title: Nõukogu direktiiv, 26. juuli 1971, keskmise täpsusega risttahukakujulisi kaaluvihte alates 5 kg kuni 50 kg ning keskmise täpsusega silindrilisi kaaluvihte alates 1 kg kuni 10 kg käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31971L0317

Euroopa Liidu Teataja L 202 , 06/09/1971 Lk 0014 - 0020 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 2 Lk 0015  Taanikeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1971(II) Lk 0644  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 2 Lk 0015  Ingliskeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1971(II) Lk 0721  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 1 Lk 0152  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 2 Lk 0030  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 2 Lk 0030

		Nõukogu direktiiv,26. juuli 1971,keskmise täpsusega risttahukakujulisi kaaluvihte alates 5 kg kuni 50 kg ning keskmise täpsusega silindrilisi kaaluvihte alates 1 kg kuni 10 kg käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(71/317/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:liikmesriikides kehtivad keskmise täpsusega risttahukakujuliste vihtide ja silindriliste vihtide ehituse ja kontrollimeetodite suhtes kohustuslikud sätted, mis on liikmesriigiti erinevad ning seetõttu takistavad kaaluvihtidega kauplemist; seetõttu on tarvis kõnealused sätted ühtlustada;nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiiv mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodite ühissätteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta [3] sätestas EMÜ tüübikinnituse ja EMÜ esmataatluse menetlused; vastavalt kõnealusele direktiivile tuleb kehtestada tehnilised nõuded, millele keskmise täpsusega risttahukakujuliste vihtide ja silindriliste vihtide konstruktsioon peab vastama,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevat direktiivi kohaldatakse keskmise täpsusega kaaluvihtide suhtes, mille nimiväärtused on järgmised:- vihid nimiväärtusega 5, 10, 20 ja 50 kg;- vihid nimiväärtusega 1, 2, 5, 10, 20, 50, 100, 200 ja 500 g ning 1, 2, 5 ja 10 kg.Artikkel 2EMÜ märgiseid ja märke kanda võivate kaaluvihtide kirjeldus ja illustratsioonid on esitatud I–IV lisas. Nende puhul ei nõuta EMÜ tüübikinnitust; need peavad läbima EMÜ esmataatluse.Artikkel 3Liikmesriigid ei tohi takistada, keelata ega piirata EMÜ esmataatlusmärgist kandvate keskmise täpsusega risttahukakujuliste vihtide või silindriliste vihtide turuleviimist või kasutuselevõttu.Artikkel 41. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 18 kuu jooksul alates käesoleva direktiivi teatavakstegemisest ja teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide tekst edastatakse komisjonile.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 26. juuli 1971Nõukogu nimeleesistujaA. Moro[1] EÜT 63, 3.4.1967, lk 928/67.[2] EÜT 30, 22.2.1967, lk 480/67.[3] EÜT L 202, 6.9.1971, lk 1.--------------------------------------------------I LISARISTTAHUKAKUJULISED VIHID1. Kuju, koostis ja valmistusmeetod1.1. Rööptahukakujulised vihid jäiga mitteesileküündiva käepidemega.1.2. Kasutatud koostisaine:1.2.1. Kaaluvihi korpus: hallmalm1.2.2. Mudel 1 : käepide püsiva läbimõõduga õmbluseta terastorustMudel 2 : käepide valumalmist, valatud koos vihi korpusega.2. JusteerimisõõnsusMudel 12.1. Sisemine õõnsus, mille moodustab torukäepideme sisemus.2.2. Õõnsus on suletud messingist keermestatud korgiga või sileda kettakujulise messingkorgiga. Messingist keermestatud korgil on pilu kruvikeeraja jaoks ning tõsteauk sileda ketta keskel.2.3. Kork plommitakse sisemisse ringkanalisse või toru keermesse surutava tinakuuliga.Mudel 22.4. Ühte kaaluvihi püsttugedest valatud sisemine õõnsus, mis avaneb selle püsttoe ülemisele pinnale.2.5. Õõnsus suletakse väikese pehme terasplaadiga.2.6. Plaat plommitakse tinakuuliga, mis surutakse II lisas esitatud joonisel näidatud tühimikku.3. Justeerimine3.1. Pärast uue kaaluvihi tinahaavliga justeerimist jääb kaks kolmandikku õõnsuse kogumahust tühjaks.4. EMÜ esmataatlusmärgise kinnitamine4.1. EMÜ täieliku taatluse märgis lüüakse templiga justeerimisõõnsuse tinaplommile.5. Märgised ja eristustähised5.1 Kaaluvihi nimiväärtus ning valmistaja tunnus süvistatakse või tehakse reljeefselt vihi keskosa ülemisele pinnale.5.2. Kaaluvihi nimiväärtus märgitakse järgmiselt: 5 kg, 10 kg, 20 kg, 50 kg.6. Mõõtmed ja tolerantsid/lubatud hälbed6.1. Eri kaaluvihtide mõõtmed (millimeetrites) on esitatud II lisas.6.2. Eri mõõtmete puhul võetakse aluseks tavalised valmistamistolerantsid.7. Lubatud piirvigaNimiväärtus | Esmataatlusel lubatud piirviga milligrammides || |5 kg | + | 800 |— | 0 |10 kg | + | 1600 |— | 0 |20 kg | + | 3200 |— | 0 |50 kg | + | 8000 |— | 0 |8. Pinnatöötlus8.1. Vajaduse korral kaitstakse kaaluvihte korrosiooni eest sobiva, kulumise ja löökide suhtes vastupidava pindkattega.--------------------------------------------------II LISA+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------III LISASILINDRILISED VIHID1. Kuju, koostis ja valmistusmeetod1.1. Silindrilised vihid lameda nupu kujulise käepidemega.1.2. Kasutatud koostisaine: mis tahes aine tihedusega 7–9,5 g/cm³, mille tugevus on vähemalt võrdne valumessingi tugevusega, korrosioonikindlus vähemalt sama ja rabedus ei ole suurem kui hallmalmil ning pind on võrreldav hoolikalt peenest liivast valuvormi valatud hallmalmi pinnaga.Hallmalmi ei või kasutada vihtide valmistamiseks, mille nimiväärtus on alla 100 g.1.3. Valmistamismeetod vastab valitud koostisainele.2. Justeerimisõõnsus2.1. Sisemine silindriline õõnsus, mille ülaosa on laiem.2.2. Õõnsus on suletud messingist keermestatud korgiga või sileda kettakujulise messingkorgiga. Messingist keermestatud korgil on pilu kruvikeeraja jaoks ning tõsteava sileketta keskel.2.3. Kork plommitakse tinaplommiga, mis surutakse õõnsuse laiemasse ossa lõigatud ringkanalisse.2.4. Kaaluvihtidel nimiväärtusega 1, 2, 5 ja 10 g ei ole justeerimisõõnsust.2.5. Kaaluvihtidel nimiväärtusega 20 g ja 50 g võib olla justeerimisõõnsus.3. Justeerimine3.1. Pärast uue kaaluvihi tinahaavliga justeerimist jääb kaks kolmandikku õõnsuse kogumahust tühjaks.4. EMÜ esmataatlusmärgise kinnitamine4.1. EMÜ täieliku taatluse märgis lüüakse templiga justeerimisõõnsuse tinaplommile.4.2. Justeerimisõõnsuseta kaaluvihtide puhul lüüakse tempel vihi põhja.5. Märgised ja eristustähised5.1. Kaaluvihi nimiväärtus ning valmistaja tunnus süvistatakse või tehakse reljeefselt kaaluvihi pea ülemisele pinnale.5.2. Vihtide puhul nimiväärtusega 500 g–10 kg võib nimiväärtuse märkida vihi korpusele.5.3. Kaaluvihi nimiväärtus märgitakse järgmiselt: 1 g, 2 g, 5 g, 10 g, 20 g, 50 g, 100 g, 200 g, 500 g, 1 kg, 2 kg, 5 kg, 10 kg.6. Mõõtmed ja tolerants6.1. Eri kaaluvihtide mõõtmed (millimeetrites) on esitatud IV lisas.6.2 Eri mõõtmete puhul võetakse aluseks tavaline valmistamistolerants.7. Lubatud piirvigaNimiväärtus | Esmataatlusel lubatud piirviga milligrammides || |1 g | + | 5 |— | 0 |2 g | + | 5 |— | 0 |5 g | + | 10 |— | 0 |10 g | + | 20 |— | 0 |20 g | + | 20 |— | 0 |50 g | + | 30 |— | 0 |100 g | + | 30 |— | 0 |200 g | + | 50 |— | 0 |500 g | + | 100 |— | 0 |1 kg | + | 200 |— | 0 |2 kg | + | 400 |— | 0 |5 kg | + | 800 |— | 0 |10 kg | + | 1600 |— | 0 |8. Pinnatöötlus8.1. Vajaduse korral kaitstakse kaaluvihte korrosiooni eest sobiva, kulumise ja löökide suhtes vastupidava pindkattega; vihid võivad olla poleeritud.--------------------------------------------------IV LISASILINDRILISED VIHID+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


Tähtis õiguslik teade

|

31986L0217

Nõukogu direktiiv, 26. mai 1986, mootorsõidukite rehvimanomeetreid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

Euroopa Liidu Teataja L 152 , 06/06/1986 Lk 0048 - 0051 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 15 Lk 0158  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 15 Lk 0158  CS.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 148  - 151 ET.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 148  - 151 HU.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 148  - 151 LT.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 148  - 151 LV.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 148  - 151 MT.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 148  - 151 PL.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 148  - 151 SK.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 148  - 151 SL.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 148  - 151

		Nõukogu direktiiv,26. mai 1986,mootorsõidukite rehvimanomeetreid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(86/217/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:mitmes liikmesriigis kehtivad mootorsõidukite rehvimanomeetrite ehituse ja kontrollimeetodite suhtes kohustuslikud sätted, mis on liikmesriigiti erinevad ning seetõttu takistavad selliste mõõtevahenditega kauplemist; seetõttu on tarvis kõnealused sätted ühtlustada;nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiiv 71/316/EMÜ liikmesriikide õigusaktide mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamise kohta, [4] viimati muudetud direktiiviga 83/575/EMÜ, [5] määratles EMÜ tüübikinnituse ja esmataatluse menetlused; vastavalt kõnealusele direktiivile on vaja kehtestada mootorsõiduki rehvimanomeetrite valmistamise ja töötamise tehnilised nõuded, millele mootorsõiduki rehvimanomeetrid peavad vastama, et neid saaks vabalt importida, turustada ja kasutada pärast kontrollimist ja varustamist ettenähtud märgiste ja märkidega,ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevat direktiivi kohaldatakse manomeetrite suhtes, mida kasutatakse mootorsõidukite rehviderõhu mõõtmiseks vastavalt lisa 1.punkti määratlusele.Artikkel 2EMÜ märgiseid ja märke kanda võivate varustatavate rehvimanomeetrite kirjeldus on esitatud lisas. Rehvimanomeetrid peavad vastama EMÜ tüübikinnitusele ja läbima esmataatluse vastavalt lisas sätestatud tingimustele.Artikkel 3Liikmesriigid ei tohi keelduda rehvimanomeetrite metroloogilisi omadusi põhjenduseks tuues nende turule viimisest või kasutusele võtmisest, seda ära keelata ega piirata, kui rehvimanomeetrid on varustatud EMÜ tüübikinnitusmärgiga ja EMÜ esmataatlusmärgisega.Artikkel 4Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 18 kuud pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist. [6]Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 26. mai 1986Nõukogu nimeleesistujaG. Braks[1] EÜT C 356, 31.12.1980, lk 17.[2] EÜT C 287, 9.11.1981, lk 135.[3] EÜT C 189, 30.7.1981, lk 10.[4] EÜT L 202, 6.9.1971, lk 1.[5] EÜT L 332, 28.11.1983, lk 43.[6] Käesolev direktiiv tehti liikmesriikidele teatavaks 30. mail 1986. aastal.--------------------------------------------------LISA1. ReguleerimisalaKäesolevas lisas on "rehvimanomeeter" eelreguleerimisseadiseta mõõteseade, mida kasutatakse mootorsõidukite liikumatute või liikuvate rehvide rõhuseadeldistes ning milles tajuri elastne deformatsioon kantakse näidikule üle mehhaanilise mõõteahela abil.Rehvimanomeeter näitab rehvisisese õhu ja atmosfääriõhu rõhkude vahet (Pe).Kõnealuste seadmete hulka kuuluvad ka kõik mõõteseadme osad rehvi ja tajuri vahel.2. Metroloogilised nõuded2.1. Lubatud piirvigaJärgmises tabelis esitatud lubatud positiivne või negatiivne piirviga määratletakse absoluutväärtustena vastavalt mõõdetud rõhule:Mõõdetud rõhk | Lubatud piirviga |kuni 4 baari | 0,08 baari |4 kuni 10 baari | 0,16 baari |üle 10 baari | 0,25 baari |Lubatud piirviga peab jääma temperatuurivahemikku 15–25 ºC. Kõnealust temperatuurivahemikku nimetatakse edaspidi temperatuuri põhivahemikuks.2.2 Temperatuurist tingitud muutusedManomeetrinäitude muutused temperatuuridel, mis jäävad välja temperatuuri põhivahemikust, kuid esinevad vahemikus -10 ºC kuni +40 ºC, esitatakse järgmises tabelis:Mõõdetud rõhk | Lubatud piirmuutus |kuni 4 baari | 0,1 % 4 baarist iga Celsiuse kraadi kohta |4 kuni 10 baari | 0,05 % 10 baarist iga Celsiuse kraadi kohta |üle 10 baari | 0,05 % skaala maksimumväärtusest iga Celsiuse kraadi kohta |2.3. Hüstereesist põhjustatud vigaManomeetri hüstereesist põhjustatud viga ei tohi ületada lubatud piirvea absoluutväärtust mis tahes temperatuuril temperatuuri põhivahemikus. Kõnealune temperatuur peab jääma konstantseks kogu teimi vältel.Antud rõhu juures ei tohi rõhu suurenemisel saadud väärtus ületada rõhu vähenemisel saadud väärtust.2.4. Mõõtevahendi osuti minek algseisuAtmosfäärirõhu juures peab manomeetri osuti jääma nullmärgi vastu või eelnevalt määratud ja skaalakriipsudest erineva märgi vastu lubatud piirvea piires. Manomeeter võib peatuda nulli või eelnevalt määratud märgi ees kaugusel, mis vastab lubatud piirvea vähemalt kahekordsele väärtusele.3. Tehnilised nõuded3.1. EhitusMetroloogiliste omaduste püsivuse tagamiseks peavad manomeetrid olema tugeva ja täpse ehitusega.3.2. Näidik3.2.1. Näidikute näite väljendatakse baarides ja skaalajaotiste väärtuseks on kinnitatud 0,1 baari.3.2.2. Mõõtmispiirkonnas peab näidik võimaldama otse ja täpselt lugeda mõõdetava rõhu väärtust. Seetõttu ei tohi osuti skaalamärke katva osa laius olla suurem kui skaalamärkide laius. Osuti peab katma ligikaudu poole kõige lühemate skaalamärkide pikkusest. Suurim kaugus osuti ja skaalamärkide numbrilaua vahel ei tohi olla suurem kui skaalajaotise pikkus ning see ei tohi mingil juhul olla suurem kui 2 mm või 0,02 L + 1 mm näidiku ringskaala puhul (L on osuti pöörlemistelje ja osuti tipu vaheline kaugus).3.2.3. Skaalajaotised peavad olema kogu skaala ulatuses võrdsed. Skaalajaotiste pikkused, mis ei tohi olla väiksemad kui 1,25 mm, peavad olema kas peaaegu võrdsed või võivad muutuda ainult väga väikeses ulatuses. Skaalajaotiste pikkus võib erineda, kui kahe järjestikuse skaalajaotise vahe on kuni 20 % suurimast väärtusest ning kui kõige väiksema ja kõige suurema skaalajaotise vahe ei ületa 50 % suurimast väärtusest.Iga viies märk peab erinema teistest suurema pikkuse poolest, iga viies või kümnes märk peab olema nummerdatud. Märkide laius peab olema peaaegu konstantne ega tohi ületada ühte viiendikku (1/5) skaalajaotisest.4. Sildid ja märgid4.1. Sildid4.1.1. Kohustuslikud sildidManomeetrid tuleb varustada järgmiste pealdistega:a) näituril:- mõõdetava suuruse tähis Pe,- mõõtühiku tähis baar,- vajadusel mõõtevahendi tööasendit tähistav märk;b) näituril, andmeplaadil või mõõtevahendil:- tootja andmed,- mõõtevahendi põhitunnused,- EMÜ tüübikinnitusmärk.Kõnealused pealdised peavad olema hästi nähtavad, kergesti loetavad ning tavalistel kasutamistingimustel püsivad ega tohi segada mõõtevahendi näidu lugemist.4.1.2. Mittekohustuslikud sildidManomeetritele võib kinnitada pädevate riigiasutuste poolt kinnitatud lisapealdisi, kui need ei sega mõõtevahendi näidu lugemist.4.2. Taatlus- ja pitsermärgisedEMÜ esmataatlusmärkide kinnitamiseks tuleb valida sobiv koht.Manomeetrid peavad olema plommitud nii, et võimalus muuta mõõtevahendi omadusi oleks välistatud.5. EMÜ tüübikinnitusManomeetrite EMÜ tüübikinnitus tuleb teha vastavalt direktiivi 71/361/EMÜ sätetele.Tüübikinnituse saamise taotluse korral tuleb teimimiseks esitada vähemalt kaks manomeetrit. Olenevalt teimi kulgemisest on pädeval riigiasutusel õigus nõuda lisamanomeetrite esitamist.5.1 Tehniliste ja metroloogiliste nõuete täimise kontrollimineEMÜ tüübikinnituse saamiseks esitatud manomeetrid tuleb üle kontrollida, et tagada nende vastavus jagudes 1, 2 ja 3 ettenähtud tehnilistele tingimustele. Kontrollimine hõlmab järgmisi teime, mida tehakse etalonmanomeetrite abil, mille viga ei tohi olla suurem kui üks neljandik (1/4) teimitava manomeetri lubatud piirveast.5.1.1. Mõõtevahendi vea määramineManomeetri näitusid kontrollitakse vähemalt viies ühtlaselt üle skaala paiknevas punktis, millest üks on mõõtepiirkonna ülemise ja teine alumise mõõtepiiri lähedal.5.1.2. Hüstereesist põhjustatud vea määramineKäesolev teim tehakse üksnes sellistele mõõteseadmetele, mis tavakasutuses võimaldavad mõõta vähenevat rõhku.Teim seisneb manomeetri näitude võtmises vähemalt viies ühtlaselt üle skaala paiknevas punktis, millest üks on mõõtepiirkonna ülemise ja teine alumise mõõtepiiri lähedal, rõhu suurenemisel ja vähenemisel.Rõhu vähenemisel kontrollitakse näitu pärast seda, kui manomeetrit on 20 minutit hoitud rõhu all, mis vastab mõõtepiirkonna ülemisele mõõtepiirile.5.1.3. Manomeetrite omaduste stabiilsuse kontrollimineTeimi käigus allutatakse manomeeter:a) 15 minuti jooksul rõhule, mis ületab mõõtepiirkonna ülemise mõõtepiiri 25 % võrra;b) 1000 impulsile, mille tekitab rõhu muutus vahemikus nullist kuni 90–95 %ni mõõtepiirkonna ülemisest mõõtepiirist;c) 10000 tsüklile, kui rõhk muutub aeglaselt vahemikus umbes 20–75 % mõõtepiirkonna ülemisest mõõtepiirist sagedusega kuni 60 tsüklit minutis;d) ümbritsevale temperatuurile -20 ºC kuue tunni jooksul ning temperatuurile + 50 ºC kuue tunni jooksul;Üks tund pärast punktides a, b ja c nimetatud teime peavad manomeetrid vastama punktides 2.1, 2.3 ja 2.4 ettenähtud nõuetele.Pärast punktis d nimetatud temperatuuriteimi tuleb manomeetreid hoida kuus tundi temperatuuril, mis jääb standardsesse temperatuurivahemikku. Pärast kõnealust ajavahemikku peavad manomeetrid vastama punktides 2.1, 2.3 ja 2.4 ettenähtud nõuetele.5.1.4. Temperatuurist tingitud muutusedTeim seisneb näidu muutuse määramises antud rõhu juures temperatuuridel -10 ºC ja +40 ºC, võrreldes näiduga temperatuuri põhivahemikus.6. EMÜ esmataatlusManomeetrite EMÜ esmataatlus tehakse läbi vastavalt direktiivile 71/316/EMÜ.6.1. Vastavuse kontrollimineKõnealuse kontrollimise käigus tehakse kindlaks manomeetrite vastavust tüübikinnitusele.6.2. TaatlemisteimidKõnealustes teimides kasutatakse etalonmanomeetreid, mille viga ei tohi olla suurem kui üks neljandik (1/4) taatlemiseks esitatud manomeetrite lubatud piirveast.6.2.1. Vea määramineManomeetri näitusid kontrollitakse vähemalt kolmes ühtlaselt üle mõõtepiirkonna paiknevas punktis.6.2.2. Hüstereesivea määramineHüstereesist põhjustatud viga määratakse ainult sellistel manomeetritel, millega mõõdetakse suurenevat ja vähenevat rõhku vastavalt punktile 2.3.Teim seisneb manomeetri näitude võtmises vähemalt kolmes ühtlaselt üle mõõtepiirkonna paiknevas punktis rõhu suurenemisel ja vähenemisel. Teim tuleb teha tavapärastes kasutustingimustes.--------------------------------------------------