title: Nõukogu direktiiv 2000/27/EÜ, 2. mai 2000, millega muudetakse direktiivi 93/53/EMÜ, millega kehtestatakse minimaalsed ühenduse meetmed teatavate kalahaiguste tõrjeks

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32000L0027

Euroopa Liidu Teataja L 114 , 13/05/2000 Lk 0028 - 0029

		Nõukogu direktiiv 2000/27/EÜ,2. mai 2000,millega muudetakse direktiivi 93/53/EMÜ, millega kehtestatakse minimaalsed ühenduse meetmed teatavate kalahaiguste tõrjeksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu direktiiv 93/53/EMÜ [4] kehtestab korra, mille kohaselt tuleb muu hulgas lõhe nakkava kehvveresuse (ISA) puhangu tõrjumiseks nakatunud kasvanduses kõik kalad kõrvaldada.(2) 1998. aasta mais leidis Šotimaal aset nimetatud haiguse puhang, hõlmates mitmeid alasid, mis on nakatunud või nakkuskahtlased.(3) Saadud kogemused on näidanud, et kõrvaldamist on võimalik ajaliselt hajutada, kahjustamata püüdeid haiguse likvideerimiseks.(4) Teatud tingimustel võib vaktsineerimist reguleerivate sätete kohaldamine anda uue vahendi ISA puhangujärgseks tõrjeks ja tõkestamiseks; hetkel ei ole selline võimalus ühenduse õigusaktidega sätestatud.(5) Soovitatav on uurida igakülgselt ISA päritolu, haiguse võimalikku levikut ning tehistingimustes peetava ja loodusliku lõhe vastastikuseid kokkupuuteid.(6) Ühenduses ei ole ette nähtud lõhekasvatajatele hüvituse maksmist tervete lõhekasvanduste kõrvaldamise eest vastavalt direktiivile 93/53/EMÜ.(7) Direktiivi 93/53/EMÜ rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused). [5](8) Arvestades teaduslike ja tehniliste tõendite hetkeolukorda, tuleks direktiivi 95/53/EMÜ vastavalt muuta.(9) Arvestades asja kiireloomulisust, on hädavajalik teha erand kuuenädalase ajavahemiku osas, mida mainitakse Amsterdami lepingu lisaks oleva protokolli riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus I osa 3. punktis,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 93/53/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 6 punkti a esimene taane asendatakse järgmisega:"— kõik kalad kõrvaldatakse vastavalt kavale, mille kehtestab ametialane teenistus ja kiidab heaks komisjon artikli 19 lõikes 2 sätestatud korras."2. Artikli 14 lõige 1 asendatakse järgmise tekstiga:"1. Vaktsineerimine II loetelu haiguste vastu heakskiidetud vööndites, heakskiitmata vööndites asuvates heakskiidetud kasvandustes või vööndites või kasvandustes, mis on juba alustanud direktiivis 91/67/EMÜ sätestatud heakskiitmismenetlust, ning I loetelu haiguste vastu on keelatud.Erandina võib lubada vaktsineerimist I loetelu haiguse puhangu korral, eeldusel et vaktsineerimise kord on kindlaks määratud kinnitatud situatsioonplaanides vastavalt artiklile 15, võttes arvesse E lisas sätestatud kriteeriume."3. Lisatakse uus artikkel:"Artikkel 18aKäesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed, mis on seotud allpool loetletud artiklites osutatud meetmetega, võetakse vastu artikli 19 lõikes 2 osutatud regulatiivmenetluste kohaselt:- artikli 5 lõige 2,- artikkel 6,- artikli 10 lõiked 1 ja 2,- artikkel 12,- artikkel 15,- artikkel 16,- artikkel 18, teine lõik."4. Artikkel 19 asendatakse järgmisega:"Artikkel 191. Komisjoni abistab otsusega 68/361/EMÜ [6] moodustatud alaline veterinaarkomitee, edaspidi "komitee".2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.3. Komitee võtab vastu oma töökorra."5. Võetakse vastu käesolevale direktiivile lisatud E lisa.Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid 31. detsembriks 2000. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad neid norme hiljemalt 1. jaanuaril 2001.Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse sätetesse või nende sätete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusaktide teksti. Komisjon teavitab sellest teisi liikmesriike.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 2. mai 2000Nõukogu nimeleesistujaJ. Coelho[1] EÜT C 342, 30.11.1999, lk 42.[2] Arvamus on esitatud 2. märtsil 2000 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[3] EÜT C 51, 23.2.2000, lk 30.[4] EÜT L 175, 19.7.1993, lk 23. Direktiivi on muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.[5] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[6] EÜT L 255, 18.10.1968, lk 23.--------------------------------------------------LISA"E LISAVAKTSINEERIMISPROGRAMMIDE KRITEERIUMIDVaktsineerimisprogrammid peavad sisaldama vähemalt järgmist teavet.1. Vaktsineerimistaotluse esitamist nõudva haiguse eripära.2. Teabe jagamine rannikul ja sisemaal, kohtades ja kasvandustes, kus võib teostada vaktsineerimist: mitte mingitel asjaoludel ei tohi vaktsineerimist teostada väljaspool nakatunud ala ja vajaduse korral nakatunud ala ümber kehtestatud puhvertsooni piire.3. Üksikasjalik teave kasutatava vaktsiini kohta, sealhulgas vaktsiini tüüp (tüübid), mida võib kasutada.4. Üksikasjalik teave vaktsineerimise kasutamistingimuste, sageduse ja vaktsiini kasutuspiirangute kohta (millised kalad, millised puurid jne).5. Kriteeriumid vaktsineerimise lõpetamiseks.6. Võetakse vastu sätted, millega tagatakse päeviku pidamine läbiviidud vaktsineerimiste kohta (kuupäevad, kohad ja kasvandused, kus on läbi viidud vaktsineerimine, puhvervööndi kehtestamine jne).7. Võetakse meetmed kalade liikumise piiramiseks vaktsineerimispiirkonnas, et oleks tagatud kalade väljaviimine vaktsineerimispiirkonnast ainult inimtarbeks tapmise või vajaduse korral hävitamise eesmärgil.8. Muud vaktsineerimiseks vajalikud sätted."--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 21. mai 1973, liikmesriikide kodanikele seoses asutamise ja teenuste osutamisega seatavate liikumis- ja elamispiirangute kaotamise kohta ühenduse piires

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31973L0148

Euroopa Liidu Teataja L 172 , 28/06/1973 Lk 0014 - 0016 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 6 Köide 1 Lk 0135  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 06 Köide 1 Lk 0144  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 6 Köide 1 Lk 0135  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 06 Köide 1 Lk 0132  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 06 Köide 1 Lk 0132

		Nõukogu direktiiv,21. mai 1973,liikmesriikide kodanikele seoses asutamise ja teenuste osutamisega seatavate liikumis- ja elamispiirangute kaotamise kohta ühenduse piires(73/148/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 54 lõiget 2 ja artikli 63 lõiget 2,võttes arvesse asutamis- ja teenuste osutamise vabaduse piirangute kaotamise üldprogramme, [1] eriti nende II jaotist,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:asutamislepingus ning asutamis- ja teenuste osutamise vabaduse piirangute kaotamise üldprogrammide II jaotises ette nähtud isikute vaba liikumine eeldab liikmesriikide kodanikele, kes soovivad teise liikmesriigi territooriumile elama asuda või seal teenuseid osutada, seatavate liikumis- ja elamispiirangute kaotamist ühenduse piires;asutamisvabaduse võib täiel määral saavutada üksnes juhul, kui seda soovivatele isikutele antakse alaline õigus riigis elada; teenuste osutamise vabadus eeldab, et teenuseid osutavatel ja saavatel isikutel on teenuste osutamise ajal õigus riigis elada;nõukogu 25. veebruari 1964. aasta direktiivis liikmesriikide kodanikele seoses asutamise ja teenuste osutamisega seatavate liikumis- ja elamispiirangute kaotamise kohta ühenduse piires [4] sätestati selles valdkonnas füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemisele kohaldatavad reeglid;nõukogu 15. oktoobri 1968. aasta direktiiviga liikmesriikide töötajate ja nende perekondade liikumis- ja elamispiirangute kaotamise kohta ühenduse piires, [5] millega asendati 25. märtsi 1964. aasta sama pealkirja kandnud direktiiv, [6] muudeti töötajate suhtes kohaldatavaid reegleid;füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende perekondade ühenduse piires liikumise ja elamisega seotud sätteid tuleb samuti parandada;välisriigi kodanike liikumise ja elamisega seonduvate avaliku korra, julgeoleku või tervishoiu seisukohalt õigustatud erimeetmete kooskõlastamist reguleeritakse nõukogu 25. veebruari 1964. aasta direktiiviga, [7]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Liikmesriigid kaotavad käesolevas direktiivis ettenähtud korras järgmiste isikute liikumis- ja elamispiirangud:a) liikmesriigi kodanikud, kes elavad teises liikmesriigis või soovivad teise liikmesriiki elama asuda, et tegutseda füüsilisest isikust ettevõtjana või osutada selles riigis teenuseid;b) liikmesriikide kodanikud, kes soovivad minna teise liikmesriiki teenuse saajana;c) sellise kodaniku abikaasa ja alla 21aastased lapsed sõltumata nende kodakondsusest;d) sellise kodaniku ja tema abikaasa ülalpeetavad ülenejad ja alanejad sugulased sõltumata nende kodakondsusest.2. Liikmesriigid hõlbustavad lõike 1 punktides a ja b nimetatud kodaniku või tema abikaasa teise pereliikme lubamist oma territooriumile, kui see pereliige on kodaniku või tema abikaasa ülalpeetav või elas päritoluriigis nendega koos.Artikkel 21. Liikmesriigid annavad artiklis 1 nimetatud isikutele õiguse oma territooriumilt lahkuda. Selle õiguse kasutamiseks piisab kehtiva isikutunnistuse või passi esitamisest. Pereliikmetel on samasugune õigus nagu kodanikul, kelle ülalpeetavad nad on.2. Liikmesriigid väljastavad kooskõlas siseriiklike seadustega oma kodanikele isikutunnistuse või passi, kus on märgitud eelkõige isiku kodakondsus, või pikendavad sellise passi või isikutunnistuse kehtivusaega.3. Pass peab kehtima vähemalt kõikides liikmesriikides ja nendes riikides, kust isik peab ühest liikmesriigist teise siirdudes läbi sõitma. Kui pass on ainus dokument, mille alusel isik võib seaduslikult riigist lahkuda, peab selle kehtivusaeg olema vähemalt viis aastat.4. Liikmesriigid ei või artiklis 1 nimetatud isikutelt nõuda väljasõiduviisat ega esitada neile muid samaväärseid nõudeid.Artikkel 31. Liikmesriigid lubavad artiklis 1 nimetatud isikutel oma territooriumile siseneda kehtiva isikutunnistuse või passi esitamisel.2. Isikutelt, välja arvatud pereliikmetelt, kellel ei ole ühegi liikmesriigi kodakondsust, ei või nõuda sissesõiduviisat ega esitada neile muid samaväärseid nõudeid. Liikmesriigid tagavad sellistele isikutele kõik võimalused vajalike viisade saamiseks.Artikkel 41. Iga liikmesriik annab teiste liikmesriikide kodanikele, kes asuvad tema territooriumile elama, et tegutseda seal füüsilisest isikust ettevõtjana, alalise õiguse riigis elada, kui sellise tegutsemisega seotud piirangud on asutamislepingu kohaselt kaotatud.Elamisõiguse tõendamiseks väljastatakse dokument nimega "Euroopa ühenduste liikmesriigi kodaniku elamisluba". Kõnealune dokument kehtib vähemalt viis aastat alates selle väljastamise kuupäevast ning on automaatselt pikendatav.Riigis elamise vaheajad, mis ei ületa kuut järjestikust kuud, ja eemalviibimine seoses ajateenistusega ei mõjuta elamisloa kehtivust.Kehtivat elamisluba ei või artikli 1 lõike 1 punktis a nimetatud kodanikult ära võtta üksnes põhjusel, et ta ei tööta, kuna on haiguse või õnnetuse tagajärjel ajutiselt töövõimetu.Igale liikmesriigi kodanikule, keda ei ole esimeses lõigus nimetatud, kuid kellel on teise liikmesriigi seaduste kohaselt õigus selle liikmesriigi territooriumil töötada, antakse õigus viibida liikmesriigis vähemalt sama aja jooksul, kui on isikule antud tööloa kehtivusaeg.Esimeses lõigus nimetatud kodanikel, kelle suhtes kohaldatakse töökoha vahetuse tõttu eelmise lõigu sätteid, säilib elamisluba kuni selle kehtivusaja lõpuni.2. Teenuseid osutavatele ja saavatele isikutele antakse riigis elamise õigus teenuste osutamise ajaks.Kui see aeg on pikem kui kolm kuud, väljastab liikmesriik, kelle territooriumil teenuseid osutatakse, elamisõiguse tõendamiseks elamisloa.Kui see aeg ei ole pikem kui kolm kuud, piisab isiku territooriumil viibimiseks isikutunnistusest või passist, mille alusel ta on territooriumile sisenenud. Liikmesriik võib isikult siiski nõuda, et tateataks liikmesriigi territooriumil viibimisest.3. Pereliikmele, kes ei ole ühegi liikmesriigi kodanik, väljastatakse elamisõigust tõendav dokument, mis kehtib võrdselt kodanikule, kelle ülalpeetav ta on, väljastatud dokumendiga.Artikkel 5Liikmesriigis elamise õigus kehtib kogu asjaomase liikmesriigi territooriumil.Artikkel 6Liikmesriik võib isikult, kes taotleb elamisluba või riigi territooriumil viibimise õigust, nõuda üksnes järgmisi dokumente:a) isikutunnistus või pass, mille alusel ta on liikmesriigi territooriumile sisenenud;b) tõendus selle kohta, et isik kuulub ühte artiklites 1 ja 4 nimetatud isikute kategooriatest.Artikkel 71. Liikmesriigi kodanikele antavad elamisõigust tõendavad dokumendid väljastatakse ja neid pikendatakse tasuta või summa eest, mis ei ületa lõive ja makse, mida tuleb maksta selle riigi kodanikel isikut tõendavate dokumentide väljastamise korral. Neid sätteid kohaldatakse ka elamisõigust tõendavate dokumentide väljastamiseks ja pikendamiseks nõutavate dokumentide ja tõendite suhtes.2. Artikli 3 lõikes 2 nimetatud viisad väljastatakse tasuta.3. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed lihtsustamaks lõikes 1 nimetatud dokumentide saamise formaalsusi ja korda nii palju kui võimalik.Artikkel 8Liikmesriigid võivad käesoleva direktiivi sätetest kõrvale kalduda üksnes avaliku korra, julgeoleku või tervishoiu huvides.Artikkel 91. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud meetmed kuue kuu jooksul alates direktiivi teatavaks tegemisest ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Nad teatavad komisjonile õigusnormidesse tehtud muudatustest, mille eesmärk on lihtsustada seoses asutamise ja teenuste osutamisega artiklis 1 nimetatud isikute liikumiseks ja elamiseks vajalike dokumentide väljastamise formaalsusi ja korda.Artikkel 101. Nõukogu 25. veebruari 1964. aasta direktiivi liikmesriikide kodanikele seoses asutamise ja teenuste osutamisega seatavate liikumis- ja elamispiirangute kaotamise kohta ühenduse piires kohaldatakse kuni käesoleva direktiivi rakendamiseni liikmesriikide poolt.2. Lõikes 1 nimetatud direktiivi alusel väljastatud elamisõigust tõendavad dokumendid kehtivad oma kehtivusaja lõpuni.Artikkel 11Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 21. mai 1973Nõukogu nimeleesistujaE. Glinne[1] EÜT 2, 15.1.1962, lk 32/62 ja 36/62.[2] EÜT C 19, 28.2.1972, lk 5.[3] EÜT C 67, 24.6.1972, lk 7.[4] EÜT 56, 4.4.1964, lk 845/64.[5] EÜT L 257, 19.10.1968, lk 13.[6] EÜT 62, 17.4.1964, lk 981/64.[7] EÜT 56, 4.4.1964, lk 850/64.--------------------------------------------------