title: Komisjoni direktiiv 2013/8/EL, 26. veebruar 2013 , millega muudetakse tehniliste sätete kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/144/EÜ põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite teatavate osade ja omaduste kohta  EMPs kohaldatav tekst

text:
               28.2.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 56/8

         KOMISJONI DIREKTIIV 2013/8/EL,
   26. veebruar 2013,
   millega muudetakse tehniliste sätete kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/144/EÜ põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite teatavate osade ja omaduste kohta
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiivi 2003/37/EÜ põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta ja direktiivi 74/150/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 19 lõike 1 punkti b,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/144/EÜ (2) IV lisas on esitatud traktori ja veetava tehnoloogilise haagismasina vahelisi mehhaanilisi haakeseadiseid ning haakepunkti vertikaalkoormust käsitlevad üldsätted ja nõuded.

               (2)

               Viimastel aastatel on liidus kasutusele võetud uut liiki haakeseadised, mille heakskiitmisega tegelevad praegu liikmesriigid ISO standardite põhjal. Sellised haakeseadised on silindrilise veopoldiga mittepöörlevad haakeseadised (ISO 6489-5:2011), kuultüüpi veotapiga haakeseadised (ISO 24347:2005) ja silindrilise veotapiga haakeseadised (ISO 6489-4:2004).

               (3)

               Et võtta arvesse praegust turuolukorda, minimeerida võimalikku mõju ohutusele ja majandusele ning võimaldada EÜ tüübikinnituse andmine sellistele haakeseadistele, peab direktiiv 2009/144/EÜ hõlmama asjaomaseid haakeseadiseid ja vastavaid ISO standardeid.

               (4)

               Seepärast tuleks direktiivi 2009/144/EÜ vastavalt muuta.

               (5)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2003/37/EÜ artikli 20 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2009/144/EÜ IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu ja avaldavad need hiljemalt 1. aprilliks 2014. Nad edastavad nimetatud normide teksti viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid võtavad need õigusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende õigusnormide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 26. veebruar 2013

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 171, 9.7.2003, lk 1.

      (2)  ELT L 27, 30.1.2010, lk 33.

      LISA
      Direktiivi 2009/144/EÜ IV lisa muudetakse järgmiselt.

                  1.

                  Punkt 1.1 asendatakse järgmisega:
                  1.1.   Traktori ja veetava tehnoloogilise haagismasina vaheline haakeseadis – traktorile ja veetavale tehnoloogilisele haagismasinale paigaldatud osad mehhaanilise haakeseadise saamiseks nende sõidukite vahel.
                  Käesoleva direktiiviga on hõlmatud üksnes traktorite mehhaaniliste haakeseadiste osad.
                  Traktorite mehhaaniliste haakeseadiste osade eri tüüpide põhiline liigitus on:

                              —

                              kahvel (vt 1. liite jooniseid 1 ja 2),

                              —

                              silindrilise veopoldiga mittepöörlev haakeseadis (vt 1. liite joonis 1d),

                              —

                              veokonks (vt joonist 1 „Haakekonksu mõõtmed” standardis ISO 6489-1:2001),

                              —

                              traktori veotiisel (vt 1. liite joonist 3).

                              —

                              kuultüüpi veotapiga (vt 1. liite joonist 4),

                              —

                              silindrilise veotapiga (vt 1. liite joonist 5).”

                  2.

                  Punkt 2.7 asendatakse järgmisega:
                  2.7.   „Haarats peab võimaldama veotiisli rõngaid pöörata vähemalt 90° vasakule või paremale ümber haakeseadise pikitelje ning pidurdusmoment peab jääma 30 ja 150 Nm vahele.
                  Veokonks, silindrilise veopoldiga mittepöörlev haakeseadis, kuultüüpi veotapiga haakeseadis ja silindrilise veotapiga haakeseadis peavad võimaldama veotiisli rõngaid pöörata vähemalt 20° paremale või vasakule ümber haakeseadise pikitelje.”

                  3.

                  Punkt 3.1 asendatakse järgmisega:
                  „3.1.   Mõõtmed

                  Traktori mehhaanilise haakeseadise osade mõõtmed peavad vastama 1. liite joonistele 1–5 ja tabelile 1.”

                  4.

                  Punkt 3.3.1 asendatakse järgmisega:

                              „3.3.1.

                              Maksimaalne staatiline vertikaalkoormus on sätestatud tootja poolt. Siiski ei tohi see olla üle 3 000 kg, välja arvatud kuultüüpi haakeseadiste puhul, millel see ei tohi olla üle 4 000 kg.”

                  5.

                  Punkti 3.4.1 lisatakse järgmine lause:
                  „Masside mt, mlt, ma ja mla mõõtühik on kg.”

                  6.

                  Punkt 4.2 asendatakse järgmisega:
                  4.2.   Mehhaanilise haakeseadise osade kõigi tüüpide puhul tuleb taotlusele lisada järgmised dokumendid ja üksikasjad:

                              —

                              haakeseadise mõõtkavas joonised (kolmes eksemplaris); nendel joonistel tuleb eelkõige üksikasjalikult esitada nõutavad mõõtmed seadise paigaldamiseks,

                              —

                              haakeseadise lühike tehniline iseloomustus, milles näidatakse seadise konstruktsioon ja kasutatud materjal,

                              —

                              märge 2. liites osutatud D väärtuse kohta dünaamilise koormuskatse puhul või 3. liites osutatud T (järelveetav mass tonnides) väärtuse kohta staatilise koormuskatse puhul, mis vastab 1,5kordsele haagismasina tehniliselt lubatavale suurimale massile, ning suurim vertikaalkoormus haakepunktis S (mõõtühik on kg),

                              —

                              üks või mitu prooviseadist, kui tehniline teenistus seda nõuab.”

                  7.

                  Punktid 5.1.3 ja 5.1.4 asendatakse järgmisega:

                              „5.1.3.

                              kui tugevust on kontrollitud vastavalt 2. liitele (dünaamiline koormustest):
                              D lubatav suurus (kN),
                              S-i staatilise vertikaalkoormuse suurus (kg);

                              5.1.4.

                              kui tugevust on kontrollitud vastavalt 3. liitele (staatiline koormustest):
                              järelveetav mass T (tonnides) ja vertikaalkoormus haakepunktis (S) (kg).”

                  8.

                  Punkt 6 asendatakse järgmisega:
                  „6.   KASUTUSJUHEND
                  Kõigi mehhaaniliste haakeseadistega peab kaasas olema tootja kasutusjuhend. Juhend peab sisaldama osa EÜ tüübikinnitusnumbrit ning sõltuvalt haakeseadisega tehtud katsest D (kN) või T (tonnides) suurust.”

                  9.

                  1. liidet muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              joonise 1c järele lisatakse järgmine joonis 1d ja tabel 1:
                              „Joonis 1d

                                 Silindrilise veopoldiga mittepöörlev haakeseadis (vastavalt standardile ISO 6489-5:2011)

                                 Tabel 1

                                 Haagise või seadme kinnituskahvli kuju ja mõõtmed

                                             Vertikaalkoormus

                                          S
                                          kg

                                             D väärtus

                                          D
                                          kN

                                             Kuju

                                             Mõõtmed

                                          mm

                                          D
                                          ± 0,5

                                          a
                                          min.

                                          b
                                          min.

                                          ≤ 1 000

                                          ≤ 35

                                          w

                                          18

                                          50

                                          40

                                          ≤ 2 000

                                          ≤ 90

                                          x

                                          28

                                          70

                                          55

                                          ≤ 3 000

                                          ≤ 120

                                          y

                                          43

                                          100

                                          80

                                          ≤ 3 000

                                          ≤ 120

                                          z

                                          50

                                          110

                                          95”

                              b)

                              lisatakse järgmised joonised 4 ja 5:
                              „Joonis 4

                                 Kuultüüpi veotapiga haakeseadis (vastavalt standardile ISO 24347:2005)

                                 Joonis 5

                                 Silindrilise veotapiga haakeseadis (vastavalt standardile ISO 6489:-4:2004)

                                             ”

                  10.

                  2. liidet muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              Punktis 2 asendatakse viies ja kuues lõik järgmisega:
                              „Sõidusuuna suhtes täisnurga all paiknevad vertikaaljõu komponendid väljendatakse staatilise vertikaalkoormusega S (kg).
                              Tehniliselt lubatud massid MT ja MR esitab tootja tonnides.”

                              b)

                              Punkt 3.2 asendatakse järgmisega:
                              „3.2.   Katsekoormused
                              Geomeetrilises mõistes koosneb katsekoormus järgmistest horisontaalsetest ja vertikaalsetest katsekomponentidest:

                              kus

                                  muutuva koormuse puhul
                              või

                                  tõusva koormuse puhul (vedamine või tõukamine),

                                  (väärtuse mõõtühik on kN)

                                          S

                                          =

                                          staatiline veotiisli koormus (vertikaaljõu koormus, mõõtühik on kg).”

                  11.

                  3. liite punkt 1.5 asendatakse järgmisega:
                  1.5.   Punktis 1.4.2 osutatud katsele peab eelnema katse, milles tootja poolt soovitatavast maksimaalsest lubatud vertikaalkoormusest kolm korda suuremat esialgset koormust (daN, vastab koormusele g · S/10) rakendatakse järk-järgult suurendades haakeseadise nullkeskmele, alustades esialgsest koormusest 500 daN.
                  Katse käigus ei tohi haakeseadise deformatsioon ületada 10 % ilmnenud maksimaalsest elastsest deformatsioonist.
                  Katse tehakse pärast vertikaaljõu (daN, vastab koormusele g · S/10) eemaldamist ja esialgse koormuse 500 daN juurde tagasipöördumist.”

                  12.

                  4. liitesse lisatakse järgmine näide:
                  „EÜ tüübikinnitusmärgi näidis

                  Eespool esitatud osa EÜ tüübikinnitusmärgiga haakeseadis on seadis, millele on antud osa EÜ tüübikinnitus Saksamaal (e1) numbriga 38–363 ja millega on tehtud staatiline koormuskatse (S).”

                  13.

                  5. liidet muudetakse järgmiselt.

                              a)

                              Pealkiri asendatakse järgmisega.
                              „TEADE HAAKESEADISE TÜÜBILE (KAHVLI TÜÜPI, SILINDRILISE VEOPOLDIGA MITTEPÖÖRLEV, VEOKONKS, TRAKTORI VEOTIISEL, KUULTÜÜPI VEOTAPIGA JA SILINDRILISE VEOTAPIGA) OSA EÜ TÜÜBIKINNITUSE ANDMISE, ANDMISEST KEELDUMISE, TÜHISTAMISE VÕI LAIENDAMISE KOHTA TUGEVUSE, MÕÕTMETE JA HAAKEPUNKTI VERTIKAALKOORMUSE OSAS”

                              b)

                              Punkt 2 asendatakse järgmisega:
                              2.   Haakeseadise tüüp (kahvli tüüpi, silindrilise veopoldiga mittepöörlevad haakeseadised, traktori veotiisel, veokonks, kuultüüpi veotapiga ja silindrilise veotapiga) (2)”

                              c)

                              Punktid 5.1 ja 5.2 asendatakse järgmisega:
                              „5.1.   Dünaamiline katse:

                              D väärtus:
                              … (kN)
                              vertikaalkoormus haakepunktile (S):
                              … (kg)
                              5.2.   Staatiline koormuskatse:

                              järelveetav mass T:
                              … (tonnides)
                              vertikaalkoormus haakepunktile (S):
                              … (kg)”

                  14.

                  7. liites asendatakse punkt 9 järgmisega:
                  9.   Haakepunktile rakenduv lubatav staatiline vertikaalkoormus:
                  … (kg)”


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/54/EÜ, 23. september 1997, millega muudetakse seoses põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite maksimaalse valmistajakiirusega nõukogu direktiive 74/150/EMÜ, 74/151/EMÜ, 74/152/EMÜ, 74/346/EMÜ, 74/347/EMÜ, 75/321/EMÜ, 75/322/EMÜ, 76/432/EMÜ, 76/763/EMÜ, 77/311/EMÜ, 77/537/EMÜ, 78/764/EMÜ, 78/933/EMÜ, 79/532/EMÜ, 79/533/EMÜ, 80/720/EMÜ, 86/297/EMÜ, 86/415/EMÜ ja 89/173/EMÜ

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31997L0054

Euroopa Liidu Teataja L 277 , 10/10/1997 Lk 0024 - 0025

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/54/EÜ,23. september 1997,millega muudetakse seoses põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite maksimaalse valmistajakiirusega nõukogu direktiive 74/150/EMÜ, 74/151/EMÜ, 74/152/EMÜ, 74/346/EMÜ, 74/347/EMÜ, 75/321/EMÜ, 75/322/EMÜ, 76/432/EMÜ, 76/763/EMÜ, 77/311/EMÜ, 77/537/EMÜ, 78/764/EMÜ, 78/933/EMÜ, 79/532/EMÜ, 79/533/EMÜ, 80/720/EMÜ, 86/297/EMÜ, 86/415/EMÜ ja 89/173/EMÜEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 100a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]toimides asutamislepingu artiklis 189b ettenähtud korras, [3]ning arvestades, et:nõukogu 4. märtsi 1974. aasta direktiivi 74/150/EMÜ põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta [4] reguleerimisala on praegu piiratud traktoritega, mille maksimaalne valmistajakiirus on 6–30 km/h;paljude traktorite maksimaalne valmistajakiirus ületab tänapäeval 30 km/h; seetõttu on muutunud vajalikuks muuta direktiivi 74/150/EMÜ ja üksikdirektiive, mis moodustavad osa nendele sõidukitele kohaldatavast sõidukite tüübikinnituse Euroopa süsteemist, vältimaks olukorda, kus see menetlus kehtib aina vähema arvu sõidukite suhtes;üksikdirektiivid 74/151/EMÜ, [5] 74/152/EMÜ, [6] 74/346/EMÜ, [7] 74/347/EMÜ, [8] 75/321/EMÜ, [9] 75/322/EMÜ, [10] 76/432/EMÜ, [11] 76/763/EMÜ, [12] 77/311/EMÜ, [13] 77/537/EMÜ, [14] 78/764/EMÜ, [15] 78/933/EMÜ, [16] 79/532/EMÜ, [17] 79/533/EMÜ, [18] 80/720/EMÜ, [19] 86/297/EMÜ, [20] 86/415/EMÜ [21] ja 89/173/EMÜ [22] sisaldavad nende reguleerimisala spetsiifilist määratlust maksimaalse valmistajakiirusega seoses; neid direktiive tuleb ka muuta vastavalt direktiivi 74/150/EMÜ artiklis 12 sätestatud korrale, vältimaks olukorda, kus need kehtiksid aina vähema arvu sõidukite kohta;valmistajakiiruse sobiv suurenemine on väärtuselt 30 km/h väärtusele 40 km/h;direktiivi 74/150/EMÜ ja teatud üksikdirektiivide reguleerimisala määratlemiseks kasutatava maksimaalse valmistajakiiruse suurenemine nõuab ka muudatuse tegemist nõukogu direktiivi 76/432/EMÜ, 6.aprill 1976, põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite piduriseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta; [23] see muudatus, mis on tehtud eraldi aktiga, peab jõustuma hiljemalt samaaegselt käesoleva direktiiviga;vaja on parandada ja ühtlustada kõiki turvalisuse aspekte nagu näiteks turvavööde paigaldamine;traktorite põhjustatud saaste peaks tulevikus kuuluma ühenduse õiguse reguleerimisalasse,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Sõnad "30 km/h" asendatakse sõnadega "40 km/h":- direktiivide 74/150/EMÜ, 74/151/EMÜ, 74/152/EMÜ, 74/346/EMÜ, 74/347/EMÜ, 75/321/EMÜ, 75/322/EMÜ, 76/432/EMÜ, 76/763/EMÜ, 77/311/EMÜ, 77/537/EMÜ, 78/933/EMÜ, 79/532/EMÜ, 79/533/EMÜ, 80/720/EMÜ, 86/297/EMÜ, 86/415/EMÜ ja 89/173/EMÜ artikli 1 lõikes 2,- direktiivi 78/764/EMÜ artikli 9 lõikes 2, ja- direktiivi 74/152/EMÜ lisa punktis 1.5.Artikkel 2Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud meetmed enne 23. septembrit 1998. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile. Liikmesriigid kohaldavad meetmeid alates 23. septembrist 1998.Kõnealuste meetmete vastuvõtmisel lisavad liikmesriigid nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi otsustavad liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 23. september 1997Euroopa Parlamendi nimelpresidentJ. M. Gil-RoblesNõukogu nimeleesistujaF. Boden[1] EÜT C 186, 26.6.1996, lk 11.[2] EÜT C 56, 24.2.1997, lk 74.[3] Euroopa Parlamendi 10. detsembri 1996. aasta arvamus (EÜT C 20, 20.1.1997, lk 25), nõukogu 13. märtsi 1997. aasta ühine seisukoht (EÜT C 157, 24.5.1997, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 16. juuli 1997. aasta otsus (EÜT C 286, 22.9.1997). Nõukogu 29. juuli 1997. aasta otsus.[4] EÜT L 84, 28.3.1974, lk 10. Direktiivi on muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.[5] EÜT L 84, 28.3.1974, lk 25.[6] EÜT L 84, 28.3.1974, lk 33.[7] EÜT L 191, 15.7.1974, lk 1.[8] EÜT L 191, 15.7.1974, lk 5.[9] EÜT L 147, 9.6.1975, lk 24.[10] EÜT L 147, 9.6.1975, lk 28.[11] EÜT L 122, 8.5.1976, lk 1.[12] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 135.[13] EÜT L 105, 28.4.1977, lk 1.[14] EÜT L 220, 29.8.1977, lk 38.[15] EÜT L 255, 18.9.1978, lk 1.[16] EÜT L 325, 20.11.1978, lk 16.[17] EÜT L 145, 13.6.1979, lk 16.[18] EÜT L 145, 13.6.1979, lk 20.[19] EÜT L 194, 28.7.1980, lk 1.[20] EÜT L 186, 8.7.1986, lk 19.[21] EÜT L 240, 26.8.1986, lk 1.[22] EÜT L 67, 10.3.1989, lk 1.[23] EÜT L 122, 8.5.1976, lk 1, viimati muudetud direktiiviga 96/63/EÜ (EÜT L 253, 10.5.1996, lk 13).--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2012/2/EL, 9. veebruar 2012 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda selle I lisasse toimeained vask(II)oksiid, vask(II)hüdroksiid ja aluseline vaskkarbonaat  EMPs kohaldatav tekst

text:
               10.2.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 37/60

         KOMISJONI DIREKTIIV 2012/2/EL,
   9. veebruar 2012,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda selle I lisasse toimeained vask(II)oksiid, vask(II)hüdroksiid ja aluseline vaskkarbonaat
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, (1) eriti selle artikli 16 lõike 2 teist lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 4. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1451/2007 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta) (2) on kehtestatud selliste toimeainete nimekiri, mida on vaja hinnata nende kandmiseks direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse. Kõnealune nimekiri hõlmab vask(II)oksiidi, vask(II)hüdroksiidi ja aluselist vaskkarbonaati, mida kasutatakse toodetes, mis kuuluvad kõnealuse direktiivi V lisas määratletud tooteliiki 8.

               (2)

               Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1451/2007 on vask(II)oksiidi, vask(II)hüdroksiidi ja aluselist vaskkarbonaati hinnatud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2 kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad tooteliiki 8.

               (3)

               Referentliikmesriigiks määratud Prantsusmaa esitas komisjonile vastavalt määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 14 lõigetele 4 ja 6 pädeva asutuse aruande ja soovitused 10. mail 2007 vask(II)oksiidi, 19. veebruaril 2008 vask(II)hüdroksiidi ning 10. mail 2007 ja 19. veebruaril 2008 aluselise vaskkarbonaadi kohta.

               (4)

               Komisjon ja liikmesriigid on pädeva asutuse aruanded läbi vaadanud. Määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 15 lõike 4 kohaselt lisati läbivaatuste tulemused alalises biotsiidide komitees 22. septembril 2011 hindamisaruandesse.

               (5)

               Hindamised näitavad, et puidukonservandina kasutatavate biotsiidide puhul, mis sisaldavad vask(II)oksiidi, vask(II)hüdroksiidi või aluselist vaskkarbonaati, võib eeldada, et need vastavad direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele. Seepärast on asjakohane lisada vask(II)oksiid, vask(II)hüdroksiid ja aluseline vaskkarbonaat kõnealuse direktiivi I lisasse.

               (6)

               Euroopa Liidu tasandil ei ole hinnatud kõiki võimalikke kasutusalasid. Seepärast on asjakohane, et liikmesriigid hindavad selliseid kasutusalasid või kokkupuutestsenaariume ning selliseid riske inimestele ja keskkonnaosadele, mida ei ole riskide hindamisel ELi tasandil piisava põhjalikkusega uuritud, ning tagavad tootele turustusloa andmisel, et võetakse sobivad meetmed või kehtestatakse eritingimused kindlakstehtud riskide vähendamiseks lubatava tasemeni.

               (7)

               Pidades silmas inimeste tervisele kindlakstehtud riske, on asjakohane nõuda, et vask(II)oksiidi, vask(II)hüdroksiidi või aluselist vaskkarbonaati sisaldavate tööstuslikuks kasutuseks ettenähtud toodete puhul kasutatakse sobivaid isikukaitsevahendeid ning nähakse ette meetodid ohutuse tagamiseks, kui toote turustusloa taotluses ei ole võimalik tõendada, et riske tööstuslikule kasutajale on võimalik vähendada lubatud tasemeni muude vahendite abil.

               (8)

               Hinnati ka vask(II)hüdroksiidi ja aluselist vaskkarbonaati kasutamiseks immutamisel ning inimeste tervise jaoks kindlaks tehtud riske arvestades ei tohiks neile anda luba kõnealuseks kasutuseks, kui ei esitata andmeid, millega tõendatakse, et toode vastab artikli 5 ja VI lisa nõuetele, mille täitmiseks rakendatakse vajaduse korral asjakohaseid riskivähendamismeetmeid. Vask(II)oksiidi kasutust immutamisel ei hinnatud ning põhjenduses 6 osutatud nõudest tuleneb, et tooteid ei lubata kõnealuseks otstarbeks kasutada, kui luba väljastav liikmesriik ei ole seda hinnanud.

               (9)

               Lubamatu oht keskkonnale tuvastati vask(II)oksiidi, vask(II)hüdroksiidi või aluselise vaskkarbonaadiga töödeldud puidu puhul, kui seda oli kasutatud välisehitistes vee lähedal või kohal (nt sildadega seotud kokkupuutestsenaarium, OECD määratluse kohaselt kasutusklass 3) (3). Aluselise vaskkarbonaadi ja vask(II)oksiidi puhul tuvastati samuti lubamatu oht, kui siseehitistes kasutamisel satub töödeldud puit kokkupuutesse mageveega (OECD määratluse kohaselt kasutusklass 4b). Seepärast on asjakohane nõuda, et luba ei anta toodete kasutamiseks sellise puidu töötlemiseks, mis on ette nähtud nimetatud kasutusviisideks, kui ei ole esitatud andmeid, millega tõendatakse, et asjaomane toode vastab nii direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 kui ka VI lisa nõuetele, vajaduse korral pärast sobivate riskileevendusmeetmete kasutuselevõttu. Vask(II)hüdroksiidi puhul ei hinnatud puidu kokkupuudet mageveega ning põhjenduses 6 osutatud nõudest tuleneb, et tooteid ei lubata kõnealuseks otstarbeks kasutada, kui luba väljastav liikmesriik ei ole seda hinnanud.

               (10)

               Pidades silmas vee- ja mullakeskkonna jaoks kindlakstehtud ohte, on asjakohane nõuda, et värskelt töödeldud puit ladustatakse pärast töötlemist varikatuse all või vedelikukindlal kõval alusel, või mõlemat, ning et puidukonservandina kasutatavate ja vask(II)oksiidi, vask(II)hüdroksiidi või aluselist vaskkarbonaati sisaldavate toodete kasutamisel tekkinud jäägid kogutakse kokku taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks.

               (11)

               Käesoleva direktiivi sätteid tuleks kohaldada samaaegselt kõikides liikmesriikides, et tagada vask(II)oksiidi, vask(II)hüdroksiidi või aluselist vaskkarbonaati toimeainena sisaldavate biotsiidide võrdne kohtlemine ELi turul ning hõlbustada kogu biotsiidituru nõuetekohast toimimist.

               (12)

               Toimeaine direktiivi 98/8/EÜ I lisasse kandmisele peaks eelnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda uute nõuete täitmiseks ning toimiku koostanud taotlejad saaksid kasutada kogu kümneaastast andmekaitseaega, mis direktiivi 98/8/EÜ artikli 12 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt algab toimeaine lisasse kandmise kuupäevast.

               (13)

               I lisasse kandmisele peaks järgnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid saaksid kohaldada direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõiget 3.

               (14)

               Seepärast tuleks direktiivi 98/8/EÜ vastavalt muuta.

               (15)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 98/8/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. jaanuariks 2013.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. veebruarist 2014.
   Kui liikmesriigid võtavad kõnealused normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 9. veebruar 2012

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

      (2)  ELT L 325, 11.12.2007, lk 3.

      (3)  Võimalikku heidet käsitlev OECD dokumendiseeria, nr 2, Emission Scenario Document for Wood Preservatives (dokument puidukonservantide võimaliku heite kohta), 2. osa, lk 64.

      LISA
      Direktiivi 98/8/EÜ I lisasse lisatakse järgmised kanded:

                     Nr

                     Tavanimetus

                     IUPACi nimetus Identifitseerimisnumbrid

                     Toimeaine miinimumpuhtus turustatavas biotsiidis

                     Lisamise kuupäev

                     Artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg (v.a rohkem kui ühte toimeainet sisaldavad tooted, mille puhul artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg on viimases asjaomase toimeaine lisamise otsuses sätestatud tähtaeg)

                     Lisasse kuulumise lõppkuupäev

                     Toote liik

                     Erisätted (1)

                     „50

                     vaskhüdroksiid

                     vask(II)hüdroksiid
                     EÜ nr: 243-815-9
                     CASi nr: 20427-59-2

                     965 g/kg

                     1. veebruar 2014

                     31. jaanuar 2016

                     31. jaanuar 2024

                     8

                     Tootele loa andmise taotluse hindamisel vastavalt artiklile 5 ja VI lisale hindavad liikmesriigid, kui see on teatava toote puhul asjakohane, selliseid kasutusalasid või kokkupuutestsenaariume ning selliseid riske inimestele ja keskkonnaosadele, mida ei ole ELi tasandil riskide hindamisel piisavalt põhjalikult uuritud.
                     Liikmesriigid tagavad, et turustuslube antakse järgmistel tingimustel:

                                 1)

                                 tooteid ei lubata kasutada immutamiseks, kui koos toote kasutusloa taotlusega ei esitata andmeid, millega tõendatakse, et kõnealuse kasutusotstarbe puhul on täidetud artikli 5 ja VI lisa nõuded, vajaduse korral pärast asjakohaste riskimaandamismeetmete kasutuselevõtmist;

                                 2)

                                 tööstuslikuks kasutamiseks lubatud toodete puhul nähakse ette meetodid tööohutuse tagamiseks ning tooteid kasutatakse sobivate isikukaitsevahenditega, välja arvatud juhul, kui toote kasutusloa taotluses on võimalik tõendada, et riske tööstuslikele kasutajatele on võimalik vähendada lubatava tasemeni muul viisil;

                                 3)

                                 kasutamiseks lubatud toodete etiketile või võimalikule kemikaali ohutuskaardile märgitakse, et värskelt töödeldud puit tuleb pärast töötlemist ladustada varikatuse all ja/või veekindlal kõval pinnal, et vältida töötlemisjääkide vahetult mulda või vette sattumist, ning et kõik toote kasutamise jäägid tuleb kokku koguda taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks;

                                 4)

                                 luba ei anta toodete kasutamiseks sellise puidu töötlemiseks, mida kasutatakse välisehitiste puhul vee lähedal või kohal, kui ei ole esitatud andmeid, millega tõendatakse, et asjaomane toode vastab artikli 5 ja VI lisa nõuetele, vajaduse korral pärast riskivähendamismeetmete kasutuselevõtmist.

                     51

                     vask(II)oksiid

                     vask(II)oksiid
                     EÜ nr: 215-269-1
                     CASi nr: 1317-38-0

                     976 g/kg

                     1. veebruar 2014

                     31. jaanuar 2016

                     31. jaanuar 2024

                     8

                     Tootele loa andmise taotluse hindamisel vastavalt artiklile 5 ja VI lisale hindavad liikmesriigid, kui see on teatava toote puhul asjakohane, selliseid kasutusalasid või kokkupuutestsenaariume ning selliseid riske inimestele ja keskkonnaosadele, mida ei ole ELi tasandil riskide hindamisel piisavalt põhjalikult uuritud.
                     Liikmesriigid tagavad, et turustuslube antakse järgmistel tingimustel:

                                 1)

                                 tööstuslikuks kasutamiseks lubatud toodete puhul nähakse ette meetodid tööohutuse tagamiseks ning tooteid kasutatakse sobivate isikukaitsevahenditega, välja arvatud juhul, kui toote kasutusloa taotluses on võimalik tõendada, et riske tööstuslikele kasutajatele on võimalik vähendada lubatava tasemeni muul viisil;

                                 2)

                                 kasutamiseks lubatud toodete etiketile või võimalikule kemikaali ohutuskaardile märgitakse, et värskelt töödeldud puit tuleb pärast töötlemist ladustada varikatuse all ja/või veekindlal kõval pinnal, et vältida töötlemisjääkide vahetult mulda või vette sattumist, ning et kõik toote kasutamise jäägid tuleb kokku koguda taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks;

                                 3)

                                 luba ei anta toodete kasutamiseks sellise puidu töötlemiseks, mida kasutatakse välisehitistes vee lähedal või kohal või mageveega kokkupuutuva puidu töötlemiseks, kui ei ole esitatud andmeid, millega tõendatakse, et asjaomane toode vastab artikli 5 ja VI lisa nõuetele, vajaduse korral pärast riskivähendusmeetmete kasutuselevõttu.

                     52

                     aluseline vaskkarbonaat

                     vask(II)karbonaat-vask(II)hüdroksiid (1:1)
                     EÜ nr: 235-113-6
                     CASi nr: 12069-69-1

                     957 g/kg

                     1. veebruar 2014

                     31. jaanuar 2016

                     31. jaanuar 2024

                     8

                     Tootele loa andmise taotluse hindamisel vastavalt artiklile 5 ja VI lisale hindavad liikmesriigid, kui see on teatava toote puhul asjakohane, selliseid kasutusalasid või kokkupuutestsenaariume ning selliseid riske inimestele ja keskkonnaosadele, mida ei ole ELi tasandil riskide hindamisel piisavalt põhjalikult uuritud.
                     Liikmesriigid tagavad, et turustuslube antakse järgmistel tingimustel:

                                 1)

                                 tooteid ei lubata kasutada immutamiseks, kui koos toote kasutusloa taotlusega ei esitata andmeid, millega tõendatakse, et kõnealuse kasutusotstarbe puhul on täidetud artikli 5 ja VI lisa nõuded, vajaduse korral pärast asjakohaste riskivähendamismeetmete kasutuselevõtmist;

                                 2)

                                 tööstuslikuks kasutamiseks lubatud toodete puhul nähakse ette meetodid tööohutuse tagamiseks ning tooteid kasutatakse sobivate isikukaitsevahenditega, välja arvatud juhul, kui toote kasutusloa taotluses on võimalik tõendada, et riske tööstuslikele või kutselistele kasutajatele on võimalik vähendada lubatava tasemeni muul viisil;

                                 3)

                                 kasutamiseks lubatud toodete etiketile või võimalikule kemikaali ohutuskaardile märgitakse, et värskelt töödeldud puit tuleb pärast töötlemist ladustada varikatuse all ja/või veekindlal kõval pinnal, et vältida töötlemisjääkide vahetult mulda või vette sattumist, ning et kõik toote kasutamise jäägid tuleb kokku koguda taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks;

                                 4)

                                 luba ei anta toodete kasutamiseks puidu töötlemiseks, mida kasutatakse välisehitistes vee lähedal või kohal, või sellise puidu töötlemiseks, mis puutub otse kokku mageveega, kui ei ole edastatud andmeid, mis tõendavad, et asjaomane toode vastab artikli 5 ja VI lisa nõuetele, vajaduse korral pärast riskivähendamismeetmete kasutuselevõttu.”

         (1)  VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel vajalike hindamisaruannete sisu ja järeldused on kättesaadavad komisjoni veebisaidil http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm


title: Nõukogu direktiiv, 24. juuni 1975, millega muudetakse direktiive 64/432/EMÜ, 64/433/EMÜ, 71/118/EMÜ, 72/461/EMÜ ja 72/462/EMÜ alalise veterinaarkomitee menetluse kehtivuse kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31975L0379

Euroopa Liidu Teataja L 172 , 03/07/1975 Lk 0017 - 0017 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 6 Lk 0090  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 13 Lk 0032  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 6 Lk 0090

		Nõukogu direktiiv,24. juuni 1975,millega muudetakse direktiive 64/432/EMÜ, 64/433/EMÜ, 71/118/EMÜ, 72/461/EMÜ ja 72/462/EMÜ alalise veterinaarkomitee menetluse kehtivuse kohta(75/379/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 43 ja 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse assamblee arvamust [1]ning arvestades, et:otsusega 68/361/EMÜ [2] moodustatud alaline veterinaarkomitee avaldab oma arvamuse menetluse alusel, mille kehtivust piirati 30 kuuni nimetatud komiteele arvamuse saamiseks taotluse esitamise kuupäevast;küsimus suunati komiteele esimest korda 22. detsembril 1972; möödunud ajavahemik ei ole piisav selleks, et võimaldada lõppotsuse tegemist; eespool nimetatud korra kehtivust tuleks pikendada ainult ajutiselt,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Järgmistes artiklites asendatakse sõnad "30 kuud" sõnadega "102 kuud":- nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiivi 64/432/EMÜ (ühendusesisest veiste ja sigadega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta, [3] viimati muudetud nõukogu direktiiviga 74/387/EMÜ [4]) artikkel 14,- nõukogu 26. juuni 1964. aasta direktiivi 64/433/EMÜ (ühendusesisest värske lihaga kauplemist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta, [5] viimati muudetud direktiiviga 74/387/EMÜ) artikkel 9b,- nõukogu 15. veebruari 1971. aasta direktiiv 71/118/EMÜ (värske kodulinnulihaga kauplemist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta, [6] viimati muudetud direktiiviga 74/387/EMÜ) artikkel 13,- nõukogu 12. detsembri 1972. aasta direktiivi 72/461/EMÜ (ühendusesisest värske lihaga kauplemist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta, [7] viimati muudetud direktiiviga 74/387/EMÜ) artikkel 10,- nõukogu 12. detsembri 1972. aasta direktiivi 72/462/EMÜ (tervishoiu ja veterinaarinspektsiooni probleemide kohta veiste ja sigade ning värske liha impordil kolmandatest riikidest, [8] viimati muudetud direktiiviga 74/387/EMÜ) artikkel 31.Artikkel 2Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 24. juuni 1975Nõukogu nimeleesistujaM. A. Clinton[1] EÜT C 111, 20.5.1975, lk 26.[2] EÜT L 255, 18.10.1968, lk 23.[3] EÜT 121, 29.7.1964, lk 1977/64.[4] EÜT L 202, 24.7.1974, lk 36.[5] EÜT 121, 29.7.1964, lk 2012/64.[6] EÜT L 55, 8.3.1971, lk 23.[7] EÜT L 302, 31.12.1972, lk 24.[8] EÜT L 302, 31.12.1972, lk 28.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2012/24/EL, 8. oktoober 2012 , millega muudetakse tehniliste sätete kohandamise eesmärgil nõukogu direktiivi 86/297/EMÜ traktorite jõusiirdevõlle ja nende kaitseseadiseid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta  EMPs kohaldatav tekst

text:
               9.10.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 274/24

         KOMISJONI DIREKTIIV 2012/24/EL,
   8. oktoober 2012,
   millega muudetakse tehniliste sätete kohandamise eesmärgil nõukogu direktiivi 86/297/EMÜ traktorite jõusiirdevõlle ja nende kaitseseadiseid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiivi 2003/37/EÜ põllu- või metsamajanduslike traktorite, nende haagiste ja pukseeritavate vahetatavate masinate, ja nende masinate jaoks mõeldud süsteemide, nende osade ja eraldi seadmestike tüübikinnituse andmise kohta ja direktiivi 74/150/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta, (1) eriti selle artikli 19 lõike 1 punkti b,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu direktiivi 86/297/EMÜ (2) I lisa punktis 4.2 sätestatakse eesmise jõusiirdevõlli suhtes kohaldatavad üldsätted. Kõnealuse lisa tabelis 2 on sätestatud, et eesmise jõusiirdevõlliga traktorite suhtes kohaldatakse standardit ISO 8759-1:1998, millega nähakse ka ette eesmise jõusiirdevõlli asukoha mõõtmed. Uute projekteerimisnõuete tõttu ei vasta paljud põllumajandus- ja metsatraktorid kõnealustele jõusiirdevõlli asukohta käsitlevatele nõuetele.

               (2)

               Direktiivis 86/297/EMÜ sätestatud nõuded eesmiste jõusiirdevõllide kohta käsitlevad vaid ohutuse küsimusi, see tähendab eesmise jõusiirdevõlli asukohta ning nõudeid selle katmise ja liikumisruumi kohta. Direktiiviga 86/297/EMÜ jõusiirdevõlli asukoha suhtes kehtestatud nõuded ei ole mitme praegu turustatava traktorite kategooria ning nende külgemonteeritud tööriistade puhul kohaldatavad. Direktiivi 86/297/EMÜ I lisa tabeli 2 kohaselt on kategooriatesse T4.1 ja T4.3 kuuluvad traktorid jõusiirdevõlli asukohta käsitlevate nõuete kohaldamisalast juba välja arvatud.

               (3)

               Lisaks kategooriate T4.1 ja T4.3 traktoritele, mis on juba vabastatud standardi ISO 8759-1: 1998 punkti 4.2 nõuete kohaldamisest, ei vasta kõnealustele nõuetele ka kategooriate T1, T2, T3, T4.2, T5 traktorid.

               (4)

               Mitu traktorit võivad olla varustatud spetsiaalset tüüpi jõusiirdevõlliga, mille suhtes standardit ISO 8759-1:1998 ei kohaldata.

               (5)

               T3 kategooria traktorite puhul kohaldatakse standardit ainult juhul, kui traktor on varustatud selles standardis kirjeldatud jõusiirdevõlliga. Samas võivad ka muu kategooria sõidukid, nagu näiteks T2 kategooria ja teatavad väiksemad T1 kategooria traktorid, olla varustatud spetsiaalse jõusiirdevõlliga, mida standard ei hõlma. Seega tuleks erandit standardi ISO 8759-1:1998 nõuetest laiendada ka T1 ja T2 kategooria traktoritele.

               (6)

               Sama liiki probleeme esineb vastavate C-kategooriate puhul.

               (7)

               Kuna standardi ISO 8759-1:1998 tehnilisi tingimusi, välja arvatud punkti 4.2, kohaldatakse kõikide T- ja C-kategooria traktorite suhtes, mis on varustatud eesmise jõusiirdevõlliga, muutub tabel 2 tarbetuks ja tuleks seepärast välja jätta.

               (8)

               Seega tuleks direktiivi 86/297/EMÜ vastavalt muuta.

               (9)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2003/37/EÜ artikli 20 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 86/297/EMÜ I lisa muudetakse järgmiselt.

               1)

               Punkt 4.2 asendatakse järgmisega:
               „4.2   Eesmise jõusiirdevõlli suhtes kohaldatavad sätted
               Kõigi T- ja C-kategooria traktorite suhtes, mis on varustatud standardis ISO 8759-1:1998 kirjeldatud eesmise jõusiirdevõlliga, kohaldatakse nimetatud standardit, välja arvatud selle punkti 4.2.”

               2)

               Tabel 2 jäetakse välja.

         Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu ja avaldavad hiljemalt 31. oktoobriks 2013. Nad edastavad nimetatud normide teksti viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad nimetatud norme alates 1. novembrist 2013.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 8. oktoober 2012

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 171, 9.7.2003, lk 1.

      (2)  EÜT L 186, 8.7.1986, lk 19.


title: Komisjoni direktiiv 2006/120/EÜ, 27. november 2006 , millega parandatakse ja muudetakse direktiivi 2005/30/EÜ, millega muudetakse, tehnika arenguga arvestamiseks, kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnitust käsitlevaid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 97/24/EÜ ja 2002/24/EÜ   (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               28.11.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 330/16

      KOMISJONI DIREKTIIV 2006/120/EÜ,
   27. november 2006,
   millega parandatakse ja muudetakse direktiivi 2005/30/EÜ, millega muudetakse, tehnika arenguga arvestamiseks, kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnitust käsitlevaid Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 97/24/EÜ ja 2002/24/EÜ
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 1997. aasta direktiivi 97/24/EÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite teatavate osade ja omaduste kohta, (1) eriti selle artiklit 7,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/24/EÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 92/61/EMÜ, (2) eriti selle artiklit 17,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni direktiivis 2005/30/EÜ on mõned vead, mis tuleb parandada.

               (2)

               Tagasiulatuvalt tuleb täpsustada, et direktiivi 2005/30/EÜ artikli 3 lõikes 1 käsitletakse uusi varukatalüüsmuundureid, mis vastavad direktiivi 97/24/EÜ (mida on muudetud direktiiviga 2005/30/EÜ) nõuetele.

               (3)

               Direktiivi 2005/30/EÜ I lisas on vaja teha keelelised parandused.

               (4)

               Uue sätte lisamisega on vaja selgitada, et pärast teatava üleminekuperioodi möödumist on keelatud müüa või sõidukile paigaldada sellist tüüpi varukatalüüsmuundureid, mis ei ole saanud tüübikinnitust vastavalt direktiivile 97/24/EÜ (mida on muudetud direktiiviga 2005/30/EÜ).

               (5)

               Seepärast tuleks direktiivi 2005/30/EÜ vastavalt muuta.

               (6)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas tehnika arenguga kohandamise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2005/30/EÜ parandatakse järgmiselt.

               1.

               Artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega:
               “1.   Alates 18. maist 2006 ei tohi liikmesriigid selliste uute varukatalüüsmuundurite suhtes, mis vastavad direktiivi 97/24/EÜ (mida on muudetud käesoleva direktiiviga) nõuetele ja mis on ette nähtud paigaldamiseks sõidukitele, mis on saanud tüübikinnituse vastavalt direktiivile 97/24/EÜ:

                           a)

                           keelduda EÜ tüübikinnituse andmisest vastavalt direktiivi 2002/24/EÜ artikli 4 lõikele 1;

                           b)

                           keelata müüki või sõidukile paigaldamist.”

               2.

               Kogu I lisa tekstis asendatakse kirje “VI lisa jaotis 5” kirjega “VI lisa jaotis 4a”.

         Artikkel 2
   Direktiivi 2005/30/EÜ artiklile 3 lisatakse lõige 3:

      “3.   Alates 1. jaanuarist 2009 peavad liikmesriigid keelama sellist tüüpi varukatalüüsmuundurite müügi või sõidukile paigaldamise, mis ei ole saanud tüübikinnitust vastavalt direktiivile 97/24/EÜ (mida on muudetud käesoleva direktiiviga).”

   Artikkel 3
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. septembriks 2007. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile nende poolt käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 27. november 2006

            Komisjoni nimel

            asepresident

         Günter VERHEUGEN

      (1)  EÜT L 226, 18.8.1997, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/27/EÜ (ELT L 66, 8.3.2006, lk 7).

      (2)  EÜT L 124, 9.5.2002, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2005/30/EÜ (ELT L 106, 27.4.2005, lk 17).


title: Komisjoni direktiiv 2003/124/EÜ, 22. detsember 2003, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/6/EÜ seoses siseteabe määratluse ja avalikustamisega ning turuga manipuleerimise määratlusegaEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32003L0124

Euroopa Liidu Teataja L 339 , 24/12/2003 Lk 0070 - 0072

		Komisjoni direktiiv 2003/124/EÜ,22. detsember 2003,millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/6/EÜ seoses siseteabe määratluse ja avalikustamisega ning turuga manipuleerimise määratlusega(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 2003. aasta 28. jaanuari direktiivi 2003/6/EÜ siseringitehingute ja turuga manipuleerimise (turu väärkasutamise) kohta, [1] eriti selle artikli 1 teist lõiku ja artikli 6 lõike 10 esimest, teist ja kolmandat taanet,olles küsinud tehnilist nõu Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komiteelt (CESR) [2]ning arvestades järgmist:(1) Mõistlikud investorid tuginevad oma investeerimisotsustes teabele, mis on juba nende käsutuses, ehk eelnevalt kättesaadavale teabele. Seetõttu tuleks küsimust, kas investeerimisotsuse tegemisel võtaks mõistlik investor arvesse teatavat teavet, vaadelda eelnevalt kättesaadava teabe põhjal. Sellisel vaatlemisel tuleb arvesse võtta teabe eeldatavat mõju, pidades silmas asjakohase emitendi kogu tegevust, teabeallika usaldusväärsust ja muid turgu iseloomustavaid muutujaid, mis tõenäoliselt mõjutavad teatavatel asjaoludel asjakohast finantsinstrumenti või sellega seotud tuletisinstrumenti.(2) Tagantjärele kättesaadavat teavet võib kasutada selle eelduse õigsuse kindlakstegemiseks, et eelnevalt kättesaadav teave oli hinnatundlik, kuid seda ei tohiks kasutada selleks, et võtta meetmeid kellegi vastu, kes tegi talle eelnevalt kättesaadavast teabest mõistlikke järeldusi.(3) Turuosaliste õiguskindlust tuleks suurendada, määrates täpsemalt kindlaks kaks siseteabe määratluses sisalduvat tähtsat tegurit, nimelt selle teabe täpse laadi ja finantsinstrumentide või nendega seotud tuletisinstrumentide hindadele avalduva võimaliku mõju olulisuse.(4) Selleks et tagada ühenduse tasandil investoritele võrdne juurdepääs siseteabele ja vältida siseringitehinguid, eeldab investorite kaitse lisaks sellele, et emitendid avalikustaksid siseteabe õigel ajal, ka seda, et selline avalikustamine toimuks võimalikult kiiresti ja ühel ajal kõikide investorirühmade lõikes kõikides liikmesriikides, kus emitent on taotlenud luba kaubelda oma finantsinstrumentidega reguleeritud turul või on sellise loa saanud. Selleks võivad liikmesriigid ametlikult määrata mehhanismid, mida selliseks avalikustamiseks kasutatakse.(5) Emitentide õigustatud huvide kaitsmiseks peaks olema täpselt piiritletud erilistel asjaoludel lubatud viivitada siseteabe avalikustamisega. Investorite kaitse eeldab siiski, et sellistel juhtudel hoitaks teavet konfidentsiaalsena, et vältida siseringitehinguid.(6) Nii turuosaliste kui ka pädevate asutuste juhendamiseks on vaja võimaliku manipuleerimise uurimisel arvesse võtta turu märguandeid.(7) Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa väärtpaberikomitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Siseteave1. Direktiivi 2003/6/EÜ artikli 1 punkti 1 kohaldamisel peetakse teavet täpseks, kui see viitab ilmnenud või mõistliku eelduse kohaselt ilmnevatele asjaoludele või toimunud või mõistliku eelduse kohaselt toimuda võivale sündmusele ja kui see on sedavõrd üksikasjalik, et võimaldab teha järelduse mõju kohta, mida need asjaolud võivad või see sündmus võib avaldada finantsinstrumentide või nendega seotud tuletisinstrumentide hindadele.2. Direktiivi 2003/6/EÜ artikli 1 punkti 1 kohaldamisel tähendab "teave, mis avalikustamisel avaldaks tõenäoliselt märkimisväärset mõju finantsinstrumentide või nendega seotud tuletisinstrumentide hindadele," teavet, mida mõistlik investor tõenäoliselt võtaks arvesse oma investeerimisotsuste tegemisel.Artikkel 2Siseteabe avalikustamise viisid ja tähtajad1. Direktiivi 2003/6/EÜ artikli 6 lõike 1 kohaldamisel kehtivad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/34/EÜ [3] artikli 102 lõige 1 ja artikkel 103.Lisaks sellele tagavad liikmesriigid, et emitent avalikustab siseteabe viisil, mis võimaldab üldsusel teabele kiiresti juurde pääseda ning seda täielikult, õigesti ja aegsasti hinnata.Samuti tagavad liikmesriigid, et emitent ei ühenda siseteabe avalikustamist oma tegevuse reklaamimisega viisil, mis on tõenäoliselt eksitav.2. Liikmesriigid tagavad, et emitente käsitatakse direktiivi 2003/6/EÜ artikli 6 lõike 1 esimest lõiku järginuna, kui teatava asjaolu ilmnemisel või teatava sündmuse toimumisel on emitendid selle viivitamata avalikustanud, olgugi et seda ei ole veel ametlikult kinnitatud.3. Kõik olulised muudatused juba avalikustatud siseteabes avalikustatakse kohe pärast nende muudatuste toimumist sama kanali kaudu, mida kasutati algse teabe avalikustamiseks.4. Liikmesriigid kohustavad emitente mõistlikul viisil tagama, et siseteabe avalikustamine toimuks võimalikult ühel ajal kõikide investorirühmade lõikes kõikides liikmesriikides, kus emitent on taotlenud luba kaubelda oma finantsinstrumentidega reguleeritud turul või on sellise loa saanud.Artikkel 3Avalikustamise edasilükkamist võimaldavad õigustatud huvid ja konfidentsiaalsus1. Direktiivi 2003/6/EÜ artikli 6 lõike 2 kohaldamisel võivad õigustatud huvid olla seotud muu hulgas järgmiste asjaoludega:a) käimasolevad läbirääkimised või nendega seotud asjaolud, kui avalikustamine tõenäoliselt mõjutaks nende läbirääkimiste tulemust või harilikku käiku. Eeskätt juhul, kui emitendi majanduslik elujõulisus on suures ja otseses ohus, olgugi et väljaspool maksejõuetust käsitlevate kehtivate õigusnormide kohaldamisala, võib teabe avalikustamist edasi lükata piiratud aja võrra, kui selline avalikustamine ohustaks tõsiselt olemasolevate ja võimalike aktsionäride huve, halvendades võimalusi viia lõpule läbirääkimised, mille eesmärk on tagada emitendi majanduslik taastumine pikema aja jooksul;b) emitendi juhtimisorgani tehtud otsused või sõlmitud lepingud, mille jõustumine eeldab heakskiidu saamist emitendi mõnelt muult organilt, kui emitendi ülesehitus eeldab nende organite lahushoidmist, tingimusel et teabe avalikustamine enne sellist heakskiitmist üheskoos samaaegse teatega, et heakskiitu ei ole veel saadud, ohustaks teabe õiget hindamist üldsuse hulgas.2. Direktiivi 2003/6/EÜ artikli 6 lõike 2 kohaldamisel näevad liikmesriigid ette, et siseteabe konfidentsiaalsuse tagamiseks peab emitent valvama sellisele teabele juurdepääsu järele, ja eelkõige, et:a) emitent peab olema kehtestanud tõhusa korra tagamaks, et sellise teabe juurde pääsevad üksnes isikud, kes vajavad seda oma ülesannete täitmiseks emitendi juures;b) emitent peab olema võtnud vajalikke meetmeid tagamaks, et iga isik, kes pääseb sellise teabe juurde, tunnustaks sellega kaasnevaid õiguslikke ja järelevalvekohustusi ja oleks teadlik karistustest, mis on seotud sellise teabe väära kasutamise või levitamisega;c) emitent peab rakendama meetmeid, mis võimaldavad teabe viivitamata avalikustada, juhul kui emitent ei ole suutnud tagada asjakohase siseteabe konfidentsiaalsust, ilma et see piiraks direktiivi 2003/6/EÜ artikli 6 lõike 3 teise lõigu kohaldamist.Artikkel 4Valedes või eksitavates märguannetes ja hindade kindlustamises seisnev manipuleerimineDirektiivi 2003/6/EÜ artikli 1 punkti 2 alapunkti a kohaldamisel, ilma et see piiraks selle punkti 2 teises lõigus esitatud näidete kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et muu hulgas järgmisi märguandeid, mida iseenesest ei tuleks ilmtingimata käsitleda turuga manipuleerimisena, võetakse arvesse, kui turuosalised ja pädevad asutused uurivad tehinguid või kauplemiskorraldusi:a) see, mil määral antud kauplemiskorraldused või sooritatud tehingud kujutavad endast märkimisväärset osa asjakohase finantsinstrumendiga tehtud tehingute päevamahust asjakohasel reguleeritud turul, eriti kui selline tegevus põhjustab finantsinstrumendi hinna olulise muutuse;b) see, mil määral teatava finantsinstrumendi puhul märkimisväärset ostu- või müügivõimalust omavate isikute antud kauplemiskorraldused või sooritatud tehingud põhjustavad olulisi muutusi reguleeritud turul kauplemisele lubatud finantsinstrumendi või sellega seotud tuletisinstrumendi või aluseks oleva vara hinnas;c) see, kas sooritatud tehingute tagajärjel muutub reguleeritud turul kauplemisele lubatud finantsinstrumendi tulusaav omanik;d) see, mil määral antud kauplemiskorraldused või sooritatud tehingud hõlmavad positsioonide muutumist vastupidiseks lühikese aja jooksul ja kujutavad endast märkimisväärset osa asjakohase finantsinstrumendiga tehtud tehingute päevamahust asjakohasel reguleeritud turul ja mil määral seda võidakse seostada reguleeritud turul kauplemisele lubatud finantsinstrumendi hinna olulise muutumisega;e) see, mil määral antud kauplemiskorraldused või sooritatud tehingud koonduvad lühikesse ajavahemikku kauplemiseks ettenähtud ajavahemikus ja põhjustavad hinnamuutuse, mis hiljem muutub vastupidiseks;f) see, mil määral antud kauplemiskorraldused muudavad reguleeritud turul kauplemisele lubatud finantsinstrumendi suhtes pakutud soodsaimat ostu- või müügihinda ehk üldisemalt turuosalistele kättesaadava kauplemisraamatu sisu ja mil määral neid tühistatakse enne täitmist;g) see, mil määral kauplemiskorraldusi antakse või tehinguid sooritatakse täpselt või umbes ajal, mil võrdlushindu, arveldushindu ja hinnangulisi väärtusi arvutatakse, ja mil määral see põhjustab selliseid hindu ja hinnangulisi väärtusi mõjutavaid hinnamuutusi.Artikkel 5Näilike vahendite või muud liiki pettuse või võtete kasutamises seisnev manipuleerimineDirektiivi 2003/6/EÜ artikli 1 punkti 2 alapunkti b kohaldamisel, ilma et see piiraks selle punkti 2 teises lõigus esitatud näidete kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et muu hulgas järgmisi märguandeid, mida iseenesest ei tuleks ilmtingimata käsitleda turuga manipuleerimisena, võetakse arvesse, kui turuosalised ja pädevad asutused uurivad tehinguid või kauplemiskorraldusi:a) see, kas isikute antud kauplemiskorralduste või sooritatud tehingute eel või järel levitavad samad või nendega seotud isikud vale- või eksitavaid andmeid;b) see, kas kauplemiskorraldusi andnud või tehinguid sooritanud isikud või nendega seotud isikud on enne või pärast koostanud või levitanud uurimusi või investeerimissoovitusi, mis on vigased, erapoolikud või ilmselgelt mõjutatud olulistest huvidest.Artikkel 6Ülevõtmine1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 12. oktoobril 2004. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 7JõustumineKäesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 8AdressaadidKäesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. detsember 2003Komisjoni nimelkomisjoni liigeFrederik Bolkestein[1] ELT L 96, 12.4.2003, lk 16.[2] CESR (Committee of European Securities Regulators) loodi komisjoni otsusega 2001/527/EÜ (EÜT L 191, 13.7.2001, lk 43).[3] EÜT L 184, 6.7.2001, lk 1.--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/60/EL, 15. mai 2014 , liikmesriigi territooriumilt ebaseaduslikult väljaviidud kultuuriväärtuste tagastamise kohta ja millega muudetakse määrust (EL) nr 1024/2012 (uuesti sõnastatud)

text:
                  28.5.2014

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 159/1

            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2014/60/EL,
      15. mai 2014,
      liikmesriigi territooriumilt ebaseaduslikult väljaviidud kultuuriväärtuste tagastamise kohta ja millega muudetakse määrust (EL) nr 1024/2012 (uuesti sõnastatud)
      EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,
      võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
      olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
      toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Nõukogu direktiivi 93/7/EMÜ (2) on oluliselt muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividega 96/100/EÜ (3) ja 2001/38/EÜ (4). Kuna sellesse tuleb teha täiendavaid muudatusi, tuleks kõnealune direktiiv selguse huvides uuesti sõnastada.

                  (2)

                  Siseturg on sisepiirideta ala, milles kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine tagatakse kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepinguga (edaspidi „ELi toimimise leping”). Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 36 ei välista kaupade vaba liikumist käsitlevad asjakohased sätted ekspordi, impordi või transiitkaupade suhtes kehtestatud keelde või piiranguid, mis on õigustatud kunstilise, ajaloolise või arheoloogilise väärtusega rahvuslike rikkuste kaitsmiseks.

                  (3)

                  ELi toimimise lepingu artikli 36 piires ja selle tingimuste kohaselt säilib liikmesriikidel õigus määrata oma rahvuslikud rikkused ja võtta nende kaitsmiseks vajalikke meetmeid. Liidul on siiski oluline roll liikmesriikidevahelise koostöö ergutamisel eesmärgiga kaitsta Euroopa tähtsusega kultuuripärandit, mille hulka sellised rahvuslikud rikkused kuuluvad.

                  (4)

                  Direktiiviga 93/7/EMÜ võeti kasutusele meetmed, mis võimaldavad liikmesriikidel kindlustada, et tagastatakse ELi toimimise lepingu artikli 36 kohaselt rahvuslikuks rikkuseks liigitatud kultuuriväärtused, mis kuuluvad kõnealuse direktiivi lisas osutatud kultuuriväärtuste ühistesse kategooriatesse ning on nende territooriumilt välja viidud siseriiklikke meetmeid või nõukogu määruse (EÜ) nr 116/2009 (5) sätteid rikkudes. Kõnealune direktiiv hõlmas ka nimetatud ühistest kategooriatest väljajäänud rahvuslikuks rikkuseks liigitatud kultuuriväärtusi, mis on riiklike kogude või vaimulike asutuste varade lahutamatud osad.

                  (5)

                  Direktiiviga 93/7/EMÜ seati rahvuslike rikkuste valdkonnas liikmesriikide vahel sisse halduskoostöö, mis on tihedalt seotud nende koostööga Interpoli ja teiste pädevate asutustega varastatud kunstiteoste alal ning seisneb eelkõige rahvuslike rikkuste hulka ja riiklikesse kogudesse kuuluvate kaotatud, varastatud või ebaseaduslikult väljaviidud kultuuriväärtuste registreerimises

                  (6)

                  Direktiivis 93/7/EMÜ sätestatud kord oli esimene samm sellealase liikmesriikidevahelise koostöö sisseseadmiseks siseturu raames, mille eesmärk oli edendada asjaomaste siseriiklike õigusaktide vastastikust tunnustamist.

                  (7)

                  Määrusega (EÜ) nr 116/2009 ja direktiiviga 93/7/EMÜ loodi liidu süsteem liikmesriikide kultuuriväärtuste kaitsmiseks.

                  (8)

                  Direktiivi 93/7/EMÜ eesmärk oli tagada kultuuriväärtuste tegelik tagastamine liikmesriikidele, kelle territooriumilt need väärtused on ebaseaduslikult välja viidud, olenemata nende kultuuriväärtuste suhtes kohaldatavatest omandiõigustest. Nimetatud direktiivi kohaldamisel on siiski ilmnenud süsteemi piiratus selliste kultuuriväärtuste tagastamise kindlustamisel. Kõnealuse direktiivi kohaldamise kohta koostatud aruannetes on osutatud direktiivi harvale kohaldamisele esmajoones selle kohaldamisala piiratuse, mis tulenes direktiivi lisas sätestatud tingimustest, ning tagastamisnõude esitamise lühikese tähtaja ja tagastamisnõude esitamisega seotud kulude tõttu.

                  (9)

                  Käesoleva direktiivi reguleerimisala tuleks laiendada liikmesriigi siseriikliku õiguse või haldusmenetluse kohaselt mis tahes kunstilise, ajaloolise või arheoloogilise väärtusega rahvuslikuks rikkuseks liigitatud või rahvusliku rikkusena määratletud mis tahes kultuuriväärtustele ELi toimimise lepingu artikli 36 tähenduses. Käesolev direktiiv peaks seega hõlmama ajaloolise, paleontoloogilise, etnograafilise, numismaatilise või teadusliku väärtusega esemeid, olenemata sellest, kas need kuuluvad riiklikku või muusse kogusse või on üksikud esemed ja kas need on saadud seaduslike või ebaseaduslike väljakaevamiste tulemusena, tingimusel et need on liigitatud rahvuslikuks rikkuseks või nii määratletud. Lisaks ei peaks rahvuslikuks rikkuseks liigitatud või nii määratletud kultuuriväärtused selleks, et neid saaks direktiivi alusel tagastada, enam kuuluma kategooriatesse ega vastama piirmääradele, mis on seotud nende vanuse ja/või rahalise väärtusega.

                  (10)

                  Rahvuslike rikkuste kaitsmise riiklike süsteemide mitmekesisust tunnustatakse ELi toimimise lepingu artiklis 36. Liikmesriikide vastastikuse usalduse, koostöövaimu ja vastastikuse mõistmise edendamiseks tuleks määratleda mõiste „rahvuslik rikkus” ulatus ELi toimimise lepingu artikli 36 tähenduses. Samuti peaksid liikmesriigid hõlbustama kultuuriväärtuste tagastamist sellele liikmesriigile, kelle territooriumilt need kultuuriväärtused on ebaseaduslikult välja viidud, olenemata selle liikmesriigi liiduga ühinemise kuupäevast, ning nad peaksid tagama, et selliste esemete tagastamine ei too kaasa põhjendamatuid kulusid. Liikmesriikidel peaks olema võimalik tagastada ka muid kui rahvuslikuks rikkuseks liigitatud või nii määratletud kultuuriväärtusi, kui seejuures peetakse kinni ELi toimimise lepingu asjaomastest sätetest, ning samuti ka enne 1. jaanuari 1993 ebaseaduslikult väljaviidud kultuuriväärtusi.

                  (11)

                  Käesoleva direktiivi tõhusamaks ja ühtlasemaks kohaldamiseks tuleb tõhustada liikmesriikidevahelist halduskoostööd. Seepärast tuleks sätestada, et keskasutused teevad omavahel tõhusat koostööd ja vahetavad teavet seoses ebaseaduslikult väljaviidud kultuuriväärtustega, kasutades siseturu infosüsteemi (edaspidi „IMI”), mis on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1024/2012 (6). Käesoleva direktiivi rakendamise hõlbustamiseks tuleks luua spetsiaalselt kultuuriväärtustele kohandatud IMI moodul. Liikmesriikide teistel pädevatel asutustel on samuti soovitav kasutada sama süsteemi, kui see on asjakohane.

                  (12)

                  Isikuandmete kaitse tagamiseks peaks pädevate asutuste halduskoostöö ja teabevahetus vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 95/46/EÜ (7) ning niivõrd, kui kasutatakse IMI-t, määruses (EL) nr 1024/2012 sätestatud eeskirjadele. Direktiivis 95/46/EÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 45/2001 (8) kasutatud mõisteid tuleks kasutada ka käesoleva direktiivi kohaldamisel.

                  (13)

                  Tähtaeg kontrollimaks, kas teises liikmesriigis leitud kultuuriväärtuse puhul on tegemist kultuuriväärtusega direktiivi 93/7/EMÜ tähenduses, osutus tegelikkuses liiga lühikeseks. Seetõttu tuleks seda tähtaega kuue kuu võrra pikendada. Pikem tähtaeg peaks võimaldama liikmesriikidel võtta vajalikud meetmed kultuuriväärtuse säilitamiseks ja vajaduse korral vältida mis tahes püüdeid hoiduda tagastamisest kõrvale.

                  (14)

                  Samuti tuleks pikendada tagastamisnõude esitamise tähtaega kuni kolme aastani alates kuupäevast, mil liikmesriik, kelle territooriumilt kultuuriväärtus on ebaseaduslikult välja viidud, on saanud teada kultuuriväärtuse asukoha ning selle omaniku või valdaja. Kõnealuse tähtaja pikendamine peaks hõlbustama tagastamist ja hoidma ära rahvuslike rikkuste ebaseaduslikku väljaviimist. Selguse huvides tuleks täpsustada, et kõnealune tähtaeg algab päeval, mil teave jõuab selle liikmesriigi keskasutuseni, kelle territooriumilt kultuuriväärtus ebaseaduslikult minema viidi.

                  (15)

                  Direktiivis 93/7/EMÜ sätestati, et tagastamisnõuet ei saa esitada, kui kultuuriväärtuse ebaseaduslikust väljaviimisest liikmesriigi territooriumilt on möödunud rohkem kui 30 aastat. Riiklikesse kogudesse ja liikmesriikides asuvate vaimulike asutuste inventari kuuluvate esemete puhul, mille suhtes kohaldatakse siseriiklike õigusaktidega erikaitsekorda, võib tagastamisnõude teatavatel tingimustel esitada siiski pikema tähtaja jooksul. Lähtuvalt asjaolust, et liikmesriikidel võib olla siseriiklike õigusaktidega ette nähtud erikaitsekord religioossete asutuste suhtes, mis ei ole vaimulikud asutused, peaks käesolev direktiiv laienema ka nendele muudele religioossetele asutustele.

                  (16)

                  Nõukogu on oma 13. ja 14. detsembri 2011. aasta järeldustes kultuuriväärtustevastase kuritegevuse ennetamise ja tõkestamise kohta tunnistanud vajadust võtta meetmeid, mis tõhustavad kultuuriväärtustega seotud kuritegevuse tõkestamist ja selle vastu võitlemist. Ta soovitas komisjonil toetada liikmesriike kultuuriväärtuste tõhusal kaitsmisel, eesmärgiga tõkestada kultuuriväärtuste ebaseaduslikku kaubandust ja selle vastu võidelda ning edendada asjakohasel juhul täiendavaid meetmeid. Lisaks soovitas nõukogu liikmesriikidel kaaluda Pariisis 17. novembril 1970 allkirjastatud UNESCO kultuuriväärtuste ebaseadusliku sisseveo, väljaveo ja omandiõiguse üleandmise keelamise ning ärahoidmise abinõude konventsiooni ning Roomas 24. juunil 1995 allkirjastatud varastatud või ebaseaduslikult eksporditud kultuuriväärtusi käsitleva UNIDROIT' konventsiooni ratifitseerimist.

                  (17)

                  On soovitav tagada, et kõik turuosalised täidaksid kultuuriväärtustega tehtavate tehingute puhul hoolsuskohustust. Ebaseaduslikku päritolu kultuuriväärtuse omandamise tagajärjed on tõeliselt hoiatavad vaid juhul, kui hüvitise maksmine seotakse kohustusega tõendada, et eseme omanik täitis hoolsuskohustust. Kultuuriväärtuste ebaseadusliku kaubanduse tõkestamist ja selle vastu võitlemist käsitlevate liidu eesmärkide saavutamiseks tuleks käesolevas direktiivis seega sätestada, et omanikul tuleb hüvitise saamiseks tõendada, et ta täitis eset omandades hoolsuskohustust.

                  (18)

                  Samuti oleks kasulik, kui avalik teave liikmesriikide poolt rahvusliku rikkusena liigitatud või nii määratletud kultuuriväärtuste kohta oleks kõikidele isikutele, eelkõige kõikidele turuosalistele, hõlpsasti kättesaadav. Liikmesriigid peaksid püüdma hõlbustada juurdepääsu sellele avalikule teabele.

                  (19)

                  Et hõlbustada mõiste „hoolsuskohustus” ühetaolist tõlgendamist, tuleks käesolevas direktiivis sätestada mitteammendavad kriteeriumid, mille põhjal otsustatakse, kas omanik täitis kultuuriväärtust omandades hoolsuskohustust.

                  (20)

                  Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt võimaldada liikmesriikide territooriumilt ebaseaduslikult väljaviidud rahvuslikuks rikkuseks liigitatud või nii määratletud kultuuriväärtuste tagastamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetmete ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kooskõlas kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõttega ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

                  (21)

                  Kuna määruse (EÜ) nr 116/2009 alusel loodud komitee ülesanded on seoses direktiivi 93/7/EMÜ lisa väljajätmisega muutunud ebavajalikuks, tuleks viited kõnealusele komiteele välja jätta. Siiski, käesoleva direktiivi rakendamist käsitleva liikmesriikidevahelise kogemuste ja heade tavade vahetamise platvormi säilitamiseks peaks komisjon moodustama käesoleva direktiivi rakendamise eest vastutavate liikmesriikide keskasutuste ekspertidest koosneva eksperdirühma, kes tuleks kaasata muu hulgas IMI mooduli kultuuriväärtustele kohandamisse.

                  (22)

                  Kuna määruse (EL) nr 1024/2012 lisa sisaldab liidu õigusaktide halduskoostööalaste sätete loetelu, mille kohaldamiseks kasutatakse IMI-t, tuleb kõnealust lisa muuta, et lisada sellesse käesolev direktiiv.

                  (23)

                  Kohustus võtta käesolev direktiiv siseriiklikku õigusesse üle peaks piirduma sätetega, mida on võrreldes varasemate direktiividega oluliselt muudetud. Muutmata sätete ülevõtmise kohustus tuleneb varasematest direktiividest.

                  (24)

                  Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada liikmesriikide kohustusi, mis on seotud I lisa B osas osutatud direktiivide siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäevadega,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
      Artikkel 1
      Käesolevat direktiivi kohaldatakse liikmesriigi poolt artikli 2 lõike 1 kohaselt rahvuslikuks rikkuseks liigitatud või nii määratletud ja kõnealuse liikmesriigi territooriumilt ebaseaduslikult väljaviidud kultuuriväärtuste tagastamise suhtes.
      Artikkel 2
      Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

            1)

            „kultuuriväärtus” —
          ese, mis on enne või pärast ebaseaduslikku väljaviimist liikmesriigi territooriumilt liigitatud või määratletud selles liikmesriigis siseriiklike õigusaktide või haldusmenetluste kohaselt „kunstilise, ajaloolise või arheoloogilise väärtusega rahvuslikuks rikkuseks” ELi toimimise lepingu artikli 36 tähenduses;

            2)
            „liikmesriigi territooriumilt ebaseaduslikult välja viidud” –

                  a)

                  väljaviimine liikmesriigi territooriumilt, rikkudes kõnealuse liikmesriigi eeskirju rahvuslike rikkuste kaitse kohta või määruse (EÜ) nr 116/2009 sätteid, või

                  b)

                  tagastamata jätmine pärast ajutise seadusliku väljaviimise tähtaega või sellise ajutise väljaviimise muu tingimuse rikkumine;

            3)

            „taotluse esitanud liikmesriik” —
          liikmesriik, kelle territooriumilt kultuuriväärtus on ebaseaduslikult välja viidud;

            4)

            „taotluse saanud liikmesriik” —
          liikmesriik, kelle territooriumil asub teise liikmesriigi territooriumilt ebaseaduslikult väljaviidud kultuuriväärtus;

            5)

            „tagastamine” —
          kultuuriväärtuse tegelik tagastamine taotluse esitanud liikmesriigi territooriumile;

            6)

            „omanik” —
          isik, kelle valduses on kultuuriväärtus tema enda nimel;

            7)

            „valdaja” —
          isik, kelle valduses on kultuuriväärtus kolmandate isikute nimel;

            8)

            „riiklikud kogud” —
          liikmesriigi õigusaktide kohaselt riiklikuna käsitatavad kogud, mis kuuluvad kõnealusele liikmesriigile, kõnealuse liikmesriigi kohalikule või piirkondlikule ametiasutusele või kõnealuse liikmesriigi territooriumil asuvale institutsioonile, kui see institutsioon kuulub kõnealusele liikmesriigile või kohalikule või piirkondlikule ametiasutusele või kui need seda märkimisväärselt rahastavad.
      Artikkel 3
      Liikmesriigi territooriumilt ebaseaduslikult väljaviidud kultuuriväärtused tagastatakse käesolevas direktiivis sätestatud korras ja tingimustel.
      Artikkel 4
      Iga liikmesriik määrab ühe või mitu keskasutust, kes täidavad käesolevas direktiivis sätestatud ülesandeid.
      Liikmesriigid teatavad komisjonile kõik käesoleva artikli kohaselt määratud keskasutused.
      Komisjon avaldab nende keskasutuste nimekirja ja kõik selles tehtavad muudatused Euroopa Liidu Teataja C-seerias.
      Artikkel 5
      Liikmesriikide keskasutused teevad koostööd ja konsulteerivad liikmesriikide pädevate siseriiklike asutustega. Pädevad siseriiklikud asutused tegelevad eelkõige järgmiste küsimustega:

                  1)

                  otsivad taotleva liikmesriigi taotlusel üles asjaomasest liikmesriigist ebaseaduslikult väljaviidud konkreetse kultuuriväärtuse ja teevad kindlaks selle omaniku ja/või valdaja. Taotluses tuleb esitada kogu otsimise hõlbustamiseks vajalik teave, eelkõige viited kultuuriväärtuse tegelikule või oletatavale asukohale;

                  2)

                  kui nende riigi territooriumilt leitakse kultuuriväärtus ja on põhjust oletada, et see on ebaseaduslikult välja viidud mõne teise liikmesriigi territooriumilt, teatavad nad sellest asjaomastele liikmesriikidele;

                  3)

                  võimaldavad taotluse esitanud liikmesriigi pädevatel asutustel kontrollida, kas kõnealuse eseme puhul on tegemist kultuuriväärtusega, tingimusel et kontrollimine toimub kuue kuu jooksul pärast punktis 2 osutatud teatamist. Kui seda nimetatud aja jooksul ei tehta, punkte 4 ja 5 enam ei kohaldata;

                  4)

                  võtavad koostöös asjaomase liikmesriigiga kõik vajalikud meetmed kultuuriväärtuse füüsiliseks säilitamiseks;

                  5)

                  väldivad vajalike ajutiste meetmetega kõiki püüdeid tagastamisest kõrvale hoida;

                  6)

                  tegutsevad tagastamise puhul vahendajana omaniku ja/või valdaja ning taotluse esitanud liikmesriigi vahel. Sellel eesmärgil võivad taotluse saanud liikmesriigi pädevad asutused kõigepealt, ilma et see piiraks artikli 6 kohaldamist, aidata kaasa vahekohtumenetluse rakendamisele vastavalt taotluse saanud liikmesriigi siseriiklikele õigusaktidele ja tingimusel, et taotluse esitanud liikmesriik ja omanik või valdaja annavad selleks oma ametliku nõusoleku.

            Omavaheliseks koostööks ja konsulteerimiseks kasutavad liikmesriikide keskasutused määrusega (EL) nr 1024/2012 loodud siseturu infosüsteemi (edaspidi „IMI”) moodulit, mis on kohandatud spetsiaalselt kultuuriväärtustele. Nad võivad kasutada IMI-t ka asjaomase, nende territooriumilt varastatud või ebaseaduslikult väljaviidud kultuuriväärtuste kohta teabe levitamiseks. Liikmesriigid otsustavad, kas teised pädevad asutused kasutavad käesoleva direktiivi kohaldamise eesmärgil IMI-t.
      Artikkel 6
      Taotluse esitanud liikmesriik võib algatada taotluse saanud liikmesriigi pädevas kohtus kohtuasja omaniku vastu või, kui see ei ole võimalik, valdaja vastu, et kindlustada oma territooriumilt ebaseaduslikult väljaviidud kultuuriväärtuse tagastamine.
      Kohtuasja saab algatada ainult juhul, kui selleks esitatavale dokumendile lisatakse:

                  a)

                  dokument, milles kirjeldatakse taotluses käsitletavat eset ja sedastatakse, et tegemist on kultuuriväärtusega;

                  b)

                  taotluse esitanud liikmesriigi pädevate asutuste kinnitus selle kohta, et kultuuriväärtus on nende territooriumilt välja viidud ebaseaduslikult.

            Artikkel 7
      Taotluse esitanud liikmesriigi pädev keskasutus teatab taotluse saanud liikmesriigi pädevale keskasutusele viivitamata, kui on algatatud kohtuasi, et kindlustada kõnealuse eseme tagastamine.
      Taotluse saanud liikmesriigi pädev keskasutus teatab sellest viivitamata teiste liikmesriikide keskasutustele.
      Teabevahetus toimub IMI kaudu vastavalt kohaldatavatele isikuandmete kaitset ja eraelu puutumatust käsitlevatele õigusaktidele, ilma et see piiraks pädevate keskasutuste võimalust kasutada lisaks IMI-le muid sidevahendeid.
      Artikkel 8
      1.   Liikmesriigid näevad oma õigusaktidega ette, et käesolevas direktiivis sätestatud tagastamisnõude võib esitada kuni kolme aasta jooksul pärast seda, kui taotluse esitanud liikmesriigi pädev keskasutus on saanud teada kultuuriväärtuse asukoha ja selle omaniku või valdaja.
      Sellist nõuet ei saa ühelgi juhul esitada, kui kultuuriväärtuse ebaseaduslikust väljaviimisest taotluse esitanud liikmesriigi territooriumilt on möödunud rohkem kui 30 aastat.
      Artikli 2 punktis 8 määratletud riiklikesse kogudesse ja liikmesriikides asuvate vaimulike või muude religioossete asutuste inventari kuuluvate esemete puhul, mille suhtes kohaldatakse siseriiklike õigusaktidega erikaitsekorda, võib tagastamisnõude esitada 75 aasta jooksul, välja arvatud liikmesriikides, kus kohtuasjade algatamise suhtes ei kohaldata aegumistähtaega, või juhul, kui liikmesriikidevaheliste kahepoolsete lepingutega on ette nähtud 75 aastast pikem tähtaeg.
      2.   Tagastamisnõuet ei saa esitada, kui kultuuriväärtuse väljaviimine taotluse esitanud liikmesriigi territooriumilt ei ole nõude esitamise ajal enam ebaseaduslik.
      Artikkel 9
      Kui artiklites 8 ja 14 ei ole sätestatud teisiti, otsustab pädev kohus kõnealuse kultuuriväärtuse tagastamise, kui selgub, et tegemist on kultuuriväärtusega artikli 2 punkti 1 tähenduses ja see on asjaomase riigi territooriumilt välja viidud ebaseaduslikult.
      Artikkel 10
      Kui kultuuriväärtus on otsustatud tagastada, määrab taotluse saanud liikmesriigi pädev kohus kultuuriväärtuse omanikule vastavalt juhtumi asjaoludele õiglase hüvitise, kui omanik tõendab, et ta täitis kõnealust kultuuriväärtust omandades hoolsuskohustust.
      Selleks et määrata kindlaks, kas omanik täitis hoolsuskohustust, võetakse arvesse kõiki eseme hankimise tingimusi, eelkõige eseme päritolu käsitlevaid dokumente, taotluse esitanud liikmesriigi õigusaktidega nõutavaid ekspordilubasid, poolte tegevuse iseloomu, makstud hinda, seda, kas omanik kasutas varastatud kultuuriväärtuste kohta loodud registreid, millele tal oli juurdepääs, muud asjakohast teavet, mida ta oleks saanud mõistlikul viisil hankida, või muid toiminguid, mida iga mõistlik inimene oleks samas olukorras teinud.
      Annetuse või pärandi puhul ei ole omanik soodsamas olukorras kui isik, kellelt ta kultuuriväärtuse sellisel teel sai.
      Kultuuriväärtuse tagastamise korral maksab sellist hüvitist taotluse esitanud liikmesriik.
      Artikkel 11
      Kultuuriväärtuse tagastamise otsuse elluviimisega seotud kulud kannab taotluse esitanud liikmesriik. Sama kehtib ka artikli 5 esimese lõigu punktis 4 osutatud meetmetega seotud kulude puhul.
      Artikkel 12
      Artiklis 10 osutatud õiglase hüvitise ja artiklis 11 osutatud kulude tasumine ei piira taotluse esitanud liikmesriigi õigust võtta meetmeid asjaomaste summade tagasinõudmiseks isikutelt, kes vastutavad kultuuriväärtuse ebaseadusliku väljaviimise eest tema territooriumilt.
      Artikkel 13
      Pärast tagastamist kohaldatakse kultuuriväärtuse omandiõiguse suhtes taotluse esitanud liikmesriigi õigust.
      Artikkel 14
      Käesolevat direktiivi kohaldatakse ainult nende kultuuriväärtuste suhtes, mis on liikmesriigi territooriumilt ebaseaduslikult välja viidud alates 1. jaanuarist 1993.
      Artikkel 15
      1.   Iga liikmesriik võib kohaldada käesolevas direktiivis sätestatud korda ka muude kui artikli 2 punktis 1 määratletud kultuuriväärtuste tagastamisele.
      2.   Iga liikmesriik võib kohaldada käesolevas direktiivis sätestatud korda taotluste suhtes, mis esitatakse enne 1. jaanuari 1993 liikmesriikide territooriumilt ebaseaduslikult väljaviidud kultuuriväärtuste tagastamiseks.
      Artikkel 16
      Käesolev direktiiv ei piira selliste tsiviil- või kriminaalhagide menetlemist, mida võib liikmesriikide õiguse põhjal algatada taotluse esitanud liikmesriik ja/või varastatud kultuuriväärtuse omanik.
      Artikkel 17
      1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile hiljemalt 18. detsembril 2015 ja seejärel iga viie aasta tagant aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta.
      2.   Iga viie aasta järel esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele aruande käesoleva direktiivi kohaldamise ja tulemuslikkuse kohta. Vajaduse korral lisatakse aruandele asjakohased ettepanekud.
      Artikkel 18
      Määruse (EL) nr 1024/2012 lisasse lisatakse järgmine punkt:

                     „8.

                     Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta direktiiv 2014/60/EL EL liikmesriigi territooriumilt ebaseaduslikult väljaviidud kultuuriväärtuste tagastamise kohta ja millega muudetakse määrust (EL) nr 1024/2012 (9): artiklid 5 ja 7.

      Artikkel 19
      1.   Liikmesriigid jõustavad artikli 2 punkti 1, artikli 5 esimese lõigu punkti 3, artikli 5 teise lõigu, artikli 7 kolmanda lõigu, artikli 8 lõike 1, artikli 10 esimese ja teise lõigu ning artikli 17 lõike 1 järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 18. detsembril 2015.
      Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
      Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nende ametliku avaldamise korral nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Samuti lisavad liikmesriigid märkuse, et kehtivates õigus- ja haldusnormides esinevaid viiteid käesoleva direktiiviga kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile. Sellise viitamise ja märkuse sõnastamise viisi näevad ette liikmesriigid.
      2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
      Artikkel 20
      Direktiiv 93/7/EMÜ, mida on muudetud I lisa A osas loetletud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks alates 19. detsembrist 2015, ilma et see piiraks liikmesriikide kohustusi, mis on seotud I lisa B osas esitatud direktiivide siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtaegadega.
      Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid loetakse vastavalt II lisas esitatud vastavustabelile.
      Artikkel 21
      Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
      Artikli 2 punkte 2–8, artikleid 3 ja 4, artikli 5 esimese lõigu punkte 1, 2 ja 4–6, artiklit 6, artikli 7 esimest ja teist lõiku, artikli 8 lõiget 2, artiklit 9, artikli 10 kolmandat ja neljandat lõiku ning artikleid 11–16 kohaldatakse alates 19. detsembrist 2015.
      Artikkel 22
      Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

         Brüssel, 15. mai 2014

               Euroopa Parlamendi nimel

               president

            M. SCHULZ

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            D. KOURKOULAS

         (1)  Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2014. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 8. mai 2014. aasta otsus.

         (2)  Nõukogu 15. märtsi 1993. aasta direktiiv 93/7/EMÜ liikmesriigi territooriumilt ebaseaduslikult väljaviidud kultuuriväärtuste tagastamise kohta (EÜT L 74, 27.3.1993, lk 74).

         (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. veebruari 1997. aasta direktiiv 96/100/EÜ, millega muudetakse direktiivi 93/7/EMÜ (liikmesriigi territooriumilt ebaseaduslikult väljaviidud kultuuriväärtuste tagastamise kohta) lisa (EÜT L 60, 1.3.1997, lk 59).

         (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuni 2001. aasta direktiiv 2001/38/EÜ, millega muudetakse direktiivi 93/7/EMÜ liikmesriigi territooriumilt ebaseaduslikult väljaviidud kultuuriväärtuste tagastamise kohta (EÜT L 187, 10.7.2001, lk 43).

         (5)  Nõukogu 18. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 116/2009 kultuuriväärtuste ekspordi kohta (ELT L 39, 10.2.2009, lk 1).

         (6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrus (EL) nr 1024/2012, mis käsitleb siseturu infosüsteemi kaudu tehtavat halduskoostööd ning millega tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2008/49/EÜ (edaspidi „IMI” määrus) (ELT L 316, 14.11.2012, lk 1).

         (7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 74).

         (8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1).

         I LISA
         A OSA

            Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos hilisemate muudatustega

         (osutatud artiklis 20)

                     Nõukogu direktiiv 93/7/EMÜ

                     (EÜT L 74, 27.3.1993, lk 74)

                     Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 96/100/EÜ

                     (EÜT L 60, 1.3.1997, lk 59)

                     Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/38/EÜ

                     (EÜT L 187, 10.7.2001, lk 43)

               B OSA

            Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäevad

         (osutatud artiklis 20)

                     Direktiiv

                     Ülevõtmise tähtpäev

                     93/7/EMÜ

                     15.12.1993 (Belgias, Saksamaal ja Madalmaades 15.3.1994)

                     96/100/EÜ

                     1.9.1997

                     2001/38/EÜ

                     31.12.2001

         II LISA
         Vastavustabel

                     Direktiiv 93/7/EMÜ

                     Käesolev direktiiv

                     —

                     Artikkel 1

                     Artikli 1 punkti 1 esimene taane

                     Artikli 2 punkt 1

                     Artikli 1 punkti 1 teise taande sissejuhatav osa

                     —

                     Artikli 1 punkti 1 teise taande esimese alltaande esimene lause

                     —

                     Artikli 1 punkti 1 teise taande esimese alltaande teine lause

                     Artikli 2 punkt 8

                     Artikli 1 punkti 1 teise taande teine alltaane

                     —

                     Artikli 1 punkti 2 esimene taane

                     Artikli 2 punkti 2 alapunkt a

                     Artikli 1 punkti 2 teine taane

                     Artikli 2 punkti 2 alapunkt b

                     Artikli 1 punktid 3–7

                     Artikli 2 punktid 3–7

                     Artikkel 2

                     Artikkel 3

                     Artikkel 3

                     Artikkel 4

                     Artikli 4 sissejuhatav osa

                     Artikli 5 esimese lõigu sissejuhatav osa

                     Artikli 4 punktid 1 ja 2

                     Artikli 5 esimese lõigu punktid 1 ja 2

                     Artikli 4 punkt 3

                     Artikli 5 esimese lõigu punkt 3

                     Artikli 4 punktid 4–6

                     Artikli 5 esimese lõigu punktid 4–6

                     —

                     Artikli 5 teine lõik

                     Artikli 5 esimene lõik

                     Artikli 6 esimene lõik

                     Artikli 5 teise lõigu esimene taane

                     Artikli 6 teise lõigu punkt a

                     Artikli 5 teise lõigu teine taane

                     Artikli 6 teise lõigu punkt b

                     Artikli 6 esimene lõik

                     Artikli 7 esimene lõik

                     Artikli 6 teine lõik

                     Artikli 7 teine lõik

                     —

                     Artikli 7 kolmas lõik

                     Artikli 7 lõiked 1 ja 2

                     Artikli 8 lõiked 1 ja 2

                     Artikkel 8

                     Artikkel 9

                     Artikli 9 esimene lõik

                     Artikli 10 esimene lõik

                     Artikli 9 teine lõik

                     —

                     —

                     Artikli 10 teine lõik

                     Artikli 9 kolmas ja neljas lõik

                     Artikli 10 kolmas ja neljas lõik

                     Artiklid 10–15

                     Artiklid 11–16

                     Artikli 16 lõiked 1 ja 2

                     Artikli 17 lõiked 1 ja 2

                     Artikli 16 lõige 3

                     —

                     Artikli 16 lõige 4

                     —

                     Artikkel 17

                     —

                     —

                     Artikkel 18

                     Artikkel 18

                     Artikli 19

                     —

                     Artikkel 20

                     —

                     Artikli 21

                     Artikkel 19

                     Artikkel 22

                     Lisa

                     —

                     —

                     I lisa

                     —

                     II lisa