title: Komisjoni direktiiv 2005/7/EÜ, 27. jaanuar 2005, millega muudetakse direktiivi 2002/70/EÜ, millega kehtestatakse nõuded dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde taseme määramiseks söödas - EMPs kohaldatav tekst

text:
               29.1.2005

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 27/41

         KOMISJONI DIREKTIIV 2005/7/EÜ,
   27. jaanuar 2005,
   millega muudetakse direktiivi 2002/70/EÜ, millega kehtestatakse nõuded dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde taseme määramiseks söödas
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 20. juuli 1970. aasta direktiivi 70/373/EMÜ sööda ametlikuks kontrolliks vajalike ühenduse proovivõtu- ja analüüsimeetodite kehtestamise kohta, (1) eriti selle artiklit 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 26. juuli 2002. aasta direktiivis 2002/70/EÜ, millega kehtestatakse nõuded dioksiinide ja dioksiinitaoliste PCBde taseme määramiseks söödas, (2) on kehtestatud erisätted direktiivis 70/373/EMÜ ettenähtud ametlike kontrollide puhul kohaldatavate analüüsimeetodite kohta.

               (2)

               Komisjoni 1. märtsi 1976. aasta direktiivis 76/371/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse proovivõtumeetodid söötade ametlikuks kontrollimiseks (3) ette nähtud proovivõtumeetodit tuleb kohaldada dioksiinide sisalduse ametlikuks kontrollimiseks ja dioksiinitaoliste PCBde sisalduse kindlaksmääramiseks teatavates söötades. On asjakohane täpsustada, et tuleks kohaldada söödas ühtlaselt jaotunud ainete või toodete kontrollimisega seotud kvantitatiivseid nõudeid.

               (3)

               On ülimalt oluline, et analüüsitulemuste kohta esitatakse aruanne ja neid tõlgendatakse ühtses vormis, et tagada ühtlustatud rakendamine kõikides liikmesriikides.

               (4)

               Seepärast tuleks direktiivi 2002/70/EÜ vastavalt muuta.

               (5)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2002/70/EÜ lisasid muudetakse kooskõlas käesoleva direktiivi lisaga.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 12 kuu jooksul käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevast. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamist.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 27. jaanuar 2005

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 170, 3.8.1970, lk 2. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).

      (2)  EÜT L 209, 6.8.2002, lk 15.

      (3)  EÜT L 102, 15.4.1976, lk 1.

      LISA
      Direktiivi 2002/70/EÜ lisasid muudetakse järgmiselt.

                  1.

                  I lisa asendatakse järgmisega:
                  “1.   Eesmärk ja rakendusala
                  Söötades esinevate dioksiinide (PCDD/PCDF) taseme ametlikuks kontrolliks ning dioksiinitaoliste PCBde (1) kindlaksmääramiseks ettenähtud proovid võetakse vastavalt direktiivi 76/371/EMÜ sätetele. Kohaldatakse direktiivi 76/371/EMÜ lisa punktis 5.A kehtestatud söödas ühtlaselt jaotunud ainete või toodete kontrollimisega seotud kvantitatiivsed nõudeid. Selliselt võetud koondproove käsitatakse tüüpilisena partiile või osapartiile, kust need on võetud. Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/32/EÜ (2) sätestatud piirnormide järgimine tehakse kindlaks laboriproovides määratud sisalduste alusel.
                  2.   Partii või osapartii vastavus spetsifikatsioonile
                  Partii võetakse vastu, kui ühekordse analüüsi tulemus ei ületa direktiivis 2002/32/EÜ sätestatud vastavat piirnormi, võttes arvesse mõõtemääramatust.
                  Partii ei vasta direktiivis 2002/32/EÜ sätestatud piirnormidele, kui kordusanalüüsiga kinnitatud analüüsitulemus, mis on arvutatud vähemalt kahe eri määramise keskmisena, ületab kahtlusteta piirnorme, võttes arvesse mõõtemääramatust.
                  Mõõtemääramatust võib võtta arvesse vastavalt ühele järgnevatest meetoditest:

                              —

                              laiendatud määramatuse arvutamisega, kasutades kattuvuskoefitsienti 2, mis annab usaldusväärsuse taseme ligikaudu 95 %,

                              —

                              määramispiiri (CCα) kindlaks tegemisega vastavalt komisjoni otsusele 2002/657/EÜ (3) (lisa punkt 3.1.2.5 – ained, mille jaoks lubatud piirnormid on kehtestatud).

                        Käesolevaid tõlgenduseeskirju kohaldatakse ametlikul kontrollimisel võetud proovidest saadud analüüsitulemuste suhtes. See ei mõjuta liikmesriikide õigust kohaldada direktiivi 95/53/EMÜ (4) artikli 18 alusel siseriiklikke eeskirju kaitse ja võrdlemise eesmärgil.”
                  (1)  Dioksiinitaoliste PCBde tabel:

                              Analoogid

                              TEF väärtus

                              Dibenso-p-dioksiinid (PCDDd)

                              2,3,7,8-TCDD

                              1

                              1,2,3,7,8-PeCDD

                              1

                              1,2,3,4,7,8-HxCDD

                              0,1

                              1,2,3,6,7,8-HxCDD

                              0,1

                              1,2,3,7,8,9-HxCDD

                              0,1

                              1,2,3,4,6,7,8-HpCDD

                              0,01

                              OCDD

                              0,0001

                              Dibensofuraanid (PCDFd)

                              2,3,7,8-TCDF

                              0,1

                              1,2,3,7,8-PeCDF

                              0,05

                              2,3,4,7,8-PeCDF

                              0,5

                              1,2,3,4,7,8-HxCDF

                              0,1

                              1,2,3,6,7,8-HxCDF

                              0,1

                              1,2,3,7,8,9-HxCDF

                              0,1

                              2,3,4,6,7,8-HxCDF

                              0,1

                              1,2,3,4,6,7,8-HpCDF

                              0,01

                              1,2,3,4,7,8,9-HpCDF

                              0,01

                              OCDF

                              0,0001

                              Dioksiinitaolised PCBd: m- ja p- ning mono-ortoasendatud PCBd

                              m- ja p-asendatud PCBd

                              PCB 77

                              0,0001

                              PCB 81

                              0,0001

                              PCB 126

                              0,1

                              PCB 169

                              0,01

                              Mono-ortoasendatud PCBd

                              PCB 105

                              0,0001

                              PCB 114

                              0,0005

                              PCB 118

                              0,0001

                              PCB 123

                              0,0001

                              PCB 156

                              0,0005

                              PCB 157

                              0,0005

                              PCB 167

                              0,00001

                              PCB 189

                              0,0001

                              Kasutatud lühendid: “T” = tetra; “Pe” = penta; “Hx” = heksa; “Hp” = hepta; “O” = okta; “CDD” = klorodibenso-p-dioksiin; “CDF” = klorodibensofuraan; “CB” = klorobifenüül.

                        "
                     (2)  EÜT L 140, 30.5.2002, lk 10."

                     (3)  EÜT L 221, 17.8.2002, lk 8."

                     (4)  EÜT L 265, 8.11.1995, lk 17."

                  2.

                  II lisa punkti 2 “Taust” lõppu lisatakse järgmine lõik:
                  “Ainult käesolevas direktiivis on üksiku analoogi vastuvõetav konkreetne kvantifikatsioonipiir uuritava aine kontsentratsioon sellises prooviekstraktis, mis tekitab seadmes signaali kahe erineva iooniga, mida jälgitakse signaali/müra suhtega 3:1 nõrgema signaali puhul, ning mis vastab põhitingimustele, näiteks peetumisaeg ja isotoopsuhe vastavalt EPA-meetodi 1613 versioonis B kirjeldatud määramismeetodile.”


title: Nõukogu direktiiv, 27. november 1990, teatavates taimset päritolu saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta

text:
Avis juridique important

|

31990L0642

Official Journal L 350 , 14/12/1990 P. 0071 - 0079 Finnish special edition: Chapter 3 Volume 35 P. 0258  Swedish special edition: Chapter 3 Volume 35 P. 0258

NÕUKOGU DIREKTIIV27. november 1990,teatavates taimset päritolu saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta(90/642/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,1võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,2võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust3ning arvestades, et:taimekasvatustoodangul on ühenduses väga oluline osa;kõnealuse toodangu saagikust mõjutavad pidevalt kahjulikud organismid ja umbrohi;on oluline kaitsta taimi ja taimseid saadusi kõnealuste organismide eest mitte üksnes selleks, et takistada saagi vähenemist või koristatud toodete kahjustamist, vaid ka põllumajanduse tootlikkuse suurendamiseks;üks olulisimaid meetodeid, kuidas kaitsta taimi ja taimseid saadusi kõnealuste organismide mõju eest, on keemiliste pestitsiidide kasutamine; siiski tuleks kooskõlas hea põllumajandustavaga kehtestada võimalikult madalad kohustuslikud piirnormid;kõnealustel pestitsiididel ei ole taimede tootmisele üksnes soodne mõju, kuna tegemist on üldjuhul mürkainetega või preparaatidega, millel on kahjulikud kõrvalmõjud;paljud kõnealustest pestitsiididest ja nende ainevahetuse saadustest või lagunemisproduktidest võivad kahjustada taimsete saaduste tarbijaid; kõnealuseid pestitsiide ei tohiks kasutada, juhul kui need kujutavad ohtu inimeste ja loomade tervisele või keskkonnale;ühendus peaks soodustama alternatiivseid mahepõllunduse meetodeid;nõukogu 23. novembri 1976. aasta direktiiviga 76/895/EMÜ (milles käsitletakse puu- ja köögiviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamist,4 viimati muudetud direktiiviga 89/186/EMÜ5), kehtestatakse pestitsiidide jääkide piirnormid ja tagatakse nende saaduste liikumine kogu ühenduses, mille puhul pestitsiidide jäägid jäävad alla kõnealuste piirnormide või on nendega võrdsed; kõnealuse direktiiviga lubatakse siiski liikmesriikidel lasta oma territooriumil ringlusse piirnorme ületavaid saadusi, kui nad peavad seda õigustatuks;kõnealusest sättest teatavatel juhtudel tulenevad liikmesriikidevahelised erinevused pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide osas võivad põhjustada kaubandustõkkeid ja takistada seega ühenduses kaupade vaba liikumist; kõnealused tõkked tuleks kõrvaldada ühtse turu saavutamiseks 1992. aastal;nendel põhjustel tuleks tühistada liikmesriikide võimalus lubada kõrgemate piirnormide kohaldamist ning kehtestada kõikides liikmesriikides puu- ja köögiviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate teatavate toimeainete kohustuslikud piirnormid, mida tuleb järgida kõnealuste saaduste ringlusse laskmisel;kaupade vaba liikumise tagamiseks ühenduses tuleks kehtestada ka teatavates muudes taimset päritolu saadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate teatavate pestitsiidide kohustuslikud piirnormid;lisaks sellele tagab piirnormide järgimine toodete vaba liikumise ning tarbijate ja loomade tervise nõuetekohase kaitse;pestitsiidide jääkide kohustuslike piirnormide kindlaksmääramine nõuab siiski pikaajalisi tehnilisi kaalutlusi, mille tõttu ei saa kõnealuseid piirnorme kehtestada direktiiviga 76/895/EMÜ reguleeritavate pestitsiidide jääkide suhtes viivitamata;seepärast on vaja vastu võtta eraldi eeskirjad, millega nähakse ette kõnealused kohustuslikud piirnormid, et kanda pestitsiidijäägid direktiivi 76/895/EMÜ reguleerimisalast kõnealustesse eraldi sätestatud eeskirjadesse üle järk-järgult kohustuslike piirnormide kindlaksmääramise korral;käesolev direktiiv ei mõjuta direktiivi 76/895/EMÜ, mille kohaldamist jätkatakse teatavate pestitsiidide jääkide suhtes, mida käesolevas direktiivis ei käsitleta;pestitsiidide jääkide loetelu koostamine ja nende piirnormide loetelu kehtestamine kuulub nõukogu pädevusse; kõnealune loetelu ei peaks siiski sisaldama direktiiviga 76/895/EMÜ hõlmatud pestitsiidide jääke;käesolevat direktiivi on kohane kohaldada saaduste suhtes, mis on ette nähtud ekspordiks kolmandatesse riikidesse, välja arvatud teatavatel juhtudel, kui saab kindlaks teha, et importivate riikide puhul on vaja erikohtlemist, mille puhul peavad piirnormid olema käesoleva direktiivi kohaselt ühenduse jaoks kehtestatud piirnormidest kõrgemad; siiski ei ole kohane kohaldada käesolevat direktiivi nende saaduste suhtes, mis on ette nähtud muude toodete kui toiduainete ja sööda tootmiseks, külvamiseks või istutamiseks;liikmesriigid peavad võtma sobivad kontrollimeetmed, et tagada käesoleva direktiivi järgimine saaduste ringlusse laskmisel; vajalikud kontrollid tuleb kavandada, teostada ja nende tulemused teatada vastavalt nõukogu 14. juuni 1989. aasta direktiivile 89/397/EMÜ toiduainete ametliku kontrolli kohta;6tuleks kehtestada ühenduse proovivõtu- ja analüüsimeetodid ning analüüsimeetodeid tuleks kasutada vähemalt standardmeetoditena; kõnealuste meetodite kehtestamine on tehniline ja teaduslik rakendusmeede, mis tuleks kindlaks määrata korras, mille kohaselt liikmesriigid ja komisjon teevad alalise taimetervise komitee raames tihedat koostööd; kõnealused analüüsimeetodid peaksid vastama kriteeriumidele, mis on sätestatud nõukogu 20. detsembri 1985. aasta direktiivis 85/591/EMÜ inimtarbimiseks ettenähtud toiduainete kontrolliks vajalike ühenduse proovivõtu- ja analüüsimeetodite kehtestamise kohta;7nende taimset päritolu saaduste loetelu edasised muudatused, mis võivad sisaldada või mille pinnal võib esineda pestitsiidide jääke, peab vastu võtma nõukogu;liikmesriikidel peaks olema lubatud ajutiselt vähendada sätestatud piirnorme, kui need osutuvad inimeste või loomade tervisele ohtlikuks; sel juhul on asjakohane seada alalise taimetervise komitee raames sisse liikmesriikide ja komisjoni vaheline tihe koostöö,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Käesolevat direktiivi kohaldatakse lisa 1. veerus määratletud rühmadesse kuuluvate saaduste suhtes, mille näited on esitatud 2. veerus, kui kõnealustesse rühmadesse kuuluvad saadused või 3. veerus kirjeldatud saaduste osad võivad sisaldada teatavaid pestitsiidide jääke.Asjaomaste pestitsiidide jääkide ja nende piirnormide loetelu koostab nõukogu komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega. Kõnealusesse loetellu ei kanta pestitsiidide jääki seni, kuni direktiiviga 76/895/EMÜ ei ole kehtestatud selle piirnorm.2. Käesolevat direktiivi kohaldatakse, ilma et see piiraks järgmiste sätete kohaldamist:a) nõukogu 5. novembri 1963. aasta direktiivi 64/54/EMÜ (inimtarbimiseks ettenähtud toiduainetes lubatud säilitusaineid käsitlevate liikmesriikide seaduste ühtlustamise kohta,8 viimati muudetud direktiiviga 85/585/EMÜ9) sätted bifenüüli (difenüül), ortofenüülfenooli, naatriumortofenüül fenaadi ja 2-(4-tiasolüül)-bensimidasooli (tiabendasool) kohta, millega jätkuvalt reguleeritakse kõnealuste ainete kasutamist, kuni need ained ja nende piirnormid on kantud lõikes 1 osutatud loetellu;b) nõukogu 17. detsembri 1973. aasta direktiivi 74/63/EMÜ (söödas sisalduvate ebasoovitavate ainete ja toodete lubatud piirmäärade kindlaksmääramise kohta,10 viimati muudetud direktiiviga 87/519/EMÜ11) sätted;c) direktiivi 76/895/EMÜ sätted;d) nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/362/EMÜ (teraviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta,12 viimati muudetud direktiiviga 88/298/EMÜ13) sätted.3. Käesolevat direktiivi kohaldatakse ka nende lõikes 1 osutatud saaduste suhtes, mis on ette nähtud ekspordiks kolmandatesse riikidesse. Siiski ei kohaldata käesoleva direktiivi kohaselt kindlaksmääratud pestitsiidide jääkide piirnorme enne eksporti töödeldud toodete suhtes, kui on võimalik rahuldavalt tõendada, et:a) sihtkohaks olev kolmas riik nõuab erikohtlemist, et vältida kahjulike organismide sattumist oma territooriumile; võib) kõnealust kohtlemist on vaja selleks, et kaitsta saadusi kahjulike organismide eest nende vedamisel sihtkohaks olevasse kolmandasse riiki või nende ladustamisel asjaomases riigis.4. Käesolevat direktiivi ei kohaldata lõikes 1 osutatud saaduste suhtes, kui on võimalik sobivalt tõendada, et kõnealused saadused on ette nähtud:a) muude toodete kui toiduainete ja loomatoidu tootmiseks võib) külvamiseks või istutamiseks.Artikkel 2Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) pestitsiidide jäägid  pestitsiidide, nende ainevahetuse saaduste ja lagunemisproduktide või reaktsioonisaaduste jäägid, mis on kantud artiklis 1 osutatud loetellu ja mis esinevad mainitud artiklis osutatud saadustes või nende pinnal;b) ringlusse laskmine  artiklis 1 osutatud saaduste üleandmine kas tasu eest või tasuta pärast koristamist.Artikkel 31. Artiklis 1 osutatud saadused või saaduste osad ei tohi alates ringlusse laskmisest sisaldada pestitsiidide jääke üle artiklis 1 osutatud loetelus täpsustatud piirnormide.Kuivatatud saaduste suhtes, mille puhul ei ole piirnorme kehtestatud, kohaldatakse artiklis 1 osutatud loetelus sätestatud piirnorme, võttes arvesse kuivamisest tingitud jääkide kontsentreerumist.2. Liikmesriigid tagavad vähemalt proovivõtmise teel vastavuse lõikes 1 osutatud piirnormidele. Vajalikud kontrollid tehakse vastavalt direktiivile 89/397/EMÜ, eriti selle artiklile 4.Artikkel 41. Liikmesriikide pädev asutus/pädevad asutused koostab/koostavad edasised programmid, millega kehtestatakse artikli 3 lõike 2 alusel teatava ajavahemiku jooksul toimuvate kontrollide laad ja sagedus.2. Liikmesriigid saadavad iga aasta 1. augustiks komisjonile kogu vajaliku teabe lõikes 1 osutatud programmide rakendamise kohta eelmisel aastal, täpsustades:- kriteeriumid, mida kohaldati kõnealuste programmide koostamisel,- teostatud kontrollide arvu ja laadi,- avastatud rikkumiste arvu ja laadi.3. Komisjon edastab iga aasta 1. novembriks ja esimest korda 1993. aastal liikmesriikidele soovituse järgmise aasta kontrollide kooskõlastatud programmi kohta, olles enne liikmesriikidega alalise taimetervise komitee raames konsulteerinud. Seda soovitust võib kooskõlastatud programmi rakendamise ajal edaspidi kohandada vastavalt vajadustele.Kooskõlastatud programmis sätestatakse eelkõige selle kohaldamise esmatähtsad kriteeriumid.Lõikes 2 sätestatud teave sisaldab spetsiaalset eraldi osa kooskõlastatud programmi rakendamise kohta.4. Viis aastat pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist edastab komisjon nõukogule aruande käesoleva artikli kohaldamise kohta, lisades sellele vajaduse korral asjakohased ettepanekud.Artikkel 5Liikmesriigid ei tohi keelata või takistada artiklis 1 osutatud saaduste oma territooriumil ringlusse laskmist põhjendusel, et need sisaldavad pestitsiidide jääke, kui selliste jääkide kogus kõnealustes saadustes või nende osades või nende pinnal ei ületa artiklis 1 osutatud loetelus määratletud piirnorme.Artikkel 61. Artikliga 3 ettenähtud puu- ja köögivilja kontrollide teostamiseks vajalikud proovivõtumeetodid on sätestatud komisjoni direktiivis 79/700/EMÜ.14 Muude saaduste kui puu- ja köögivilja kontrollide teostamiseks vajalikud proovivõtumeetodid ning kõikide saaduste analüüsimeetodid määratakse kindlaks artiklis 9 sätestatud korras.Ühenduse analüüsimeetodite olemasolu ei välista muude järeleproovitud ja teaduslikult usaldusväärsete meetodite kasutamist liikmesriikide poolt, kui see ei takista ühenduse meetodite alusel käesolevas direktiivis sätestatud eeskirjadele vastavateks tunnistatud saaduste vaba liikumist. Tulemuste erineva tõlgendamise korral loetakse määravaks ühenduse meetodite kasutamisel saadud tulemused.2. Lõike 1 alusel kindlaksmääratud analüüsimeetodid vastavad direktiivi 85/591/EMÜ lisas sätestatud kriteeriumidele.3. Liikmesriigid teavitavad teisi liikmesriike ja komisjoni muudest lõike 1 kohaselt kasutatavatest meetoditest.Artikkel 7Teaduslikust ja tehnilisest arengust tulenevad lisasse tehtavad muudatused võtab nõukogu vastu komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega.Artikkel 81. Kui pärast uue teabe saamist või olemasoleva teabe ümberhindamist liikmesriik leiab, et artiklis 1 osutatud loetelus kehtestatud piirnorm ohustab inimeste ja loomade tervist ning et seepärast tuleb võtta kiireid meetmeid, võib kõnealune liikmesriik enda territooriumil ajutiselt asjaomast piirnormi alandada. Sel juhul teatab liikmesriik viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile kõnealustest meetmetest ja nende põhjustest.2. Komisjon vaatab kiiresti üle esimeses lõigus osutatud liikmesriigi poolt esitatud põhjused ja konsulteerib liikmesriikidega alalises taimetervise komitees, edaspidi "alaline komitee". Komisjon esitab seejärel viivitamata oma arvamuse ja võtab vajalikud meetmed. Komisjon teatab kõikidest võetavatest meetmetest viivitamata nõukogule ja liikmesriikidele. Iga liikmesriik võib komisjoni meetmed 15 päeva jooksul alates sellise teate saamisest nõukogule suunata. Nõukogu võib 15 päeva jooksul alates asja esitamise kuupäevast teha kvalifitseeritud häälteenamusega teistsuguse otsuse.3. Kui komisjon leiab, et lõikes 1 nimetatud raskuste lahendamiseks ja inimeste tervise kaitse tagamiseks on vaja artiklis 1 osutatud loetelus sätestatud piirnorme muuta, algatab ta kõnealuste muudatuste vastuvõtmiseks artiklis 10 sätestatud menetluse. Sel juhul võib liikmesriik, kes on võtnud meetmed lõike 1 alusel, jätkata nende kohaldamist, kuni nõukogu või komisjon on eespool mainitud menetluse põhjal otsuse teinud.Artikkel 91. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab komitee eesistuja asjakohase küsimuse viivitamata alalisele komiteele kas omal algatusel või liikmesriigi taotlusel.2. Komisjoni esindaja esitab alalisele komiteele võetavate meetmete eelnõu. Alaline komitee esitab eelnõu kohta oma arvamuse tähtaja jooksul, mille vastavalt küsimuse kiireloomulisusele määrab eesistuja. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli alalises komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.3. Komisjon võtab kavandatavad meetmed vastu, kui need on kooskõlas alalise komitee arvamusega.4. Kui kõnealused meetmed ei ole alalise komitee arvamusega kooskõlas või kui alaline komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.5. Kui nõukogu ei ole teinud otsust kolme kuu jooksul alates nõukogu poole pöördumise kuupäevast, võtab komisjon kavandatud meetmed vastu.Artikkel 101. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab asjakohased küsimused viivitamata alalisele komiteele selle eesistuja kas omal algatusel või liikmesriigi taotlusel.2. Komisjoni esindaja esitab alalisele komiteele võetavate meetmete eelnõu. Alaline komitee esitab eelnõu kohta oma arvamuse tähtaja jooksul, mille vastavalt küsimuse kiireloomulisusele määrab eesistuja. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli alalises komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.3. Komisjon võtab kavandatavad meetmed vastu, kui need on kooskõlas alalise komitee arvamusega.4. Kui meetmed ei ole alalise komitee arvamusega kooskõlas või kui alaline komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.5. Kui nõukogu ei ole teinud otsust 15 päeva jooksul alates nõukogu poole pöördumise kuupäevast, võtab komisjon kavandatud meetmed vastu.Artikkel 111. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud meetmed hiljemalt 31. detsembril 1992.2. Kui liikmesriigid võtavad lõikes 1 osutatud meetmed, sisaldavad need viidet käesolevale direktiivile või selline viide lisatakse nende ametliku avaldamise korral. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 12Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 27. november 1990Nõukogu nimeleesistujaV. SACCOMANDILISAArtiklis 1 osutatud saaduste loetelu ja saaduste osad, mille suhtes jääkide piirnorme kohaldatakseMärkus: sõna "värske" laieneb ka jahutatud või külmutatud saadustele.Tooterühmad Rühmadesse kuuluvad saadused Saaduse osa, mille suhtes jääkide piirnorme kohaldatakse1. Puuvili, värske, kuivatatud või kuumtöötlemata, külmutatud, suhkrulisandita; pähklidi) TSITRUSVILJAD Greip Sidrunid Laimid Mandariinid (sealhulgas klementiinid ja samalaadsed hübriidid) Apelsinid Pomelod Kogu saadusii) PÄHKLIPUU VILJAD (KOORITUD VÕI KOORIMATA) Mandlid Brasiilia pähklid Kašupähklid Kastanid Kookospähklid Sarapuupähklid Makadaamiapähklid Pekaanipähklid Piiniapähklid Pistaatsiad Kreeka pähklid Kogu saadus pärast koore eemaldamistiii) ÕUNVILJAD Õunad Pirnid Küdooniad Kogu saadus pärast varte eemaldamistiv) LUUVILJAD Aprikoos Kirsid Virsikud (sealhulgas nektariinid ja samalaadsed hübriidid) Ploomid Kogu saadus pärast varte eemaldamistv) MARJAD a) Laua- ja veiniviinamarjad b) Maasikad (v.a metsmaasikad) c) Koguviljad (v.a metsamarjad): Murakad Logani murakad Vaarikad d) Muud marjad (v.a metsamarjad): Mustikad Jõhvikad Sõstrad (punased, mustad ja valged) Karusmarjad e) Metsamarjad Kogu saadus pärast tupplehtede ja varte eemaldamist (olemasolu korral) ning sõstarde puhul marjad koos raagudegavi) MUUD VILJAD Avokaadod Banaanid Datlid Viigimarjad Kiivid Kääbusapelsinid Litšid Mangod Oliivid Kannatuslille viljad Ananassid Granaatõunad Kogu vili pärast varte eemaldamist (olemasolu korral) ja ananassi puhul pärast leheroseti eemaldamist2. Köögiviljad, värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatudi) JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILI Söögipeet Porgandid Juurseller Mädarõigas Maapirn Pastinaak Juurpetersell Redised Aed-piimjuur Maguskartul Kaalikas Naeris Jamss Kogu saadus pärast pealsete ja mulla eemaldamist (olemasolu korral), muld tuleb eemaldada saadust jooksva vee all loputades või kuiva saadust õrnalt harjatesii) SIBULKÖÖGIVILI Küüslauk Sibulad Šalott Talisibulad Sibulad (kuivad), šalotid (kuivad) ja küüslaugud (kuivad): kogu saadus pärast nõrgalt kinnituva koore ja mulla eemaldamist (olemasolu korral). Muud kui kuivad sibulad, šalotid ja küüslaugud; talisibulad: kogu saadus pärast juurte ja mulla eemaldamist (olemasolu korral)iii) VILIKÖÖGIVILI a) Maavitsalised Tomatid Piprad b) Kõrvitsalised - söödava koorega Kurgid Kornišonid Kabatšokid c) Kõrvitsalised - mittesöödava koorega Melonid Patissonid Arbuusid Kogu saadus pärast varte eemaldamistd) Suhkrumais Tuumad või tõlvikud ilma kestadetaiv) KAPSASKÖÖGIVILI a) Õisik-kapsad Spargelkapsas Lillkapsas Lillkapsas ja spargelkapsas: üksnes õisikb) Peakapsad Rooskapsas Peakapsas c) Lehtkapsad Hiina kapsas Lehtkapsas Saadus pärast mädanenud lehtede eemaldamistd) Nuikapsas Kogu saadus pärast pealsete ja mulla eemaldamist (olemasolu korral), muld tuleb eemaldada saadust jooksva vee all loputades või kuiva saadust õrnalt harjatesv) LEHTKÖÖGIVILI JA VÄRSKED MAITSETAIMED a) Salat ja muu selline Salatkress Põldkännak Salat Eskariool b) Spinat ja muu selline Lehtpeet (mangold) c) Ürt-allikkress d) Salatsigur e) Maitsetaimed Aed-harakputk Murulauk Petersell Kogu saadus pärast mädanenud lehtede, juurte ja mulla eemaldamist (olemasolu korral)vi) KAUNKÖÖGIVILI (VÄRSKE) Oad Herned Kogu toode pärast kaunade eemaldamist või koos kaunadega, juhul kui need on ettenähtud söömiseksvii) VARSKÖÖGIVILI Spargel Hispaania artišokk Seller Apteegitill Artišokk Porrulauk Rabarber Kogu saadus pärast mädanenud koe ja mulla eemaldamist (olemasolu korral); porrulauk ja apteegitill: kogu saadus pärast juurte ja mulla eemaldamist (olemasolu korral)viii) SEENED Seened (v.a metsaseened) Metsaseened Kogu saadus pärast mulla või kasvusubstraadi eemaldamist3. KaunviljadOad Läätsed Herned Kogu saadus4. ÕliseemnedLinaseemned Maapähklid Unimagunaseemned Rapsiseemned Seesamiseemned Päevalilleseemned Rüpsiseemned Sojaoad Kogu seeme või tuum pärast koore või kesta eemaldamist, kui võimalik5. KartulidVarajane kartul ja säilituskartul Kogu saadus pärast mulla eemaldamist (olemasolu korral), muld tuleb eemaldada saadust jooksva vee all loputades või kuiva saadust õrnalt harjates6. Tee (kuivatatud lehed ja varred, kääritatud või muul viisil töödeldud, Camellia sinensis)Kogu saadus7. Humal (kuivatatud), sealhulgas humalakäbi graanulid ja kontsentreerimata pulberKogu saadus1 EÜT C 46, 25.2.1989, lk 5.2 EÜT C 260, 15.10.1990, lk 56.3 EÜT C 329, 30.12.1989, lk 11.4 EÜT L 340, 9.12.1976, lk 26.5 EÜT L 66, 10.3.1989, lk 36.6 EÜT L 186, 30.6.1989, lk 23.7 EÜT L 372, 31.12.1985, lk 50.8 EÜT 12, 27.1.1964, lk 161/64.9 EÜT L 372, 31.12.1985, lk 43.10 EÜT L 38, 11.2.1974, lk 31.11 EÜT L 304, 27.10.1987, lk 38.12 EÜT L 221, 7.8.1986, lk 37.13 EÜT L 126, 20.5.1988, lk 53.14 EÜT L 207, 15.8.1979, lk 26.


title: Nõukogu direktiiv 92/12/EMÜ, 25. veebruar 1992, aktsiisiga maksustatava kauba üldise korralduse ja selle kauba valdamise, liikumise ning järelevalve kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31992L0012

Euroopa Liidu Teataja L 076 , 23/03/1992 Lk 0001 - 0013 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 9 Köide 2 Lk 0057  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 9 Köide 2 Lk 0057

		Nõukogu direktiiv 92/12/EMÜ,25. veebruar 1992,aktsiisiga maksustatava kauba üldise korralduse ja selle kauba valdamise, liikumise ning järelevalve kohtaEUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 99,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:siseturu loomise ja toimimise tingimuseks on kaupade, sealhulgas aktsiisiga maksustatavate kaupade vaba liikumine;sätestada tuleks selle territooriumi määratlus, kus kohaldatakse käesolevat direktiivi ning direktiivi aktsiisiga maksustatava kauba tollimaksumäärade ja -struktuuri kohta;määratleda tuleks aktsiisiga maksustatava kauba mõiste; ühenduse sätteid võib kohaldada üksnes kauba suhtes, mida koheldakse sellisena kõikides liikmesriikides; selle kauba suhtes võib kohaldada teisi eriotstarbelisi kaudseid makse; teiste kaudsete maksude säilitamine või kehtestamine ei tohi kaasa tuua formaalsusi piiriületamisel;siseturu loomise ja toimimise tagamiseks tuleks aktsiisid kõikides liikmesriikides sisse nõuda samal viisil;mis tahes kättetoimetamise, kättetoimetamiseks oma valduses hoidmise või tarnimise puhul kas iseseisvalt või avalik-õigusliku isiku heaks majandustegevust teostavale ettevõtjale teistes liikmesriikides kui see, kus kaup tarbimiseks ringlusse lubatakse, tuleb aktsiis tasuda nimetatud teises liikmesriigis;juhul kui eraisikud on aktsiisiga maksustatava kauba omandanud enda tarbeks ja veavad seda ise, tuleb aktsiis tasuda riigis, kus kaup omandati;tegemaks kindlaks, et aktsiisiga maksustatavat kaupa ei hoita enda tarbeks, vaid kaubanduslikul eesmärgil, peavad liikmesriigid arvesse võtma mitmeid kriteeriume;aktsiisiga maksustatav kaup, mille ostnud isikud ei ole volitatud laopidajad ega registreeritud ega registreerimata ettevõtjad ning mis lähetatakse või veetakse otse või kaudselt müüja poolt või tema nimel, tuleb aktsiisiga maksustada sihtliikmesriigis;tagamaks, et maksuvõlg lõpuks laekuks, peaks olema võimalik tootmis- jaladustamisrajatisi kontrollida; sellist kontrollimist peaks võimaldama ladude süsteem, millel on pädevate asutuste luba;ühe liikmesriigi territooriumilt teise omale liikumine ei tohi kaasa tuua kontrollimist, mis võib takistada vaba liikumist ühenduses; sissenõudmise huvides on sellele vaatamata tarvis teavet aktsiisiga maksustatava kauba liikumise kohta; selleks tuleks nimetatud kauba jaoks ette näha saatedokument;ette tuleks näha tingimused, millele peavad vastama volitatud laopidajad ning ettevõtjad, kellel volitatud laopidaja staatust ei ole;tagamaks maksude laekumist liikmesriikide kehtestatavate määrade kohaselt, tuleks ette näha menetlus nimetatud kauba liikumiseks tollimaksude peatamise tingimustes;selleks tuleks esmalt sätestada, et iga kaubasaadetis oleks hõlpsasti kindlaks tehtav; tuleks sätestada, et kaubasaadetise maksustaatus oleks viivitamata kindlaks tehtav; seepärast on tarvis ette näha nendele vajadustele vastav saatedokument, mis võib olla haldus- või äridokument; kasutatav äridokument peab sisaldama haldusdokumendis sisalduvaid olulisi andmeid;selgitada tuleks menetlust, mille kohaselt ettevõtjad saatedokumendi abil liikmesriikide maksuhaldureid saadetiste saatmisest või kättesaamisest teavitavad;saatedokumenti ei ole tarvis kasutada, kui aktsiisiga maksustatav kaup liigub ühenduse tolliprotseduuri kohaselt, välja arvatud vabasse ringlusse lubamine, või paigutatakse vabatsooni või vabalattu;siseriiklikke õigusnorme arvesse võttes peaks eeskirjade rikkumise või eiramise korral põhimõtteliselt aktsiisi koguma liikmesriik, kelle territooriumil eeskirjade rikkumine või eiramine aset leidis, või liikmesriik, kus eeskirjade rikkumine või eiramine tuvastati, või lähteliikmesriik, kui kaup ei ole sihtliikmesriiki saabunud;liikmesriigid võivad sätestada, et tarbimiseks ringlusse lubatud kaup peab olema varustatud maksumärkide või riiklike identifitseerimistähistega ning nende märkide ja tähiste kasutamine ei tohi mingil viisil tõkestada ühendusesisest kaubandust;aktsiisi tasumise korral liikmesriigis, kus kaup tarbimiseks ringlusse lubati, tuleks aktsiis tagasi maksta, kui kaup ei ole ette nähtud tarbimiseks selles liikmesriigis;seoses impordimaksude põhimõtte kaotamisega liikmesriikide vahelistes suhetes ei kohaldata liikmesriikide vahelistes suhetes sätteid impordiga seotud maksuvabastuse ja toetuste kohta; need sätted tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada ning asjaomaseid direktiive vastavalt kohandada;tuleks moodustada aktsiisikomitee uurimaks, milliseid ühenduse meetmeid on tarvis aktsiisiga seotud sätete rakendamiseks;ühendusesiseseid lende tegevate isikute salongi- ja registreeritud pagasi ning ühendusesiseseid merereise tegevate isikute pagasi suhtes kohaldatavate kontrollide ja formaalsuste lõpetamist käsitleva määruse artikli 1 lõikega 2 nähakse ette, et selle kohaldamine ei mõjuta liikmesriikide kehtestatud keeldude või piirangutega seotud kontrolli, kui see on kooskõlas Euroopa ühenduste kolme asutamislepinguga; seoses sellega tuleb artiklis 26 osutatud koguseliste piirangute rakendamiseks vajalikku kontrolli käsitada nimetatud liiki kontrollina ning sellele vastavalt ühenduse õigusaktide kohasena;kulub teatav aeg, et võtta vajalikke meetmeid nii sotsiaalsete tagasilöökide leevendamiseks asjaomastes sektorites kui ka piirkondlike, eelkõige piirialade probleemide leevendamiseks, mis võivad liikmesriikide vahelises kaubanduses impordimaksude kaotamise ja ekspordiga seotud maksuvabastuse kaotamisega kaasneda; sel eesmärgil tuleb liikmesriikidel lubada kuni 30. juunini 1999 vabastada maksust kaup, mida ettenähtud piirides on müünud maksuvabad kauplused seoses liikmesriikidevahelise reisijate õhu- või mereveoga;teatavatest aktsiisimaksu üldise korralduse tingimustest võib vabastada väikesed veinitootjad;lisaks muule on tarvis muuta nõukogu 19. detsembri 1977. aasta direktiivi 77/799/EMÜ liikmesriikide pädevate asutuste vastastikuse abi kohta otsese maksustamise ja käibemaksu valdkonnas, [4] laiendamaks selle sätteid ka aktsiisile,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I JAOTISÜldsättedArtikkel 11. Käesoleva direktiiviga nähakse ette kord kauba kohta, mida maksustatakse aktsiisiga ja sellise kauba tarbimisel otse või kaudselt kogutavate teiste kaudsete maksudega, välja arvatud käibemaks ja ühenduse kehtestatud maksud.2. Konkreetsed sätted aktsiisiga maksustatava kauba maksustamise struktuuri ja maksumäärade kohta nähakse ette eraldi direktiividega.Artikkel 21. Käesolevat direktiivi ning artikli 1 lõikes 2 nimetatud direktiive kohaldatakse ühenduse territooriumil, nagu see on iga liikmesriigi puhul kindlaks määratud Euroopa Majandusühenduse asutamislepinguga, eelkõige selle artikliga 227, välja arvatud järgmistel siseriiklikel territooriumidel:- Saksamaa Liitvabariigi puhul: Helgolandi saar ja Büsingeni territoorium,- Itaalia Vabariigi puhul: Livigno, Campione d'Italia ja Itaaliale kuuluv osa Lugano järvest,- Hispaania Kuningriigi puhul: Ceuta ja Melilla.2. Olenemata lõikest 1 ei kohaldata käesolevat direktiivi ja artikli 1 lõikes 2 osutatud direktiive Kanaari saarte suhtes. Hispaania Kuningriik võib siiski deklaratsiooniga teatada, et nimetatud direktiive kohaldatakse nende territooriumide suhtes mõningate või kõikide artikli 3 lõikes 1 nimetatud kauba puhul alates deklaratsiooni hoiuleandmise päevale järgneva teise kuu esimesest päevast.3. Erandina lõikest 1 ei kohaldata käesolevat direktiivi ega artikli 1 lõikes 2 osutatud direktiive Prantsuse Vabariigi ülemeredepartemangude suhtes.Prantsuse Vabariik võib siiski deklaratsiooniga teatada, et nimetatud direktiive kohaldatakse nende territooriumide suhtes kooskõlas nende kõrvalisest asukohast tulenevate kohandusmeetmetega alates deklaratsiooni hoiuleandmise päevale järgneva teise kuu esimesest päevast.4. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et tehinguid, mille puhul lähte- või sihtkoht on:- Monaco Vürstiriik, käsitataks tehingutena, mille lähte- või sihtkoht on Prantsuse Vabariik,- Jungholz ja Mittelberg (Kleines Walsertal), käsitataks tehingutena, mille lähte- või sihtkoht on Saksamaa Liitvabariik,- Mani saar, käsitataks tehingutena, mille lähte- või sihtkoht on Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik,- San Marino, käsitataks tehingutena, mille lähte- või sihtkoht on Itaalia Vabariik.5. Käesoleva direktiivi sätted ei takista Kreekal säilitamast Athose mäele antud eristaatust, mis on tagatud Kreeka konstitutsiooni artikliga 105.6. Kui komisjon leiab, et lõigetes 1, 2, 3 ja 4 sätestatud erandid ei ole eelkõige ausat konkurentsi silmas pidades enam põhjendatud, esitab ta nõukogule asjakohased ettepanekud.Artikkel 31. Käesolevat direktiivi kohaldatakse ühenduse tasandil järgmistele toodetele, nagu need on määratletud asjaomastes direktiivides:- mineraalõlid,- alkohol ja alkohoolsed joogid,- tubakatooted.2. Lõikes 1 loetletud kaubale võib kehtestada teisi eriotstarbelisi kaudseid makse, kui need on kooskõlas aktsiisi ja käibemaksu puhul kohaldatavate maksustamiseeskirjadega maksubaasi ning maksu arvutamise, sissenõudmise ja järelevalve kohta.3. Liikmesriigid jätavad enesele õiguse kehtestada või säilitada makse lõikes 1 nimetamata kaubale tingimusel, et nimetatud maksud ei too liikmesriikide vahelises kaubanduses kaasa formaalsusi piiriületamisel.Samadel tingimustel jätavad liikmesriigid enesele ka õiguse maksustada teenuste, sealhulgas aktsiisiga maksustava kauba seotud teenuste osutamist maksudega, mida ei saa liigitada kumuleeruvaks käibemaksuks.Artikkel 4Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) volitatud laopidaja: füüsiline või juriidiline isik, keda liikmesriigi pädev asutus on volitanudaktsiisiga maksustatavat kaupa oma tegevuse käigus maksuladudes ladustamise protseduuri kohaselt tootma, töötlema, valdama, vastu võtma ja lähetama peatatud aktsiisiga;b) maksuladu: koht, kus volitatud laopidaja oma tegevuse käigus toodab, töötleb, valdab, võtab vastu või väljastab aktsiisiga maksustatavat kaupa aktsiisi peatamise korra alusel ning mille suhtes kehtivad mõningad selle liikmesriigi pädevate asutuste kehtestatud tingimused, kus maksuladu asub;c) peatamise kord: kauba tootmise, töötlemise, valdamise ja liikumisega seotud maksukord, mille puhul aktsiis on peatatud;d) registreeritud ettevõtja: volitatud laopidaja staatuseta füüsiline või juriidiline isik, keda liikmesriigi pädev asutus on volitanud aktsiisiga maksustatavat kaupa oma tegevuse käigus aktsiisi peatamise korra alusel teisest liikmesriigist vastu võtma; nimetatud liiki ettevõtja ei tohi sellist kaupa aktsiisi peatamise korra alusel vallata ega lähetada;e) registreerimata ettevõtja: volitatud laopidaja staatuseta füüsiline või juriidiline isik, kellel on õigus oma tegevuse raames aktsiisiga maksustatavat kaupa aeg-ajalt aktsiisi peatamise korra alusel teisest liikmesriigist vastu võtta; nimetatud liiki ettevõtja ei tohi aktsiisi peatamise korra alusel kaupa vallata ega lähetada; registreerimata ettevõtja peab enne kauba lähetamist tagama aktsiisi tasumise sihtliikmesriigi maksuhaldurile.Artikkel 51. Artikli 3 lõikes 1 nimetatud kaup maksustatakse aktsiisiga valmistamise ajal ühenduse territooriumil, nagu see on kindlaks määratud artiklis 2, või nimetatud territooriumile importimise ajal."Aktsiisiga maksustatava kauba import" on nimetatud kauba saabumine ühenduse territooriumile, sealhulgas nimetatud kauba saabumine artikli 2 lõigetega 1, 2 ja 3 hõlmatud territooriumilt või Kanalisaartelt.Kui aga kaubale kohaldatakse ühenduse territooriumile saabumisel ühenduse tolliprotseduuri, loetakse importimise ajaks ühenduse tolliprotseduuri lõppemise aeg.2. Ilma et see mõjutaks tolliküsimusi reguleerivate siseriiklike või ühenduse õigusnormide kohaldamist, loetakse aktsiis peatatuks aktsiisiga maksustatava kauba puhul, mis saabub kolmandast riigist või on sinna teel ning millele kohaldatakse muud ühenduse tolliprotseduuri kui vabasse ringlusse lubamine või mis paigutatakse vabatsooni või vabalattu.Artikkel 61. Aktsiis tuleb tasuda tarbimiseks ringlusse lubamise hetkest või juhul, kui registreeritakse artikli 14 lõike 3 kohaselt aktsiisiga maksustatav puudujääk.Aktsiisiga maksustatava kauba tarbimiseks ringlusse lubamine on:a) mis tahes viisil, sealhulgas eeskirjade vastaselt kõrvalekaldumine aktsiisi peatamise korrast;b) toodete mis tahes viisil, sealhulgas eeskirjade vastaselt tootmine väljaspool aktsiisi peatamise korda;c) nimetatud toodete mis tahes viisil, sealhulgas eeskirjade vastaselt importimine juhul, kui kaubale ei kohaldata aktsiisi peatamise korda.2. Kohaldatavateks sissenõudmise tingimusteks ja aktsiisimääraks on need tingimused ja see määr, mida kohaldatakse kuupäeval, mil aktsiis tuleb liikmesriigis tasuda, kaup lubatakse tarbimiseks ringlusse või puudujääk registreeritakse. Aktsiisiga maksustatakse ja aktsiisi kogutakse iga liikmesriigi kehtestatud korras, kusjuures liikmesriigid kohaldavad siseriiklikku päritolu kaubale ja teiste liikmesriikide pärit-olu kaubale sama maksustamise ja maksukogumise korda.Artikkel 71. Kui aktsiisiga maksustatavat ning ühes liikmesriigis juba tarbimiseks ringlusse lubatud kaupa hoitakse teises liikmesriigis kaubanduslikul eesmärgil, võetakse aktsiis liikmesriigis, kus kaupa hoitakse.2. Sel eesmärgil, ilma et see piiraks artikli 6 kohaldamist, juhul kui ühes liikmesriigis juba tarbimiseks ringlusse lubatud kaup, nagu see on määratletud artiklis 6, teises liikmesriigis kätte toimetatakse, kavatsetakse kätte toimetada või seda seal kas iseseisvalt või avalik-õigusliku isiku heaks majandustegevust teostava ettevõtja majandustegevuses kasutatakse, tuleb aktsiis tasuda nimetatud teises liikmesriigis.3. Olenevalt asjaoludest peab aktsiisi tasuma isik, kes kauba kätte toimetab või seda kättetoimetamiseks oma valduses hoiab, või isik, kes võtab kauba kasutamise eesmärgil vastu muus liikmesriigis kui see, kus kaup on juba tarbimiseks ringlusse lubatud, või asjaomane ettevõtja või avalik-õiguslik isik.4. Lõikes 1 nimetatud kaup liigub liikmesriikide territooriumide vahel saatedokumendialusel, milles on loetletud artikli 18 lõikes 1 osutatud dokumendi peamised andmed. Nimetatud dokumendi vorm ja sisu määratakse kindlaks käesoleva direktiivi artiklis 24 sätestatud korras.5. Lõikes 3 nimetatud isik, ettevõtja või asutus peab täitma järgmised tingimused:a) esitama enne kauba lähetamist sihtliikmesriigi maksuhaldurile deklaratsiooni ning tagama aktsiisi tasumise;b) tasuma sihtliikmesriigi aktsiisi selle liikmesriigi kehtestatud korras;c) nõustuma mis tahes kontrolliga, mis võimaldab sihtliikmesriigi ametiasu-tustel veenduda, et kaup on tõepoolest vastu võetud ning sellele kohaldatav aktsiis tasutud.6. Lõikes 1 nimetatud esimeses liikmesriigis tasutud aktsiis makstakse tagasi artikli 22 lõike 3 kohaselt.Artikkel 8Kauba suhtes, mille füüsilised isikud on oma tarbeks soetanud ning mida nad veavad, näeb siseturgu reguleeriv põhimõte ette, et aktsiis tuleb tasuda liikmesriigis, kus kaup soetati.Artikkel 91. Ilma et see piiraks artiklite 6, 7 ja 8 kohaldamist, tuleb aktsiis tasuda, kui ühes liikmesriigis tarbimiseks ettenähtud kaupa hoitakse kaubanduslikul eesmärgil teises liikmesriigis.Sellisel juhul tuleb aktsiis tasuda liikmesriigis, mille territooriumil kaup asub, ning selle peab tasuma kauba valdaja.2. Tegemaks kindlaks, et artiklis 8 osutatud kaup ei ole ette nähtud kaubanduslikuks eesmärgiks, peavad liikmesriigid muu hulgas arvesse võtma järgmist:- kauba valdaja äriline seisund ning põhjused, miks ta kaupa oma valduses hoiab,- kauba asukoht või vajaduse korral kasutatav veoliik,- kõik kaubaga seotud dokumendid,- kauba laad,- kauba kogus.Esimese lõigu viienda taande sisu kohaldamiseks võivad liikmesriigid kehtestada üksnes tõendamiseks kasutatavad suunistasemed. Nimetatud suunistasemed ei tohi olla madalamad kui:a) tubakatootedsigaretid | 800 tk |sigarillod (sigar massiga kuni 3 g tk) | 400 tk |sigarid | 200 tk |suitsetamistubakas | 1,0 kg; |b) alkohoolsed joogidpiiritusjoogid | 10 l |vahetooted | 20 l |vein (sh kuni 60 l vahuveini) | 90 l |õlu | 110 l. |30. juunini 1997 võib Iirimaa kohaldada suunistasemeid, mis ei tohi olla madalamad kui 45 liitrit veini (sh kuni 30 liitrit vahuveini) ja 55 liitrit õlut.3. Liikmesriigid võivad ka sätestada, et teises liikmesriigis juba tarbimiseks ringlusse lubatud mineraalõlide omandamise puhul tuleb aktsiis tasuda liikmesriigis, kus seda tarbitakse, kui nimetatud kaupa veavad füüsilised isikud või nende esindajad ebaharilikke veoliike kasutades. Ebaharilik vedu on kütuste vedu muul viisil kui sõidukite kütusepaakides või nõuetekohastes varukütusekanistrites ning vedelkütuste vedu muul viisil kui professionaalsete ettevõtjate nimel kasutatavate paakautodega.Artikkel 101. Aktsiisiga maksustatavalt kaubalt, mille ostnud isikud ei ole volitatud laopidajad ega registreeritud või registreerimataettevõtjad ning mis lähetatakse või mida veetakse otse või kaudselt müüja poolt või nimel, tuleb aktsiis tasuda sihtliikmesriigis. Käesoleva artikli kohaldamisel on "sihtliikmesriik" liikmesriik, kuhu saadetis või veovahend saabub.2. Seetõttu, kui aktsiisiga maksustatava, liikmesriigis juba tarbimiseks ringlusse lubatud kauba kättetoimetamisest tulenevalt lähetatakse või veetakse see kaup lõikes 1 osutatud isikule, kelle asukoht on teises liikmesriigis, ja kui lähetajaks või vedajaks on otseselt või kaudselt müüja või tema esindaja, tuleb aktsiis sellelt kaubalt tasuda sihtliikmesriigis.3. Sihtliikmesriigi aktsiisi peab müüja tasuma kättetoimetamise ajal. Liikmesriigid võivad siiski vastu võtta sätteid, mille kohaselt võib aktsiisi tasuda maksuesindaja, kes ei ole kaubasaaja. Nimetatud maksuesindaja peab olemasihtliikmesriigis asuv isik, kes onselle liikmesriigi maksuhalduri poolt heaks kiidetud.Müüja asukohaliikmesriik peab tagama, et müüja täidab järgmised tingimused:- tagab enne kauba lähetamist aktsiisi tasumise sihtliikmesriigi kehtestatud korras ning kannab hoolt, et aktsiis pärast kauba kohalejõudmist tasutakse,- peab kaubasaadetiste kättetoimetamise üle arvestust.4. Lõikes 2 nimetatud juhul makstakse esimeses liikmesriigis tasutud aktsiis tagasi artikli 22 lõike 4 kohaselt.5. Liikmesriigid võivad kooskõlas ühenduse õigusaktidega kehtestada erieeskirjad käesoleva sätte kohaldamiseks aktsiisiga maksustatavale kaubale, mille suhtes kehtib eriline siseriiklik asutamislepingu kohane jaotamiskord.II JAOTISTootmine, töötlemine ja valdamineArtikkel 111. Iga liikmesriik kehtestab oma õigusnormid aktsiisiga maksustatava kauba tootmise, töötlemise ja valdamise kohta vastavalt käesoleva direktiivi sätetele.2. Sellise aktsiisiga maksustatava kauba tootmine, töötlemine ja valdamine, millelt ei ole aktsiisi tasutud, toimub maksulaos.Artikkel 12Maksuladude avamiseks ja tegevuseks on tarvis liikmesriigi pädeva asutuse luba.Artikkel 13Volitatud laopidaja peab:a) andma tootmise, töötlemise ja valdamise kohta vajaduse korral ning liikumise kohta kohustuslikus korras tagatise, mille tingimused kehtestab selle liikmesriigi maksuhaldur, kus maksulaol on luba tegutseda;b) täitma selle liikmesriigi kehtestatud tingimusi, kelle territooriumil maksuladu asub;c) pidama laoseisu ja kauba liikumise arvestust iga lao kohta;d) esitama kauba, kui seda nõutakse;e) nõustuma mis tahes järelevalvega ja laoseisu kontrolliga.Tingimused peavad olema kooskõlas põhimõttega mitte diskrimineerida siseriiklikke ega ühendusesiseseid tehinguid.Artikkel 141. Volitatud laopidajad vabastatakse aktsiisist aktsiisi peatamise korra alusel tekkinud kahjude puhul, mille põhjuseks on juhuslikud sündmused või vääramatu jõud ning mille liikmesriigi pädev asutus on kindlaks teinud. Ka vabastatakse nad aktsiisi peatamise korra alusel aktsiisist kahjude puhul, mille tootmise, töötlemise, ladustamise ja vedamise käigus on põhjustanud kauba omadused. Iga liikmesriik kehtestab nimetatud maksuvabastuse andmise tingimused. Vabastust kohaldatakse samamoodi ka aktsiisiga maksustatava kauba aktsiisi peatamise korra alusel vedamisele artiklis 16 osutatud ettevõtjate poolt.2. Lõikes 1 nimetatud kahju, mis tekib aktsiisi peatamise korraga hõlmatud kauba ühendusesisese vedamise käigus, tuleb kindlaks teha sihtliikmesriigi kehtestatud korras.3. Ilma et see piiraks artikli 20 kohaldamist, kogutakse aktsiisi lõikes 1 nimetamata kahjude puhul ning kahjude puhul, millele lõikes 1 nimetatud maksuvabastust ei ole antud, pädeva asutuse poolt nõuetekohaselt kindlakstehtud kahju tekkimise ajal või vajaduse korral puudujäägi registreerimise ajal vastavalt asjaomases liikmesriigis kohaldatavale aktsiisimäärale.III JAOTISKauba liikumineArtikkel 151. Ilma et see piiraks artikli 5 lõike 2, artikli 16 ja artikli 19 lõike 4 kohaldamist, peab aktsiisiga maksustatav aktsiisi peatamise korraga hõlmatud kaup liikuma maksuladude vahel.2. Loetakse, et liikmesriigi pädeva asutuse poolt artikli 13 kohaselt volitatud laopidajad on volitatud korraldama nii siseriiklikku kui ka ühendusesisest kauba liikumist.3. Ühendusesisese liikumisega kaasnevad riskid katab tagatis, mille on artikli 13 kohaselt andnud lähetuskoha volitatud laopidajavõi vajaduse korral nii saatjale kui vedajale eraldi siduv solidaartagatis. Vajaduse korral võivad liikmesriigid tagatist nõuda kaubasaajalt.Liikmesriigid kehtestavad tagatistega seotud üksikasjalikud eeskirjad. Tagatis peab kehtima kogu ühenduses.4. Ilma et see piiraks artikli 20 kohaldamist, võib lähetuskoha volitatud laopidaja ning vajaduse korral vedaja vastutusest vabastada üksnes, kui on tõendatud, et kaubasaaja on saadetise vastu võtnud, eelkõige esitades artiklis 18 nimetatud saatedokumendi artiklis 19 esitatud tingimustel.Artikkel 161. Olenemata artikli 15 lõikest 1 võib kaubasaaja olla volitatud laopidaja staatuseta professionaalne ettevõtja. Selline ettevõtja võib oma majandustegevuse käigus teistest liikmesriikidest aktsiisi peatamise korra alusel aktsiisiga maksustatavat kaupa vastu võtta. Ta ei tohi siiski aktsiisi peatamise korra alusel sellist kaupa vallata ega lähetada.Liikmesriigid võivad kooskõlas ühenduse õigusaktidega kehtestada erieeskirjad käesoleva sätte kohaldamiseks aktsiisiga maksustatavale kaubale, mille suhtes kehtib eriline siseriiklik asutamislepingu kohane jaotamiskord.2. Eespool nimetatud ettevõtja võib enne kauba vastuvõtmist taotleda enda registreerimist oma liikmesriigi maksuhalduri poolt.Registreeritud ettevõtja peab täitma järgmised tingimused:a) tagama aktsiisi tasumise oma liikmesriigi maksuhalduri seatud tingimustel, ilma et see piiraks artikli 15 lõike 4 kohaldamist, millega nähakse ette lähetuskoha volitatud laopidaja vastutus, ning vajaduse korral vedaja vastutus;b) pidama kaubasaadetiste kättetoimetamise üle arvestust;c) esitama kauba, kui seda nõutakse;d) nõustuma mis tahes järelevalvega ja laoseisu kontrolliga.Seda liiki ettevõtja puhul tuleb aktsiis tasuda kauba kättesaamisel ning iga liikmesriigi kehtestatud korras.3. Kui lõikes 1 nimetatud ettevõtja ei ole oma liikmesriigi maksuhalduri poolt registreeritud, peab ta täitma järgmised tingimused:a) esitama enne kauba lähetamist sihtliikmesriigi maksuhaldurile deklaratsiooni ning tagama aktsiisi tasumise, ilma et see piiraks artikli 15 lõike 4 kohaldamist, millega nähakse ette lähetuskoha volitatud laopidaja vastutus ning vajaduse korral vedaja vastutus;b) tasuma kauba kättesaamisel sihtliikmesriigi aktsiisi selle liikmesriigi kehtestatud korras;c) nõustuma mis tahes kontrolliga, mis võimaldab sihtliikmesriigi ametiasutustel veenduda, et kaup on tõepoolest kätte saadud ning sellelt aktsiis tasutud.4. Lõigete 2 ja 3 sätete kohaldamisel kohaldatakse käesoleva direktiivi sätteid aktsiisiga maksustatava kauba liikumise kohta aktsiisi peatamise korra alusel.Artikkel 17Lähetuskoha volitatud laopidaja võib määrata maksuesindaja. Nimetatud maksuesindaja peab asuma sihtliikmesriigis ja olema selle riigi maksuhalduri volitatud. Ta peab volitatud laopidaja staatuseta kaubasaaja asemel ja nimel täitma järgmised tingimused:a) tagama aktsiisi tasumise sihtliikmesriigi maksuhalduri seatud tingimustel, ilma et see piiraks artikli 15 lõike 4 kohaldamist, millega nähakse ette lähetuskoha volitatud laopidaja vastutus ning vajaduse korral vedaja vastutus;b) tasuma kauba kättesaamisel sihtliikmesriigi aktsiisi sihtliikmesriigi kehtestatud korras;c) pidama kaubasaadetiste kättetoimetamise üle arvestust ning tegema sihtliikmesriigi maksuhaldurile teatavaks koha, kus kaup kätte toimetatakse.Artikkel 181. Olenemata võimalikust elektroonilise andmetöötluse kasutamisest peab kogu aktsiisi peatamise korra alusel liikmesriikide vahel liikuv aktsiisiga maksustatav kaup olema varustatud kaubasaatja koostatud saatedokumendiga. See dokument võib olla haldusdokument või äridokument. Dokumendi vorm ja sisu määratakse kindlaks käesoleva direktiivi artiklis 24 sätestatud korras.2. Kauba identifitseerimiseks ja kontrollimiseks tuleks pakendid nummerdada ning kaupa lõikes 1 nimetatud dokumendis kirjeldada. Vajaduse korral peaks kaubasaatja pitseerima kõik konteinerid, kui lähteliikmesriik on veovahendi tunnistanud pitseerimis kõlblikuks, või pitseerima pakendid.3. Kui kaubasaaja ei ole volitatud laopidaja ega registreeritud ettevõtja ning olenemata artiklist 17 tuleb koos lõikes 1 osutatud dokumendiga esitada dokument, mis tõendab aktsiisi tasumist sihtliikmesriigis või aktsiisi kogumisega seotud muu menetluse järgimist kooskõlas sihtliikmesriigi pädeva asutuse kehtestatud tingimustega.Kõnealuses dokumendis esitatakse:- sihtliikmesriigi maksuhalduri asjaomase asutuse aadress,- tasumise kuupäev ja viide või kuupäev ja viide, mil nimetatud asutus on tasumise tagatise heaks kiitnud.4. Lõiget 1 ei kohaldata, kui aktsiisiga maksustatav kaup liigub artikli 5 lõikes 2 nimetatud tingimustel.5. Ilma et see piiraks artikli 3 lõike 1 kohaldamist, võivad liikmesriigid säilitada oma kauba liikumise eeskirjad ning aktsiisiga maksustatava kauba tootmiseks või valmistamiseks kasutatava tooraine ladustamise eeskirjad.Artikkel 191. Ettevõtjad teavitavad liikmesriigi maksuhaldurit lähetatud või kättesaadud kaubasaadetistest artiklis 18 osutatud dokumendi abil või viite abil sellele. Kõnealune dokument koostatakse neljas eksemplaris:- üks eksemplar jääb kaubasaatjale,- üks eksemplar antakse kaubasaajale,- üks eksemplar tagastatakse kaubasaatjale toimingu lõpetamiseks,- üks eksemplar antakse sihtliikmesriigi pädevale asutusele.Iga lähteliikmesriigi pädev asutus võib ette näha dokumendi lisaeksemplari kasutamise, mis on ette nähtud lähteliikmesriigi pädevale asutusele.Sihtliikmesriigid võivad ette näha, et kaubasaatjale toimingu lõpetamiseks tagastatava eksemplari peab liikmesriigi asutus kinnitama või heaks kiitma. Seda sätet kohaldavad liikmesriigid peavad teavitama komisjoni, kes teavitab sellest omakorda teisi liikmesriike.Sihtliikmesriikide pädevatele asutustele antava eksemplariga seotud menetlus võetakse vastu artiklis 24 sätestatud korras.2. Kui aktsiisiga maksustatav kaup liigub aktsiisi peatamise korra alusel volitatud laopidajale või registreeritud või registreerimata ettevõtjale, tagastab kaubasaaja toimingu lõpetamiseks kaubasaatjale haldus-saatedokumendi või äridokumendi nõuetekohaselt täidetud eksemplari hiljemalt 15 päeva jooksul pärast kuud, mil kaubasaaja kauba kätte sai.Tagastatav eksemplar peab sisaldama järgmisi toimingu lõpetamiseks nõutavaid andmeid:a) kaubasaaja maksuhalduri asutuse aadress;b) kauba kättesaamise kuupäev ja koht;c) kättesaadud kauba kirjeldus, kontrollimaks kaubasaadetise vastavust dokumendis sisalduvatele andmetele; vastavuse korral tuleb lisada märkus "kaubasaadetis kontrollitud";d) vajaduse korral viite- või registreerimisnumber, mille on andnud seda nummerdust kasutava sihtliikmesriigi pädev asutus, ja/või sihtliikmesriigi pädeva asutuse heakskiit, kui see liikmesriik sätestab, et tagastamiseks ettenähtud eksemplari peab liikmesriigi asutus kinnitama või heaks kiitma;e) kaubasaaja kinnitatud allkiri.3. Artikli 4 punktis c määratletud aktsiisi peatamise kord lõpetatakse aktsiisiga maksustatava kauba suunamisega mõnele artikli 5 lõikes 2 osutatud protseduurile selles lõikes nimetatud tingimustel pärast seda, kui kaubasaatja on nõuetekohaselt täidetuna kätte saanud kaubale lisatud haldus-saatedokumendi või äridokumendi tagastamiseks ettenähtud eksemplari, milles peab olema märgitud, et kaup on suunatud nimetatud protseduurile.4. Kui artikli 4 punktis c määratletud aktsiisi peatamise korra alusel liikuv aktsiisiga maksustatav kaup eksporditakse, tuleb toiming lõpetada ühendusest lähetamise koha tolliasutuse koostatud tõendiga, milles kinnitatakse, et kaup on tõepoolest ühendusest välja viidud. Nimetatud asutus peab kaubasaatjale tagasi saatma saatedokumendi kinnitatud eksemplari, mis on tema jaoks ette nähtud.5. Kui toimingut ei lõpetata, teavitab kaubasaatja oma liikmesriigi maksuhaldurit nimetatud maksuhalduri kehtestatud tähtaja jooksul. Tähtaeg ei tohi siiski ületada kolme kuud kauba lähetamisest alates.6. Liikmesriigid teevad koostööd, et võtta kasutusele kohapealsed kontrollid, mida võib vajaduse korral teostada elektroonilise andmetöötluse abil.Artikkel 201. Kui liikumise käigus on toime pandud aktsiisi tasumisega seotud eeskirjade rikkumine või eiramine, peab aktsiisi tasuma liikmesriigis, kus eeskirjade rikkumine või eiramine toime pandi, ja seda peab tegema füüsiline või juriidiline isik, kes artikli 15 lõike 3 kohaselt aktsiisi tasumise tagas, ilma et see mõjutaks kriminaalmenetluse alustamist.Kui aktsiis kogutakse teises liikmesriigis kui lähteliikmesriik, teavitab aktsiisi koguv liikmesriik sellest lähteliikmesriigi pädevat asutust.2. Kui liikumise käigus on tuvastatud eeskirjade rikkumine või eiramine ning ei ole võimalik kindlaks teha, kus see toime pandi, loetakse, et see pandi toime liikmesriigis, kus see tuvastati.3. Ilma et see piiraks artikli 6 lõike 2 kohaldamist, loetakse juhul, kui aktsiisiga maksustatav kaup ei jõua sihtkohta ning ei ole võimalik kindlaks teha, kus eeskirjade rikkumine või eiramine toime pandi, nimetatud rikkumine või eiramine toime panduks lähteliikmesriigis, kes kogub aktsiisi vastavalt kauba lähetamise kuupäeval kehtinud aktsiisimäärale, kui nelja kuu jooksul alates kauba lähetamise kuupäevast ei saada pädeva asutuse nõutaval viisil andmeid tehingu nõuetekohasuse kohta või rikkumise või eiramise toimepaneku tegeliku koha kohta.4. Kui enne saatedokumendi koostamise kuupäevast kolme aasta möödumist tehakse kindlaks liikmesriik, kus rikkumine või eiramine tegelikult toime pandi, kogub see liikmesriik aktsiisi vastavalt kauba lähetamise kuupäeval kehtinud aktsiisimäärale. Sellisel juhul tagastatakse esialgu kogutud aktsiis niipea, kui on saadud tõendid tasumise kohta.Artikkel 211. Ilma et see piiraks artikli 6 lõike 1 kohaldamist, võivad liikmesriigid nõuda, et nende territooriumil tarbimiseks ringlusse lubatud kaup oleks varustatud maksumärkide või maksustamise eesmärgil kasutatavate riiklike identifitseerimistähistega.2. Iga liikmesriik, kes nõuab lõikes 1 sätestatud maksumärke või riiklikke identifitseerimistähiseid, peab need teiste liikmesriikide volitatud laopidajatele kättesaadavaks tegema. Iga liikmesriik võib siiski nõuda, et maksustamistähised tehtaks kättesaadavaks selle liikmesriigi maksuhalduri volitatud maksuesindajale.Liikmesriigid tagavad, et nimetatud tähistega seotud menetlus ei too kaasa takistusi aktsiisiga maksustatava kauba vabale liikumisele.3. Lõikes 1 määratletud maksumärgid või identifitseerimistähised kehtivad need välja andnud liikmesriigis.Liikmesriigid võivad nimetatud märke ja tähiseid siiski vastastikku tunnustada.4. Iirimaal võib mineraalõlisid, välja arvatud õlisid sõidukite kütusepaakides, millel on lubatud kasutada maksuvaba kütust, vallata, vedada või kasutada üksnes juhul, kui need vastavad selle riigi kontrolli- ja märgistusnõuetele.5. Liikmesriigi lõikes 1 määratletud maksumärki või riiklikku identifitseerimistähist kandva ja selles liikmesriigis müümiseks ette nähtud, kuid teise liikmesriigi territooriumil asuva kauba ühendusesisene liikumine toimub artikli 18 lõigetes 1 ja 3 sätestatud saatedokumendi alusel või vajaduse korral artikli 5 lõike 2 kohaselt.IV JAOTISTagasimaksmineArtikkel 221. Kui kaup ei ole ette nähtud tarbimiseks liikmesriigis, kus see tarbimiseks ringlusse lubati, võib selle liikmesriigi maksuhaldur tarbimiseks ringlusse lubatud aktsiisiga maksustatava kauba puhul ettevõtja majandustegevuse käigus esitatud taotluse alusel nõuetekohastel juhtudel aktsiisi tagasi maksta.Liikmesriigid võivad siiski tagasimaksmise taotluse tagasi lükata, kui see ei vasta nende kehtestatud andmete õigsuse kriteeriumidele.2. Lõike 1 rakendamisel kohaldatakse järgmisi sätteid:a) kaubasaatja peab enne kauba lähetamist esitama oma liikmesriigi pädevale asutusele tagasimaksmise taotluse ning esitama tõendid aktsiisi tasumise kohta; pädev asutus ei või siiski tagasimaksmisest keelduda üksnes seepärast, et esitamata jäetakse sellesama asutuse koostatud dokument, mis tõendab esialgset tasumist;b) punktis a osutatud kauba liikumine toimub artikli 18 lõikes 1 nimetatud dokumendi alusel;c) kaubasaatja esitab oma liikmesriigi pädevale asutusele punktis b nimetatud dokumendi kaubasaaja poolt nõuetekohaselt täidetud tagastatava eksemplari, millele lisatakse dokument, milles kinnitatakse aktsiisi tasumist tarbimise liikmesriigis, või järgmised andmed:- sihtliikmesriigi maksuhalduri asjaomase asutuse aadress,- deklaratsiooni nimetatud asutuses vastuvõtmise kuupäev ja viide selle deklaratsiooni registreerimisnumbrile;d) aktsiisiga maksustatava kauba puhul, mis lubatakse liikmesriigis tarbimiseks ringlusse ning on seetõttu varustatud selle liikmesriigi maksumärgi või identifitseerimistähisega, võib tagasi maksta aktsiisi, mille peavad tagasi maksma nende liikmesriikide maksuhaldurid, kes on maksumärgid või identifitseerimistähised välja andnud, kui need välja andnud liikmesriigi maksuhaldur on veendunud, et nimetatud märgid või tähised on hävitatud.3. Artiklis 7 osutatud juhtudel peab lähteliikmesriik tasutud aktsiisi tagasi maksma üksnes juhul, kui eelnevalt on artikli 7 lõikes 5 ettenähtud korras tasutud aktsiis sihtliikmesriigis.Liikmesriigid võivad siiski tagasimaksmise taotluse tagasi lükata, kui see ei vasta nende kehtestatud andmete õigsuse kriteeriumidele.4. Artiklis 8b osutatud juhtudel peab lähteliikmesriik tasutud aktsiisi müüja taotlusel tagasi maksma üksnes juhul, kui müüja on järginud artikli 10 lõikes 3 sätestatud menetlusi.Liikmesriigid võivad siiski tagasimaksmise taotluse rahuldamata jätta, kui see ei vasta nende kehtestatud andmete õigsuse kriteeriumidele.Kui müüja on volitatud laopidaja, võivad liikmesriigid ette näha tagasimaksmise lihtsustatud menetluse.5. Iga liikmesriigi maksuhaldur määrab kindlaks tema territooriumil tehtavate tagasimaksete järelevalvemenetlused ning -meetodid. Liikmesriigid tagavad, et aktsiisi tagasimakse ei ületa tegelikult makstud summat.V JAOTISAktsiisivabastusArtikkel 231. Aktsiisiga maksustatav kaup vabastatakse aktsiisist, kui see on ette nähtud:- kättetoimetamiseks seoses diplomaatiliste või konsulaarsuhetega,- asukohaliikmesriigi ametivõimude tunnustatud rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende liikmetele vastavalt piirangutele ja tingimustele, mis on ette nähtud rahvusvaheliste konventsioonidega nimetatud organisatsioonide asutamise kohta või peakorterit käsitlevate kokkulepetega,- Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni liikmesriigi relvajõududele, välja arvatud selle liikmesriigi relvajõud, kus aktsiis tuleb tasuda, ning otsuse 90/640/EMÜ [5] artiklis 1 nimetatud relvajõududele nende enda või nendega kaasas oleva tsiviilpersonali kasutuseks või nende messide või sööklate varustamiseks,- tarbimiseks vastavalt ühendusse mitte kuuluvate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud kokkulepetele, kui selline kokkulepe on käibemaksuvabastust arvestades võimalik või lubatud.Ühtsete maksueeskirjade vastuvõtmiseni kohaldatakse nimetatud aktsiisivabastuse liikide suhtes asukohaliikmesriigi kehtestatud tingimusi ja piiranguid. Vabastuse võib anda aktsiisi tagasimaksmise menetluse kohaselt.2. Nõukogu võib ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal lubada liikmesriigil sõlmida ühendusse mitte kuuluva riigi või rahvusvahelise organisatsiooniga kokkuleppe, millega võidakse ette näha aktsiisivabastus.Kõnealust kokkulepet sõlmida sooviv riik teatab sellest komisjonile ning esitab kogu vajaliku taustteabe. Komisjon teavitab teisi liikmesriike ühe kuu jooksul. Nõukogu otsus loetakse vastuvõetuks, kui kahe kuu jooksul alates teiste liikmesriikide teavitamisest ei ole küsimust nõukogus tõstatatud.3. 31. detsembril 1992 kaotavad kehtivuse järgmiste direktiivide aktsiisiga seotud sätted:- direktiiv 74/651/EMÜ, [6]- direktiiv 83/183/EMÜ, [7]- direktiiv 68/297/EMÜ. [8]4. Direktiivi 69/169/EMÜ [9] aktsiisiga seotud sätted kaotavad 31. detsembril 1992 kehtivuse seoses liikmesriikide vaheliste suhetega.5. Kuni nõukogu on komisjoni ettepaneku alusel ühehäälselt vastu võtnud ühenduse sätted laevade ja õhusõidukite proviandi kohta, võivad liikmesriigid selles valdkonnas säilitada siseriiklikud sätted.VI JAGUAktsiisikomiteeArtikkel 241. Komisjoni abistab aktsiisikomitee, edaspidi "komitee". Komitee koosneb liikmesriikide esindajatest ja selle eesistuja on komisjoni esindaja. Komitee koostab oma töökorra.2. Artiklite 7, 18 ja 19 rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu lõigetes 3 ja 4 sätestatud korra kohaselt.3. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta arvamuse. Komisjon teeb otsuse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2. Eesistuja ei hääleta.4. a) Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu.b) Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.Kui nõukogu ei ole meetmeid võtnud kolme kuu möödudes pärast seda, kui antud küsimuses tema poole pöörduti, peab ettepandud meetmed võtma komisjon, välja arvatud juhul, kui nõukogu on lihthäälteenamusega teinud otsuse kõnealuste meetmete vastu.5. Lisaks lõikes 2 nimetatud meetmetele vaatab komitee eesistuja oma algatusel või liikmesriigi esindaja taotlusel läbi ühenduse aktsiisisätete kohaldamisega seotud küsimusi, välja arvatud käesoleva direktiivi artikli 30 sätted.Artikkel 25Liikmesriigid ja komisjon uurivad ja hindavad ühenduse aktsiisisätete kohaldamist.VII JAOTISLõppsättedArtikkel 261. Ilma et see piiraks artikli 8 kohaldamist, võib Taani 31. detsembrini 1996 ning direktiivi 77/388/EMÜ [10] artiklis 28 sätestatud läbivaatamismehhanismile vastavat mehhanismi kohaldades üldise aktsiisimäärade ühtlustamise raames kohaldada alkohoolsete jookide ja tubakatoodete suhtes lõigetega 2 ja 3 ettenähtud erikorda.2. Taani võib kohaldada järgmisi kogusepiiranguid:- Taani saabuvatele erareisijatele kohaldatakse sigarettide, sigarillode või suitsetamistubaka ning alkohoolsete jookide kohta 31. detsembril 1992 kehtivaid lubasid,- reisijatele, kelle elukoht on Taanis ning kes on väljaspool Taanit viibinud 31. detsembril 1992 kehtivast ajavahemikust vähem, kohaldatakse sigarettide ja alkohoolsete jookide kohta Taanis 31. detsembril 1992 kehtivaid lubasid.3. Taani võib alkohoolsete jookide, sigarettide, sigarillode ja suitsetamistubaka pealt koguda aktsiisi ning teostada vajalikku kontrolli.4. Nõukogu võib komisjoni ettepaneku alusel seoses aktsiisimäärade ühtlustamisega ning konkurentsi moonutamise ohtu silmas pidades ühehäälselt otsustada käesoleva artikli sätteid muuta või vajaduse korral nende kehtivusaega piirata.Artikkel 27Enne 1. jaanuari 1997 vaatab nõukogu komisjoni aruande alusel ühehäälselt uuesti läbi artiklite 7, 8, 9 ja 10 sätted ning võib komisjoni ettepaneku alusel pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist vastu võtta vajalikud muudatused.Artikkel 2830. juunini 1999 kohaldatakse järgmisi sätteid.1. Liikmesriigid võivad aktsiisist vabastada maksuvabade kaupluste kauba, mis viiakse välja ühendusesisese lennu või merereisiga teise liikmesriiki suunduvate reisijate pagasis.Selle sätte kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:a) maksuvaba kauplus — lennujaamas või sadamas asuv üksus, mis vastab pädevate ametivõimude poolt eelkõige käesoleva artikli lõike 3 kohaselt kehtestatud tingimustele;b) teise liikmesriiki reisija — reisija, kellel on õhu- või merereisi veodokument, milles on vahetu sihtkohana märgitud teises liikmesriigis asuv lennujaam või sadam;c) ühendusesisene lend või merereis — mis tahes õhu- või merevedu, mis algab ühest liikmesriigist ning mille tegelik sihtkoht asub teises liikmesriigis.Õhusõiduki või laeva pardal ühendusesisese reisijateveo ajal tarnitavat kaupa käsitatakse samal viisil kui maksuvabas kaupluses tarnitavat kaupa.Seda aktsiisivabastust kohaldatakse ka kauba suhtes, mida tarnivad La Manche'i tunneli mõlemas terminalis asuvad maksuvabad kauplused reisijatele, kellel on kehtiv veodokument reisiks nimetatud kahe terminali vahel.2. Lõikes 1 sätestatud aktsiisivabastust kohaldatakse üksnes sellise kaubakoguse suhtes, mis ei ületa ühenduse kehtivate õigusnormidega kehtestatud piirmäärasid isiku ja reisi kohta kolmandate riikide ning ühenduse vahel liikuvate reisijate puhul.3. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada käesolevas artiklis ettenähtud maksuvabastuse nõuetekohane ja arusaadav kohaldamine ning ära hoida võimalikku maksudest kõrvalehoidumist, maksustamise vältimist ja muid kuritarvitusi.Artikkel 291. Liikmesriigid võivad II ja III jaotise nõuetest ning teistest liikumise ja järelevalvega seotud nõuetest vabastada väikesed veinitootjad. Kui nimetatud väikesed veinitootjad teevad ise ühendusesiseseid tehinguid, teavitavad nad vastavaid asutusi ning täidavad komisjoni 10. aprilli 1989. aasta määrusega 986/89 [11] ettenähtud tingimused, eelkõige seoses väljaviidava kauba registreerimise ja saatedokumendiga."Väike veinitootja" on isik, kes toodab keskmiselt alla 1000 hl veini aastas.2. Kaubasaaja teavitab sihtliikmesriigi maksuhaldurit veinisaadetiste kättesaamisest lõikes 1 nimetatud dokumendi esitamise või sellele viitamise abil.3. Liikmesriigid võtavad vajalikke kahepoolseid meetmeid, et võtta kasutusele kohapealsed kontrollid, mida võib vajaduse korral teostada elektroonilise andmetöötluse abil.Artikkel 30Direktiivi 77/799/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Pealkiri asendatakse järgmisega:"Nõukogu direktiiv, 19. detsember 1977, liikmesriikide pädevate asutuste vastastikuse abi kohta otsese ja kaudse maksustamise valdkonnas".2. Artiklis 1:a) asendatakse lõige 1 järgmisega:"1. Liikmesriikide pädevad asutused vahetavad kooskõlas käesoleva direktiivi sätetega igasugust teavet, mis võimaldab neil õigesti hinnata tulu- ja kapitalimaksu ning järgmisi kaudseid makse:- käibemaks,- mineraalõlide aktsiis,- alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiis,- tubakatoodete aktsiis.";b) lõike 5 Taani, Kreeka, Ühendkuningriigi ja Portugali osa asendatakse järgmisega:Taanis:- Skatteministeren või volitatud esindaja;Kreekas:Υπουργός Οικονομικών või volitatud esindaja;Ühendkuningriigis:- The Commissioners of Customs and Excise või volitatud esindaja teabe puhul, mida on tarvis üksnes seoses käibemaksu ja aktsiisiga,- The Commissioners of Inland Revenue või volitatud esindaja kogu muu teabe puhul;Portugalis:- O ministro das Finanças või volitatud esindaja.Artikkel 311. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid 1. jaanuariks 1993.Artikli 9 lõike 3 puhul võib Taani Kuningriik siiski kehtestada kõnealuse sätte täitmiseks vajalikud õigusnormid 1. jaanuariks 1993.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise meetodi sätestavad liikmesriigid.2. Liikmesriigid teavitavad komisjoni käesoleva direktiivi täitmiseks vastuvõetavatest põhilistest siseriiklikest õigusnormidest.Artikkel 32Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 25. veebruar 1992Nõukogu nimeleesistujaVitor Martins[1] EÜT C 322, 21.12.1990, lk 1 ja EÜT C 45, 20.8.1992, lk 10.[2] EÜT C 183, 15.7.1991, lk 131.[3] EÜT C 169, 18.3.1991, lk 25.[4] EÜT L 336, 27.12.1977, lk 15. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 79/1070/EMÜ (EÜT L 331, 27.12.1979, lk 8).[5] EÜT L 349, 13.12.1990, lk 19.[6] EÜT L 354, 30.12.1974, lk 6. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 88/663/EMÜ (EÜT L 382, 31.12.1988, lk 40).[7] EÜT L 105, 23.4.1983, lk 64. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 89/604/EMÜ (EÜT L 348, 29.11.1989, lk 28).[8] EÜT L 175, 25.7.1968, lk 15. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 85/347/EMÜ (EÜT L 183, 16.7.1985, lk 22).[9] EÜT L 135, 4.6.1969, lk 6. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 91/191/EMÜ (EÜT L 94, 16.4.1991, lk 24).[10] EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 90/640/EMÜ (EÜT L 349, 13.12.1990, lk 19).[11] EÜT L 106, 18.4.1989, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 592/91 (EÜT L 66, 13.3.1991, lk 13).--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 8. märts 1984, muude sektorite kui kloorleeliste elektrolüüsitööstuse elavhõbedaheitmete piirväärtuste ja kvaliteedieesmärkide kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31984L0156

Euroopa Liidu Teataja L 074 , 17/03/1984 Lk 0049 - 0054 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 4 Lk 0183  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 5 Lk 0020  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 4 Lk 0183  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 15 Köide 5 Lk 0020

		Nõukogu direktiiv,8. märts 1984,muude sektorite kui kloorleeliste elektrolüüsitööstuse elavhõbedaheitmete piirväärtuste ja kvaliteedieesmärkide kohta(84/156/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 100 ja 235,võttes arvesse nõukogu 4. mai 1976. aasta direktiivi 76/464/EMÜ teatavate ühenduse veekeskkonda väljutatavate ohtlike ainete põhjustatava saaste kohta, [1] eriti selle artikleid 6 ja 12,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [2]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [3]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [4]ning arvestades, et:ühenduse veekeskkonna kaitsmiseks teatud ohtlike ainete põhjustatava saaste eest on direktiivi 76/464/EMÜ artikliga 3 seatud sisse eelneva loa süsteem, millega määratletakse nimetatud direktiivi lisas esitatud I nimekirja ainete heitmenormid; nimetatud direktiivi artikliga 6 nähakse ette, et niisuguste heitmenormide jaoks tuleb kehtestada piirväärtused ning kehtestada tuleb ka kvaliteedieesmärgid niisuguste ainete heitmete poolt mõjutatud veekeskkonna jaoks;elavhõbe ja selle ühendid kuuluvad I nimekirja;liikmesriikidelt nõutakse piirväärtuste rakendamist, välja arvatud juhtudel, mil nad võivad rakendada kvaliteedieesmärke;kuivõrd elavhõbeda vettelaskmisest tulenevat saastet põhjustavad paljud erinevad tööstusharud, on vaja kehtestada spetsiifilised piirväärtused vastavalt asjaomase tööstuse tüübile ning kehtestada kvaliteedieesmärgid veekeskkonna jaoks, millesse elavhõbe niisugustest tööstustest väljutatakse;kvaliteedieesmärkide sihiks peab olema veekeskkonna niisuguste erinevate osade elavhõbedareostuse likvideerimine, mida elavhõbedaheitmed mõjutada võivad;niisugused kvaliteedieesmärgid tuleb kehtestada selgesõnaliselt just sel otstarbel ning mitte eesmärgiga kehtestada tarbijakaitset või veekeskkonnast pärit toodete turundust puudutavaid eeskirju;tuleb kehtestada spetsiifiline seirekord, mis võimaldab liikmesriikidel näidata, et kvaliteedieesmärke järgitakse;käesoleva direktiivi tõhusaks rakendamiseks tuleb ette näha liikmesriikidepoolne niisuguse veekeskkonna seire, mida mõjutavad eespool nimetatud elavhõbedaheitmed; direktiivi 76/464/EMÜ artikkel 6 ei sätesta niisuguse seire sisseseadmise volitusi; kuivõrd asutamislepinguga ei ole spetsiifilisi volitusi ette nähtud, tuleb toetuda selle artiklile 235;heitmete puhul teatud tüüpi tehastest, mille jaoks ei ole võimalik heitmenorme kehtestada või mille seiret ei saa allikate hajutatud iseloomu tõttu regulaarselt teostada, tuleb neist tehastest lähtuva elavhõbedareostuse vältimiseks või likvideerimiseks välja töötada spetsiifilised programmid; kuivõrd ei direktiivi 76/464/EMÜ artikliga 6 ega asutamislepingu konkreetsete sätetega ei ole volitusi ette nähtud, tuleb toetuda asutamislepingu artiklile 235;direktiiviga 82/176/EMÜ [5] on kehtestatud piirväärtused kloorleeliste elektrolüüsitööstuse poolt veekeskkonda väljutatavate elavhõbedaheitmete jaoks ning kehtestatud on ka kvaliteedieesmärgid niisuguse veekeskkonna jaoks, millesse elavhõbedaheitmed väljutatakse;on oluline, et komisjon annaks kord iga nelja aasta jooksul aru selle kohta, kuidas liikmesriigid käesolevat direktiivi rakendavad;kuivõrd põhjavett puudutavaid küsimusi käsitleb direktiiv 80/68/EMÜ, [6] ei kuulu need käesoleva direktiivi reguleerimisalasse;Gröönimaal on industrialiseerimise tase saare üldise olukorra tõttu väga madal (eriti seetõttu, et saar on hõredalt asustatud), et nimetatud saar on märkimisväärse suurusega ning selle geograafiline asend on eriline; seetõttu käesolev direktiiv Gröönimaa suhtes ei kehti,ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Käesoleva direktiiviga:- kehtestatakse vastavalt direktiivi 76/464/EMÜ artikli 6 lõikele 1 piirväärtused heitmenormidele, mis on mõeldud käesoleva direktiivi artikli 2 punktis e määratletud tehastest pärinevates heitmetes sisalduva elavhõbeda jaoks,- kehtestatakse vastavalt direktiivi 76/464/EMÜ artikli 6 lõikele 2 kvaliteedieesmärgid elavhõbeda jaoks veekeskkonnas,- kehtestatakse vastavalt direktiivi 76/464/EMÜ artikli 6 lõikele 4 tähtajad tingimuste täitmiseks, mis on määratletud liikmesriikide pädevate ametiasutuste antud lubades olemasolevate heitmete kohta,- kehtestatakse vastavalt direktiivi 76/464/EMÜ artikli 12 lõikele 1 standardsed mõõtmismeetodid, mis võimaldavad määrata kindlaks elavhõbedasisalduse heitmetes ja veekeskkonnas,- kehtestatakse vastavalt direktiivi 76/464/EMÜ artikli 6 lõikele 3 seirekord,- nõutakse liikmesriikidelt omavahelist koostööd juhul, kui heitmed mõjutavad enam kui ühe liikmesriigi veealasid,- nõutakse liikmesriikidelt programmide koostamist artikli 4 tähenduses heitmete põhjustatud reostuse vältimiseks või likvideerimiseks.2. Käesolevat direktiivi kohaldatakse direktiivi 76/464/EMÜ artiklis 1 nimetatud veealade suhtes, välja arvatud põhjavesi.Artikkel 2Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) elavhõbe:- keemiline element elavhõbe,- selle ühendites sisalduv elavhõbe;b) piirväärtused:I lisas kindlaksmääratud väärtused;c) kvaliteedieesmärgid:II lisas kindlaksmääratud nõuded;d) elavhõbeda käitlemine:ükskõik milline tööstuslik protsess, mille käigus elavhõbedat toodetakse või kasutatakse või ükskõik milline muu tööstuslik protsess, millele on omane elavhõbeda olemasolu;e) tehas:tehas, milles käideldakse elavhõbedat või ükskõik millist elavhõbedat sisaldavat ainet, välja arvatud direktiivi 82/176/EMÜ artikli 2 punktis d nimetatud tehas;f) olemasolev tehas:käesoleva direktiivi teatavakstegemise kuupäeval töötav tehas;g) uus tehas:- pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemise kuupäeva ekspluatatsiooni antud tehas,- olemasolev tehas, mille elavhõbeda käitlemisvõime on pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemise kuupäeva oluliselt suurenenud.Artikkel 31. I lisaga on kehtestatud piirväärtused, tähtajad neile vastavuse saavutamiseks ning heitmete seire kord.2. Piirväärtusi rakendatakse tavaliselt kohas, kus elavhõbedat sisaldavad reoveed tehasest väljutatakse.Kui elavhõbedat sisaldavat reovett töödeldakse elavhõbeda eemaldamise eesmärgil väljaspool tehast paiknevas töötlustehases, võivad liikmesriigid lubada piirväärtuste rakendamist reovee töötlustehasest väljutamise kohas.3. Direktiivi 76/464/EMÜ artiklis 3 nimetatud load peavad sisaldama vähemalt käesoleva direktiivi I lisas esitatud normidega samaväärselt rangeid norme, välja arvatud juhul, kui liikmesriik tegutseb käesoleva direktiivi II lisa ja direktiivi 82/176/EMÜ IV lisa alusel kooskõlas direktiivi 76/464/EMÜ artikli 6 lõikega 3.Load vaadatakse üle vähemalt kord nelja aasta jooksul.4. Ilma et see piiraks lõigetest 1, 2 ja 3 tulenevaid liikmesriikide kohustusi ja direktiivi 76/464/EMÜ sätete kohaldamist, võivad liikmesriigid anda uute tehaste jaoks lubasid ainult juhul, kui nimetatud tehased rakendavad parimatele olemasolevatele tehnilistele vahenditele vastavaid norme (kui see on vajalik saaste kõrvaldamiseks kooskõlas nimetatud direktiivi artikliga 2 või konkurentsi moonutamise takistamiseks).Juhul kui kavatsetud meetmed ei vasta tehnilistel põhjustel parimatele olemasolevatele tehnilistele vahenditele, peab liikmesriik olenemata rakendatavast meetodist esitama komisjonile enne loa andmist tõendusmaterjali nimetatud põhjuste kohta.Komisjon edastab nimetatud tõendusmaterjali viivitamatult teistele liikmesriikidele ning esitab kõikidele liikmesriikidele võimalikult kiiresti aruande, milles esitab oma arvamuse teises lõigus nimetatud möönduse kohta. Vajadusel esitab komisjon samal ajal nõukogule asjakohased ettepanekud.5. Standardne analüüsimeetod elavhõbeda olemasolu kindlaksmääramiseks on esitatud direktiivi 82/176/EMÜ III lisa punktis 1. Muid meetodeid võib kasutada tingimusel, et niisuguste meetodite avastamis-, korratavus- ja täpsuspiirid on vähemalt samaväärsed direktiivi 82/176/EMÜ III lisa punktiga 1 sätestatutega. Reoveevoolu mõõtmisel nõutav täpsus on esitatud nimetatud direktiivi III lisa punktis 2.Artikkel 41. Liikmesriigid koostavad spetsiifilised programmid mitmetest niisugustest allikatest väljutatavate elavhõbedaheitmete jaoks, milleks ei ole tehased ning mille puhul ei ole praktikas võimalik kohaldada artikliga 3 kehtestatud heitmenorme.2. Niisuguste programmide eesmärgiks on reostuse ärahoidmine või likvideerimine. Need hõlmavad kõige sobivamaid meetmeid ja tehnikaid elavhõbeda asendamiseks, säilitamiseks ja korduvkasutamiseks. Elavhõbedat sisaldavate jäätmete kahjutustamine teostatakse kooskõlas nõukogu 20. märtsi 1987. aasta direktiiviga 78/319/EMÜ mürgiste ja ohtlike jäätmete kohta, [7] mida on muudetud 1979. aasta ühinemisaktiga.3. Spetsiifilisi programme kohaldatakse alates 1. juulist 1989 ja neist teavitatakse komisjoni.Artikkel 5Asjaomased liikmesriigid on vastutavad tööstuslike heitmete poolt mõjutatud veekeskkonna seire eest.Kui heitmed mõjutavad enam kui ühe liikmesriigi veealasid, teevad asjaomased liikmesriigid koostööd seireprotseduuride ühtlustamise eesmärgil.Artikkel 61. Teabe põhjal, mida liikmesriigid direktiivi 76/464/EMÜ artikli 13 kohaselt ja komisjoni igakordsel nõudmisel komisjonile esitavad, koostab komisjon iga nelja aasta järel aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta liikmesriikide poolt. Asjakohane teave peab sisaldama eelkõige järgmist:- üksikasjad lubade kohta, millega kehtestatakse elavhõbedaheitmete heitmenormid,- seiretulemused elavhõbeda heite kohta niisugustesse vetesse, millele viidatakse artikli 1 lõikes 2,- elavhõbedakontsentratsioonide kindlaksmääramiseks asutatud siseriikliku võrgustiku poolt teostatud mõõtmiste tulemused.2. Muutuse korral niisuguses teaduslikus teabes, mis on peaasjalikult seotud elavhõbeda mürgisuse, püsivuse ning elusorganismidesse ja sedimentidesse kogunemisega, või parimate olemasolevate tehniliste vahendite täiustumise korral esitab komisjon nõukogule asjakohased ettepanekud eesmärgiga muuta vajadusel piirväärtusi ja kvaliteedieesmärke rangemaks või kehtestada täiendavaid piirväärtusi ja kvaliteedieesmärke.Artikkel 71. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud meetmed kahe aasta jooksul alates direktiivi teatavakstegemisest. Liikmesriigid teatavad neist viivitamatult komisjonile.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 8Käesolev direktiiv ei kehti Gröönimaa suhtes.Artikkel 9Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 8. märts 1984Nõukogu nimeleesistujaC. Lalumiere[1] EÜT L 129, 18.5.1976, lk 23.[2] EÜT C 20, 25.1.1983, lk 5.[3] EÜT C 10, 16.1.1984, lk 300.[4] EÜT C 286, 24.10.1983, lk 1.[5] EÜT L 81, 27.3.1982, lk 29.[6] EÜT L 20, 26.1.1980, lk 43.[7] EÜT L 84, 31.3.1978, lk 43.--------------------------------------------------I LISAPiirväärtused, tähtajad neile vastavuse saavutamiseks ning heitmete seire kord1. Järgnevas tabelis on toodud koos ära piirväärtused ja tähtajad asjaomaste tööstussektorite jaoks:Tööstussektor | Piirväärtus, vastavus millele peab olema tagatud alates: | Mõõtühik |1. juulist 1986 | 1. juulist 1989 |1.Elavhõbekatalüsaatoreid kasutav keemiatööstus:a)vinüülkloriidi tootmisel | 0,1 | 0,05 | mg/reovee l |0,2 | 0,1 | g/vinüülkloriidi tootmisvõimsuse t |b)muudes protsessides | 0,1 | 0,05 | mg/reovee l |10 | 5 | g/töödeldud elavhõbeda kg |2.Vinüülkloriidi tootmisel kasutatavate elavhõbekatalüsaatorite valmistamine | 0,1 | 0,05 | mg/reovee l |1,4 | 0,7 | g/töödeldud elavhõbeda kg |3.Orgaaniliste ja mitteorgaaniliste elavhõbedaühendite valmistamine (välja arvatud punktis 2 nimetatud tooted) | 0,1 | 0,05 | mg/reovee l |0,1 | 0,05 | g/töödeldud elavhõbeda kg |4.Elavhõbedat sisaldavate primaarpatareide valmistamine | 0,1 | 0,05 | mg/reovee l |0,05 | 0,03 | g/töödeldud elavhõbeda kg |5.Mitteraudmetallitööstus5.1.Elavhõbeda regenereerimistehased | 0,1 | 0,05 | mg/reovee l |5.2.Värviliste metallide kaevandamine ja rafineerimine | 0,1 | 0,05 | mg/reovee l |6.Elavhõbedat sisaldavate mürgiste jäätmete töötlemise tehased | 0,1 | 0,05 | mg/reovee l |--------------------------------------------------II LISAKvaliteedieesmärgidDirektiivi 76/464/EMÜ artikli 6 lõikes 3 nimetatud erandit rakendavate liikmesriikide jaoks kinnitatakse heitmenormid, mille liikmesriigid peavad vastavalt nimetatud direktiivi artiklile 5 kasutusele võtma ja millest kinnipidamise tagama selliselt, et elavhõbedaheitmetest mõjutatud piirkondades saavutataks vastavus direktiivi 82/176/EMÜ II lisa punktides 1, 2 ja 3 loetletute seast asjakohas(t)ele kvaliteedieesmärgile (-märkidele).Pädev ametiasutus määrab iga juhtumi puhul kindlaks mõjutatud piirkonna ning valib direktiivi 82/176/EMÜ II lisa punktis 1 loetletud kvaliteedieesmärkide seast eesmärgi või eesmärgid, mida peab sobivaks mõjutatud piirkonna kavatsetud kasutust arvesse võttes ning arvestades ka faktiga, et käesoleva direktiivi eesmärgiks on kogu saaste ärahoidmine või kahjutustamine.Direktiivi 82/176/EMÜ II lisa punktides 1.2, 1.3 ja 1.4 määratletud kvaliteedieesmärkide numbrilisi väärtusi võib erandkorras ja juhul, kui see on tehnilistel põhjustel vajalik, korrutada 1,5ga kuni 1989. aasta 1. juulini tingimusel, et komisjoni sellest eelnevalt teavitatakse.--------------------------------------------------