title: Nõukogu direktiiv 2013/22/EL, 13. mai 2013 , millega kohandatakse teatavaid direktiive transpordipoliitika valdkonnas seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega

text:
               10.6.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 158/356

         NÕUKOGU DIREKTIIV 2013/22/EL,
   13. mai 2013,
   millega kohandatakse teatavaid direktiive transpordipoliitika valdkonnas seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Horvaatia ühinemislepingut, eriti selle artikli 3 lõiget 4,
   võttes arvesse Horvaatia ühinemisakti, eriti selle artiklit 50,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Horvaatia ühinemisakti artiklis 50 on sätestatud, et kui institutsioonide ühinemiseelseid õigusakte on ühinemise tõttu vaja kohandada ja neid vajalikke kohandusi ei ole kõnealuse ühinemisakti ega selle lisadega ette nähtud, võtab nõukogu komisjoni ettepaneku alusel kvalifitseeritud häälteenamusega vastu selleks vajalikud õigusaktid, kui esialgset õigusakti ei võtnud vastu komisjon.

               (2)

               Horvaatia ühinemislepingu koostanud ja vastu võtnud konverentsi lõppaktis oli kirjas, et kõrged lepinguosalised jõudsid poliitilisele kokkuleppele institutsioonide vastu võetud õigusaktide kohandustes, mis on vajalikud seoses ühinemisega, ning nad kutsusid nõukogu ja komisjoni üles nimetatud kohandusi vastu võtma enne ühinemist ning neid vajaduse korral täiendama ja ajakohastama, et võtta arvesse liidu õiguse arengut.

               (3)

               Seetõttu tuleks vastavalt muuta direktiive 91/672/EMÜ (1), 92/106/EMÜ (2), 1999/37/EÜ (3), 1999/62/EÜ (4), 2003/59/EÜ (5), 2006/87/EÜ (6) ja 2006/126/EÜ (7),

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiive 91/672/EMÜ, 92/106/EMÜ, 1999/37/EÜ, 1999/62/EÜ, 2003/59/EÜ, 2006/87/EÜ ja 2006/126/EÜ muudetakse vastavalt lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt Horvaatia Vabariigi liiduga ühinemise kuupäevaks. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad kõnealuseid sätteid alates Horvaatia liiduga ühinemise kuupäevast.
   Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide tekstid.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub Horvaatia ühinemislepingu jõustumise korral ning nimetatud lepingu jõustumise kuupäeval.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 13. mai 2013

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         S. COVENEY

      (1)  Nõukogu 16. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/672/EMÜ siseveeteedel kauba- ja reisijateveo siseriiklike laevajuhitunnistuste vastastikuse tunnustamise kohta (EÜT L 373, 31.12.1991, lk 29).

      (2)  Nõukogu 7. detsembri 1992. aasta direktiiv 92/106/EMÜ, millega kehtestatakse ühiseeskirjad kaupade teatavate kombineeritud vedude kohta liikmesriikide vahel (EÜT L 368, 17.12.1992, lk 38).

      (3)  Nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/37/EÜ sõidukite registreerimisdokumentide kohta (EÜT L 138, 1.6.1999, lk 57).

      (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 1999. aasta direktiiv 1999/62/EÜ raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eest (EÜT L 187, 20.7.1999, lk 42).

      (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2003. aasta direktiiv 2003/59/EÜ reisijate- või kaubaveol kasutatavate teatavate maanteesõidukite juhtide alus- ja jätkuõppe kohta (ELT L 226, 10.9.2003, lk 4).

      (6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/87/EÜ, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded (ELT L 389, 30.12.2006, lk 1).

      (7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/126/EÜ juhilubade kohta (ELT L 403, 30.12.2006, lk 18).

      LISA
      A   OSA

         MAANTEETRANSPORT

                  1.

                  Direktiivi 92/106/EMÜ artikli 6 lõikes 3 lisatakse loendisse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne:

                              „—

                              Horvaatia:
                              godišnja naknada za uporabu javnih cesta koja se plaća pri registraciji motornih i priključnih vozila;”.

                  2.

                  Direktiivi 1999/37/EÜ muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              I lisa muudetakse järgmiselt:

                                          i)

                                          II.4 punkti teises taandes lisatakse loendisse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne:

                                                      „HR

                                                      :

                                                      Horvaatia”;

                                          ii)

                                          III.1 punkti alapunkti A alapunktis b lisatakse loendisse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne:

                                                      „HR

                                                      :

                                                      Horvaatia”;

                              b)

                              II lisa muudetakse järgmiselt:

                                          i)

                                          II.4 punkti teises taandes lisatakse loendisse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne:

                                                      „HR

                                                      :

                                                      Horvaatia”;

                                          ii)

                                          III.1 punkti alapunkti A alapunktis b lisatakse loendisse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne:

                                                      „HR

                                                      :

                                                      Horvaatia”.

                  3.

                  Direktiivi 1999/62/EÜ artikli 3 lõikes 1 lisatakse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne:

                              „—

                              Horvaatia:
                              godišnja naknada za uporabu javnih cesta koja se plaća pri registraciji motornih i priključnih vozila,”.

                  4.

                  Direktiivi 2003/59/EÜ II lisa punkti 2 muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              alapunktis c lisatakse sõnade „esiküljel on:” alla loendisse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne:

                                          „HR

                                          :

                                          Horvaatia”;

                              b)

                              alapunktis e lisatakse sõnade „esiküljel on:” alla loendisse kande „cárta cáilíochta tiomána” järele järgmine kanne:
                              „kvalifikacijska kartica vozača”;

                              c)

                              alapunkti b teine lõik sõnade „tagaküljel on:” all asendatakse järgmisega:
                              „Kui liikmesriik soovib teha neid kandeid riigikeeles, mis ei ole bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi või ungari keel, siis koostab ta kutsetunnistuse kahes keeles, kasutades üht eespool nimetatud keeltest, ilma et see piiraks muude käesoleva lisa sätete kohaldamist.”

                  5.

                  Direktiivi 2006/126/EÜ I lisa punkti 3 muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              alapunktis c lisatakse sõnade „esiküljel on” alla Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne:

                                          „HR

                                          :

                                          Horvaatia”;

                              b)

                              alapunktis e lisatakse sõnade „esiküljel on” alla loendisse kande „Ceadúas Tiomána” järele järgmine kanne:
                              „Vozačka dozvola”;

                              c)

                              alapunkti b teine lõik sõnade „tagaküljel on:” all asendatakse järgmisega:
                              „Kui liikmesriik soovib teha kandeid riigikeeles, mis ei ole bulgaaria, eesti, hispaania, hollandi, horvaadi, inglise, itaalia, kreeka, leedu, läti, malta, poola, portugali, prantsuse, rootsi, rumeenia, saksa, slovaki, sloveeni, soome, taani, tšehhi või ungari keel, siis koostab ta juhiloa kahes keeles, kasutades üht eespool nimetatud keeltest, ilma et see piiraks muude käesoleva lisa sätete kohaldamist.”

            B   OSA

         SISEVEETRANSPORT

                  1.

                  Direktiivi 91/672/EMÜ I lisas lisatakse jaotise „B RÜHM” alla järgmine tekst:
                  „Horvaatia Vabariik:

                              —

                              Svjedodžba o stručnoj osposobljenosti/Befähigungszeugnis
                              Zapovjednik - vrsta A/Schiffsführer – Klasse A
                              (Kutsekvalifikatsiooni tunnistus – laevajuhitunnistus, A-klass)

                              —

                              Svjedodžba o stručnoj osposobljenosti/Befähigungszeugnis
                              Zapovjednik - vrsta B/Schiffsführer – Klasse B
                              (Kutsekvalifikatsiooni tunnistus – laevajuhitunnistus, B-klass)
                              (kooskõlas määrusega laevnike kutsenimetuste ja kutsekvalifikatsiooni kohta, ametlik väljaanne nr 73/09)”.

                  2.

                  Direktiivi 2006/87/EÜ muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              I lisa muudetakse järgmiselt:

                                          i)

                                          2. peatüki 3. tsooni lisatakse Prantsuse Vabariiki käsitleva kande järele järgmine kanne:
                                          „Horvaatia Vabariik
                                          Doonau jõgi: jõe 1 295. kilomeetri 500. meetrist kuni 1 433. kilomeetrini
                                          Dráva jõgi: jõe 0. kilomeetrist kuni 198. kilomeetri 600. meetrini
                                          Sava jõgi: jõe 211. kilomeetrist kuni 594. kilomeetrini
                                          Kupa jõgi: jõe 0. kilomeetrist kuni 5. kilomeetri 900. meetrini
                                          Una jõgi: jõe 0. kilomeetrist kuni 15. kilomeetrini”;

                                          ii)

                                          3. peatüki 4. tsoonis lisatakse Prantsuse Vabariiki käsitleva kande järele järgmine kanne:
                                          „Horvaatia Vabariik
                                          Kõik muud veeteed, mis ei ole loetletud 3. tsoonis”;

                              b)

                              II lisa VI liite IV osas lisatakse punkti 1 jao 1 loendisse Iirimaad käsitleva kande järele järgmine kanne:
                              „25. Horvaatia”;

                              c)

                              IX lisa muudetakse järgmiselt:

                                          i)

                                          I osa artikli 7 lõikesse 2 lisatakse Iirimaad käsitleva kande järele järgmine kanne:
                                          „25= Horvaatia”;

                                          ii)

                                          II osa artikli 1.06 lõikes 2 lisatakse loendisse Iirimaad käsitleva kande järele järgmine kanne:
                                          „25= Horvaatia”;

                                          iii)

                                          V osa muudetakse järgmiselt:

                                                      —

                                                      punktis 1 esitatud tabel asendatakse järgmisega:

                                                                     „Riik

                                                                     Nimi

                                                                     Aadress

                                                                     Telefoninumber

                                                                     E-posti aadress

                                                                     Belgia

                                                                     Bulgaaria

                                                                     Taani

                                                                     Saksamaa

                                                                     Eesti

                                                                     Soome

                                                                     Prantsusmaa

                                                                     Kreeka

                                                                     Itaalia

                                                                     Iirimaa

                                                                     Horvaatia

                                                                     Läti

                                                                     Leedu

                                                                     Luksemburg

                                                                     Malta

                                                                     Madalmaad

                                                                     Austria

                                                                     Poola

                                                                     Portugal

                                                                     Rumeenia

                                                                     Rootsi

                                                                     Šveits

                                                                     Hispaania

                                                                     Slovakkia

                                                                     Tšehhi Vabariik

                                                                     Ungari

                                                                     Ühendkuningriik

                                                                     Küpros

                                                                     Do be deleted

                                                                     Kui heakskiitu ei anta, siis ei määratud vastavas riigis pädevat asutust.”;

                                                      —

                                                      punkti 4 lisatakse Iirimaad käsitleva kande järele järgmine kanne:

                                                         „Horvaatia

                                                                     Artikli nr

                                                                     Nimi

                                                                     Aadress

                                                                     Telefoninumber

                                                                     E-posti aadress

                                                                     Kui volitatud ettevõtet ei ole määratud, siis ei ole selle ettevõtetele volitust antud.”


title: Komisjoni direktiiv, 1. august 1989, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 76/758/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste ülemisi ääretulelaternaid, eesmisi ääretulelaternaid, tagumisi ääretulelaternaid ja piduritulelaternaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31989L0516

Euroopa Liidu Teataja L 265 , 12/09/1989 Lk 0001 - 0014 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 19 Lk 0063  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 19 Lk 0063

		Komisjoni direktiiv,1. august 1989,millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 76/758/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste ülemisi ääretulelaternaid, eesmisi ääretulelaternaid, tagumisi ääretulelaternaid ja piduritulelaternaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(89/516/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud direktiiviga 87/403/EMÜ, [2] eriti selle artiklit 11,võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/758/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste ülemisi ääretulelaternaid, eesmisi ääretulelaternaid, tagumisi ääretulelaternaid ja piduritulelaternaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [3] viimati muudetud direktiiviga 87/354/EMÜ, [4] eriti selle artiklit 10,ning arvestades, et:kogemustele tuginedes on praegu võimalik osa EMÜ tüübikinnitusmärki seda tüüpi laternate puhul lihtsustada, kui viimased on muude laternatega grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud, ning muuta teatavaid sätteid, võtmaks arvesse vahepeal toimunud tehnika arengut;käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas mootorsõidukisektoris tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arenguga kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 76/758/EMÜ lisade loetelu ning 0, I, II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 21. Alates 1. jaanuarist 1990 ei tohi ükski liikmesriik:a) - keelduda mootorsõiduki tüübile EMÜ tüübikinnituse andmisest, direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 kolmandas taandes osutatud dokumendi väljastamisest ega siseriikliku tüübikinnituse andmisest ega- keelata sõidukite kasutuselevõtmist, kui nende ülemised ääretulelaternad, eesmised ääretulelaternad, tagumised ääretulelaternad ja piduritulelaternad vastavad käes oleva direktiivi sätetele;b) - keelduda ülemiste ääretulelaternate, eesmiste ääretulelaternate, tagumiste ääretulelaternate ja piduritulelaternate puhul osa EMÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest, kui need ülemised ääretulelaternad, eesmised ääretulelaternad, tagumised ääretulelaternad ja piduritulelaternad vastavad käes oleva direktiivi sätetele, ega- keelata selliste ülemiste ääretulelaternate, eesmiste ääretulelaternate, tagumiste ääretulelaternate ja piduritulelaternate turuletoomist, mis kannavad vastavalt käes oleva direktiivi nõuetele väljastatud osa EMÜ tüübikinnitusmärki.2. Alates 1. juulist 1990:a) - ei väljasta liikmesriigid direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 kolmandas taandes osutatud dokumenti sõidukitüübile, mille puhul ülemised ääretulelaternad, eesmised ääretulelaternad, tagumised ääretulelaternad ja piduritulelaternad ei vasta käesoleva direktiivi sätetele,- võivad liikmesriigid keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõidukitüübile, mille puhul ülemised ääretulelaternad, eesmised ääretulelaternad, tagumised ääretulelaternad ja piduritulelaternad ei vasta käesoleva direktiivi sätetele;b) - ei anna liikmesriigid ülemiste ääretulelaternate, eesmiste ääretulelaternate, tagumiste ääretulelaternate ja piduritulelaternate tüübile osa EMÜ tüübikinnitust, kui see ei vasta käesoleva direktiivi sätetele,- võivad liikmesriigid keelduda osa siseriikliku tüübikinnituse andmisest ülemiste ääretulelaternate, eesmiste ääretulelaternate, tagumiste ääretulelaternate ja piduritulelaternate tüübile, kui see ei vasta käesoleva direktiivi sätetele.3. Alates 1. oktoobrist 1995 võivad liikmesriigid keelata selliste sõidukite kasutamise, mille ülemised ääretulelaternad, eesmised ääretulelaternad, tagumised ääretulelaternad ja piduritulelaternad ei vasta käesoleva direktiivi sätetele, ning selliste laternate turuletoomise, mis ei kanna vastavalt käesoleva direktiivi nõuetele väljastatud osa tüübikinnitusmärki.4. Erandina lõike 2 punkti b sätetest eespool jätkavad liikmesriigid ülemiste ääretulelaternate, eesmiste ääretulelaternate, tagumiste ääretulelaternate või piduritulelaternate tüübile direktiivi 76/758/EMÜ kohaselt antud osa EMÜ tüübikinnituse tunnistamist selliste seadmete puhul, mis on ette nähtud juba kasutuselolevatele sõidukitele paigaldamiseks, ning võivad anda ülemiste ääretulelaternate, eesmiste ääretulelaternate, tagumiste ääretulelaternate või piduritulelaternate tüübile vastavalt direktiivi 76/758/EMÜ sätetele osa EMÜ tüübikinnituse tingimusel, et kõnealused seadmed on ette nähtud kasutamiseks juba kasutuselolevate sõidukite varuosadena ning nimetatud seadmete puhul ei ole tehniliselt võimalik saavutada vastavust käesoleva direktiivi sätetega.Artikkel 3Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. detsembril 1989. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Esimese lõigu kohaselt vastuvõetud sätted viitavad otseselt käesolevale direktiivile.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 1. august 1989Komisjoni nimelasepresidentMartin Bangemann[1] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[2] EÜT L 220, 8.8.1987, lk 44.[3] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 54.[4] EÜT L 192, 11.7.1987, lk 43.--------------------------------------------------LISALisade loetelu muudetakse järgmiselt.I lisa tekst asendatakse järgmise tekstiga:"– Eesmiste ääretulelaternate, tagumiste ääretulelaternate, piduritulelaternate ja ülemiste ääretulelaternate valguse ruumis jaotumise miinimumnurgad".0 lisa teksti muudetakse järgmiselt:Punkt 1.4 jäetakse välja.Punktid 1.4.1, 1.4.2, 1.4.3, 1.5 ja 1.6 jäetakse välja.Lisatakse järgmised uued punktid 1.4 ja 1.5:"1.4. Mõistete määratlusedKäesolevas direktiivis kohaldatakse järgmiste mõistete puhul direktiivis 76/756/EMÜ sätestatud määratlust:- valgusallikas (hõõglampide puhul);- sõltumatud laternad,- grupeeritud laternad,- kombineeritud laternad,- vastastikku ühendatud laternad,- seade,- üheotstarbeline latern,- üksiklatern,- kaks laternat või paarisarv laternaid,- valgust kiirgav pind,- muu märgutuleseadme kui helkuri valgusava,- nähtav pind,- nulltelg,- nullkese.1.5. Eri tüüpi eesmised ja tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad ja ülemised ääretulelaternadEri tüüpi eesmised ja tagumised ääretulelaternad, piduritulelaternad ja ülemised ääretulelaternad – laternad, mis igas nimetatud kategoorias erinevad järgmiste oluliste näitajate poolest:- kaubanimi või kaubamärk,- optilise süsteemi näitajad (valgustugevus, valguse jaotumisnurgad, hõõglambi tüüp jms),- kahe valgustugevusrežiimiga piduritulelaternate puhul öistes tingimustes valgustuse vähendamiseks kasutatav süsteem."Punkt 5.5 sõnastatakse järgmiselt:"5.5. Grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud eesmisi ja tagumisi ääretulelaternaid võib kasutada ka ülemiste ääretulelaternatena."Punktid 6–9 asendatakse järgmiste punktidega:"6. KIIRATAVA VALGUSE TUGEVUS6.1. Nullteljel ei tohi kummagi seadme poolt kiiratava valguse tugevus olla väiksem järgmistest minimaalsetest ega suurem järgmistest maksimaalsetest valgustugevuse väärtustest:| Minimaalsed valgustugevused (cd) | Maksimumväärtused (cd), kui laternat kasutatakse: |ühe-otstarbelise laternana | ühe-otstarbelise laternana, mis kannab tähist "D" (III lisa punkt 4.3.6) | Kahte laternat sisaldava koostu puhul kokku (III lisa punkt 4.3.6) |6.1.1.Eesmised ääretulelaternad, eesmised ülemised ääretulelaternad | 4 | 60 | 42 | 84 |6.1.2.Esilaternaga ühendatud eesmised ääretulelaternad | 4 | 100 | — | — |6.1.3.Tagumised ääretulelaternad, tagumised ülemised ääretulelaternad | 4 | 12 | 8,5 | 17 |6.1.4.Piduritulelaternad | | | | |6.1.4.1.üherežiimsed | 40 | 100 | 70 | 140 |6.1.4.2.kaherežiimsed | | | | |6.1.4.2.1.päeval | 130 | 520 | 364 | 728 |6.1.4.2.2.öösel | 30 | 80 | 56 | 112 |6.2. Kahest seadmest kummagi kiiratava valguse tugevus väljaspool nulltelge ja I lisa joonistel määratletud nurgaväljadel:6.2.1. peab igas IV lisas toodud valguse jaotumise tabeli punktidele vastavas suunas olema vähemalt võrdne eespool punktis 6.1 sätestatud miinimumväärtuse ja nimetatud tabelis kõnealuse suuna suhtes sätestatud protsentuaalse väärtuse korrutisega;6.2.2. ei tohi üheski suunas, kus kõnealune valgussignaalseade on nähtav, ületada punktis 6.1 sätestatud maksimaalset väärtust;6.2.3. siiski on tagumiste ääretulelaternate puhul, mis on vastastikku ühendatud piduritulelaternatega (vt punkt 6.1.3 eespool), lubatud valgustugevus 60 cd allpool tasapinda, mis paikneb horisontaaltasapinna suhtes 5º nurga all viimasest allpool;6.2.4. lisaks sellele:6.2.4.1. peab kiiratava valguse tugevus I lisa joonistel määratletud väljade kõikides osades olema eesmiste, tagumiste ja ülemiste ääretulelaternate puhul vähemalt 0,05 cd, üherežiimsete piduritulelaternate puhul vähemalt 0,3 cd ning kaherežiimsete piduritulelaternate puhul päeval 0,3 cd ja öösel 0,07 cd;6.2.4.2. peab juhul, kui tagumine ääretulelatern on vastastikku ühendatud piduritulelaternaga, olema mõlema samaaegselt sisse lülitatud laterna puhul tegelikult mõõdetava valgustugevuse ning üksinda sisse lülitatud tagumise ääretulelaterna valgustugevuse suhe vähemalt 5:1 väljal, mida piiravad horisontaalsed ja vertikaalsed sirgjooned, mis läbivad vastavalt valguse jaotumise tabeli punkte ± 5° V ja ± 10° H. Kui piduritulelatern on kaherežiimne, tuleb nimetatud nõuet järgida öiseks kasutamiseks mõeldud seadmete töötamise ajal;6.2.4.3. tuleb järgida IV lisa punkti 2.2 sätteid valgustugevuse lokaalsete muutuste kohta.6.3. Valgustugevuse mõõtmisel põleb/põlevad hõõglamp/hõõglambid pidevalt. Selektiivkollast või punast valgust kiirgavate seadmete puhul tuleb valgustugevust mõõta värvilises valguses.6.4. Kaherežiimsete piduritulelaternate puhul mõõdetakse ajavahemikku vooluallika sisselülitamise hetke ja selle hetke vahel, mil nullteljel mõõdetav valgustugevus jõuab 90 protsendini eespool punkti 6.3 kohaselt mõõdetud väärtusest, nii päevastes kui öistes kasutustingimustes. Öistes kasutustingimustes mõõdetud aeg ei tohi olla pikem kui päevastes kasutustingimustes mõõdetud aeg.6.5. Üksikasjalikud andmed mõõtmismeetodite kohta esitatakse eespool punktis 6.2.1 viidatud IV lisas.7. KATSETUSMETOODIKA7.1. Kõik mõõtmised tehakse seadme jaoks ettenähtud kategooriasse kuuluvate valgete standardhõõglampidega, mille toitepinge on reguleeritud nii, et tekiks kõnealuse hõõglampide kategooria puhul ettenähtud nimivalgusvoog.7.2. Sellest olenemata peab piduritulelaternate puhul, mille juures kasutatakse lisasüsteemi öise valgustugevuse saavutamiseks, olema öise valgustugevuse mõõtmiseks süsteemile rakendatav pinge võrdne päevase valgustugevuse mõõtmiseks hõõglambile rakendatava pingega. [3]7.3. Kui tagumised ääretulelaternad on vastastikku ühendatud kaherežiimsete piduritulelaternatega ning on ette nähtud töötama püsivalt koos kiiratavat valgustugevust reguleeriva lisasüsteemiga, rakendatakse kiiratava valgustugevuse mõõtmisel süsteemile sama pinget, mis hõõglambile rakendatuna võimaldaks viimasel tekitada ettenähtud normaalse valgusvoo.7.4. Muu märgutuleseadme kui helkuri valgusava vertikaalsed ja horisontaalsed piirjooned tuleb kindlaks määrata ja mõõta nullkeskme suhtes.8. KIIRATAVA VALGUSE VÄRVUSKiiratava valguse värvus peab jääma käesoleva direktiivi V lisas kõnealuse värvuse suhtes sätestatud koordinaatide piiresse.9. TOODETE VASTAVUS KINNITATUD TÜÜBILEIga osa EMÜ tüübikinnitusmärgiga seade peab vastama kinnitatud tüübile ning punktides 6 ja 8 sätestatud fotomeetrilistele tingimustele. Sellest olenemata võib seeriatoodangust juhuslikult valitud seadme puhul minimaalne nõutav valgustugevus (mõõdetuna punktis 7 nimetatud standardhõõglambiga) olla igas suunas 80 % punktides 6.1 ja 6.2 sätestatud miinimumväärtustest."I lisa muudetakse järgmiselt.Pealkiri sõnastatakse järgmiselt:"EESMISTE ÄÄRETULELATERNATE, TAGUMISTE ÄÄRETULELATERNATE, PIDURITULELATERNATE JA ÜLEMISTEÄÄRETULELATERNATE VALGUSE RUUMIS JAOTUMISE MIINIMUMNURGAD(*)"Esimese kahe joonise pealkirjades lisatakse sõnade"eesmised ääretulelaternad"ja "tagumised ääretulelaternad" järel sõnad "ülemised ääretulelaternad".II lisa asendatakse järgmisega:"II LISAOSA EMÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSE NÄIDIS[Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm)]+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++"III lisa muudetakse järgmiselt.Punkt 1.2 sõnastatakse järgmiselt:"1.2. Eesmise ääretulelaterna puhul tuleb osa EMÜ tüübikinnitustaotluses märkida, kas kõnealune latern on ette nähtud kiirgama valget või selektiivkollast valgust, ning ülemise ääretulelaterna puhul tuleb märkida, kas kõnealune latern on ette nähtud kiirgama valget või punast valgust."Punkt 1.3 sõnastatakse järgmiselt:"1.3. Iga eesmise ääretulelaterna, tagumise ääretulelaterna, piduritulelaterna ja ülemise ääretulelaterna tüübikinnitustaotlusele lisatakse:"Punkt 1.3.2 sõnastatakse järgmiselt:"1.3.2. piisavalt üksikasjalikud joonised (kolmes eksemplaris), mis võimaldavad kindlaks määrata seadme tüübi ning millel on geomeetriliselt kujutatud laterna sõidukile paigaldamise asend, katsetustes nullteljena kasutatav vaatlustelg (horisontaalnurk H = 0º), katsetustes nullkeskmena kasutatav punkt, valgusava vertikaalsed ja horisontaalsed puutujad ning nende kaugused laterna nullkeskmest;"Punkti 1.3.2 järel lisatakse järgmine uus punkt 1.3.3:"1.3.3. kaherežiimsete piduritulelaternate puhul joonis ja kaherežiimsust võimaldavate süsteemide omaduste kirjeldus;"Punkt 1.3.3 nimetatakse ümber punktiks 1.3.4ja sellele lisatakse järgmine tekst:"Kaherežiimsete piduritulelaternate puhul peavad taotlusele olema lisatud ka kaherežiimsust võimaldava süsteemi osade näidised."Punkt 3.2 sõnastatakse järgmiselt:"3.2. Seda numbrit ei anta ühelegi muule eesmise ääretulelaterna, tagumise ääretulelaterna, piduritulelaterna või ülemise ääretulelaterna tüübile, välja arvatud juhul, kui osa EMÜ tüübikinnitust laiendatakse ainult kiiratava valguse värvuse poolest erinevale muule seadmetüübile."Punkt 3.3 sõnastatakse järgmiselt:"3.3. Kui osa EMÜ tüübikinnitust taotletakse valgustus- ja valgussignaalseadme tüübile, mis koosneb eesmisest ääretulelaternast, tagumisest ääretulelaternast, piduritulelaternast või ülemisest ääretulelaternast ja muudest laternatest, siis võib väljastada ühise osa EMÜ tüübikinnitusnumbri tingimusel, et asjaomane latern vastab käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele ning iga latern muudest laternatest, mis moodustavad osa kõnealust tüüpi valgustus- ja valgussignaalseadmest, millele osa EMÜ tüübikinnitust taotletakse, vastab selle laterna suhtes kohaldatavas üksikdirektiivis sätestatud nõuetele."Punkt 4.1 sõnastatakse järgmiselt:"4.1. Iga käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatud tüübile vastav eesmine ääretulelatern, tagumine ääretulelatern, piduritulelatern või ülemine ääretulelatern peab kandma osa EMÜ tüübikinnitusmärki."Punkt 4.2 sõnastatakse järgmiselt:"4.2. See märk koosneb ristkülikuga ümbristatud e-tähest, millele järgneb/järgnevad tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldustähed või number:1 –  Saksamaa,2 –  Prantsusmaa,3 –  Itaalia,4 –  Madalmaad,6 –  Belgia,9 –  Hispaania,11 –  Ühendkuningriik,13 –  Luksemburg,18 –  Taani,21 –  Portugal,EL –  Kreeka,IRL –  Iirimaa.Märgil peab olema ka osa EMÜ tüübikinnitusnumber, mis vastab kõnealuse seadme tüübile väljastatud osa EMÜ tüübikinnitustunnistuse numbrile (vt I lisa) ning mille ees on kaks numbrit, mis tähistavad EMÜ tüübikinnituse andmise kuupäeva seisuga nõukogu direktiivis 77/538/EMÜ tehtud viimase olulise tehnilist laadi muudatuse järjekorranumbrit. Käesoleva direktiivi puhul on järjekorranumber 01."Punkt 4.3.3 sõnastatakse järgmiselt:"4.3.3. S-täht, millele järgneb number 1, kui seade on üherežiimne, või number 2, kui seade on kaherežiimne, seadmete puhul, mis vastavad käesolevas direktiivis piduritulelaternate suhtes sätestatud nõuetele;".Punkt 4.3.4 sõnastatakse järgmiselt:"4.3.4. horisontaalse kriipsuga eraldatud tähed R ja olenevalt seadmest S1 või S2 seadmete puhul, mis koosnevad samaaegselt tagumisest ääretulelaternast ja piduritulelaternast, mis vastavad käesolevas direktiivis kõnealuste laternate suhtes sätestatud nõuetele;".Punkti 4.3.5 järel lisatakse järgmine uus punkt 4.3.6:"4.3.6. laternate puhul, mida võib kasutada nii üheotstarbeliste laternatena kui kahte laternat sisaldava koostu osana, täiendav D-täht punktides 4.3.1–4.3.4 nimetatud tähisest paremale."Punkt 4.6 sõnastatakse järgmiselt:"4.6. Osa EMÜ tüübikinnitusmärgi ja lisatähiste näidised on esitatud 1. liites."Punkti 4.7 järel lisatakse järgmised uued punktid 4.7.1 ja 4.7.2:"4.7.1. Märgi asukoht grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate puhul ei ole oluline eeldusel, et:4.7.1.1. see on pärast laternate paigaldamist nähtav;4.7.1.2. ühtegi grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate valgust ülekandvat osa ei saa eemaldada, eemaldamata samaaegselt osa EMÜ tüübikinnitusmärki.4.7.2. Iga osa EMÜ tüübikinnituse andmise aluseks olnud direktiivile vastav laterna tunnusmärk koos eespool punkti 4.2 viimases taandes osutatud kahe numbriga ning vajaduse korral täiendava D-tähega kantakse kas:4.7.2.1. asjakohasele valgust kiirgavale pinnale või4.7.2.2. laternate grupile selliselt, et iga latern grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest oleks selgesti identifitseeritav."Punkti 4.8 järel lisatakse järgmine uus punkt 4.9:"4.9. Muude laternatega grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laterna osa EMÜ tüübikinnitusmärgi näidised on esitatud II lisas."Liide asendatakse järgmise 1. liitega:"1. liideOSA EMÜ TÜÜBIKINNITUSMÄRKIDE NÄIDISED+++++ TIFF +++++Joonisel kujutatud osa EMÜ tüübikinnitusmärgiga seade on eesmine ääretulelatern, mis on tüübikinnituse saanud Ühendkuningriigis (e 11) ja kannab numbrit 1471. Nool on suunatud külje poole, kus fotomeetrilised nõuded on täidetud kuni nurgani 80º H.+++++ TIFF +++++Joonisel kujutatud osa EMÜ tüübikinnitusmärgiga seade on tagumine ääretulelatern, mis on tüübikinnituse saanud Ühendkuningriigis (e 11) ja kannab numbrit 1471. Noole puudumine tähendab, et nii paremal kui vasakul on fotomeetrilised nõuded täidetud kuni nurgani 80° H.+++++ TIFF +++++Joonisel kujutatud osa EMÜ tüübikinnitusmärgiga seade on piduritulelatern, mis on tüübikinnituse saanud Ühendkuningriigis (e 11) ja kannab numbrit 1471.+++++ TIFF +++++Joonisel on kujutatud osa EMÜ tüübikinnitusmärgiga seade, mis koosneb nii tagumisest ääretulelaternast kui piduritulelaternast. Seade on tüübikinnituse saanud Ühendkuningriigis (e 11) ja kannab numbrit 1471. Nool tähendab seda, et küljel, mille poole see on suunatud, on fotomeetrilised nõuded täidetud kuni nurgani 80° H."1. liite järel lisatakse järgmine 2. liide:"2. liideGRUPEERITUD, KOMBINEERITUD VÕI VASTASTIKKU ÜHENDATUD LATERNATE LIHTSUSTATUD MÄRGISTAMISE NÄIDISED+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++Märkus:eespool toodud näidiste puhul kujutavad vertikaal- ja horisontaaljooned laternaüksuse üldkuju ega moodusta osa tüübikinnitusmärgi osa. Kolm eespool toodud osa EMÜ tüübikinnitusmärgi näidist, nimelt näidised A, B ja C, kujutavad kolme võimalikku märgistamisviisi valgustus- ja valgussignaalseadme puhul, milles kaks või enam laternat moodustavad ühe ja sama seadme osa.Osa EMÜ tüübikinnitusmärk näitab, et kõnealune seade on saanud EMÜ tüübikinnituse Madalmaades (e 4) ja kannab numbrit 3333 ning koosneb:IA klassi helkurist, mis on saanud osa EMÜ tüübikinnituse vastavalt direktiivile 76/757/EMÜ;kategooria 2a tagumisest suunatulelaternast, mis on saanud osa EMÜ tüübikinnituse vastavalt direktiivile 76/759/EMÜ;punasest tagumisest ääretulelaternast (R), mis on saanud osa EMÜ tüübikinnituse vastavalt käesoleva direktiivile;tagumisest udutulelaternast (F), mis on saanud osa EMÜ tüübikinnituse vastavalt direktiivile 77/538/EMÜ;tagurdustulelaternast (AR), mis on saanud osa EMÜ tüübikinnituse vastavalt direktiivile 77/539/EMÜ;üherežiimsest piduritulelaternast (S1), mis on saanud osa EMÜ tüübikinnituse vastavalt käesolevale direktiivile."[3] Kõnealuste lisasüsteemide töötamis- ja paigaldamistingimused määratletakse erisätetega.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2011/15/EL, 23. veebruar 2011 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem  EMPs kohaldatav tekst

text:
               24.2.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 49/33

         KOMISJONI DIREKTIIV 2011/15/EL,
   23. veebruar 2011,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/59/EÜ (millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/75/EMÜ), (1) eriti selle artiklit 27,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) resolutsioon MSC.150(77) on tunnistatud kehtetuks ja asendatud alates 1. juulist 2009 IMO resolutsiooniga MSC.286(86). Seepärast tuleks vastavalt ajakohastada direktiivi 2002/59/EÜ artiklit 12, milles osutatakse kehtetuks tunnistatud IMO resolutsioonile.

               (2)

               Veonõudeid tuleks seoses automaatsete identifitseerimissüsteemidega (AIS) ja reisiinfo salvestitega (VDR) ajakohastada vastavalt inimeste meresõiduohutuse rahvusvahelise konventsiooni (SOLAS) muudatustele ning võttes arvesse Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni heakskiidetud lihtsustatud reisiinfosalvestite arengut. Lühireise tegevate väikeste reisilaevade suhtes kohaldatavate veonõuete erandite ulatust tuleks samuti täpsustada ja kohandada kõnealustele reisidele.

               (3)

               Liikmesriikide sekkumisvolitused pärast vahejuhtumi toimumist merel peaksid olema täpsemalt kindlaks määratud. Eelkõige peaks olema sõnaselgelt märgitud, et neil on õigus anda juhiseid abistajatele, päästjatele ja pukseerijatele, selleks et hoida ära tõsine ja vahetu oht oma rannikule või sellega seotud huvidele, teiste laevade ning nende meeskondade ja reisijate või kaldal olevate isikute ohutusele või et kaitsta merekeskkonda.

               (4)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Muudatused
   Direktiivi 2002/59/EÜ muudetakse järgmiselt.

               1)

               Artikli 12 lõikes 1 asendatakse punkt b järgmisega:

                           „b)

                           MARPOLi konventsiooni I lisas osutatud ainete puhul toote ohutuskaart, milles on üksikasjalikult kirjeldatud toote füüsikalis-keemilised omadused, sealhulgas vajaduse korral sentistooksides (cSt) väljendatud viskoossus temperatuuril 50 °C ja tihedus temperatuuril 15 °C ning ohutuskaardil esitatud muud andmed vastavalt IMO resolutsioonile MSC.286(86).”

               2)

               II lisa asendatakse käesoleva direktiivi I lisaga.

               3)

               IV lisa asendatakse käesoleva direktiivi II lisaga.

         Artikkel 2
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 12 kuu jooksul pärast selle jõustumist, ilma et see piiraks kalalaevade puhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/17/EÜ (2) artikli 2 lõikega 1 ette nähtud ülevõtmise kuupäeva. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile. Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 23. veebruar 2011

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT L 208, 5.8.2002, lk 10.

      (2)  ELT L 131, 28.5.2009, lk 101.

      I LISA

            „II LISA

               Pardavarustuse suhtes kohaldatavad nõuded

            I.   KALALAEVAD
            Kalalaevad, mille kogupikkus ületab 15 meetrit, varustatakse artikli 6a kohaselt automaatse identifitseerimissüsteemiga (AIS) järgmise ajakava alusel:

                        —

                        kalalaevad, mille kogupikkus on 24 meetrit või üle selle, kuid alla 45 meetri: hiljemalt 31. mail 2012;

                        —

                        kalalaevad, mille kogupikkus on 18 meetrit või üle selle, kuid alla 24 meetri: hiljemalt 31. mail 2013;

                        —

                        kalalaevad, mille kogupikkus on üle 15 meetri, kuid alla 18 meetri: hiljemalt 31. mail 2014;

                        —

                        uutel kalalaevadel, mille kogupikkus on üle 15 meetri, on nõutav artiklis 6a sätestatud seadmete olemasolu alates 30. novembrist 2010.

                  II.   RAHVUSVAHELISTEL MEREREISIDEL KASUTATAVAD LAEVAD
            Reisilaevad sõltumata nende suurusest ning kõik muud vähemalt 300-tonnise kogumahutavusega laevad, mis ei ole reisilaevad ja mis teevad rahvusvahelisi merereise ning külastavad mõne liikmesriigi sadamat, peavad olema varustatud SOLAS-konventsiooni V peatükis sätestatud tehnilistele normidele ja töönormidele vastava automaatse identifitseerimissüsteemiga (AIS). Reisilaevad sõltumata nende suurusest ning kõik muud vähemalt 3 000-tonnise kogumahutavusega laevad, mis ei ole reisilaevad ja mis teevad rahvusvahelisi merereise ning külastavad mõne liikmesriigi sadamat, peavad olema varustatud SOLAS-konventsiooni V peatükis sätestatud tehnilistele normidele ja töönormidele vastava reisiinfo salvestiga (VDR). Enne 1. juulit 2002 ehitatud kaubalaevad võib varustada SOLAS-konventsiooni V peatükis sätestatud tehnilistele normidele ja töönormidele vastava lihtsustatud reisiinfosalvestiga (S-VDR).
            III.   RIIGISISESTEL REISIDEL KASUTATAVAD LAEVAD
            1.   Automaatsed identifitseerimissüsteemid (AIS)

            Reisilaevad sõltumata nende suurusest ning kõik muud vähemalt 300-tonnise kogumahutavusega laevad, mis ei ole reisilaevad ja mis teevad riigisiseseid reise, peavad olema varustatud SOLAS-konventsiooni V peatükis sätestatud tehnilistele normidele ja töönormidele vastava automaatse identifitseerimissüsteemiga (AIS).
            2.   Reisiinfo salvestussüsteemid (VDR)

                        a)

                        Reisilaevad sõltumata nende suurusest ning muud 1. juulil 2002 või pärast seda ehitatud vähemalt 3 000-tonnise kogumahutavusega laevad, mis ei ole reisilaevad ja mis teevad riigisiseseid reise, peavad olema varustatud SOLAS-konventsiooni V peatükis sätestatud tehnilistele normidele ja töönormidele vastava reisiinfo salvestiga (VDR).

                        b)

                        Enne 1. juulit 2002 ehitatud ja vähemalt 3 000-tonnise kogumahutavusega kaubalaevad, mis teevad riigisiseseid reise, peavad olema varustatud SOLAS-konventsiooni V peatükis sätestatud tehnilistele normidele ja töönormidele vastava reisiinfo salvestiga (VDR) või lihtsustatud reisiinfosalvestiga (S-VDR).

                  IV.   ERANDID
            1.   Laeva automaatse identifitseerimissüsteemiga (AIS) varustamise nõude erandid

                        a)

                        Liikmesriigid võivad teha erandi käesolevas lisas sätestatud automaatset identifitseerimissüsteemi (AIS) käsitlevatest nõuetest riigisisestel reisidel kasutatavate reisilaevade puhul, mille pikkus on vähem kui 15 meetrit või mille kogumahutavus on alla 300 tonni.

                        b)

                        Liikmesriigid võivad teha erandi käesolevas lisas sätestatud automaatse identifitseerimissüsteemiga (AIS) varustamise nõuetest vähemalt 300-tonnise, kuid alla 500-tonnise kogumahutavusega laevade puhul, mis ei ole reislaevad ja mis liiklevad üksnes liikmesriigi sisevetes ja väljaspool laevateid, mida tavaliselt kasutavad automaatse identifitseerimissüsteemiga (AIS) varustatud laevad.

                  2.   Laeva reisiinfo salvestiga (VDR) või lihtsustatud reisiinfosalvestiga (S-VDR) varustamise nõude erandid

            Liikmesriigid võivad teha erandeid nõudest, mis käsitleb laeva varustamist reisiinfo salvestiga (VDR) või lihtsustatud reisiinfosalvestiga (S-VDR), järgmistel tingimustel:

                        a)

                        reisiinfo salvestiga (VDR) varustamise nõudest võib teha erandi ainult merel liiklevatele reisilaevadele, mis ei kuulu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/45/EÜ (1) artiklis 4 osutatud A-klassi;

                        b)

                        enne 1. juulit 2002 ehitatud laevadele, mis ei ole ro-ro-reisilaevad, võib teha erandi reisiinfo salvestiga (VDR) varustamise nõudest, kui saab tõendada, et salvesti ühildamine olemasolevate laevaseadmetega on ebaotstarbekas ja ebapraktiline;

                        c)

                        enne 1. juulit 2002 ehitatud kaubalaevadele, mis teevad rahvusvahelisi merereise või riigisiseseid reise, võib teha erandi lihtsustatud reisiinfosalvestiga (S-VDR) varustamise nõudest, kui kõnealuste laevade kasutamine lõpetatakse alatiseks kahe aasta jooksul alates SOLAS-konventsiooni V peatükis sätestatud rakendamise kuupäevast.

         (1)  ELT L 163, 25.6.2009, lk 1.”

      II LISA

            „IV LISA

               Liikmesriikide käsutuses olevad meetmed meresõiduohutuse ja keskkonnakaitse ohustamise korral

            (vastavalt artikli 19 lõikele 1)
            Kui asjaomase liikmesriigi pädev asutus otsustab pärast laeva mõjutavat artiklis 17 kirjeldatud tüüpi intsidenti või olukorda ning rahvusvahelise õiguse raames, et on vaja vältida, vähendada või kõrvaldada rasket ja vahetut ohtu oma rannikule või sellega seotud huvidele, teiste laevade ning nende meeskondade ja reisijate või kaldal olevate isikute ohutusele või selleks, et kaitsta merekeskkonda, võib see asutus eelkõige:

                        a)

                        piirata laeva liikumist või suunata see teatavale kursile. See nõue ei mõjuta kapteni kohustust tagada laeva ohutu juhtimine;

                        b)

                        teha laeva kaptenile ametlik märkus lõpetada meresõiduohutuse või keskkonna ohustamine;

                        c)

                        saata laeva pardale hindamismeeskond, et hinnata ohu suurust, aidata kaptenil olukorda parandada ja anda pidevalt teavet pädevale kaldajaamale;

                        d)

                        juhendada vahetu ohu korral laeva kaptenit laeva viimisel ohutusse paika või lasta laeva juhtida lootsil või pukseerida.

                  Juhul kui laeva veetakse pukseerimis- või päästelepingu alusel, võivad liikmesriikide pädevad asutused võtta punktides a ja d sätestatud meetmeid ka asjaomaste abistajate, päästjate ja pukseerijate suhtes.”


title: Komisjoni direktiiv 2001/92/EÜ, 30. oktoober 2001, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 92/22/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste turvaklaaside ja klaasmaterjali kohta ja direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnituse kohtaEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32001L0092

Euroopa Liidu Teataja L 291 , 08/11/2001 Lk 0024 - 0047

		Komisjoni direktiiv 2001/92/EÜ,30. oktoober 2001,millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 92/22/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste turvaklaaside ja klaasmaterjali kohta ja direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnituse kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2000/40/EÜ, [2] eriti selle artikli 13 lõiget 2ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 31. märtsi 1992. aasta direktiiv 92/22/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste turvaklaaside ja klaasmaterjali kohta [3] (muudetud Austria, Soome ja Rootsi ühinemisaktiga) on üks mitmest üksikdirektiivist EÜ tüübikinnitusmenetluse kohta, mis kehtestati direktiiviga 70/156/EEC. Sellest tulenevalt kohaldatakse sõidukisüsteemide, osade ja eraldi seadmestike kohta kehtivaid direktiivi 70/156/EMÜ sätteid direktiivi 92/22/EMÜ suhtes.(2) Ühenduse tüübikinnituse unifitseerimiseks on vaja võtta kasutusele direktiiviga 70/156/EMÜ ettenähtud teatis ning muuta kõnealuse direktiivi VI lisal põhinevat tüübikinnitustunnistust.(3) Peale selle tuleks menetlusi lihtsustada, et säiliks direktiivi 70/156/EMÜ artikli 9 lõikes 2 ettenähtud valik teatavate üksikdirektiivide ja ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni vastavate eeskirjade vahel. Esmajärjekorras tuleks asendada direktiiviga 92/22/EMÜ ettenähtud tehnilised nõuded ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 43 tehniliste nõuetega.(4) Seepärast tuleks direktiive 92/22/EMÜ ja 70/156/EMÜ vastavalt muuta.(5) Käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiiviga 70/156/EMÜ asutatud tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 92/22/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:"1. Liikmesriigid annavad EÜ tüübikinnituse kõigile mootorsõidukite ja nende haagiste turvaklaasidele ja klaasmaterjalile, mis vastavad lisades ettenähtud struktuuri- ja katsetamisnõuetele."2. Artikli 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:"Kõik osa EÜ tüübikinnitustaotlused esitab tootja või tootja volitatud esindaja liikmesriigis. Liikmesriigid annavad iga nende poolt artikli 1 kohaselt kinnitatud mootorsõidukite ja nende haagiste turvaklaasi ja klaasmaterjali tüübi tootjale või tootja volitatud esindajale II A lisas sätestatud näidisele vastava osa EÜ tüübikinnitusmärgi."3. Artiklile 4 lisatakse teine lõige:"Liikmesriikide pädevad asutused teatavad üksteisele direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõikes 6 kindlaksmääratud korras igast käesoleva direktiivi kohasest osa tüübikinnituse andmisest, andmisest keeldumisest või tühistamisest."4. Artikkel 8 asendatakse järgmisega:"Artikkel 8Käesolevas direktiivis tähendab "sõiduk" teedel kasutamiseks mõeldud, kerega või kereta, vähemalt neljarattalist mootorsõidukit, mille valmistajakiirus ületab 25 km/h, ja selle haagiseid, välja arvatud rööbastel liikuvad sõidukid, põllumajandus- ja metsatraktorid ning kõik liikurmasinad."5. Lisasid muudetakse järgmiselt:a) lisade loetelu ning I ja II lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisaga;b) III lisa liide jäetakse välja.Artikkel 21. Alates 1. juulist 2002 ei tohi liikmesriigid mootorsõidukite ja nende haagiste turvaklaaside ja klaasmaterjaliga seotud põhjustel:- keelduda sõidukitüübile EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest või keelduda mootorsõidukite ja nende haagiste turvaklaasidele või klaasmaterjalile osa tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest ega- keelduda sõidukite registreerimisest, müügist või kasutuselevõtust või keelata mootorsõidukite ja nende haagiste turvaklaaside või klaasmaterjali müüki või kasutuselevõttu,kui mootorsõidukite ja nende haagiste turvaklaasid või klaasmaterjalid vastavad käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 92/22/EMÜ nõuetele.2. Alates 1. oktoobrist 2002 liikmesriigid:- ei anna EÜ tüübikinnitust ning- võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisestmis tahes sõidukitüübile mootorsõidukite ja nende haagiste turvaklaaside ja klaasmaterjali mis tahes tüübiga seotud põhjustel, kui käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 92/22/EMÜ nõuded ei ole täidetud.3. Alates 1. juulist 2003 rakendatakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 7 lõike 2 kohaldamisel käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 92/22/EMÜ turvaklaaside kui osadega seotud nõudeid.4. Olenemata lõikest 3 võivad liikmesriigid jätkata EÜ tüübikinnituse andmist ja lubada varuosadena müüa ja kasutusele võtta mootorsõidukite ja nende haagiste turvaklaase ja klaasmaterjali, mis vastavad direktiivi 92/22/EMÜ enne käesoleva direktiivi jõustumist kehtinud versiooni sätetele, kui mootorsõidukite ja nende haagiste turvaklaasid ja klaasmaterjal:- on mõeldud paigaldamiseks juba kasutuselolevatele sõidukitele ja- need vastavad sõidukite esmakordsel registreerimisel kohaldatud direktiivi nõuetele.Artikkel 3Direktiivi 70/156/EMÜ I lisale lisatakse järgmine punkt 9.5.1.5:"9.5.1.5. Tuuleklaasi lisaseadmed ja nende paigaldamise asukoht ning elektriliste/elektrooniliste osade lühikirjeldus."Artikkel 41. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ka haldusnormid hiljemalt 30. juunil 2002. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise vormi kehtestavad liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 5Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 30. oktoober 2001Komisjoni nimelkomisjoni liigeErkki Liikanen[1] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[2] EÜT L 203, 10.8.2000, lk 9.[3] EÜT L 129, 14.5.1992, lk 11.--------------------------------------------------LISA"LISADE LOETELUI LISA: | EÜ tüübikinnituse rakendussätted || 1. liide: | Teatis turvaklaasi tüübi kohta || 2. liide: | Turvaklaasi tüübi EÜ tüübikinnitustunnistus || 3. liide: | Teatis sõidukitüübi kohta || 4. liide: | Sõidukitüübi EÜ tüübikinnitustunnistus |II LISA: | Reguleerimisala ja mõisted |II A LISA | Osa EÜ tüübikinnitusmärk |1. liide: | Osa tüübikinnitusmärkide näidised |II B LISA | Üld- ja erispetsifikaadid, katsed ja tehnilised nõuded |III LISA: | Sõidukid. Tuuleklaaside ja muude klaaspindade sõidukitele paigaldamise nõuded |"I LISAEÜ tüübikinnituse rakendussätted1. OSA EÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE1.1. Kõik direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõike 4 kohased turvaklaaside tüübikinnitustaotlused peab esitama turvaklaaside tootja.1.2. Teatise näidis on esitatud käesoleva lisa 1. liites.1.3. Tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada:1.3.1. piisav arv asjaomaste mudelite valmis klaaspindade katsekehasid või proove, mille arv määratakse vajaduse korral kindlaks kokkuleppel katsetamise eest vastutava tehnilise teenistusega.2. SÕIDUKI EÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE2.1. Kõik direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõike 4 kohased turvaklaaside tüübikinnitustaotlused peab esitama sõiduki tootja.2.2. Teatise näidis on esitatud käesoleva lisa 3. liites.2.3. Tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada:2.3.1. tüübi suhtes representatiivne sõiduk, kusjuures sõiduk määratakse vajaduse korral kindlaks kokkuleppel katsetamise eest vastutava tehnilise teenistusega.3. TURVAKLAASI VÕI SÕIDUKI EÜ TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE3.1. Kui asjaomased nõuded on täidetud, siis antakse EÜ tüübikinnitus direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõike 3 ning vajaduse korral artikli 4 lõike 4 alusel.3.2. EÜ tüübikinnitustunnistuse näidis ja selle addenda on esitatud:- seoses taotlustega punkti 1.1 alusel, käesoleva lisa 2. liites,- seoses taotlustega punkti 2.1 alusel, käesoleva lisa 4. liites.3.3. Igale turvaklaasi- või sõidukitüübile antakse tüübikinnitusnumber vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ VII lisale. Sama liikmesriik ei tohi anda sama numbrit teisele turvaklaasi- või sõidukitüübile.4. TÜÜBI JA TÜÜBIKINNITUSE MUUDATUSED4.1. Käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatud tüübi muutmisel kohaldatakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 5 sätteid.5. TOODANGU VASTAVUS5.1. Toodangu vastavust tagavad meetmed võetakse direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 10 sätestatud korras.1. liide+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++2. liideEÜ tüübikinnitustunnistusedNÄIDIS[suurim formaat A4 (210 x 297 mm)]+++++ TIFF +++++EÜ tüübikinnitustunnistuse nr … 1. addendum,milles käsitletakse tuuleklaasitüübi EÜ tüübikinnitust lähtudes direktiivist 92/22/EMÜ, muudetud direktiiviga 2001/92/EÜLAMINEERITUD KLAASIST TUULEKLAASID(tavalised, töödeldud või plastkattega)+++++ TIFF +++++EÜ tüübikinnitustunnistuse nr … 2. addendummilles käsitletakse tuuleklaasi EÜ tüübikinnitust lähtudes direktiivist 92/22/EMÜ, muudetud direktiiviga 2001/92/EÜPLASTIST JA KLAASIST TUULEKLAASID+++++ TIFF +++++EÜ tüübikinnitustunnistuse nr … 3. addendummilles käsitletakse tuuleklaasitüübi EÜ tüübikinnitust lähtudes direktiivist 92/22/EMÜ, muudetud direktiiviga 2001/92/EÜÜHTLASELT KARASTATUD KLAASPINNAD+++++ TIFF +++++EÜ tüübikinnitustunnistuse nr … 4. addendum,milles käsitletakse tuuleklaasitüübi EÜ tüübikinnitust lähtudes direktiivist 92/22/EMÜ, muudetud direktiiviga 2001/92/EÜLAMINEERITUD KLAASPINNAD, VÄLJA ARVATUD TUULEKLAASID+++++ TIFF +++++EÜ tüübikinnitustunnistuse nr … 5. addendum,milles käsitletakse tuuleklaasitüübi EÜ tüübikinnitust lähtudes direktiivist 92/22/EMÜ, muudetud direktiiviga 2001/92/EÜPLASTIST JA KLAASIST KLAASPINNAD, VÄLJA ARVATUD TUULEKLAASID+++++ TIFF +++++EÜ tüübikinnitustunnistuse nr … 6. addendum,milles käsitletakse tuuleklaasitüübi EÜ tüübikinnitust lähtudes direktiivist 92/22/EMÜ, muudetud direktiiviga 2001/92/EÜTOPELTKLAASID+++++ TIFF +++++EÜ tüübikinnitustunnistuse nr … 7. addendum,milles käsitletakse tuuleklaasitüübi EÜ tüübikinnitust lähtudes direktiivist 92/22/EMÜ, muudetud direktiiviga 2001/92/EÜTUULEKLAASIDE LOETELU SISU+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++EÜ tüübikinnitustunnistuse nr … 8. addendum,milles käsitletakse jäigast klaasplastist klaasi tüübi EÜ tüübikinnitust lähtudes direktiivist 92/22/EMÜ, muudetud direktiiviga 2001/92/EÜJÄIGAST KLAASPLASTIST KLAASID, VÄLJA ARVATUD TUULEKLAASID+++++ TIFF +++++EÜ tüübikinnitustunnistuse nr … 9. addendum,milles käsitletakse elastsest klaasplastist klaasi tüübi EÜ tüübikinnitust lähtudes direktiivist 92/22/EMÜ, muudetud direktiiviga 2001/92/EÜELASTSEST KLAASPLASTIST KLAASID, VÄLJA ARVATUD TUULEKLAASID+++++ TIFF +++++EÜ tüübikinnitustunnistuse nr … 10. addendum,milles käsitletakse jäigast klaasplastist topeltklaasi tüübi EÜ tüübikinnitust lähtudes direktiivist 92/22/EMÜ, muudetud direktiiviga 2001/92/EÜJÄIGAST KLAASPLASTIST TOPELTKLAASID+++++ TIFF +++++3. liide+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++4. liideNÄIDIS[suurim formaat A4 (210 x 297 mm)]+++++ TIFF +++++EÜ tüübikinnitustunnistuse nr … addendum,milles käsitletakse sõiduki tüübikinnitust seoses direktiiviga 92/22/EMÜ, muudetud direktiiviga 2001/92/EÜ+++++ TIFF +++++II LISAREGULEERIMISALA JA MÕISTED1. ReguleerimisalaKäesolevat direktiivi kohaldatakse turvaklaasi ja klaasmaterjalide suhtes, mis on mõeldud paigaldamiseks tuuleklaaside või muude klaaside või vaheplaatidena mootorsõidukitele ja nende haagistele ning seadmetele, välja arvatud klaas, mida kasutatakse valgustus- ja valgussignaalseadmetel ja armatuurlaudadel, löökide eest kaitsev eriklaas, karastatud klaas ja tuuleklaasid äärmuslikes olukordades kasutatavatele sõidukitele, mille suurim kiirus on 40 km/h.2. MõisteKõnealused punktid vastavad punktidele, mis on sätestatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 43 (Euroopa Ühenduse poolt vastuvõetud uusim redaktsioon) artiklis 2.II A LISAOSA EÜ TÜÜBIKINNITUSMÄRK1. Kõik turvaklaasid, sealhulgas osa tüübikinnituse saamiseks esitatud proovid ja katsekehad, peavad kandma tootja kaubanime või -märki. Märgistus peab olema selgesti loetav, kustutamatu ja nähtav.2. Peale I lisa punktis 3.3 loetletud andmete paigaldatakse tähised vastavalt Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjaga nr 43 (Euroopa Ühenduse poolt vastuvõetud uusim redaktsioon) ettenähtud tähistele.II B LISAÜLD- JA ERISPETSIFIKAADID, KATSED JA TEHNILISED NÕUDEDVälja arvatud karastatud tuuleklaaside (mida käesolev direktiiv ei hõlma) suhtes kohaldatavad sätted, vastavad üld- ja erispetsifikaate, katseid ja tehnilisi nõudeid käsitlevad sätted Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 43 Euroopa Ühenduse poolt vastuvõetud uusima redaktsiooni sätetele.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 2010/23/EL, 16. märts 2010 , millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses pöördmaksustamise valikulise ja ajutise kohaldamisega teatavate pettusealdiste kaupade ja teenuste tarnete suhtes

text:
               20.3.2010

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 72/1

         NÕUKOGU DIREKTIIV 2010/23/EL,
   16. märts 2010,
   millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses pöördmaksustamise valikulise ja ajutise kohaldamisega teatavate pettusealdiste kaupade ja teenuste tarnete suhtes
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 113,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),
   toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu direktiivis 2006/112/EÜ (3) on kindlaks määratud, et käibemaksu maksavad kõik maksukohustuslased, kes sooritavad maksustatavaid kauba- ja teenusetarneid hõlmavaid tehinguid. Piiriüleste tehingute ja teatavate omamaiste eriti riskialdiste valdkondade puhul (nt ehitus ja jäätmemajandus) on siiski ette nähtud, et käibemaksu tasumise kohustus pannakse isikule, kellele tarne tehakse.

               (2)

               Käibemaksupettuste tõsidust arvestades tuleks lubada liikmesriikidel ajutiselt kohaldada mehhanismi, mille korral käibemaksu tasumise kohustus pannakse isikule, kellele antakse üle direktiivi 2003/87/EÜ (4) artiklis 3 määratletud kasvuhoonegaaside saastekvoote ning muid ühikud, mida võidakse kasutada kõnealuse direktiivi täitmiseks.

               (3)

               Sellise mehhanismi kehtestamine teenustele, mis hiljutiste kogemuste põhjal on eriti pettusealtid, ei tohiks erinevalt üldisest kohaldamisest mõjutada negatiivselt käibemaksusüsteemi aluspõhimõtteid (nt osadena maksmine).

               (4)

               Liikmesriigid peaksid koostama hindamisaruande kõnealuse mehhanismi kohaldamise kohta, et võimaldada selle tõhususe hindamist.

               (5)

               Et mehhanismi kohaldamise mõju pettustele läbipaistvalt hinnata, peaksid liikmesriikide hindamisaruanded põhinema liikmesriikide koostatud varem kindlaks määratud kriteeriumidel. Igas sellises hinnangus tuleks selgelt hinnata pettuste taset enne ja pärast mehhanismi kohaldamist ning kõiki sellest tulenevaid muutusi pettuste suundumustes, sh teiste teenuste tarnetes. Samuti tuleks aruandes hinnata nõuete täitmisest tulenevaid maksukohustuslaste kulusid.

               (6)

               Iga liikmesriik, kes on avastanud oma territooriumil muutusi pettuste suundumustes käesoleva direktiiviga hõlmatud teenuste puhul, peaks koostama selle kohta aruande.

               (7)

               Selleks et pakkuda kõigile liikmesriikidele sellise mehhanismi kohaldamise võimalust, on vaja teha direktiivis 2006/112/EÜ konkreetne muudatus.

               (8)

               Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt käibemaksupettuste probleemi lahendamine ajutise meetme abil, mis teeb erandi kehtivatest liidu eeskirjadest, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               (9)

               Seepärast tuleks direktiivi 2006/112/EÜ vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2006/112/EÜ lisatakse järgmine artikkel:

      „Artikkel 199a
      1.   Liikmesriigid võivad kuni 30. juunini 2015 ja vähemalt kaheaastaseks ajavahemikuks ette näha, et käibemaksu on kohustatud tasuma maksukohustuslane, kellele tehakse mõni järgmistest tarnetest:

                  a)

                  antakse üle Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ (millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem) (5) artiklis 3 määratletud kasvuhoonegaaside saastekvoote, mida võib üle anda kooskõlas kõnealuse direktiivi artikliga 12;

                  b)

                  antakse üle muid ühikuid, mida käitajad võivad kasutada kõnealuse direktiivi täitmiseks.

            2.   Lõikes 1 sätestatud mehhanismi kasutuselevõtmise korral teavitavad liikmesriigid komisjoni sellise mehhanismi kohaldamisest ning edastavad komisjonile järgmise teabe:

                  a)

                  avaldus mehhanismi kohaldamiseks võetava meetme ulatuse kohta ja kaasnevate meetmete üksikasjalik kirjeldus, sh maksukohustuslaste mis tahes aruandekohustused ning mis tahes kontrollimeetmed;

                  b)

                  hindamiskriteeriumid, mis võimaldavad võrrelda lõikes 1 loetletud teenustega seotud pettusi enne ja pärast mehhanismi kohaldamist, teiste teenuste suhtes sooritatud pettusi enne ja pärast mehhanismi kohaldamist ning muud liiki pettuste arvu kasvu enne ja pärast mehhanismi kohaldamist;

                  c)

                  mehhanismi kohaldamiseks võetava meetme alguskuupäev ja ajavahemik.

            3.   Liikmesriigid, kes kohaldavad lõikes 1 sätestatud mehhanismi, esitavad lõike 2 punktis b sätestatud hindamiskriteeriumide põhjal ning hiljemalt 30. juuniks 2014 komisjonile aruande. Aruandes näidatakse selgelt, millist teavet tuleb käsitada konfidentsiaalsena ja millist teavet võib avaldada.
      Aruandes esitatakse üksikasjalik hinnang meetme üldise tulemuslikkuse ja tõhususe kohta, eelkõige seoses järgmisega:

                  a)

                  mõju meetmega hõlmatud teenuste tarnetega seotud pettustele;

                  b)

                  pettuste võimalik ülekandumine kaupadele või teistele teenustele;

                  c)

                  maksukohustuslaste poolt kõnealuse meetme nõuete täitmiseks tehtavad kulutused.

            4.   Iga liikmesriik, kes käesoleva artikli jõustumisest alates on avastanud oma territooriumil muutusi lõikes 1 loetletud teenustega seotud pettuste suundumustes, esitab komisjonile selle kohta aruande hiljemalt 30. juuniks 2014.

   Artikkel 2
   Liikmesriigid, kes otsustavad kohaldada direktiivi 2006/112/EÜ artikli 199a lõikes 1 sätestatud mehhanismi, teavitavad komisjoni mehhanismi kohaldamiseks võetava meetme sätetest siis, kui mehhanismi kohaldamine algab.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolevat direktiivi kohaldatakse kuni 30. juunini 2015.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.
   Artikkel 6
   Käesolev direktiiv avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

      Brüssel, 16. märts 2010

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         E. SALGADO

      (1)  10. veebruari 2010. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (2)  21. jaanuari 2010. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (3)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

      (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/87/EÜ, millega luuakse ühenduses kasvuhoonegaaside saastekvootidega kauplemise süsteem (ELT L 275, 25.10.2003, lk 32).

      (5)  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.”


title: Komisjoni direktiiv 2012/43/EL, 26. november 2012 , millega muudetakse teatavaid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ I lisa veergude pealkirju  EMPs kohaldatav tekst

text:
               27.11.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 327/34

         KOMISJONI DIREKTIIV 2012/43/EL,
   26. november 2012,
   millega muudetakse teatavaid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ I lisa veergude pealkirju
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, (1) eriti selle artikli 11 lõiget 4 ja artikli 16 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 4. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1451/2007 Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta (2) on ette nähtud olemasolevate toimeainete hindamise üksikasjalikud eeskirjad. Selle määruse artikli 15 lõikega 2 on ette nähtud, et komisjon konsulteerib liikmesriikide ekspertidega enne otsuste vastuvõtmist toimeaine I lisasse kandmise kohta.

               (2)

               Vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 10 lõike 2 punktile i kohaldatakse toimeaine I lisasse kandmise suhtes vajaduse korral nõudeid, milles käsitletakse toimeaine minimaalset puhtusastet ning teatavate lisandite laadi ja maksimaalset sisaldust.

               (3)

               Esimene toimeaine kanti I lisasse komisjoni 20. detsembri 2006. aasta direktiiviga 2006/140/EÜ, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, kandes toimeaine sulfurüülfluoriidi selle I lisasse (3). Kõnealuses direktiivis määrati kindlaks direktiivi 98/8/EÜ I lisa veergude pealkirjad. Nende hulka kuulub pealkiri „Toimeaine miinimumpuhtus turustatavas biotsiidis”.

               (4)

               Määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 15 lõike 2 kohaselt toimunud konsultatsioonide käigus on liikmesriikide eksperdid välja töötanud meetodi sarnasuse tuvastamiseks selliste ainete keemilise koostise ja ohuprofiili vahel (nn „tehniline samaväärsus”), mis kuuluvad sama määratluse alla, kuid mis on toodetud erinevatest allikatest või erineva tootmisprotsessi abil. Sellise tuvastamise puhul on puhtusaste ainult üks sellistest teguritest, mis võivad olla otsustavad. Lisaks ei pruugi madalam puhtusaste aine ohuprofiili tingimata mõjutada.

               (5)

               Seepärast on asjakohane asendada direktiivi 98/8/EÜ I lisa veergude pealkirjades viide miinimumpuhtusele viitega selle toimeaine minimaalsele puhtusastmele, mida kasutati direktiivi artikli 11 kohasel hindamisel, ning osutada, et turuleviidud tootes võib toimeaine puhtusaste olla erinev, eeldusel et toimeaine tehniline samaväärsus hinnatud ainega on tõestatud.

               (6)

               Direktiivi 98/8/EÜ I lisale komisjoni direktiiviga 2006/140/EÜ lisatud esimene rida sisaldab samuti pealkirja „Artikli 16 lõike 3 täitmise tähtaeg (v.a rohkem kui ühte toimeainet sisaldavad tooted, mille puhul artikli 16 lõike 3 täitmise tähtaeg on viimases asjaomase toimeaine lisasse kandmise otsuses sätestatud tähtaeg)”.

               (7)

               Direktiivi 98/8/EÜ artikli 4 lõike 1 kohaselt peab juba olemasoleva loa vastastikuse tunnustamise taotluse saanud liikmesriik andma tootele oma riigis loa 120 päeva jooksul vastastikuse tunnustamise teel. Kui kõnealusele tootele antakse esmakordne luba vähem kui 120 päeva enne direktiivi artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaega, ei saa asjaomase loa vastastikuse tunnustamise täieliku taotluse saanud liikmesriik järgida direktiivi artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaega, kui ta kasutab direktiivi artikli 4 lõikega 1 ettenähtud 120 päeva, isegi siis, kui vastastikuse tunnustamise täielik taotlus esitati kohe pärast loa esmakordset väljastamist.

               (8)

               Seepärast on asjakohane, et selliste toodete puhul, millele esmakordne luba anti vähem kui 120 päeva enne direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõike 3 järgimise esialgset tähtaega, pikendatakse liikmesriikidele direktiivi artikli 16 lõike 3 järgimiseks ettenähtud tähtaega esmakordsete lubade vastastikuse tunnustamise teel 120 päeva võrra alates loa vastastikuse tunnustamise täieliku taotluse esitamisest tingimusel, et loa vastastikuse tunnustamise täielik taotlus on esitatud 60 päeva jooksul alates esmakordse loa andmisest.

               (9)

               Kui liikmesriik teeb direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaja jooksul ettepaneku teha erand vastastikuse tunnustamise põhimõttest kooskõlas direktiivi artikli 4 lõikega 4, võib kõnealusel liikmesriigil olla võimatu kinni pidada direktiivi artikli 16 lõike 3 järgimise tähtajast, ning järgimise tähtaeg sõltub kuupäevast, mil komisjon võtab vastu direktiivi artikli 4 lõike 4 teise lõigu kohase otsuse. Sellisel juhul tuleks tähtaega pikendada mõistliku ajavahemiku võrra alates sellest, kui komisjon on otsuse vastu võtnud.

               (10)

               Seepärast on asjakohane, et selliste toodete puhul, mille suhtes üks või mitu liikmesriiki on teinud ettepaneku teha erand vastastikuse tunnustamise põhimõttest direktiivi 98/8/EÜ artikli 4 lõike 4 kohaselt, pikendatakse liikmesriikidele direktiivi artikli 16 lõike 3 järgimiseks ettenähtud tähtaega esmakordsete lubade vastastikuse tunnustamise teel 30 päeva võrra alates komisjoni otsuse vastuvõtmisest.

               (11)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 98/8/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. märtsiks 2013. Nad edastavad nimetatud normide teksti viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid võtavad kõnealused normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 26. november 2012

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

      (2)  ELT L 325, 11.12.2007, lk 3.

      (3)  ELT L 414, 30.12.2006, lk 78.

      LISA
      Direktiivi 98/8/EÜ I lisas sõnastatakse esimene rida, mis sisaldab kõigi kannete pealkirju, järgmiselt:

                     „Nr

                     Tavanimetus

                     IUPACi nimetus
                     Identifitseerimisnumbrid

                     Toimeaine minimaalne puhtusaste (1)

                     Lisamise kuupäev

                     Artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse ühte joonealuses märkuses osutatud eranditest (2)

                     Lisasse kuulumise lõppkuupäev

                     Toote liik

                     Erisätted (3)

         (1)  Selles veerus viidatud puhtusaste oli selle toimeaine minimaalne puhtusaste, mida kasutati direktiivi artikli 11 kohasel hindamisel. Turuleviidud tootes võib toimeaine puhtusaste olla kas sama või erinev, kui on tõestatud, et toimeaine on hinnatud ainega tehniliselt samaväärne.

         (2)  Selliste toodete puhul, mis sisaldavad mitut artikli 16 lõikega 2 hõlmatud toimeainet, on artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg käesolevasse lisasse viimasena kantavat toimeainet käsitlev tähtaeg. Selliste toodete puhul, millele on esmakordne luba antud vähem kui 120 päeva enne artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaega ning mille loa vastastikuse tunnustamise täielik taotlus on artikli 4 lõike 1 kohaselt esitatud 60 päeva jooksul alates tootele esmakordse loa saamisest, pikendatakse kõnealuse taotlusega seotud tähtaega, mis on ette nähtud artikli 16 lõike 3 järgimiseks, esmakordse loa vastastikuse tunnustamise teel 120 päeva võrra alates kuupäevast, mil loa vastastikuse tunnustamise täielik taotlus vastu võeti. Selliste toodete puhul, mille suhtes liikmesriik on teinud ettepaneku teha erand vastastikuse tunnustamise põhimõttest kooskõlas artikli 4 lõikega 4, pikendatakse artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaega 30 päeva võrra alates kuupäevast, mil komisjon võttis vastu artikli 4 lõike 4 teise lõigu kohase otsuse.

         (3)  VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamiseks vajalike hindamisaruannete sisu ja järeldused on kättesaadavad komisjoni veebisaidil http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm.”


title: Nõukogu direktiiv 2002/68/EÜ, 19. juuli 2002, millega muudetakse direktiivi 2002/57/EÜ õli- ja kiutaimede seemne turustamise kohta

text:
Avis juridique important

|

32002L0068

Official Journal L 195 , 24/07/2002 P. 0032 - 0033

NÕUKOGU DIREKTIIV 2002/68/EÜ,19. juuli 2002,millega muudetakse direktiivi 2002/57/EÜ õli- ja kiutaimede seemne turustamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,1võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust2ning arvestades järgmist:(1) Õli- ja kiutaimeliikide seemnesegud tuleks lisada direktiivi 2002/57/EÜ3 rakendusalasse. Tuleks määratleda ka tingimused, millele seemnesegud peavad vastama, sealhulgas seemnesegude sertifitseeritud seemne pakendite ametliku etiketi värv.(2) Suurenenud tähtsuse tõttu ühenduses tuleks direktiivi 2002/57/EÜ teatavate määratluste rakendusalasse lisada lisaks päevalilleseemnele ka õli- ja kiutaimede hübriidsortide seeme.(3) Seepärast tuleks direktiivi 2002/57/EÜ vastavalt muuta.(4) Sellise seemne suurenenud tähtsuse tõttu ühenduses on komisjon võtnud vastu otsuse 95/232/EÜ4 eesmärgiga kehtestada tingimused, millele peavad vastama rapsi ja rüpsi hübriidseeme ja seemnesegud. Selle otsuse kehtivusaeg lõppes 30. juunil 2002. Seetõttu on sellise seemne turustamise suhtes kuni uute sätete kohaldamiseni asjakohane kohaldada ühenduse tingimusi,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 2002/57/EÜ muudetakse järgmiselt.1. Artiklile 2 lisatakse järgmine lõige:"3a. Lõike 1 punktidesse c ja d tehtavad muudatused õli- ja kiutaimede hübriidide, välja arvatud päevalille lisamiseks käesoleva direktiivi reguleerimisalasse võetakse vastu artikli 25 lõikes 2 sätestatud korras."2. Artikli 12 lõike 1 punktis a lisatakse teise lause järele järgmine lause:"Seemnesegu sertifitseeritud seemne puhul on etikett sinine rohelise diagonaaltriibuga."3. Lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 19a1. Liikmesriigid lubavad õli- ja kiutaimede seemet turustada seemneseguna.2. Lõike 1 kohaldamisel on:a) seemnesegu  direktiivi 2002/53/EÜ alusel ametlikult heakskiidetud määratletud tolmeldajast sõltuva hübriidi sertifitseeritud seemne ja ühe või mitme samamoodi heakskiidetud määratletud tolmeldaja sertifitseeritud seemne segu, mis segatakse mehaaniliselt kokku nende komponentide säilimise eest vastutavate isikute poolt kindlaksmääratud suhtes ning mille segamisest on teavitatud sertifitseerimisasutust;b) tolmeldajast sõltuv hübriid  seemnesegu isassteriilne komponent (emastaim);c) tolmeldaja(d)  seemnesegu tolmlev komponent (isastaim).3. Emas- ja isaskomponentide seemne puhtimisel kasutatakse eri värvi seemnepuhtimissegu."Artikkel 2Otsuse 95/232/EÜ artikli 5 lõikes 5 asendatakse kuupäev "30. juuni 2002" kuupäevaga "30. juuni 2003".Artikkel 31. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. juunil 2003. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise vormi kehtestavad liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 4Käesolev direktiiv jõustub seitsmendal päeval pärast avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artiklit 2 kohaldatakse alates 1. juulist 2002.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 19. juuli 2002Nõukogu nimeleesistujaT. PEDERSEN1 Arvamus on esitatud 2. juulil 2002 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).2 Arvamus on esitatud 17. juulil 2002 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).3 EÜT L 193, 20.7.2002, lk 74.4 EÜT L 154, 5.7.1995, lk 22. Otsust on viimati muudetud otsusega 2001/18/EÜ (EÜT L 4, 9.1.2001, lk 36).