koobalt (Co) Kelaatunud koobalt (Co)VASK3a Vasksool Keemiasaadus, mille oluline komponent on anorgaaniline vasksool 20 % vees lahustuvat Cu Markeeringus märgitakse kompleksaniooni nimetus Vees lahustuv vask (Cu)3b Vaskoksiid Keemiasaadus, mille oluline komponent on vaskoksiid 70 % kogu vaske Osakeste suurus: vähemalt 98 % osakestest läbib 0,063 mm avadega sõela Kogu vask (Cu)3c Vaskhüdroksiid Keemiasaadus, mille oluline komponent on vaskhüdroksiid 45 % kogu vaske Osakeste suurus: vähemalt 98 % osakestest läbib 0,063 mm avadega sõela Kogu vask (Cu)3d Vaskkelaat Toode, mis saadakse vase keemilise sidumise abil kelaaditekitiga 9 % vees lahustuvat Cu, millest vähemalt 8/10 on kelaatunud Kelaaditekiti laad Vees lahustuv vask (Cu) Kelaatunud vask (Cu)3e Vase alusel valmistatud väetis Toode, mis saadakse 3a, 3b, 3c või 3d liiki väetiste ja vajaduse korral vastavaid toitaineid mittesisaldava täiteaine kokkusegamisel 5 % kogu vaske Osakeste suurus: vähemalt 98 % osakestest läbib 0,063 mm avadega sõela Kelaaditekiti laad Kogu vask (Cu) Vees lahustuv vask (Cu), juhul kui see moodustab vähemalt ühe neljandiku kogu vasest. Kelaatunud vask (Cu)3f Vaskväetise lahus Toode, mis saadakse 3a ja/või 3d liiki väetise lahustamisel vees 3 % vees lahustuvat Cu Kelaaditekiti laad Vees lahustuv vask (Cu), millest osa on kelaatunud vask (Cu)RAUD4a Raudsool Keemiasaadus, mille oluline komponent on raud(II)sool (Fe II) 12 % vees lahustuvat Fe Markeeringus märgitakse kompleksaniooni nimetus Vees lahustuv raud (Fe)4b Raudkelaat Produkt, mis saadakse raua keemilise sidestamise abil kelaaditekitiga 5 % vees lahustuvat Fe, millest vähemalt 8/10 on kelaatunud Kelaaditekiti laad Vees lahustuv raud (Fe). Kelaatunud raud (Fe)4c Raudväetise lahus Toode, mis saadakse 4a ja/või 4b liiki väetise lahustamisel vees 2 % vees lahustuvat Fe Kelaaditekiti laad Vees lahustuv raud (Fe). Kelaatunud raud (Fe)MANGAAN5a Mangaansool Keemiasaadus, mille oluline komponent on anorgaaniline mangaan(II)sool 17 % vees lahustuvat Mn Markeeringus märgitakse kompleksaniooni nimetus Vees lahustuv mangaan (Mn)5b Mangaankelaat Produkt, mis saadakse mangaani keemilise sidestamise abil kelaaditekitiga 5 % vees lahustuvat Mn, millest vähemalt 8/10 on kelaatunud Kelaaditekiti laad Vees lahustuv mangaan (Mn). Kelaatunud mangaan (Mn)5c Mangaanoksiid Keemiasaadus, mille olulised komponendid on mangaanoksiidid 40 % kogu mangaani Osakeste suurus: vähemalt 80 % osakestest läbib 0,063 mm avadega sõela Kogu mangaan (Mn)5d Mangaani alusel valmistatud väetis Produkt, mis saadakse 5a ja 5c liiki väetiste kokkusegamisel 17 % kogu mangaani Kogu mangaan (Mn) Vees lahustuv mangaan (Mn), juhul kui see moodustab vähemalt ühe neljandiku kogu mangaanist5e Mangaani alusel valmistatud väetise lahus Toode, mis saadakse 5a ja/või 5b liiki väetise lahustamisel vees 3 % vees lahustuvat Mn Kelaaditekiti laad Vees lahustuv mangaan (Mn). Kelaatunud mangaan (Mn)MOLÜBDEEN6a Naatriummolübdaat Keemiasaadus, mille oluline komponent on naatriummolübdaat 35 % vees lahustuvat Mo Vees lahustuv molübdeen (Mo)6b Ammooniummolübdaat Keemiasaadus, mille oluline komponent on ammooniummolübdaat 50 % vees lahustuvat Mo Vees lahustuv molübdeen (Mo)6c Molübdeeni alusel valmistatud väetis Toode, mis saadakse 6a ja 6b liiki väetiste kokkusegamisel 35 % vees lahustuvat Mo Vees lahustuv molübdeen (Mo)6d Molübdeenväetise lahus Toode, mis saadakse 6a ja/või 6b liiki väetise lahustamisel vees 3 % vees lahustuvat Mo Vees lahustuv molübdeen (Mo)TSINK7a Tsinksool Keemiasaadus, mille oluline komponent on anorgaaniline tsinksool 15 % vees lahustuvat Zn Markeeringus märgitakse kompleksaniooni nimetus Vees lahustuv tsink (Zn)7b Tsinkkelaat Toode, mis saadakse tsingi keemilise sidumise abil kelaaditekitiga 5 % vees lahustuvat Zn Kelaaditekiti laad Vees lahustuv tsink (Zn). Kelaatunud tsink (Zn)7c Tsinkoksiid Keemiasaadus, mille oluline komponent on tsinkoksiid 70 % kogu Zn Kogu tsink (Zn)7d Tsingi alusel valmistatud väetis 7a ja 7b liiki väetistest saadud toode 30 % kogu Zn Kogu tsink (Zn) Vees lahustuv tsink (Zn), juhul kui see moodustab vähemalt ühe neljandiku kogu tsingist (Zn)7e Tsingi alusel valmistatud väetise lahus Toode, mis saadakse 7a ja 7b liiki väetise lahustamisel vees 3 % vees lahustuvat Zn Kelaaditekiti laad Vees lahustuv tsink (Zn). Kelaatunud tsink (Zn)MINIMAALSED MIKROELEMENTIDE SISALDUSED PROTSENTIDENA VÄETISE MASSISTB PEATÜKKTAHKED VÕI VEDELAD MIKROELEMENTIDE SEGUDMikroelemendi esinemisvorm:üksnes anorgaaniline kelaatunud või kompleksi seotudMikroelement:Boor (B) 0,2 0,2Koobalt (Co) 0,02 0,02Vask (Cu) 0,5 0,1Raud (Fe) 2,0 0,3Mangaan (Mn) 0,5 0,1Molübdeen (Mo) 0,02 -Tsink (Zn) 0,5 0,1Minimaalne mikroelementide kogusisaldus tahkes segus: 5 % väetise massistMinimaalne mikroelementide kogusisaldus vedelas segus: 2 % väetise massistC PEATÜKKPÕHI- JA/VÕI SEKUNDAARELEMENTE NING MIKROELEMENTE SISALDAVAD EMÜ MULLAVÄETISEDKasutamiseks põllukultuuridel ja rohumaadel Kasutamiseks aiandusesBoor (B) 0,01 0,01Koobalt (Co) 0,002 -Vask (Cu) 0,01 0,002Raud (Fe) 0,5 0,02Mangaan (Mn) 0,1 0,01Molübdeen (Mo) 0,001 0,001Tsink (Zn) 0,01 0,002D PEATÜKKPÕHI- JA/VÕI SEKUNDAARELEMENTE NING MIKROELEMENTE SISALDAVAD LEHTEDELE PRITSIMISEKS KASUTATAVAD VÄETISEDBoor (B) 0,01Koobalt (Co) 0,002Vask (Cu) 0,002Raud (Fe) 0,02Mangaan (Mn) 0,01Molübdeen (Mo) 0,001Tsink (Zn) 0,002E PEATÜKKMIKROELEMENTIDE PUHUL LUBATUD ORGAANILISTE KOMPLEKSITEKITITE LOETELUKompleksi seotud mikroelementide määratlus:Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab kompleksi seotud mikroelement kompeksühendit, milles metall esineb ühe järgmise vormina:- kelaatunud produkt- kompleksi seotud produkt.Lubatud ained:1. Kelaaditekitid:Järgmiste hapete naatrium-, kaalium-, ja ammooniumsoolad:etüleendiamiintetraäädikhape EDTA C10H16O8N2dietüleentriamiinpentaäädikhape DTPA C14H23O10N3etüleendiamiindi(O-hüdroksüfenüül)äädikhape EDDHA C18H20O6N2hüdroksü-2-etüleendiamiintriäädikhape HEEDTA C10H18O7N2etüleendiamiindi(O-hüdroksü-p-metüülfenüül)äädikhape EDDHMA C20H24N2O6etüleendiamiindi(5-karboksü-2-hüdroksüfenüül)äädikhape EDDCHA C20H20O10N22. Kompleksitekitid([1] EÜT C 304, 29.11.1988, lk 8.[2] EÜT C 47, 20.2.1989, lk 75 ja 15. septembri 1989 otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[3] EÜT C 102, 24.4.1989, lk 9.[4] EÜT L 24, 30.1.1976, lk 21.[5] EÜT L 111, 22.4.1989, lk 34.( Nimekiri tuleb koostada.