title: Nõukogu direktiiv 95/61/EÜ, 29. november 1995, millega muudetakse II lisa direktiivis 90/642/EMÜ teatavates taimset päritolu saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31995L0061

Euroopa Liidu Teataja L 292 , 07/12/1995 Lk 0027 - 0030

		Nõukogu direktiiv 95/61/EÜ,29. november 1995,millega muudetakse II lisa direktiivis 90/642/EMÜ teatavates taimset päritolu saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohtaEUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiivi 90/642/EMÜ teatavates taimsetes saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, [1] eriti selle artikli 1 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades, et:esimest korda muudeti direktiivi 90/642/EMÜ direktiiviga 93/58/EMÜ, [2] mis nägi muu hulgas ette esimese piirnormide loetelu koostamise teatud pestitsiidide jääkide kohta;direktiivi muutmise ajal olid olemasolevad andmed siiski ebapiisavad selleks, et lõplikult määrata piirnormid teatud pestitsiidide ja põllukultuuride kombinatsioonide kohta; kõnealuste andmete esitamiseks määrati nelja-aastane periood, mille lõppedes ja rahuldavate andmete laekumata jäämisel kehtestatakse üldjuhul asjakohastele määradele vastavad piirnormid;komisjon ja nõukogu leppisid direktiivi 93/58/EMÜ vastuvõtmise ajal kokku, et liikmesriigid peaksid ühe aasta jooksul saama huvitatud osapoolte nõusoleku esitada vajalikud andmed; teatud juhtudel ei ole nõusolekut nende andmete esitamiseks antud ning seetõttu on juba praegu võimalik kehtestada asjakohased sätted,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 90/642/EMÜ II lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisas sätestatule.Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. oktoobril 1996.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 29. november 1995Nõukogu nimeleesistujaL. Atienza Serna[1] EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 95/38/EÜ (EÜT L 197, 22.8.1995, lk 14).[2] EÜT L 211, 23.8.1993, lk 6.--------------------------------------------------LISA1. KlorotaloniilTeises veerus pealkirja all "Klorotaloniil" asendatakse üksikute saaduste vastas asuvad kanded "b" ja "0,01*" kandega "0,01*" ning paigutatakse kande "salat ja muu sarnane" vastu alljärgnevas grupis:2. V) LEHTKÖÖGIVILJAD JA VÄRSKED MAITSETAIMED, salat ja muu sarnane.2. KloropürifossKolmandas veerus pealkirja "Kloropürifoss" all asendatakse järgnevates gruppides asuvate kannete vastas täht "c" numbriga "0,05*":- 1. VI) MUUD, oliivid,- 2. III) VILIKÖÖGIVILJAD, suhkrumais.Sama veeru grupis:2. I) JUURVILJAD JA MUGULKÖÖGIVILJADkustutatakse kannete peet, pastinaak, kaalikas ja naeris vastas asuvad kanded "c".Sama veeru grupis:"7. Humal (kuivatatud), humalakäbi graanulid ja kontsentreerimata pulber"asendatakse "d" numbriga "0,1*".3. TsüpermetriinViiendas veerus pealkirja "Tsüpermetriin, sealhulgas muud sugulasisomeeride segud (isomeeride summa)" all asendatakse järgmistes gruppides üksikute saaduste vastas asuvad kanded "c" ja "0,5*" kandega "0,05*", mis paigutatakse eespool nimetatud gruppide vastu:- 1. V) MARJAD JA VÄIKSED PUUVILJAD, muud väiksed puuviljad ja marjad (välja arvatud metsamarjad),- 2. I) JUURVILJAD JA MUGULKÖÖGIVILJAD.Sama veeru kandes:2. VII) VARSKÖÖGIVILJAD, apteegitill,kustutakse toote nimetuse vastast "c" täht.4. DeltametriinKuuendas veerus pealkirja "Deltametriin" all kustutatakse toote nimetuse vastast "c" täht järgmises grupis:1. VI) MUUD, kiivi.5. ImasaliilÜheksandas veerus pealkirja "Imasaliil" all asendatakse grupis:2. III) VILIKÖÖGIVILJAD, maavitsalisedüksikute saaduste vastas asuvad kanded "a" ja "0,02*" kandega "0,02*", mis paigutatakse kande "maavitsalised" vastu.6. IprodioonKümnendas veerus pealkirja "Iprodioon" all kustutatakse järgmistesse gruppidesse kuuluvate saaduste kannete vastast kanne "a":- 2. I) JUURVILJAD JA MUGULKÖÖGIVILJAD, juurseller,- 2. VII) VARSKÖÖGIVILJAD, seller.7. PermetriinÜheteistkümnendas veerus pealkirja "Permetriin (isomeeride summa)" all asendatakse "c" täht numbriga "0,05*" järgmistesse gruppidesse kuuluvate saaduste vastas:1. V) MARJAD JA VÄIKSED PUUVILJAD, koguviljad (välja arvatud metsamarjad).Sama veeru järgmistesse gruppidesse kuuluvate saaduste vastast kustutatakse "c" täht:- 1. VI) MUUD, oliivid,- 2. I) JUURVILJAD JA MUGULKÖÖGIVILJAD, naeris,- 2. IV) KAPSASKÖÖGIVILJAD, õisikkapsad, spargelkapsas,- 2. VII) VARSKÖÖGIVILJAD, apteegitill,- 4. Õliseemned, päevalilleseemned.Sama veeru grupis:1. V) MARJAD JA VÄIKSED PUUVILJAD, muud väiksed puuviljad ja marjad (välja arvatud metsamarjad)asendatakse üksikute saaduste vastas asuvad kanded "c" ja "0,05*" kandega "0,05", mis paigutatakse eespool nimetatud grupi vastu.Sama veeru järgnevat saadust käsitlevas kandes:"7. Humal (kuivatatud), humalakäbi graanulid ja kontsentreerimata pulber", asendatakse "d" täht numbriga "0,1*".8. Benomüül, karbendasiim, metüültiofanaatKaheteistkümnendas veerus pealkirja "Benomüül, karbendasiim, metüültiofanaat (summa väljendatud karbendasiimina)" all asendatakse järgmiste gruppide järgmiste saaduste kannete vastas "d" täht numbriga "0,1*":- 2. V) LEHTKÖÖGIVILJAD JA VÄRSKED MAITSETAIMED, ürt-allikkress ja salatsigur,- 7. Humal (kuivatatud), humalakäbi graanulid ja kontsentreerimata pulber.Sama veeru grupis:1. VI) MUUD, oliivid, kustutatakse "d" täht.9. Maneeb, mankotseeb, metiraam, propineeb, tsineebKolmeteistkümnendas veerus pealkirja "Maneeb, mankotseeb, metiraam, propineeb, tsineeb (summa väljendatud CS2-na)" all grupis:1. V) MARJAD JA VÄIKSED PUUVILJAD, koguviljad (välja arvatud metsamarjad),asendatakse "c" täht "c" tähega kande "vaarikad" vastas ja numbriga "0.05*" kande "muud" vastas.Sama veeru gruppides:- 2. I) JUURVILJAD JA MUGULKÖÖGIVILJAD, peet,- 2. VII) VARSKÖÖGIVILJAD, kera-artišokk, kustutatakse saaduste kannete vastast "c" täht.Sama veeru grupis:2. V) LEHTKÖÖGIVILJAD JA VÄRSKED MAITSETAIMED,asendatakse kande "ürt-allikkress" vastas "c" täht numbriga "0,05*".10. MetamidofossNeljateistkümnendas veerus pealkirja "Metamidofoss" all asendatakse järgmiste gruppide järgmiste saaduste kannete vastas "b" täht numbriga "0,01*":- 1. V) MARJAD JA VÄIKSED PUUVILJAD, laua- ja veiniviinamarjad ja maasikad (välja arvatud metsmaasikad),- 2. IV) KAPSASKÖÖGIVILJAD, lehtkapsas.11. ProtsümidoonViieteistkümnenda veeru pealkirja "Protsümidoon" all asendatakse järgmise grupi järgmise saaduse kande vastas asuv "a" täht numbriga "0,02":1. III) ÕUNVILJAD, õunad.Sama veeru järgmise grupi järgmise saaduse kande vastas asuv "a" täht kustutatakse:2. II) SIBULKÖÖGIVILJAD, talisibul.12. Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid eelkõige tee jaoks (kuivatatud lehed ja varred, fermenditud või mitte, Camellia sinensis).Eraldi tee jaoks koostatud tabelis järgnevate pestitsiidide jääkide vastas:6. Bromopropülaat,15. Flutsütrinaat (isomeeride summa),18. Metidatioon,21. Profenofoss, asendatakse "d" täht numbriga "0,01*".--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 15. veebruar 1971, värske kodulinnulihaga kauplemist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31971L0118

Euroopa Liidu Teataja L 055 , 08/03/1971 Lk 0023 - 0039 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 3 Lk 0144  Taanikeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1971(I) Lk 0097  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 3 Lk 0144  Ingliskeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1971(I) Lk 0106  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 6 Lk 0116  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 4 Lk 0131  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 03 Köide 4 Lk 0131

		Nõukogu direktiiv,15. veebruar 1971,värske kodulinnulihaga kauplemist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta(71/118/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 43 ja 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse assamblee arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamustning arvestades, et:nõukogu 13. juuni 1967. aasta määrus 123/67/EMÜ [2] kodulinnuliha turu ühtse korralduse kohta kehtestas selle sektori jaoks ühtse turusüsteemi;kuni kaubandust takistavad liikmesriikide kodulinnulihale kehtestatud erinevad tervishoiunõuded, ei ole selle määruse rakendamisel soovitud tulemust;erinevuste kõrvaldamiseks tuleb liikmesriikide tervishoidu käsitlevad sätted ühtlustada;tuleks vastu võtta ühenduse nõuded, mida kohaldatakse ka liikmesriikides turustatavale kodulinnulihale pärast üleminekuperioodi, mille jooksul need reguleerivad üksnes ühendusesisest kaubandust; käesolevat direktiivi ei tohiks kohaldada kodulinnulihale, mille tootja teatud tingimustel otse tarbijale tarnib;kavandatava ühtlustamise eesmärk peab olema eriti kodulinnuliha suhtes tapamajades ning ladustamise ja transpordi ajal kohaldatavate hügieeninõuete standardimine; liikmesriikide pädevad asutused peaksid endiselt vastutama käesolevas direktiivis sätestatud hügieeninõuetele vastavatele tapamajadele heakskiidu andmise ning heakskiidu andmist reguleerivate tingimuste täitmise eest; samuti tuleb kehtestada nõue külmhoonetele heakskiidu andmiseks liikmesriikides;rahuldava veterinaarkontrolli tagamiseks, võttes arvesse selle läbiviimise eritingimusi, tuleb teatavad ülesanded usaldada pädevatele assistentidele, kes tegutsevad riikliku veterinaararsti vastutusel ja juhendamisel;kõikides liikmesriikides tuleb kehtestada minimaalsed standardnõuded nende assistentide teoreetilise ja praktilise väljaõppe taseme ning muude tingimuste suhtes, mis on vajalikud nende pädevuse, aususe ja erapooletuse tagamiseks, välistamata seejuures nende väljaõppega seotud määruste ja programmide progressiivse standardimise võimalust;ühendusesisese kaubanduse korral käsitletakse ekspordiriigi riikliku veterinaararsti koostatud terviseohutuse sertifikaadi väljaandmist parima viisina kinnitada sihtriigi pädevatele asutustele, et linnuliha partii vastab käesoleva direktiivi sätetele; kõnealune sertifikaat peab kodulinnuliha partiiga sihtkohani kaasas olema;liikmesriikidel peab olema õigus mitte lubada teisest liikmesriigist tuua oma territooriumile kodulinnuliha, mis on osutunud inimtoiduks kõlbmatuks või ei vasta ühenduse tervishoiualastele nõuetele;sellistel juhtudel peaks kaubasaatjal või tema esindajal olema taotluse esitamise korral võimalik lihatooted tagasi saada, kui seda ei takista tervisohutusega seotud põhjused;keelu või piirangu korral tuleks selle põhjustest teavitada kaubasaatjat või tema esindajat ja teatavatel juhtudel ekspordiriigi pädevat asutust;kaubasaatja ja sihtliikmesriigi ametiasutuste vaidluse korral keelu või piirangu põhjendatuse kohta peaks kaubasaatjal olema võimalus taotleda sellise eksperdi arvamust, kelle ta võib valida komisjoni poolt koostatud ekspertide loetelust;liikmesriikide vahelised vaidlused selle üle, kas tapamajale heakskiidu andmine oli õigustatud, tuleb lahendada nõukogu 15. oktoobri 1968. aasta otsusega loodud alalises veterinaarkomitees kiirkorras;teatavates eriprobleeme tekitavates valdkondades ei saa liikmesriikide sätteid ühtlustada kuni põhjalikuma uurimise läbiviimiseni;elusate kodulindude ja värske kodulinnulihaga kauplemist käsitlevate loomatervishoiu nõuete suhtes kehtivad teised ühenduse direktiivid; on selgunud, et tuleb astuda esimesi samme sellekohaste siseriiklike sätete ühtlustamiseks, kehtestades teatavad tingimused, mille kohaselt liikmesriigid võivad keelustada või piirata kodulinnuliha toomise oma territooriumile loomatervishoiust tulenevatel põhjustel ning sätestades ühenduse kiirkorra alalises veterinaarkomitees, mille raames saab liikmesriigis võetud meetmeid liikmesriikide ja komisjoni vahelises tihedas koostöös uurida ning vajaduse korral muuta või tühistada,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I JAOTIS ÜldsättedArtikkel 11. Käesolevat direktiivi kohaldatakse kauplemise suhtes järgmist liiki koduloomade värske lihaga: kodulinnud, kalkunid, pärlkanad, pardid ja haned.2. Kõiki nende lindude inimtoiduks kõlblikke kehaosi käsitletakse kodulinnulihana.3. Värskeks loetakse igasugust kodulinnuliha, mis ei ole läbinud säilitamistöötlust; käesolevas direktiivis käsitletakse siiski värske lihana jahutatud ja külmutatud kodulinnuliha.Artikkel 2Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) rümp – linnu terve keha pärast veretustamist, sulgede kitkumist ja siseelundite eemaldamist; neerude, pöiapära juurest koibade või pea eemaldamine on valikuline;b) rümba osad – rümba osad vastavalt määratlusele punktis a;c) rups – värske liha, välja arvatud rümp, mis on määratletud punktis a, isegi kui see algselt kuulus rümba külge;d) sisikond – rups rinna-, kõhu- ja vaagnaõõnest, sealhulgas hingetoru ja söögitoru ning, kui see on asjakohane, pugu;e) tapaeelne kontroll – elusate kodulindude kontroll vastavalt I lisa III peatüki nõuetele;f) tapajärgne kontroll – tapetud lindude kontroll tapamajas vahetult pärast tapmist vastavalt I lisa V peatüki nõuetele;g) riiklik veterinaararst – liikmesriigi pädeva keskasutuse poolt ametisse määratud veterinaararst;h) assistent – liikmesriigi pädeva keskasutuse poolt riiklikku veterinaararsti abistama määratud vastava väljaõppega isik;i) ekspordiriik – liikmesriik, kust värsket kodulinnuliha saadetakse teise liikmesriiki;j) sihtriik – liikmesriik, kuhu värsket kodulinnuliha saadetakse teisest liikmesriigist.II JAOTIS Ühendusesisest ja liikmesriikides toimuvat kaubandust reguleerivad sättedArtikkel 31. Iga liikmesriik tagab, et lubatud on kaubelda üksnes värske kodulinnulihaga, mis vastab järgmistele nõuetele, ilma et see piiraks artikli 11 kohaldamist:a) see on saadud tapamajast, mis on heaks kiidetud ja kontrollitud vastavalt artikli 5 lõikele 1;b) see on pärit linnult, kes on läbinud tapaeelse kontrolli riikliku veterinaararsti või assistentide poolt vastavalt artiklile 4 ja on pärast nimetatud kontrolli tunnistatud tapakõlblikuks värske kodulinnulihaga kauplemise eesmärgil;c) seda on töödeldud rahuldavates hügieenitingimustes vastavalt I lisa IV peatükile;d) see on läbinud tapajärgse kontrolli riikliku veterinaararsti või assistentide poolt vastavalt artiklile 4 ja tunnistatud inimtoiduks kõlblikuks kooskõlas I lisa VI peatükiga;e) see kannab tervisemärki, mis on kooskõlas I lisa VII peatüki nõuetega;f) kooskõlas I lisa IX peatükiga on seda pärast tapajärgset kontrolli hoitud rahuldavates hügieenitingimustes vastavalt artikli 5 lõikele 1 heakskiidetud ja kontrollitud tapamajades või vastavalt artikli 5 lõikele 4 heakskiidetud ja kontrollitud külmhoonetes;g) see on nõuetekohaselt pakitud ja seda on veetud rahuldavates hügieenitingimustes, mis on kooskõlas I lisa X ja XI peatüki nõuetega.2. Kaubandus ei hõlma järgmist:a) vesinikperoksiidi või muude pleegitusainete või looduslike või kunstlike värvainetega töödeldud värske kodulinnuliha;b) antibiootikumide, säilitus- või pehmendusainetega töödeldud värske kodulinnuliha;c) lõhna- ja maitseühenditega töödeldud värske kodulinnuliha.3. Sihtriigi loal võib siiski liha kohta, mis ei ole ette nähtud inimtoiduks, lõikes 1 sätestatud tingimused täitmata jätta; sellisel juhul võtab sihtriik kõik vajalikud meetmed, et vältida liha kasutamist muuks kui ettenähtud otstarbeks.4. Lõikes 1 sätestatud tingimusi ei kohaldata värskele kodulinnulihale, mille lindude tootja tarnib üksikjuhtudel otse lõpptarbijale viimase omaks tarbeks muul moel kui rändkaubanduse, postimüügi või turul müümise teel.Artikkel 41. I lisa II ja IV peatükis tapamajade poolt järgimiseks sätestatud tapaeelse ja tapajärgse kontrolli ning hügieenitingimuste kontrolli käigus võivad riiklikku veterinaararsti aidata assistendid, kes töötavad tema juhendamisel ja vastutusel.2. Assistentidena võivad tegutseda üksnes isikud, kes vastavad II lisas esitatud nõuetele. Nõukogu võtab komisjoni ettepanekul vastu üksikasjalikumad eeskirjad II lisa lõike 1 punktides b ja d ning lõikes 4 sätestatud nõuete kohta seoses assistentidelt nõutava väljaõppe tasemega.3. Assistendid aitavad riiklikku veterinaararsti üksnes järgmiste toimingute läbiviimisel:- I lisa II ja IV peatükis sätestatud hügieeninõuete kohaldamise järelevalve,- kontroll, et tapaeelse kontrolli käigus ei esine ühtki I lisa III peatüki lõikes 12 mainitud sümptomitest,- kontroll, et tapajärgse kontrolli käigus ei esine I lisa VI peatüki lõikes 28 loetletud tingimusi.Artikkel 51. Liikmesriigi, kelle territooriumil tapamaja asub, pädev keskasutus tagab, et artikli 2 lõike 1 punktis a ette nähtud heakskiit antakse üksnes juhul, kui on täidetud I lisa I ja II peatüki nõuded, ning tingimusel, et tapamaja suudab täita teisi kõnealuses lisas sätestatud tingimusi; samuti tagab liikmesriik, et vastavust neile nõuetele kontrollib riiklik veterinaararst ja kui ühte või enamat nõuet enam ei järgita, tühistatakse luba.2. Kõik heakskiidetud tapamajad registreeritakse loetelus ning igale tapamajale antakse veterinaarloa number. Iga liikmesriik edastab heakskiidetud tapamajade ja nende veterinaarlubade numbrite loetelu teistele liikmesriikidele ja komisjonile ning teatab neile loa tühistamisest.3. Kui liikmesriik leiab, et teises liikmesriigis asuv tapamaja ei täida enam loa saamise tingimusi, teatab ta sellest asjaomase liikmesriigi pädevale keskasutusele. Kõnealune asutus võtab kõik vajalikud meetmed ning teavitab teise liikmesriigi pädevat keskasutust võetud otsustest ja nende põhjustest.Kui liikmesriik leiab, et ei ole võetud vajalikke meetmeid või võetud meetmed ei ole piisavad, võib liikmesriik küsimuse suunata komisjonile, kes pöördub arvamuse saamiseks ühe või enama veterinaareksperdi poole. Liikmesriikidel võidakse seda arvamust silmas pidades lubada artiklis 12 sätestatud korras keelustada ajutiselt nimetatud tapamajast pärit värske kodulinnuliha toomine oma territooriumile.Kõnealuse loa võib tühistada artiklis 12 ettenähtud korras ühe või enama veterinaareksperdi poolt esitatud hilisema arvamuse alusel.Veterinaareksperdid peavad olema muude kui vaidlusse hõlmatud liikmesriikide kodanikud.Pärast liikmesriikidega konsulteerimist kehtestab komisjon üldeeskirjad käesoleva lõike kohaldamiseks, eriti veterinaarekspertide määramise ja arvamuste esitamisel järgitava korra kohta.4. Isegi kui külmhooned asuvad väljaspool tapamaja, peab riiklik veterinaararst neid värske kodulinnuliha ladustamise osas kontrollima.Liikmesriigi, kelle territooriumil külmhoone asub, pädev keskasutus vastutab värske kodulinnuliha ladustamisega seoses kõnealusele külmhoonele heakskiidu andmise ja selle tühistamise eest.Artikkel 6Ilma et see piiraks artikli 3 lõiget 2, ei mõjuta käesoleva direktiivi kohaldamine ühenduse poolt vastuvõetavate sätete jõustumiseni liikmesriikide selliste sätete kohaldamist, mis käsitlevad:a) artikli 5 lõikes 4 osutatud tingimusi külmhoonetele heakskiidu andmiseks ja tühistamiseks;b) kodulindudele selliste ainete manustamist, mis võivad muuta värske kodulinnuliha tarbimise rahva tervisele ohtlikuks või kahjulikuks, ning selliste ainete imendumist kodulindudel, nagu antibiootikumid, östrogeenid, türeostaatilised ained, pehmendusained, pestitsiidid, herbitsiidid või arseeni või antimoni sisaldavad ained;c) võõrkehade lisamist värskele kodulinnulihale ning selle töötlemist ioniseeriva ja ultraviolettkiirgusega.Artikkel 7Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kehtivates õigusaktides sätestatud edasikaebeõigust käesoleva direktiivi kohaselt pädeva asutuse poolt vastuvõetud otsuste peale.III JAOTIS Üksnes ühendusesisest kaubandust reguleerivad sättedArtikkel 8Iga liikmesriik tagab, et teise liikmesriiki saadetava värske kodulinnulihaga on sihtriiki vedamisel kaasas I lisa VIII peatüki nõuetele vastav terviseohutuse sertifikaat.Artikkel 91. Ilma et see piiraks artikli 5 lõike 3 teise lõigu teisest lausest tulenevaid volitusi, võib liikmesriik keelustada oma territooriumil teisest liikmesriigist pärit värske kodulinnuliha turustamise, kui sihtriigis läbi viidud terviseohutuse kontrolli käigus selgub, et:a) kõnealune liha on inimtoiduks kõlbmatu; või etb) ei ole täidetud artiklite 3, 8 ja 14 sätteid.2. Lõike 1 kohaselt võetavate otsustega tuleb kaubasaatja või tema esindaja taotluse korral lubada värke kodulinnuliha tagasiviimist, tingimusel et see ei ole vastuolus terviseohutuse kaalutlustega. Igal juhul tuleb võtta ohutusmeetmeid, et vältida sellise liha väärkasutust.3. Kõnealused otsused tuleb koos nende põhjendustega edastada kaubasaatjale või tema esindajale. Kaubasaatja või tema esindaja taotluse korral tuleb kõnealused põhjendatud otsused edastada talle viivitamata ja kirjalikult ning märkida ära kehtivate õigusaktidega sätestatud edasikaebevõimalused, nende vorm ja kohaldamise tähtajad.4. Kui otsused põhinevad nakkushaiguse diagnoosil, inimeste tervisele ohtlikul riknemisel või käesoleva direktiivi sätete tõsisel rikkumisel, edastatakse need samuti viivitamata koos põhjendustega ekspordiriigi pädevale keskasutusele.Artikkel 10Iga liikmesriik annab kaubasaatjale, kelle värsket kodulinnuliha ei või vastavalt artikli 9 lõikele 1 riigi territooriumil turustada, õiguse nõuda veterinaareksperdi arvamust. Iga liikmesriik tagab, et enne pädevate asutuste poolt muude meetmete võtmist, näiteks liha hävitamine, on veterinaarekspertidel võimalus kindlaks määrata, kas artikli 9 lõike 1 tingimused on täidetud.Veterinaarekspert peab olema muu liikmesriigi kui ekspordi- või sihtriigi kodanik.Komisjon koostab liikmesriikide ettepaneku põhjal loetelu ekspertidest, kes võivad kõnealust arvamust esitada. Pärast liikmesriikidega konsulteerimist kehtestab komisjon kohaldatavad üldeeskirjad, eelkõige selliste arvamuste esitamise korra kohta.Artikkel 111. Ilma et see piiraks lõikeid 2–4, kohaldatakse ühenduse sätete jõustumiseni liikmesriikide elusate kodulindude ja kodulinnulihaga kauplemist käsitlevaid loomatervishoiusätteid.2. Kui on oht, et teise liikmesriigi värske kodulinnuliha kaudu võivad loomahaigused levida oma riigi territooriumile, võib liikmesriik võtta järgmisi meetmeid:a) episootilise haiguse puhangu korral asjaomases teises liikmesriigis keelata või piirata ajutiselt värske kodulinnuliha sissetoomist kõnealuse liikmesriigi nakatunud piirkondadest;b) episootilise haiguse laiaulatusliku leviku korral või uue raske nakkusliku loomahaiguse puhangu korral keelata või piirata ajutiselt värske kodulinnuliha sissetoomist kogu kõnealuse liikmesriigi territooriumilt.3. Iga liikmesriik peab viivitamata teavitama teisi liikmesriike ja komisjoni lõikes 2 osutatud haiguste puhkemisest oma territooriumil ja nende haiguste tõrjeks võetavatest meetmetest. Liikmesriik peab samuti viivitamata teavitama haiguse likvideerimisest.4. Liikmesriikide poolt lõike 2 kohaselt võetud meetmetest ja nende tühistamisest tuleb viivitamata teatada teistele liikmesriikidele ja komisjonile ning lisada asjakohased põhjendused.Artiklis 12 sätestatud korras võib teha otsuse kõnealused meetmed tühistada või neid muuta eelkõige selleks, et kooskõlastada neid teiste liikmesriikide võetud meetmetega.5. Kui tekib lõikes 2 kirjeldatud olukord ning on vaja, et teised liikmesriigid kohaldaksid samuti kõnealuse lõike kohaselt võetud meetmeid, mida on vajaduse korral muudetud vastavalt lõikele 4, võetakse artiklis 12 sätestatud korras asjakohased meetmed.Artikkel 121. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab eesistuja küsimuse oma algatusel või liikmesriigi nõudmisel viivitamata nõukogu 15. oktoobri 1968. aasta otsusega asutatud alalisele veterinaarkomiteele (edaspidi komitee).2. Liikmesriikide hääli komitees arvestatakse vastavalt asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 sätestatule. Esimees ei hääleta.3. Komisjoni esindaja esitab võetavate meetmete projekti. Komitee esitab meetmete kohta oma arvamuse kahe päeva jooksul. Arvamus võetakse vastu vähemalt kaheteistkümne poolthäälega.4. Kui meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu ja kohaldab viivitamata. Kui meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee oma arvamust ei esita, teeb komisjon viivitamata nõukogule ettepaneku meetmete vastuvõtmiseks. Nõukogu võtab meetmed kvalifitseeritud häälteenamusega.Kui nõukogu ei ole viieteistkümne päeva jooksul alates ettepaneku esitamise kuupäevast meetmeid võtnud, võtab ettepandud meetmed vastu komisjon ja kohaldab neid viivitamata, kui nõukogu ei ole lihthäälteenamusega selle vastu hääletanud.Artikkel 13Artikli 12 sätteid kohaldatakse kaheksateistkümne kuu jooksul alates küsimuse komiteele suunamise kuupäevast vastavalt artikli 12 lõikele 1 või muudele vastavatele eeskirjadele.Artikkel 141. Liikmesriigid keelustavad kodulinnuliha jahutamiseks praegu kasutatava "Spinchilleri" töötlusviisi. Kõnealune keeld jõustub alles alates 1. jaanuarist 1976.2. Pärast liikmesriikidega alalises veterinaarkomitees konsulteerimist esitab komisjon nõukogule enne 1. jaanuari 1972 aruande ühe või enama asendusjahutusprotsessi olemasolu kohta.3. Lõikes 1 kindlaksmääratud tähtaeg asendatakse 1. jaanuariga 1977, kui nõukogu ei leia komisjoni ettepanekul tegutsedes enne 1. jaanuari 1977, et on välja töötatud üks või enam uut tööstuses kasutatavat töötlemisviisi.IV JAOTIS LõppsäteArtikkel 15Kuni värske kodulinnuliha importi kolmandatest riikidest käsitlevate ühenduse sätete jõustumiseni kohaldavad liikmesriigid impordi suhtes sätteid, mis on vähemalt samaväärsed käesoleva direktiivi sätetega.Artikkel 16Ilma et see piiraks artiklit 14, jõustavad liikmesriigid käesoleva direktiivi ja selle lisade järgimiseks vajalikud õigusnormid:a) ühendusesisese kaubanduse suhtes: kahe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist;b) nende territooriumil toodetava ja turustatava värske kodulinnuliha suhtes: maksimaalselt viie aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist.Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Artikkel 17Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 15. veebruar 1971Nõukogu nimeleesistujaM. Cointat[1] EÜT 109, 9.7.1964, lk 1721/64.[2] EÜT 117, 19.6.1967, lk 2301/67.--------------------------------------------------I LISAI PEATÜKK TAPAMAJADE HÜGIEENINÕUDED1. Tapamajades peab olema:a) piisavalt suur ning kergesti puhastatav ja desinfitseeritav ruum või kaetud ala kodulindude tapaeelseks kontrolliks;b) piisavalt suur ning kergesti puhastatav ja desinfitseeritav eriruum, mis on ette nähtud üksnes haigete või haiguskahtlusega kodulindude jaoks;c) taparuum, mis on piisavalt suur, et selles saaks eraldi kohtades läbi viia ühelt poolt tuimastust ja veretustamist ning teisalt sulgede kitkumist ja põletamist. Igasugune ühendustee taparuumi ja punktis a osutatud ruumi vahel, välja arvatud kitsas ava, mida võivad läbida üksnes tapalinnud, peab olema varustatud automaatselt sulguva uksega;d) ruum siseelundite eemaldamiseks ja ettevalmistamiseks, mis on piisavalt suur, et siseelundite eemaldamist saaks läbi viia kohas, mis asub teistest töökohtadest piisavalt eemal või on neist eraldatud vaheseinaga, et vältida saastumist. Igasugune ühendustee siseelundite eemaldamiseks ja ettevalmistamiseks ette nähtud ruumi ja taparuumi vahel, välja arvatud kitsas ava, mida võivad läbida üksnes tapalinnud, peab olema varustatud automaatselt sulguva uksega;e) vajaduse korral väljastusruum;f) üks või mitu piisavalt suurt jahutus- või külmutusruumi;g) ruum või ala sulgede kogumiseks, kui neid ei käidelda jäätmetena;h) lukustatavad eriruumid, mis on eraldatud ajutiselt kinnipeetava kodulinnuliha ning inimtoiduks kõlbmatuks tunnistatud ebatervisliku liha ja jäätmete eraldi ladustamiseks, kui kõnealust liha ja jäätmeid ei eemaldata tapamajast iga päev;i) eriruum, milles käideldakse tehniliselt või hävitatakse üksnes kodulinnuliha, mis on lõike 28 alusel tunnistatud inimtoiduks kõlbmatuks, liha, mis ei kuulu lõike 29 alusel inimtoiduks kasutamisele, ning tapajäätmeid ja kõrvalsaadusi, mis on ette nähtud tööstuslikuks otstarbeks, kui kohapeal viiakse läbi kõnealust tehnilist käitlemist või hävitamist;j) riietusruumid, valamud, dušid ja veeklosetid; viimased ei tohi avaneda otse tööruumidesse; valamute juures peab olema kuum ja külm jooksev vesi, vahendid käte puhastamiseks ja desinfitseerimiseks ning ühekordselt kasutatavad käterätikud; valamud peavad asuma tualettide lähedal;k) vastavalt kohandatud koht virtsa jaoks, välja arvatud juhul, kui virts eemaldatakse hügieeninõuetele vastavalt;l) puuride ja sõidukite puhastamiseks ja desinfitseerimiseks ette nähtud koht ja piisavad seadmed;m) nõuetekohaselt varustatud lukustatav ruum, mida kasutab üksnes veterinaarteenistus;n) tööruumides piisavad seadmed käte ja töövahendite puhastamiseks ja desinfitseerimiseks; kõnealused seadmed peavad paiknema töökohtadele võimalikult lähedal; tegu ei või olla käsikraanidega; kõnealuste seadmete juures peab olema kuum ja külm jooksev vesi, puhastus- ja desinfitseerimisvahendid ning ühekordselt kasutatavad käterätikud; vahendite puhastamiseks kasutatava vee temperatuur ei tohi olla madalam kui +82 °C;o) vahendid käesolevas direktiivis ettenähtud veterinaarkontrolli tõhusaks läbiviimiseks mis tahes ajal;p) sobiv ümbritsev sein või muu piirderajatis;q) ilma et see piiraks punkte a, b, c ja d, hoone puhaste osade piisav eraldatus saastunud osadest;r) punktides a–j nimetatud ruumides:- veekindel põrandakate, mis on kergesti puhastatav ja desinfitseeritav, kõdunemiskindel ning paigaldatud nii, et see lihtsustaks vee äravoolu,- siledad seinad, mis on kaetud heledat värvi pestava materjali või värviga vähemalt kahe meetri kõrguseni ning millel on ümarad nurgad;s) piisav ventilatsioon ning vajadusel auru ärajuhtimine;t) elusate või tapetud lindude jaoks eraldatud ruumides piisav loomulik või kunstlik valgustus, mis ei moonuta värve;u) piisav varu surve all olevat üksnes joogivett; erandjuhtudel võib auru tekitamiseks kasutada tehnilist vett, tingimusel et selleks paigaldatud torustik välistab kõnealuse vee kasutamise muudel eesmärkidel; lisaks võib lubada muu vee kasutamist erandjuhtudel külmseadmete jahutamiseks. Tehnilise vee torud peavad olema värvitud punaseks ning need ei tohi läbida ruume, kus on liha;v) piisav varu surve all olevat sooja joogivett;w) hügieeninõuetele vastav heitvee eemaldamise süsteem;x) vajalikud seadmed kaitseks kahjurite, näiteks putukate ja näriliste eest;y) töövahendid ja seadmed, samuti ladustamise ajal kodulindudega kokkupuutuvad seadmed peavad olema mittekorrodeeruvast materjalist ning kergesti puhastatavad ja desinfitseeritavad;z) jõuga mitteavatav õhu- ja veekindel eritaara liha kogumiseks, mis on tunnistatud inimtoiduks kõlbmatuks VI peatüki lõike 28 tähenduses.II PEATÜKK TAPAMAJA TÖÖTAJATE, RUUMIDE, SEADMETE JA TÖÖRIISTADE HÜGIEENINÕUDED2. Töötajad, ruumid, seadmed ja tööriistad peavad olema absoluutselt puhtad.a) Eelkõige peavad töötajad kandma puhtaid tööriideid ja peakatteid, mis on heledat värvi ja kergesti pestavad. Lindude tapmise ning liha töötlemise ja käitlemisega tegelev personal peab käsi pesema ja desinfitseerima mitu korda tööpäeva jooksul ning iga kord enne töö jätkamist katkestuse järel. Haigete lindude või nakatunud lihaga kokku puutunud isikud peavad vahetult pärast seda pesema soojas vees hoolikalt käsi ja käsivarsi ning need seejärel desinfitseerima. Tööruumides ja laoruumides on suitsetamine keelatud.b) Tapamajadesse ei tohi tuua koeri, kasse ega teisi loomi, välja arvatud selles tapmisele minevad kodulinnud vastavalt artikli 1 lõikele 1, välja arvatud tapamaja veoloomad. Seda keeldu ei kohaldata küülikutele või lindudele, mida ei ole mainitud artikli 1 lõikes 1, mis on ette nähtud viivitamata tapmiseks, tingimusel et nende majutamine, tapmine, ettevalmistamine ja ladustamine ei toimu kodulindudega samal ajal ega samades ruumides.Närilisi, putukaid ja teisi kahjureid tuleb korrapäraselt hävitada.c) I peatüki lõike 1 punktides a, b, c, d ja e nimetatud ruume tuleb puhastada ja desinfitseerida vastavalt vajadusele ja alati tööpäeva lõpus.d) Kodulindude kohaletoimetamiseks kasutatavad puurid peavad olema valmistatud mittekorrodeeruvast materjalist, olema kergesti puhastatavad ja desinfitseeritavad ning veekindla põhjaga. Neid tuleb iga kord pärast tühjendamist puhastada ja desinfitseerida.e) Lindude tapmiseks, lihaga töötamiseks ja selle ladustamiseks kasutatavaid seadmeid ja vahendeid tuleb hoida puhtana ning heas korras. Neid tuleb hoolikalt puhastada ja desinfitseerida mitu korda tööpäeva jooksul, tööpäeva lõpus ning enne uuesti kasutamist, kui need on saastunud, eelkõige haigustekitajatega.f) Ebatervisliku inimtoiduks kõlbmatu liha ja rupsi mahutid tuleb pärast kasutamist tühjendada ning puhastada ja desinfitseerida iga kord, kui neid tühjendatakse.3. Lindude tapmiseks, lihaga töötamiseks ja selle ladustamiseks kasutatavaid tööruume, tööriistu, seadmeid ja sisseseadet tuleb kasutada üksnes nimetatud eesmärkidel.4. Kodulinnuliha ja selle mahutid ei tohi puutuda vahetult kokku maapinnaga.5. Suled tuleb pärast kitkumist viivitamata kõrvaldada.6. Detergentide, desinfektsioonivahendite ja pestitsiidide kasutamine ei tohi mõjutada liha kasutuskõlblikkust.7. Linde on keelatud tappa ja liha käidelda isikutel, kes võivad neid saastata, eriti isikutel kes:a) põevad või kellel kahtlustatakse kõhutüüfust, A- ja B-paratüüfust, nakkuslikku enteriiti (salmonelloosi), düsenteeriat, nakkuslikku hepatiiti, sarlakeid või kes on nende haiguste kandjad;b) kes põevad või kellel kahtlustatakse nakkuslikku tuberkuloosi;c) kes põevad või kellel kahtlustatakse nakkuslikku nahahaigust;d) kes tegelevad samal ajal tegevusega, mis võib põhjustada mikroobide ülekandumist lihale;e) kes kannavad kätel muud sidet kui veekindel haavaside, mis kaitseb nakatumata sõrmehaava.8. Kõik isikud, kes töötavad kodulinnulihaga, peavad esitama arstitõendi. Sellega tõendatakse, et kõnealuseks tööks ei ole takistusi; tõendit uuendatakse igal aastal ning iga kord, kui riiklik veterinaararst seda nõuab; see peab riiklikule veterinaararstile olema alati kättesaadav.III PEATÜKK TAPAEELNE KONTROLL9. Tapalinnud peavad 24 tunni jooksul alates tapamajja saabumisest läbima tapaeelse kontrolli. Kui tapaeelsest kontrollist on möödunud üle 24 tunni, tuleb kontrolli vahetult enne tapmist korrata.10. Tapaeelne kontroll võib piirduda transpordi käigus saadud vigastuste väljaselgitamisega, kui kodulinnud on viimase 24 tunni jooksul läbinud kontrolli päritoluettevõttes ja tunnistatud terveks. Lisaks tuleb tapamajja saabumisel tõendada kodulindude päritolu.Kui tapaeelset kontrolli päritoluettevõttes ja tapamajas ei vii läbi sama riiklik veterinaararst, peab lindudega kaasas olema III lisas sätestatud üksikasju sisaldav terviseohutuse sertifikaat.11. Tapaeelne kontroll tuleb läbi viia sobivas valgustuses.12. Kontrolli käigus tuleb kindlaks teha:a) kas kodulinnud kannatavad haiguse all, mis võib üle kanduda inimestele või loomadele, kas neil ilmnevad sümptomid või nende üldseisund viitab haiguse esinemisele;b) kas neil ilmnevad mõne üldseisundit mõjutava haiguse või tervisehäire sümptomid, mis võib muuta liha inimtoiduks kõlbmatuks.13. Klassikalise lindude katku, Newcastle’i haiguse, marutaudi, salmonelloosi, koolera või ornitoosi all kannatavad kodulinnud tunnistatakse inimtoiduks kõlbmatuks.14. Linde ei tohi tappa värske lihana inimtoiduks kasutamiseks, kui:- haigete kodulindude esinemise alusel tapamajas,- nende päritoluga seotud veterinaarteave alusel,on kindlaks tehtud, et nad on puutunud kokku lindudega, kes kannatavad klassikalise lindude katku, Newcastle’i haiguse, marutaudi, salmonelloosi, koolera või ornitoosi all asjaoludel, mida arvestades võis haigus neile üle kanduda.15. Lõigetes 12, 13 ja 14 osutatud kodulinnud tuleb tappa eraldi pärast kõigi teiste lindude tapmist.IV PEATÜKK TAPMISELE ESITATAVAD HÜGIEENINÕUDED16. Taparuumidesse toodud kodulinnud tuleb tappa vahetult pärast tuimastust.17. Veretustamine tuleb läbi viia selliselt, et veri ei saaks väljaspool tapmiskohta saastumist põhjustada.18. Tapetud linnud tuleb viivitamata täielikult sulgedest vabastada.19. Siseelundid tuleb viivitamata eemaldada. Rümp tuleb avada viisil, mis võimaldab õõnte ja siseelundite kontrollimist. Selleks tuleb maks, põrn ja seedetrakt rümbast eemaldada viisil, mis välistab selle saastumise, säilitades kuni kontrollini nende siseelundite loomuliku ühenduse.20. Pärast ülevaatust tuleb eemaldatud siseelundid rümbast viivitamata eraldada ning inimtoiduks kõlbmatud osad kohe eemaldada.Rümba külge jäävad siseelundid või siseelundite osad, välja arvatud neerud, tuleb võimaluse korral täielikult eemaldada, tehes seda rahuldavates hügieenitingimustes.21. Keelatud on kodulinnuliha täispumpamine, lapiga puhastamine või rümba täitmine millegi muuga, kui tapamajas tapetud lindudelt pärit söödav rups.Kodulindude osad ja rups tuleb pakendada lõikes 35 sätestatud viisil.22. Rümba tükeldamine või kodulinnuliha eemaldamine või käitlemine enne kontrolli lõpuleviimist on keelatud. Riiklik veterinaararst võib ette näha mõne muu käitlemise, mis on kontrollist tulenevalt vajalik.23. Kinnipeetud liha, mis on vastavalt lõikele 28 tunnistatud inimtoiduks kõlbmatuks või mida vastavalt lõikele 29 ei lubata inimtoiduks kasutada, suled ja jäätmed tuleb võimalikult kiiresti eemaldada lõike 1 punktides g, h ja i sätestatud ruumidesse, aladele või mahutitesse ning neid tuleb käidelda viisil, mis viib saastumise miinimumini.24. Pärast kontrollimist ja siseelundite eemaldamist tuleb värske kodulinnuliha vastavalt hügieeninõuetele viivitamata puhastada ja jahutada.V PEATÜKK TAPAJÄRGNE KONTROLL25. Kõik linnu kehaosad tuleb pärast tapmist viivitamata üle vaadata.26. Tapajärgne kontroll tuleb läbi viia sobivas valgustuses.27. Tapajärgne kontroll peab hõlmama:a) tapetud linnu visuaalset ülevaatust;b) vajaduse korral tapetud linnu komplemist ja lahtilõikamist;c) kõrvalekallete uurimist konsistentsi, värvuse, lõhna ja, kui vajalik, maitse osas;d) vajaduse korral laboratoorseid katseid.VI PEATÜKK RIIKLIKU VETERINAARARSTI OTSUS TAPAJÄRGSE KONTROLLI KOHTA28. 1. Kodulinnuliha tunnistatakse täielikult inimtoiduks kõlbmatuks, kui kontrolli käigus selgub järgmine:- surm muul põhjusel kui tapmine,- üldine saastumine,- ulatuslikud kahjustused ja täppverevalumid,- ebaharilik lõhn, värvus, maitse,- mädanemine,- ebaharilik konsistents,- kahheksia,- turse,- astsiit,- kollatõbi,- nakkushaigus,- aspergilloos,- toksoplasmoos,- ulatuslik nahaalune või lihasesisene parasitism,- pahaloomulised või mitmikkasvajad,- leukoos,- mürgistus.2. Tapetud linnu osad, millel esineb paikseid traumajärgseid kahjustusi, mis ei mõjuta ülejäänud liha kõlblikkust, tunnistatakse inimtoiduks kõlbmatuks.29. Inimtoiduks kasutamisele ei kuulu järgmised siseelundid: hingetoru, kopsud, mis on rümbast eraldatud vastavalt lõikele 20, söögitoru, pugu, soolestik ja sapipõis.VII PEATÜKK TERVISEMÄRGID30. Tervisemärgiga varustamine peab toimuma riikliku veterinaararsti vastutusel, kes valdab ja hooldab selleks otstarbeks:a) liha tervisemärgiga varustamiseks vajalikke vahendeid, mida võib abipersonalile üle anda üksnes märgistamise ajal ning selleks ettenähtud ajavahemikuks;b) etikette ja ümbriseid, mis juba kannavad lõikes 31 sätestatud templit või märki ja lõikes 31 sätestatud plomme. Kõnealused etiketid, ümbrised ja plommid antakse abipersonalile vajalikus koguses üle siis, kui neid on vaja kasutada.31. Tervisemärk sisaldab järgmist:a) iga pakendamata rümba külge kinnitatud plomm.Plomm peab olema selline, mida ei saa korduvkasutada; see peab olema kõikidele hügieeninõuetele vastavast vastupidavast materjalist ning piisavalt suur, et mahutada selgelt loetavate tähemärkidega järgmist kohustuslikku teavet:- ülemisel osal saatjariigi nimetuse kaks esimest tähte suurtähtedega,- keskel tapamaja veterinaarloa number,- alumisel osal üks järgmistest esitähtede kombinatsioonidest: CEE, EEG või EWG.Tähed ja numbrid peavad olema 0,2 cm kõrgused;b) pakendatud rümpade ja rümbaosade pakendil peab olema tempelmärk ning ümbris peab olema suletud viisil, mis välistab korduvkasutamise pärast avamist.Ümbris peab olema piisavalt tugevast materjalist, mis vastab kõikidele hügieeninõuetele; märk peab sisaldama sama teavet, mis on nõutav plommi puhul, ning peab olema trükitud sama suurte tähtedega;c) rupsi puhul, mis ei kuulu rümba külge, pakendile kantud tempelmärk, kusjuures pakend peab olema suletud punktis b kirjeldatud viisil, või templijäljend etiketil, kusjuures etikett peab olema selgesti nähtav ja kindlalt pakendi külge kinnitatud. Etikett peab olema kinnitatud selliselt, et pakendi avamisel etikett rikutakse.Tempel peab olema 6,5 cm laiune ja 4,5 cm kõrgune ovaalne trükitempel. Sellel peab selgesti loetavate märkidega olema kirjas järgmine teave:- ülemisel osal ekspordiriigi nimetus suurtähtedega,- keskel tapamaja veterinaarloa number,- alumisel osal üks järgmistest esitähtede kombinatsioonidest: CEE, EEG või EWG.Tähed peavad olema 0,8 cm kõrgused ja numbrid 1,1 cm kõrgused.VIII PEATÜKK TERVISEOHUTUSE SERTIFIKAAT32. Riiklik veterinaararst annab pealelaadimise ajal välja terviseohutuse sertifikaadi originaaleksemplari, mis peab olema värske linnulihaga kaasas selle veol sihtriiki. Terviseohutuse sertifikaat peab vormilt ja sisult vastama IV lisas esitatud näidisele. See peab olema väljendatud vähemalt sihtriigi keeles ning sellel peavad olema IV lisas olevas näidises kindlaksmääratud andmed.IX PEATÜKK LADUSTAMINE33. Pärast lõikes 24 ettenähtud jahutamist tuleb värsket kodulinnuliha hoida temperatuuril, mis ei tohi ületada +4 °C.X PEATÜKK PAKENDAMINE34. a) Pakend (näiteks pakkekastid, pappkarbid) peab vastama kõikidele hügieeninõuetele, eelkõige:- see ei tohi mõjutada liha organoleptilisi omadusi,- selle kaudu ei tohi lihale kanduda inimeste tervisele ohtlikke aineid,- see peab olema piisavalt tugev liha nõuetekohaseks kaitsmiseks veo ja käitlemise ajal.b) Pakendeid võib liha jaoks korduvkasutada üksnes juhul, kui need on valmistatud kergesti puhastatavast mittekorrodeeruvast materjalist, mis on eelnevalt puhastatud ja desinfitseeritud.35. Värske kodulinnuliha pakendamisel pakkematerjali (näiteks plastmassplaat), mis on sellega vahetus kokkupuutes, tuleb täita hügieeninõudeid.Kõnealused pakendid peavad olema läbipaistvad ja värvitud ning täitma lõike 34 punkti a nõudeid; neid ei tohi liha pakendamiseks korduvkasutada.Rümbast eraldatud kodulinnu kehaosad või rups tuleb alati pakendada tihedalt suletud kaitseümbrisesse, mis vastab eespool mainitud kriteeriumidele.XI PEATÜKK VEDU36. Värsket kodulinnuliha tuleb vedada sõidukites või mahutites, mille konstruktsioon ja sisseseade võimaldab IX peatükis määratud temperatuuri säilitamist kogu veo vältel.37. Värske kodulinnuliha transpordivahendeid ei või kasutada selliste elusloomade ega toodete edasitoimetamiseks, mis võivad mõjuda lihale kahjustavalt või saastavalt, välja arvatud kui need on pärast nimetatud toodete mahalaadimist põhjalikult puhastatud, desinfitseeritud ja vajaduse korral desodeeritud.38. Värsket kodulinnuliha võib transportida samaaegselt seda tõenäoliselt rikkuvate või lehkama panevate ainetega üksnes juhul, kui võetakse asjakohased ettevaatusabinõud.39. Värsket liha ei või transportida sõidukites ega mahutites, mis ei ole puhtad ja desinfitseeritud.40. Riiklik veterinaararst veendub enne laadimist, et transpordivahendid või -mahutid ja laadimistingimused vastavad käesolevas peatükis sätestatud hügieeninõuetele.--------------------------------------------------II LISAASSISTENTIDELE ESITATAVAD NÕUDED1. Assistentideks võivad olla üksnes isikud, kes:a) esitavad pädeva asutuse tõendi oma hea maine kohta;b) omavad piisavat põhiharidust;c) omavad sellise ameti jaoks vajalikke füüsilisi eeldusi;d) ilmutavad nende võimete kontrollimisel piisavate tehniliste teadmiste olemasolu.2. Ilma et see piiraks I lisa II peatüki lõikeid 7 ja 8, ei tohi assistendina töötada isik, kes:a) tegeleb tegevusega, millega võib kaasneda oht värske linnuliha nakatumiseks;b) on ametilt lihunik, juhib kodulindude tapamaja või töötab seal mingil ametikohal, kaubitseb kodulindude või kodulinnusöödaga, on kodulinnusööda konsultant, elukutseline kodulinnukasvataja või töötab põllumajandusettevõttes.3. Lõike 1 punktis d osutatud testi peab korraldama liikmesriigi pädev asutus või asjaomase liikmesriigi poolt määratud asutus. Testi võivad teha üksnes kandidaadid, kes tõendavad, et on läbinud kolmekuulise ettevalmistuspraktika riikliku veterinaararsti juhendamisel.4. Lõikes 3 osutatud test koosneb teoreetilisest ja praktilisest osast ning hõlmab järgmisi teemasid:a) Teoreetiline osa:- põhiteadmised kodulindude anatoomia ja füsioloogia kohta,- põhiteadmised kodulindude anatoomilise patoloogia kohta,- põhiteadmised hügieeni ja eelkõige tööstushügieeni kohta,- kodulindude tapmise, ettevalmistamise, pakendamise ja transpordi meetodid ja kord,- nende tööga seotud õigusnormide tundmine.b) Praktiline osa:- tapalindude ülevaatus ja hindamine,- tapetud lindude ülevaatus ja hindamine,- linnuliigi kindlaksmääramine linnu tüüpiliste kehaosade uurimise teel,- tapetud lindude selliste kehaosade arvu kindlaksmääramine, milles on toimunud muutused, ning nende kommenteerimine,- tapajärgse kontrolli kogemus tootmisliinil.--------------------------------------------------III LISA+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------IV LISA+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi Ja Nõukogu direktiiv 98/5/EÜ, 16. veebruar 1998, millega hõlbustatakse alalist tegutsemist advokaadi kutsealal muus liikmesriigis kui see, kus omandati kutsekvalifikatsioon

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31998L0005

Euroopa Liidu Teataja L 077 , 14/03/1998 Lk 0036 - 0043

		Euroopa Parlamendi Ja Nõukogu direktiiv 98/5/EÜ,16. veebruar 1998,millega hõlbustatakse alalist tegutsemist advokaadi kutsealal muus liikmesriigis kui see, kus omandati kutsekvalifikatsioonEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 49, artikli 57 lõiget 1 ja artikli 57 lõike 2 esimest ja kolmandat lauset,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]tegutsedes asutamislepingu artiklis 189b ettenähtud menetluse kohaselt [3]ning arvestades, et:(1) asutamislepingu artikli 7a kohaselt hõlmab siseturg sisepiirideta ala; asutamislepingu artikli 3 punkti c kohaselt on isikute ja teenuste vaba liikumise takistuste kõrvaldamine liikmesriikide vahel üks ühenduse eesmärke; liikmesriikide kodanike jaoks tähendab see muu hulgas võimalust tegutseda kutsealal füüsilisest isikust ettevõtja või palgatöötajana ka muus liikmesriigis kui see, kus nad omandasid kutsekvalifikatsiooni;(2) nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivi 89/48/EMÜ (vähemalt kolmeaastase kutseõppe läbimisel antavate kõrgharidusdiplomite tunnustamise üldsüsteemi kohta) [4] kohaselt võib advokaat, kellel on ühes liikmesriigis täielik kutsekvalifikatsioon, taotleda oma diplomi tunnustamist teises liikmesriigis eesmärgiga asuda seal tegutsema advokaadi kutsealal kõnealuses riigis kasutatava kutsenimetuse all; direktiivi 89/48/EMÜ eesmärk on tagada, et advokaat integreeruks vastuvõtvas liikmesriigis kutsealasse, ent direktiiv ei püüa kõnealuses liikmesriigis nimetatud kutseala reguleerivaid eeskirju muuta ega advokaati nimetatud eeskirjade kohaldamisalast välja jätta;(3) kui mõned advokaadid suudavad vastuvõtvas liikmesriigis kiiresti kutsealasse integreeruda, muu hulgas sooritades direktiivis 89/48/EMÜ ette nähtud sobivustesti, peaks teised kvalifitseeritud advokaadid suutma saavutada niisuguse integratsiooni pärast teatavat kutsealal praktiseerimise ajavahemikku vastuvõtvas liikmesriigis päritolumaa kutsenimetuse all, või siis jätkama tegevust päritolumaa kutsenimetuse all;(4) nimetatud ajavahemiku lõpul peaks advokaat suutma integreeruda vastuvõtvas liikmesriigis kutsealasse pärast tõendamist, et tal on nimetatud liikmesriigis erialane töökogemus;(5) sellealased meetmed ühenduse tasandil ei ole põhjendatud mitte üksnes seetõttu, et võrreldes diplomite tunnustamise üldsüsteemiga pakub see advokaatidele kergema võimaluse vastuvõtva liikmesriigi kutsealasse integreeruda, vaid ka seetõttu, et võimaldades advokaatidel vastuvõtvas liikmesriigis alaliselt praktiseerida nende päritolumaa kutsenimetuse all, vastab see õigusteenuste tarbijate vajadustele, kes eelkõige siseturust tulenevate suurenevate kaubavoogude tõttu vajavad nõu piiriüleste tehingute sooritamiseks, mille puhul rahvusvaheline, ühenduse ja siseriiklik õigus tihtipeale kattuvad;(6) meetmed ühenduse tasandil on põhjendatud ka seetõttu, et üksnes vähesed liikmesriigid lubavad juba oma territooriumil teistest liikmesriikidest pärit advokaatidel tegutseda päritolumaa kutsenimetuse alusel advokaadi kutsealal muul viisil peale teenuste osutamise; liikmesriikides, kus selline võimalus on olemas, on siiski olulisi erinevusi praktilistes üksikasjades, mis käsitlevad näiteks tegevusvaldkondi ning pädevas asutuses registreerumise kohustust; sellised olukorra erinevused põhjustavad ebavõrdsust ja moonutusi liikmesriikide advokaatide vahelises konkurentsis ning on takistuseks liikumisvabadusele; üksnes direktiiv, mis näeb ette tingimused, mis reguleerivad päritolumaa kutsenimetuste alusel tegutsevate advokaatide kutsealal tegutsemist muul viisil peale teenuste osutamise, võib lahendada need probleemid ja pakkuda advokaatidele ja õigusteenuste tarbijatele kõikides liikmesriikides ühesuguseid võimalusi;(7) kooskõlas oma eesmärgiga ei näe käesolev direktiiv ette norme puhtalt siseriiklike olukordade puhuks ning kui ta mõjutabki advokaadikutset käsitlevaid siseriiklikke eeskirju, siis üksnes niivõrd, kui see on vajalik, et direktiivi otstarvet tõhusalt täita; eelkõige ei piira direktiiv siseriiklikke õigusakte, mis reguleerivad juurdepääsu advokaadikutsele ja sellel kutsealal tegutsemist vastuvõtvas liikmesriigis kasutatava kutsenimetuse all;(8) käesoleva direktiiviga hõlmatud advokaatidelt tuleks nõuda registreerumist vastuvõtva liikmesriigi pädevas asutuses, et see asutus võiks tagada nende kinnipidamise kõnealuses riigis kehtivatest kutse-eetika nõuetest; registreerimise toime sellele, missuguse jurisdiktsiooni või tasemega kohtus või mis liiki kohtus advokaat võib praktiseerida, määratakse kindlaks vastuvõtvas liikmesriigis advokaatide suhtes kehtiva õigusega;(9) advokaadid, kes ei ole vastuvõtvas liikmesriigis kutsealasse integreerunud, peaksid kõnealuses riigis tegutsema päritolumaa kutsenimetuse all, et tagada tarbijate nõuetekohast informeeritust ning teha vahet selliste advokaatide ja vastuvõtvast liikmesriigist pärit ning seal kasutatavate kutsenimetuste alusel tegutsevate advokaatide vahel;(10) käesoleva direktiiviga hõlmatud advokaatidel tuleks lubada osutada õigusteenust eelkõige oma päritoluliikmesriigi, ühenduse, rahvusvahelise ja vastuvõtva liikmesriigi õiguse alal; see on juba lubatud teenuste osutamise puhul nõukogu 22. märtsi 1977. aasta direktiiviga 77/249/EMÜ õigusteenuste osutamise vabaduse tulemuslikuma elluviimise kohta; [5] siiski tuleks, nagu ka direktiivis 77/249/EMÜ, ette näha võimalus jätta Ühendkuningriigis ja Iirimaal päritolumaa kutsenimetuse all tegutsevate advokaatide tegevusest välja teatavate ametlike dokumentide ettevalmistamine kinnisvara- ja pärandiasjades; käesolev direktiiv ei mõjuta sätteid, mille alusel teatav tegevus on igas liikmesriigis reserveeritud muudele kutsealadele peale advokaadikutse; direktiivis 77/249/EMÜ sisalduv säte selle kohta, et vastuvõttev liikmesriik võib nõuda päritolumaa kutsenimetuse all tegutsevatelt advokaatidelt kliendi esindamise või kaitse korral kohtumenetluses koostööd kohaliku advokaadiga, tuleks inkorporeerida käesolevasse direktiivi; seda nõuet tuleb tõlgendada, pidades silmas Euroopa Ühenduste Kohtu pretsedendiõigust ning eelkõige selle 25. veebruari 1988. aasta otsust kohtuasjas 427/85 Komisjon v. Saksamaa [6];(11) et tagada õigusemõistmise tõrgeteta toimimine, tuleks liikmesriikidel lubada erieeskirjadega reserveerida kõrgeimas kohtus esinemise õigus spetsialiseerunud advokaatidele, takistamata liikmesriikide vajalikele nõuetele vastavate advokaatide integreerumist;(12) vastuvõtvas liikmesriigis päritolumaa kutsenimetuse all registreeritud advokaat peab jääma oma päritoluliikmesriigi pädeva asutuse registrisse, et säilitada oma advokaadistaatus ja olla hõlmatud käesoleva direktiiviga; sel põhjusel on tihe koostöö pädevate asutuste vahel hädavajalik, eelkõige seoses distsiplinaarmenetlustega;(13) olenemata sellest, kas käesoleva direktiiviga hõlmatud advokaadid on oma päritoluliikmesriigis palgatöötajad või füüsilisest isikust ettevõtjad, võivad nad vastuvõtvas liikmesriigis tegutseda palgatöötajatest advokaatidena, kui kõnealune liikmesriik pakub sellist võimalust omaenda advokaatidele;(14) eesmärk, mida taotletakse käesoleva direktiiviga, võimaldades advokaatidel praktiseerida muus liikmesriigis päritolumaa kutsenimetuse all, on hõlbustada neil omandada kõnealuse vastuvõtva liikmesriigi kutsenimetust; asutamislepingu artiklite 48 ja 52 alusel, nagu Euroopa Kohus on neid tõlgendanud, peab vastuvõttev liikmesriik arvestama igasugust tema territooriumil omandatud erialast töökogemust; pärast seda, kui advokaat on kolm aastat tegelikult ja korrapäraselt tegutsenud vastuvõtvas liikmesriigis selle riigi õiguse, sealhulgas ühenduse õiguse alal, on alust uskuda, et ta on omandanud vajalikud oskused, et olla sealsesse advokaadi kutsealasse täielikult integreeritud; selle perioodi lõpul peaks advokaadil, kes kontrollimisel võib esitada tõendid oma ametialase pädevuse kohta vastuvõtvas liikmesriigis, olema võimalik omandada kõnealuse liikmesriigi kutsenimetus; kui vähemalt kolmeaastase tegeliku ja korrapärase kutsealase tegevuse perioodis sisaldub lühem vastuvõtva liikmesriigi õiguse alal tegutsemise periood, võtab asutus arvesse ka muid teadmisi kõnealuse riigi õigusest, mida ta võib vestluse käigus kontrollida; kui ei esitata tõendeid nendele tingimustele vastamise kohta, peab vastuvõtva liikmesriigi pädeva asutuse otsus nende tingimustega seotud hõlbustatud korra alusel riigi kutsenimetust mitte anda olema põhjendatud ning seda peab olema võimalik siseriikliku õiguse kohaselt edasi kaevata;(15) majanduslikel ja kutsealastel põhjustel valitseb ühenduse advokaatide hulgas kasvav tendents praktiseerida ühiselt, seal hulgas ühendustena; tõsiasja, et advokaadid kuuluvad oma päritoluliikmesriigis mingisse advokaadiühingusse, ei tohiks kasutada ettekäändena, takistamaks neil vastuvõtvas liikmesriigis tööle asuda; liikmesriikidel tuleks siiski lubada võtta kohaseid meetmeid õiguspärase eesmärgiga tagada kutse sõltumatus; nendes liikmesriikides, kus on lubatud ühine kutsetegevus, tuleks ette näha teatavad garantiid,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Eesmärk, reguleerimisala ja mõisted1. Käesoleva direktiivi eesmärk on hõlbustada alalist tegutsemist advokaadi kutsealal füüsilisest isikust ettevõtja või palgatöötajana ka muus liikmesriigis kui see, kus isik omandas kutsekvalifikatsiooni.2. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) advokaat — iga isik, kes on mõne liikmesriigi kodanik ja kellel on õigus tegelda oma kutsealaga ühe järgmise nimetuse all:Belgia | Avocat/Advocaat/Rechtsanwalt |Taani | Advokat |Saksamaa | Rechtsanwalt |Kreeka | Δικηγόρος |Hispaania | Abogado/Advocat/Avogado/Abokatu |Prantsusmaa | Avocat |Iirimaa | Barrister/Solicitor |Itaalia | Avvocato |Luksemburg | Avocat |Madalmaad | Advocaat |Austria | Rechtsanwalt |Portugal | Advogado |Soome | Asianajaja/Advokat |Rootsi | Advokat |Ühendkuningriik | Advocate/Barrister/Solicitor |b) päritoluliikmesriik — liikmesriik, kus advokaat omandas õiguse kasutada üht punktis a osutatud kutsenimetust enne advokaadi kutsealal tegutsemist teises liikmesriigis;c) vastuvõttev liikmesriik — liikmesriik, kus advokaat käesoleva direktiivi kohaselt tegutseb;d) päritolumaa kutsenimetus — kutsenimetus, mida kasutatakse liikmesriigis, kus advokaat omandas õiguse kasutada seda nimetust enne advokaadi kutsealal tegutsemist teises liikmesriigis;e) advokaadiühing — liikmesriigi õiguse alusel moodustatud üksus, iseseisva õigusvõimega või mitte, milles advokaadid tegelevad oma kutsetegevusega ühiselt ühise nime all;f) vastav kutsenimetus või vastav kutseala — kutsenimetus või kutseala, mida reguleerib pädev asutus, kus advokaat on artikli 3 kohaselt registreeritud; pädev asutus — nimetatud asutus.3. Käesolevat direktiivi kohaldatakse advokaatide suhtes, kes tegutsevad füüsilisest isikust ettevõtjana või palgatöötajana oma päritoluliikmesriigis ning, kui artiklist 8 ei tulene teisiti, vastuvõtvas liikmesriigis.4. Advokaadi kutsealal tegutsemise alla käesoleva direktiivi tähenduses ei kuulu teenuste osutamine, mida reguleerib direktiiv 77/249/EMÜ.Artikkel 2Õigus praktiseerida päritolumaa kutsenimetuse aluselIgal advokaadil on õigus alaliselt tegutseda teistes liikmesriikides päritolumaa kutsenimetuse all artiklis 5 osutatud valdkondades.Vastuvõtva liikmesriigi advokaadikutsesse integreerumine on reguleeritud artikliga 10.Artikkel 3Registreerimine pädevas asutuses1. Advokaat, kes soovib praktiseerida muus liikmesriigis kui see, kus ta omandas kutsekvalifikatsiooni, peab registreeruma nimetatud riigi pädevas asutuses.2. Vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus registreerib advokaadi tunnistuse esitamisel, mis tõendab tema registreerimist päritoluliikmesriigi pädevas asutuses. Asutus võib nõuda, et päritoluliikmesriigi pädeva asutuse tunnistus ei oleks esitamisel vanem kui kolm kuud. Ta teatab registreerimisest päritoluliikmesriigi pädevale asutusele.3. Lõike 1 kohaldamisel kehtib järgmine:- Ühendkuningriigis ja Iirimaal registreeruvad muu kui Ühendkuningriigis või Iirimaal kasutatava kutsenimetuse alusel tegutsevad advokaadid kas barrister i või advocate, i kutse või solicitor, i kutse eest vastutavas asutuses,- Ühendkuningriigis on Iirimaalt pärit barristeri kutse eest vastutavaks asutuseks barrister'i või advocate, i kutse eest vastutav asutus ning Iirimaalt pärit solicitor'i kutse eest vastutavaks asutuseks solicitor'i kutse eest vastutav asutus,- Iirimaal on Ühendkuningriigist pärit barrister'i või advocate'i kutse eest vastutavaks asutuseks barrister'i kutse eest vastutav asutus ning Ühendkuningriigist pärit solicitor, i kutse eest vastutavaks asutuseks solicitor, i kutse eest vastutav asutus.4. Kui vastuvõtva liikmesriigi vastav pädev asutus avaldab tema juures registreeritud advokaatide nimed, avaldab ta ka käesoleva direktiivi alusel registreeritud advokaatide nimed.Artikkel 4Praktiseerimine päritolumaa kutsenimetuse all1. Vastuvõtvas liikmesriigis päritolumaa kutsenimetuse all praktiseeriv advokaat tegutseb kõnealuse nimetuse all, mida tuleb väljendada tema päritolumaa riigikeeles või ühes selle riigikeeltest arusaadaval viisil ning nõnda, et vältida selle segiajamist vastuvõtva liikmesriigi kutsenimetusega.2. Lõike 1 kohaldamisel võib vastuvõttev liikmesriik nõuda, et päritolumaa kutsenimetuse all praktiseeriv advokaat nimetaks kutseorganisatsiooni, mille liige ta on oma päritoluliikmesriigis, või kohtu, kus tal on õigus oma päritoluliikmesriigi õiguse alusel esineda. Vastuvõttev liikmesriik võib nõuda ka, et päritolumaa kutsenimetuse all praktiseeriv advokaat esitaks viite oma registreerimise kohta sealses pädevas asutuses.Artikkel 5Tegevusvaldkonnad1. Kui lõigetest 2 ja 3 ei tulene teisiti, tegeleb päritolumaa kutsenimetuse alusel tegutsev advokaat sama kutsetegevusega, mis vastuvõtvas liikmesriigis kasutatava vastava kutsenimetuse alusel tegutsev advokaat, ning võib muu hulgas anda nõu oma päritoluliikmesriigi, ühenduse, rahvusvahelise ja vastuvõtva liikmesriigi õiguse kohta. Igal juhul järgib ta siseriiklikes kohtutes kehtivaid menetlusnorme.2. Liikmesriigid, kes lubavad oma territooriumil teatava kategooria advokaatidel valmistada ette dokumente surnute pärandvara valitsemisõiguse omandamiseks ja kinnisasjaga seotud õiguste loomiseks või üleandmiseks, mis on muudes liikmesriikides reserveeritud muudele kutsealadele peale advokaatide, võivad jätta sellest tegevusest välja advokaadid, kes praktiseerivad kutsenimetuse alusel, mis on antud mõnes viimati nimetatud liikmesriigis.3. Tegevuseks, mis on seotud kliendi esindamise või kaitsmisega kohtumenetluses ning niivõrd kui vastuvõtva liikmesriigi õiguses on see tegevus reserveeritud kõnealuse riigi kutsenimetuse alusel tegutsevatele advokaatidele, võib kõnealune riik nõuda, et päritolumaa kutsenimetuse alusel praktiseerivad advokaadid töötaksid koos kõnealuses kohtus praktiseeriva advokaadiga, kes oleks vajaduse korral vastutav nimetatud kohtu ees, või koos nimetatud kohtus tegutseva avoué'ga.Et tagada õigusemõistmise tõrgeteta toimimine, võivad liikmesriigid siiski ette näha erinormid kõrgeimasse kohtusse pöördumise kohta, nagu näiteks spetsialiseerunud advokaatide kasutamise.Artikkel 6Kohaldatavad kutse-eetika nõuded1. Olenemata kutse-eetika nõuetest, mis kehtivad advokaadi suhtes tema päritoluliikmesriigis, kehtivad päritolumaa kutsenimetuse all praktiseeriva advokaadi suhtes kõigi toimingute puhul, mida ta teeb vastuvõtva liikmesriigi territooriumil, samad kutse-eetika nõuded, mis vastuvõtva liikmesriigi vastava kutsenimetuse all tegutsevate advokaatide suhtes.2. Päritolumaa kutsenimetuse alusel praktiseerivatele advokaatidele tagatakse kohane esindatus vastuvõtva liikmesriigi kutseühendustes. Selline esindatus hõlmab vähemalt õigust hääletada kõnealuste ühenduste juhtorganite valimistel.3. Vastuvõttev liikmesriik võib nõuda, et päritolumaa kutsenimetuse all praktiseeriv advokaat kas sõlmiks kutsekindlustuslepingu või astuks kutsegarantiifondi liikmeks vastavalt eeskirjadele, mis kõnealune riik näeb ette oma territooriumil toimuva kutsetegevuse jaoks. Päritolumaa kutsenimetuse alusel praktiseeriv advokaat vabastatakse siiski sellest nõudest, kui ta tõestab, et ta on kindlustatud või et tema jaoks on garantii ette nähtud vastavalt tema päritoluliikmesriigi eeskirjadele, niivõrd kui selline kindlustus või garantii on tingimuste ja kindlustuskatte ulatuse osas samaväärne. Kui see on samaväärne üksnes osaliselt, võib vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus nõuda, et sõlmitaks lisakindlustus või lisagarantii, mis katab elemente, mida päritoluliikmesriigi eeskirjade kohaselt sõlmitud kindlustus või garantii ei kata.Artikkel 7Distsiplinaarmenetlus1. Kui päritolumaa kutsenimetuse alusel praktiseeriv advokaat ei täida vastuvõtvas liikmesriigis kehtivaid kohustusi, kohaldatakse vastuvõtvas liikmesriigis ette nähtud menetlusnorme, sanktsioone ja õiguskaitsevahendeid.2. Enne distsiplinaarmenetluse algatamist päritolumaa kutsenimetuse alusel praktiseeriva advokaadi suhtes teavitab vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus päritoluliikmesriigi pädevat asutust niipea kui võimalik, esitades talle kõik asjakohased üksikasjad.Esimest lõiku kohaldatakse mutatis mutandis, kui distsiplinaarmenetluse algatab päritoluliikmesriigi pädev asutus, kes teavitab sellest vastuvõtva liikmesriigi või vastuvõtvate liikmesriikide pädevat asutust.3. Ilma et see piiraks vastuvõtva liikmesriigi pädeva asutuse otsustusõiguse kohaldamist, teeb kõnealune asutus kogu distsiplinaarmenetluse vältel koostööd päritoluliikmesriigi pädeva asutusega. Eelkõige võtab vastuvõttev liikmesriik vajalikke meetmeid, mis tagavad, et päritoluliikmesriigi pädev asutus saab esitada kaebuse menetlemise eest vastutavatele organitele nõudmisi.4. Päritoluliikmesriigi pädev asutus otsustab oma menetlus- ja materiaalõigusnormide alusel, milliseid meetmeid võtta, pidades silmas vastuvõtva liikmesriigi pädeva asutuse otsust päritolumaa kutsenimetuse all praktiseeriva advokaadi kohta.5. Kuigi see ei ole eeltingimus vastuvõtva liikmesriigi pädeva asutuse otsuse jaoks, toob kutsealal tegutsemise loa ajutine või alaline tagasivõtmine päritoluliikmesriigi pädeva asutuse poolt asjaomase advokaadi jaoks automaatselt kaasa ajutise või alalise keelu vastuvõtvas liikmesriigis päritolumaa kutsenimetuse all praktiseerida.Artikkel 8Praksis palgatöötajanaVastuvõtvas liikmesriigis päritolumaa kutsenimetuse alusel registreeritud advokaat võib praktiseerida palgatöötajast advokaadina teise advokaadi, advokaatide ühenduse või advokaadiühingu või avalik-õigusliku või eraõigusliku ettevõtja teenistuses niivõrd, kui vastuvõttev liikmesriik lubab seda seal kasutatava kutsenimetuse alusel tegutsevatele advokaatidele.Artikkel 9Põhjendused ja õiguskaitsevahendidOtsustes artiklis 3 osutatud registreerimisest keelduda või selline registreerimine tühistada ning otsustes, millega kehtestatakse distsiplinaarmeetmed, näidatakse nende aluseks olevad põhjendused.Sellised otsused võib siseriikliku õiguse sätete kohaselt kohtusse kaevata.Artikkel 10Vastuvõtva liikmesriigi advokaatidega samaväärne kohtlemine1. Oma päritolumaa kutsenimetuse alusel praktiseeriv advokaat, kes on tegelikult ja korrapäraselt tegutsenud vastuvõtvas liikmesriigis kõnealuse riigi õiguse, sealhulgas ühenduse õiguse alal vähemalt kolm aastat, vabastatakse vastuvõtvas liikmesriigis advokaadi kutsealal tegutsema hakkamise eesmärgil direktiivi 89/48/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktis b sätestatud tingimustest; "tegelik ja korrapärane tegevus" tähendab tegelikku tegevust ilma muude katkestusteta peale igapäevaelust tulenevate.Asjaomase advokaadi ülesanne on esitada vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele tõendid tegeliku korrapärase tegevuse kohta vastuvõtva liikmesriigi õiguse alal vähemalt kolme aasta jooksul. Sel eesmärgil:a) esitab advokaat vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele kogu asjakohase teabe ja dokumendid, eelkõige tema poolt käsitletud õigusasjade arvu ja laadi kohta;b) võib vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus kontrollida tegevuse tegelikkust ja korrapärasust ning vajaduse korral nõuda, et advokaat esitaks suuliselt või kirjalikult selgitusi või täiendavaid andmeid punktis a nimetatud teabe ja dokumentide kohta.Vastuvõtva liikmesriigi pädeva asutuse otsust vabastust mitte anda, kui ei esitata tõendeid selle kohta, et esimeses lõigus sätestatud tingimused on täidetud, tuleb põhjendada, ning otsuse võib siseriikliku õiguse alusel edasi kaevata.2. Vastuvõtvas liikmesriigis päritolumaa kutsenimetuse alusel praktiseeriv advokaat võib igal ajal taotleda, et tema diplomit tunnustataks vastavalt direktiivile 89/48/EMÜ eesmärgiga asuda vastuvõtvas liikmesriigis tegutsema advokaadi kutsealal sellise kutsenimetuse all, mis vastab sellele kutsele kõnealuses liikmesriigis.3. Oma päritolumaa kutsenimetuse alusel praktiseeriv advokaat, kes on vastuvõtvas liikmesriigis tegelikult ja korrapäraselt tegutsenud kutsealal vähemalt kolm aastat, ent kõnealuse liikmesriigi õiguse alal vähem kui kolm aastat, võib kõnealuse riigi pädevalt asutuselt saada loa tegutseda vastuvõtvas liikmesriigis advokaadi kutsealal ja õiguse teha seda kutsenimetuse alusel, mis vastab sellele kutsele kõnealuses liikmesriigis, ilma et ta peaks täitma direktiivi 89/48/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktis b osutatud tingimusi, ning seda järgmistel tingimustel ja järgmise korra kohaselt:a) vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus võtab arvesse eespool nimetatud ajavahemikus kestnud tegelikku ja korrapärast kutsetegevust ning mis tahes teadmisi ja erialast töökogemust vastuvõtva liikmesriigi õiguse alal, samuti osavõttu loengutest ja seminaridest, mis käsitlevad vastuvõtva liikmesriigi õigust, sealhulgas ka kutsetegevust ja kutse-eetikat reguleerivaid norme;b) advokaat esitab vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele kogu asjakohase teabe ja dokumendid, eelkõige tema poolt käsitletud õigusasjade kohta. Hinnang advokaadi tegelikule ja korrapärasele tegevusele vastuvõtvas liikmesriigis ning hinnang selle kohta, kas ta on sobiv jätkama tegevusalal, millega ta seal tegeles, antakse vastuvõtva liikmesriigi pädeva asutusega korraldatavas vestluses, mille eesmärk on kontrollida tegevuse tegelikkust ja korrapärasust.Vastuvõtva liikmesriigi pädeva asutuse otsust tegutsemisluba mitte anda, kui ei esitata tõendeid selle kohta, et esimeses lõigus sätestatud tingimused on täidetud, tuleb põhjendada, ning otsuse võib siseriikliku õiguse alusel edasi kaevata.4. Vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus võib põhjendatud otsusega, mida võib siseriikliku õiguse alusel edasi kaevata, keelduda lubamast käesoleva artikli sätete kohaldamist advokaadi suhtes, kui ta on seisukohal, et see oleks vastuolus avaliku korraga, eelkõige distsiplinaarmenetluse, pretensioonide või mis tahes vahejuhtumite tõttu.5. Pädeva asutuse esindajad, kellele on tehtud ülesandeks avalduse läbivaatamine, tagavad saadud teabe konfidentsiaalsuse.6. Advokaadil, kes saab lõigete 1, 2 ja 3 kohaselt loa tegutseda vastuvõtvas liikmesriigis advokaadi kutsealal, on õigus kasutada oma päritolumaa kutsenimetust, mida väljendatakse tema päritoluliikmesriigi riigikeeles või ühes selle riigikeeltest, koos kutsenimetusega, mis vastab advokaadi kutsele vastuvõtvas liikmesriigis.Artikkel 11Ühine kutsetegevusKui advokaatide puhul, kes tegutsevad vastuvõtvas liikmesriigis vastava kutsenimetuse alusel, on lubatud ühine kutsetegevus, kohaldatakse advokaatide suhtes, kes soovivad jätkata tegevust selle kutsenimetuse all või registreeruda pädevas asutuses, järgmisi sätteid.1) Üks või mitu advokaati, kes kuuluvad oma päritoluliikmesriigis samasse advokaadiühingusse ja kes praktiseerivad vastuvõtvas liikmesriigis päritolumaa kutsenimetuse all, võivad tegelda kutsetegevusega oma advokaadiühingu vastuvõtvas liikmesriigis asuvas filiaalis või esinduses. Kui advokaadiühingu suhtes päritoluliikmesriigis kehtivad põhinormid ei sobi kokku vastuvõtvas liikmesriigis õigusnormidega kehtestatud põhinormidega, on viimased normid ülimuslikud niivõrd, kui nende järgimine on klientide ja kolmandate isikute kaitse tõttu üldiste huvidega põhjendatud.2) Iga liikmesriik võimaldab kahele või enamale oma territooriumil päritolumaa kutsenimetuse alusel tegutsevale advokaadile, kes kuuluvad samasse advokaadiühingusse või on pärit samast liikmesriigist, mingis vormis ühist kutsetegevust. Kui vastuvõttev liikmesriik võimaldab oma advokaatidel valida ühise kutsetegevuse mitme vormi vahel, võimaldatakse neidsamu vorme ka eespool nimetatud advokaatidele. Selliste advokaatide ühise praktiseerimise viise vastuvõtvas liikmesriigis reguleerivad nimetatud liikmesriigi õigusnormid.3) Vastuvõttev liikmesriik võtab vajalikke meetmeid, et lubada ühist kutsetegevust ka järgmiselt:a) mitme eri liikmesriigist pärit advokaadi vahel, kes praktiseerivad päritolumaa kutsenimetuse alusel;b) ühe või mitme punktis a osutatud advokaadi ning ühe või mitme vastuvõtvast liikmesriigist pärit advokaadi vahel.Selliste advokaatide ühise praktiseerimise viise vastuvõtvas liikmesriigis reguleerivad nimetatud liikmesriigi õigusnormid.4) Advokaat, kes soovib praktiseerida päritolumaa kutsenimetuse all, teatab vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele, et ta on oma päritoluliikmesriigis advokaadiühingu liige, ning lisab asjakohase teabe kõnealuse advokaadiühingu kohta.5) Olenemata punktidest 1—4 võib vastuvõttev liikmesriik, niivõrd kui ta keelab oma vastava kutsenimetuse alusel tegutsevatel advokaatidel tegelda advokaadikutsega advokaadiühingus, mille mõned liikmed ei ole selle kutseala liikmed, keelduda lubamast päritolumaa kutsenimetuse all registreeritud advokaadil tegutseda oma territooriumil selle advokaadiühingu liikmena. Advokaadiühingusse kuuluvaks loetakse isikud, kes ei ole selle kutseala esindajad, kui:- advokaadiühingu kapital kuulub osaliselt või täielikult isikutele, või- nime, mille all see tegutseb, kasutavad isikud, või- otsustusõigus selles advokaadiühingus on de facto või de jure isikutel,kellel puudub advokaadi staatus artikli 1 lõike 2 tähenduses.Kui advokaadiühingut käsitlevad põhinormid päritoluliikmesriigis ei sobi kokku vastuvõtvas liikmesriigis kehtivate normide või esimese lõigu sätetega, võib vastuvõttev liikmesriik olla vastu advokaadiühingu filiaali või esinduse avamisele oma territooriumil ilma punktis 1 sätestatud piiranguteta.Artikkel 12Advokaadiühingu nimiÜkskõik millisel viisil advokaadid vastuvõtvas liikmesriigis päritolumaa kutsenimetuse alusel praktiseerivad, võivad nad kasutada mis tahes advokaadiühingu nime, kuhu nad oma päritoluliikmesriigis kuuluvad.Vastuvõttev liikmesriik võib nõuda, et lisaks esimeses lõigus osutatud nimele mainitakse advokaadiühingu õiguslikku vormi päritoluliikmesriigis ja/või vastuvõtvas liikmesriigis praktiseerivate advokaadiühingu liikmete nimesid.Artikkel 13Koostöö päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste vahel ning konfidentsiaalsusEt hõlbustada käesoleva direktiivi kohaldamist ning hoida ära selle sätete väära kohaldamist eesmärgiga hoiduda kõrvale vastuvõtvas liikmesriigis kehtivatest normidest, teevad vastuvõtva liikmesriigi pädev asutus ja päritoluliikmesriigi pädev asutus tihedat koostööd ning osutavad teineteisele vastastikku abi.Nad tagavad vahetatava teabe konfidentsiaalsuse.Artikkel 14Pädevate asutuste määramineLiikmesriigid määravad 14. märtsiks 2000 pädevad asutused, kes on volitatud vastu võtma käesolevas direktiivis osutatud avaldusi ja tegema otsuseid. Nad edastavad selle teabe teistele liikmesriikidele ja komisjonile.Artikkel 15Komisjoni aruanneHiljemalt kümme aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande direktiivi rakendamisel tehtud edusammude kohta.Pärast kõiki vajalikke konsultatsioone esitab ta nimetatud puhul oma järeldused ning teeb vajaduse korral ettepaneku muudatuste kohta, mida võiks senisesse süsteemi teha.Artikkel 16Rakendamine1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 14. märtsiks 2000. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi sätestavad liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide tekstid.Artikkel 17Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 18AdressaadidKäesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 16. veebruar 1998Euroopa Parlamendi nimelpresidentJ. M. Gil-roblesNõukogu nimeleesistujaJ. Cunningham[1] EÜT C 128, 24.5.1995, lk 6 ja EÜT C 355, 25.11.1996, lk 19.[2] EÜT C 256, 2.10.1995, lk 14.[3] Euroopa Parlamendi 19. juuni 1996. aasta arvamus (EÜT C 198, 8.7.1996, lk 85), nõukogu 24. juuli 1997. aasta ühine seisukoht (EÜT C 297, 29.9.1997, lk 6) ja Euroopa Parlamendi 19. novembri 1997. aasta otsus (nõukogu 15. detsembri 1997. aasta otsus).[4] EÜT L 19, 24.1.1989, lk 16.[5] EÜT L 78, 26.3.1977, lk 17. Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.[6] [1988] ECR 1123.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2014/84/EL, 30. juuni 2014 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ (mänguasjade ohutuse kohta) II lisa A liidet seoses nikliga  EMPs kohaldatav tekst

text:
               1.7.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 192/49

         KOMISJONI DIREKTIIV 2014/84/EL,
   30. juuni 2014,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ (mänguasjade ohutuse kohta) II lisa A liidet seoses nikliga
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiivi 2009/48/EÜ mänguasjade ohutuse kohta, (1) eriti selle artikli 46 lõiget 3,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiiviga 2009/48/EÜ on kehtestatud üldnõuded ainete puhul, mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (2) alusel klassifitseeritud kantserogeenseks, mutageenseks või reproduktiivtoksiliseks (KMR). 2. kategooria KMR aineid ei tohi kasutada mänguasjades, nende koostisosades ega mikrostruktuuriliselt eristatavates osades, välja arvatud juhul, kui need ained sisalduvad kontsentratsioonis, mis on võrdne kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või väiksem kindlaksmääratud kontsentratsioonist, mille põhjal need klassifitseeritakse KMR aineteks, nad sisalduvad osades, millega laps füüsilist kontakti ei saa või nende kasutamiseks on luba antud. Komisjon võib lubada 2. kategooria KMR ainete kasutamist mänguasjades, kui aine kasutamist on hinnanud teaduskomitee ja leidnud, et kokkupuude selle ainega on ohutu, ning ainet ei ole Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1907/2006 (3) keelatud kasutada tarbekaupades. Direktiivi 2009/48/EÜ II lisa A liites on esitatud kantserogeensete, mutageensete või reproduktiivtoksiliste ainete ja nende lubatud kasutamise loetelu.

               (2)

               Nikkel (CASi nr 7440-02–0) on tüüpiline metall. Seda kasutatakse peamiselt niklit sisaldavate sulamite tootmisel (sealhulgas roostevaba teras), nikeldamisel, niklit sisaldavate toodete (akud ja keevituselektroodid) ja niklit sisaldavate kemikaalide tootmisel. Niklit kasutatakse korrosioonikindluse ja hea elektrijuhtivuse tõttu ka mänguasjades, näiteks mudelraudteedes ja patareiklemmides.

               (3)

               Määruses (EÜ) nr 1272/2008 on nikkel klassifitseeritud kui 2. kategooria kantserogeenne aine. Erinõuete puudumisel võib nikkel sisalduda mänguasjades kontsentratsioonis, mis on võrdne kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või väiksem kindlaksmääratud kontsentratsioonist, mille põhjal klassifitseeritakse niklit sisaldav segu kantserogeenseks, mutageenseks või reproduktiivtoksiliseks, nimelt 1 %.

               (4)

               Niklit hinnati põhjalikult nõukogu määruses (EMÜ) nr 793/93 (4). Euroopa Liidu riskihindamise 2008. aasta aruandes (EL RAR) (5) jõuti järeldusele, et seoses kantserogeensuse hindamisega kutsealases kasutamises on vaja täiendavaid uuringuid, et hinnata nikli kantserogeensust sissehingamisel. ELi riskihindamise aruande 2009. aasta lisas, (6) mis koostati määruses (EÜ) nr 1907/2006 sätestatud üleminekumeetmete jaoks, jõuti järeldusele, et liidu tasandil ei ole vaja täiendavaid meetmeid võtta, sest kaheaastasest kantserogeensuse uuringust, milles uuriti rottide kokkupuudet metallilise nikliga sissehingamisel, ei nähtunud, et kehtiv kantserogeensuse klassifikatsioon oleks vaja läbi vaadata.

               (5)

               Direktiivi 2009/48/EÜ II lisa A liites on juba lubatud kasutada mänguasjades niklit roostevabas terases, sest nikli kasutamine roostevabas terases on osutunud kantserogeensuse seisukohalt ohutuks.

               (6)

               Selleks et hinnata elektrilistes mänguasjades sisalduva metallilise nikli (nikeldamine, katmine ja elektrijuhtivust võimaldavad sulamid) ohtu tervisele, palus komisjon tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee (SCHER) arvamust. Tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee märgib oma arvamuses „Assessment of the Health Risks from the Use of Metallic Nickel (CAS No 7440-02–0) in Toys” („Mänguasjades metallilise nikli kasutamisest tulenevate terviseriskide hindamine”), mis võeti vastu 25. septembril 2012, et kasvajate tekkimise risk mänguasjade käitlemisest tuleneval kokkupuutel nikliga on olematu, sest metallilise nikli sissehingamine mänguasjadest on äärmiselt ebatõenäoline. SCHER järeldab ka, et suu- või nahakaudne kokkupuude nikliga nikli kasutamise tõttu mänguasjaosades, mis võimaldavad nende asjakohast elektrilist toimimist, on väga ebatõenäoline, kuna nikli eraldumine metalli sisaldavatest mänguasjaosadest on väga väike, metalli sisaldavad osad on raskesti ligipääsetavad ning elektriliste mänguasjade nõuetekohast toimimist võimaldavate niklit sisaldavate osade pindala on väike. Seega ei ole tervise ja keskkonnariskide teaduskomitee arvates vaja ohtu karta.

               (7)

               Vastavalt direktiivi 2009/48/EÜ II lisa III osa punkti 5 alapunkti c alapunktile ii ei tohi 2. kategooria KMR ainete kasutamist lubada juhul, kui ainet on määruse (EÜ) nr 1907/2006 alusel keelatud kasutada tarbekaupades. Kõnealuse määruse XVII lisa kandes 27 on nikli kasutamine keelatud vaid kõikides augustatud kõrvadest ning muudest augustatud kehaosadest läbi pandavates ehteosades, toodetes, mis on ette nähtud olema nahaga otseses ja pikaajalises kontaktis, ning toodetes, mis on ette nähtud olema nahaga otseses ja pikaajalises kontaktis, kui nende kattekiht ei sisalda niklit. Määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisa kande 27 piirangud ei tähenda kõnealuse määruse kohaselt täielikku kasutamise keeldu kõikides tarbekaupades. Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada määruse (EÜ) nr 1907/2006 XVII lisas kande 27 kohaldamist selliste mänguasjade suhtes, mis on ette nähtud olema nahaga otseses ja pikaajalises kontaktis.

               (8)

               Seepärast tuleks direktiivi 2009/48/EÜ vastavalt muuta.

               (9)

               Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2009/48/EÜ artikliga 47 asutatud komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2009/48/EÜ II lisa A liide asendatakse järgmisega:

         „A liide

            Kantserogeensete, mutageensete või reproduktiivtoksiliste ainete ja nende lubatud kasutamise loetelu vastavalt III osa punktidele 4, 5 ja 6

                     Aine

                     Klassifikatsioon

                     Lubatud kasutamine

                     Nikkel

                     CMR 2

                     Roostevabast terasest mänguasjades ja mänguasjaosades.
                     Mänguasjaosades, mis on ette nähtud elektrivoolu juhtimiseks.”

   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. juulil 2015. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
   Nad kohaldavad neid sätteid alates 1. juulist 2015.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 30. juuni 2014

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 170, 30.6.2009, lk 1.

      (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1272/2008, 16. detsember 2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

      (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1907/2006, 18. detsember 2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH), millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

      (4)  Nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93, 23. märts 1993, olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta (EÜT L 84, 5.4.1993, lk 1).

      (5)  http://echa.europa.eu/documents/10162/cefda8bc-2952-4c11-885f-342aacf769b3

      (6)  http://echa.europa.eu/documents/10162/13630/nickel_denmark_en.pdf


title: Nõukogu direktiiv 93/57/EMÜ, 29. juuni 1993, millega muudetakse direktiivide 86/362/EMÜ ja 86/363/EMÜ (teraviljas ja loomses toidus sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidijääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta) lisasid

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31993L0057

Euroopa Liidu Teataja L 211 , 23/08/1993 Lk 0001 - 0005 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 52 Lk 0003  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 52 Lk 0003

		Nõukogu direktiiv 93/57/EMÜ,29. juuni 1993,millega muudetakse direktiivide 86/362/EMÜ ja 86/363/EMÜ (teraviljas ja loomses toidus sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidijääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta) lisasidEUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/362/EMÜ teraviljas sisalduvate ja selle pinnal esinevate pestitsiidijääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, [1] eriti selle artiklit 11,võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/363/EMÜ loomses toidus ja selle pinnal esinevate pestitsiidijääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, [2] eriti selle artiklit 11,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades, et:direktiivide 86/362/EMÜ ja 86/363/EMÜ I lisas esitatud nomenklatuuri on soovitav ajakohastada, et viia see vastavusse komisjoni määrusega (EMÜ) nr 2587/91 [3];samuti on soovitav laiendada direktiivi 86/362/EMÜ I lisa rakendusala, lisades koorimata riisile kooritud riisi ning poolkroovitud või täielikult kroovitud riisi, kuna suur osa riisist suunatakse ringlusse niisugusel kujul;pidades silmas teaduse ja tehnika edusamme ning rahvatervise ja põllumajanduse nõudeid, oleks soovitav täiendada direktiivi 86/363/EMÜ II lisa sätetega linnumunade ja rebude piirnormide ning sealsamas nimetatud pestitsiidide piirnormide kehtestamise kohta; selguse huvides oleks soovitav esitada nimetatud lisa koondversioon;samadel põhjustel oleks samuti soovitav muuta direktiive 86/362/EMÜ ja 86/363/EMÜ, lisades sätted järgmiste teravilja ja loomse toidu pestitsiidijääkide kohta: atsefaat, benomüül, karbendasiim, kloropürifoss, metüülkloropürifoss, klorotaloniil, tsüpermetriin, deltametriin, fenvaleraat, glüfosaat, imasaliil, iprodioon, mankotseeb, maneeb, metamidofoss, metiraam, permetriin, protsümidoon, propineeb, metüültiofanaat, vinklosoliin, tsineeb;siiski on olemasolevad andmed teatavate pestitsiidide ja teravilja või loomse toidu kombinatsioonide kohta ebapiisavad; kõnealuste andmete esitamiseks on piisav ajavahemik kuni neli aastat; seetõttu tuleks kõnealuste andmete alusel kehtestada piirnormid hiljemalt 1. jaanuariks 1998; rahuldavate andmete esitamata jätmisel kehtestatakse tavaliselt asjakohastele määradele vastavad piirnormid;pestitsiidide jääkide toidu kaudu omastamise paremaks hindamiseks oleks mõistlik võimaluse korral kehtestada pestitsiidijääkide lubatud piirnormid üksikute pestitsiidide kohta kõikides peamistes toidukomponentides korraga; kõnealused piirnormid kehtestatakse selliselt, et kasutatakse piisava kontrolli saavutamiseks vajalikku miinimumkogust pestitsiide nii, et jääkainet on väikseim võimalik kogus ja see on toksikoloogiliselt vastuvõetav;käesolevas direktiivis kehtestatud jääkide lubatud piirnormid tuleb nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ (taimekaitsevahendite turuleviimise kohta) [4] artikli 8 lõikes 2 kehtestatud tööprogrammis ettenähtud toimeainete ümberhindamise raames uuesti läbi vaadata,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevaga muudetakse direktiivi 86/362/EMÜ järgmiselt.1. I lisa asendatakse järgmisega:CN-kood | Kirjeldus |ex1001 | Nisu |10020000 | Rukis |100300 | Oder |100400 | Kaer |1005 | Mais |1006 | Riis |100700 | Terasorgo |ex1008 | Tatar, hirss ja muud teraviljad |2. II lisa A osasse lisatakse järgmised pestitsiidide jäägid:Pestitsiidide jäägid | Piirnormid mg/kg (ppm) || |20.ATSEFAAT | 0,02 |21.BENOMÜÜL | kogusumma, väljendatud karbendasiimina | aoder0,1muud teraviljad |22.KARBENDASIIM |23.METÜÜLTIOFANAAT |24.KLOROPÜRIFOSS | boder0,05muud teraviljad |25.METÜÜLKLOROPÜRIFOSS | 0,05riis |26.KLOROTALONIIL | 0,1nisu, oder, rukis, kaer ja tritikale0,01muud teraviljad |27.TSÜPERMETRIIN, sh muud koostises olevate isomeeride segud(isomeeride kogusumma) | bnisu, oder, kaer ja rukis0,05muud teraviljad |28.DELTAMETRIIN | 1 |29.FENVALERAAT, sh muud koostises olevate isomeeride segud(isomeeride kogusumma) | boder, kaer, rukis ja tritikale0,05muud teraviljad |30.GLÜFOSAAT | 5nisu, rukis ja tritikale20oder ja kaer0,1muud teraviljad |31.IMASALIIL | 0,02 |32.IPRODIOON | 0,5nisucoder ja riis0,02muud teraviljad |33.MANKOTSEEB | kogusumma,väljendatud CS2-na | 0,05mais ja riisbmuud teraviljad |34.MANEEB |35.METIRAAM |36.PROPINEEB |37.TSINEEB |38.METAMIDOFOSS | 0,01 |39.PERMETRIIN | 0,2mais2muud teraviljad |40.PROTSÜMIDOON | 0,02 |41.VINKLOSOLIIN(vinklosoliini ja kõikide 3,5-dikloroaniliingruppi sisaldavate metaboliitide summa, väljendatud vinklosoliinina) | 0,05 |Artikkel 2Käesolevaga muudetakse direktiivi 86/363/EMÜ järgmiselt.1. I lisa asendatakse järgmisega:CN-kood | Kirjeldus |0201 | Veiseliha, värske või jahutatud |0202 | Veiseliha, külmutatud |0203 | Sealiha, värske, jahutatud või külmutatud |0204 | Lamba- või kitseliha, värske, jahutatud või külmutatud |02050000 | Hobuse, eesli, muula või hobueesli liha |0206 | Veise, sea, lamba, kitse, hobuse, eesli, muula või hobueesli söödav rups, värske, jahutatud või külmutatud |0207 | Rubriiki 0105 kuuluvate kodulindude (liigi Gallus domesticus kanad, pardid, haned, kalkunid ja pärlkanad) liha ja söödav rups, värske, jahutatud või külmutatud |ex0208 | Muu liha ja söödav rups, värske, jahutatud või külmutatud |020900 | Seapekk või muu sea rasvkude ilma tailihata ja kodulindude rasvkude (sulatamata), värske, jahutatud, külmutatud, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud |0210 | Liha ja söödav rups, soolatud, soolvees, kuivatatud või suitsutatud; toiduks kasutatav jahu ja pulber lihast või rupsist |0401 | Piim ja koor, kontsentreerimata, ei sisalda suhkru- ega magusainelisandit |0402 | Piim ja koor, kontsentreeritud, suhkru- või magusainelisandiga |040500 | Või jm piimarasvad ja -õlid |0406 | Juust ja kohupiim |040700 | Koorega linnumunad, värsked, konserveeritud või keedetud |0408 | Kooreta linnumunad ja munakollased, värsked, kuivatatud, aurus või vees keedetud, vormitud, külmutatud või muul viisil töödeldud, suhkru- või muu magusainelisandiga või ilma |160100 | Vorstid ja muud samalaadsed tooted lihast, rupsist või verest; toiduvalmistised nende toodete baasil |1602 | Muud tooted või konservid lihast, rupsist või verest |2. Endine II lisa tähistatakse II lisa A osana ning muudetakse ja esitatakse järgmiselt:Pestitsiidide jäägid | Piirnormid mg/kg (ppm) || | lihas, lihavalmististes, rupsis ja loomarasvas sisalduva rasva puhul, mis on loetletud I lisas rubriikides ex0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex0208, 0209 00, 0210, 1601 00 ja 1602 | lehmapiima ja täispiima puhul, mis on loetletud I lisas rubriigis 0401; muu rubriikidesse 0401, 0402, 0405 00 ja 0406 kuuluva toidu puhul vastavalt viidetele | värskete koorega munade, linnumunade ja rebude puhul, mis on loetletud I lisas rubriikides 0407 00 ja 0408 |1.ALDRIIN | eraldi või koos, väljendatud dieldriinina HEOD) | 0,2 | 0,006 | 0,2 |2.DIELDRIIN (HEOD) |3.KLORDAAN (cis- ja trans-isomeeride ning oksüklordaani summa, väljendatud klordaanina) | 0,05 | 0,002 | 0,005 |4.DDT (p,p'-DDT, o,p'-DDT, p,p'-DDE ja p,p'-TDE (DDD) summa, väljendatud DDTna) | 1 | 0,04 | 0,1 |5.ENDRIIN | 0,05 | 0,0008 | 0,005 |6.HEPTAKLOOR (heptakloori ja heptakloorepoksiidi summa, väljendatud heptakloorina) | 0,2 | 0,004 | 0,02 |7.HEKSAKLOROBENSEEN (HCB) | 0,2 | 0,01 | 0,02 |8.HEKSAKLOROTSÜKLO-HEKSAAN (HCH)8.1.alfa-isomeer | 0,2 | 0,004 | 0,02 |8.2.beeta-isomeer | 0,1 | 0,003 | 0,01 |8.3.gamma-isomeer (lindaan) | 2 ex0204 lambaliha 1 muud tooted | 0,008 | 0,1 |9.KLOROPÜRIFOSS | 0,05 0207 kodulinnuliha | 0,01 | 0,01 |10.METÜÜLKLOROPÜRIFOSS | 0,05 | 0,01 | 0,01 |11.TSÜPERMETRIIN, sh koostises olevate isomeeride muud segud(isomeeride summa) | 0,05 0207 kodulinnuliha 0,2 muud tooted | 0,02 | 0,05 |12.DELTAMETRIIN | 0,05 0207 kodulinnuliha | | 0,05 |13.FENVALERAAT, sh koostises olevate isomeeride muud segud(isomeeride summa) | 0207 kodulinnuliha 0,5 muud tooted | 0,05 | |14.PERMETRIIN(isomeeride summa) | 0,5 | 0,05 | 0,05 |3. II lisasse lisatakse järgmine tekst:"B OSAPestitsiidide jäägid | Piirnormid mg/kg (ppm) || | liha (sh rasva), lihavalmististe, rupsi ja loomarasva puhul, mis on loetletud I lisas rubriikides ex0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex0208, 0209 00, 0210, 1601 00 ja 1602 | piima ja piimatoodete puhul, mis on loetletud I lisas rubriikides 0401, 0402, 0405 00 ja 0406 | värskete koorega munade, linnumunade ja rebude puhul, mis on loetletud I lisas rubriikides 0407 00 ja 0408 |1.ATSEFAAT | 0,02 | 0,02 | 0,02 |2.BENOMÜÜL | summa, väljendatud karbendasiimina | 0,1 | 0,1 | 0,1 |3.KARBENDASIIM |4.METÜÜLTIO-FANAAT |5.KLOROTALONIIL | 0,01 | 0,01 | 0,01 |6.GLÜFOSAAT | 0,5 ex0206 seaneer 2 ex0206, veise-, kitse- ja lambaneer 0,1 muud tooted | 0,1 | 0,1 |7.IMASALIIL | 0,02 | 0,02 | 0,02 |8.MANKOTSEEB | summa, väljendatud CS2-na | 0,05 | 0,05 | 0,05 |9.MANEEB |10.METIRAAM |11.PROPINEEB |12.TSINEEB |13.METAMIDOFOSS | 0,01 | 0,01 | 0,01 |14.IPRODIOON | (segude ja kõigi 3,5-dikloroaniliingruppi sisaldavate metaboliitide summa, väljendatud 3,5-dikloroaniliinina | 0,05 | 0,05 | 0,05 |15.PROTSÜMIDOON |16.VINKLOSOLIIN |Artikkel 3Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. detsembril 1993.Kui liikmesriigid võtavad need õigusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 29. juuni 1993Nõukogu nimeleesistujaS. Auken[1] EÜT L 221, 7.8.1986, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 90/654/EMÜ (EÜT L 353, 17.12.1990, lk 48).[2] EÜT L 221, 7.8.1986, lk 43.[3] EÜT L 259, 26.7.1991, lk 1.[4] EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.--------------------------------------------------