title: Komisjoni direktiiv 95/36/EÜ, 14. juuli 1995, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohtaEMPs kohaldatav tekst

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31995L0036

Euroopa Liidu Teataja L 172 , 22/07/1995 Lk 0008 - 0020

		Komisjoni direktiiv 95/36/EÜ,14. juuli 1995,millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, [1] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 95/35/EÜ, [2] eriti selle artikli 18 lõiget 2,ning arvestades, et:direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas nähakse ette nõuded toimikutele, mille taotlejad peavad esitama toimeainete I lisasse kandmiseks ja taimekaitsevahendi jaoks loa saamiseks;direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas on vaja esitada taotlejatele nii täpselt kui võimalik nõutava teabe üksikasjad, nagu asjaolud, tingimused ja tehnilised protokollid, mille alusel tuleb koguda teatavad andmed; kõnealused sätted tuleks kasutusele võtta kohe, kui need on olemas, et võimaldada taotlejatel neid kasutada oma toimikute ettevalmistamisel;nüüd on võimalik anda täpsemaid II lisa A osa 7. jaos nõutud andmeid toimeaine keskkonnas säilimise ja käitumise kohta;samuti on nüüd võimalik anda täpsemaid III lisa A osa 9. jaos nõutud andmeid taimekaitsevahendi keskkonnas säilimise ja käitumise kohta;käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 91/414/EMÜ muudetakse järgmiselt.1) II lisa A osa jagu "7. Säilimine ja käitumine keskkonnas" asendatakse käesoleva direktiivi I lisaga;2) III lisa A osa jagu "9. Säilimine ja käitumine keskkonnas" asendatakse käesoleva direktiivi II lisaga.Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. aprilliks 1996. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid võtavad vastu kõnealused meetmed, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub 1. juulil 1995.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 14. juuli 1995Komisjoni nimelkomisjoni liigeRitt Bjerregaard[1] EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.[2] EÜT L 172, 22.7.1995, lk 6.--------------------------------------------------I LISA"7. SÄILIMINE JA KÄITUMINE KESKKONNASSissejuhatusi) Esitatav teave koos toimeainet sisaldavat üht või mitut preparaati käsitleva teabega peab olema piisav, et võimaldada hinnata säilimist ja käitumist keskkonnas toimeaine puhul ja muude liikide kui sihtliikide puhul, mis on tõenäoliselt ohustatud kokkupuutel toimeainega ning selle metaboliitidega ning lagunemis- ja reaktsioonisaadustega, kui need on toksikoloogilisest või keskkondlikust seisukohast olulised.ii) Koos muu asjakohase teabega toimeaine kohta esitatav teave ja andmed toimeainet sisaldava ühe või mitme preparaadi kohta peavad olema piisavad, et:- otsustada, kas toimeainet saab I lisasse lisada või mitte,- täpsustada asjakohased tingimused või piirangud seoses toimeaine võimaliku lisamisega I lisasse,- liigitada toimeainet vastavalt selle ohtlikkusele,- täpsustada keskkonna kaitseks pakenditele (konteineritele) lisatavad ohu sümbolid, ohumärgid, asjakohased hoiatusväljendid ja ohutusmeetmetele osutavad väljendid,- prognoosida toimeaine ning asjakohaste metaboliitide, lagunemis- ja reaktsioonisaaduste levikut, säilimist ja käitumist keskkonnas ning asjakohaseid ajavahemikke,- identifitseerida muud liigid kui sihtliigid ja populatsioonid, mis on toimeainega võimaliku kokkupuute korral ohustatud, ning- teha kindlaks keskkonna saastatuse ja muude liikide ohustamise vähendamiseks vajalikud meetmed.iii) Tuleb esitada kasutatud materjali üksikasjalik kirjeldus (spetsifikatsioon) vastavalt 1. jao punktile 11. Toimeainega tehtavate katsete korral peab kasutatud materjal olema sama spetsifikatsiooniga nagu heakskiidetavate preparaatide valmistamiseks kasutatav materjal, välja arvatud radiomärgistusega materjali kasutamise korral.Kui uuringutes kasutatakse laboris või katsetootmise käigus toodetud toimeainet, tuleb keskkonnamõju uurimiseks ja hindamiseks teha kordusuuring tööstuslikult toodetud toimeainega, välja arvatud juhul, kui on võimalik tõendada, et kasutatud katsematerjal on suures osas sama.iv) Radiomärgistusega katsematerjali kasutamise korral tuleks radiomärgistus paigutada kohtadesse, mis hõlbustavad ainevahetuse ja lagunemise radade väljaselgitamist ning toimeaine ja selle metaboliidi, reaktsiooni- ja lagunemissaaduste keskkonnas levimise uurimist.v) Metaboliitide, lagunemis- ja reaktsioonisaaduste puhul võib osutuda vajalikuks eri uuringute läbiviimine, kui sellised saadused kujutavad ohtu muudele organismidele kui sihtorganismidele või vee, mulla ja õhu kvaliteedile või kui nende mõju ei saa hinnata toimeaine kohta olemasolevate tulemuste põhjal. Enne selliste uuringute läbiviimist tuleb võtta arvesse 5. ja 6. jao andmeid.vi) Vajaduse korral tuleks määrata katsed ja analüüsida andmeid, kasutades asjakohaseid statistilisi meetodeid.Statistiliste analüüside kõikidest üksikasjadest tuleb ette kanda (nt kõik punktihinnangud tuleks anda usaldusvahemikuga ning märke oluline/ebaoluline asemel tuleks anda täpsed tõenäosusväärtused).7.1. Säilimine ja käitumine mullasVastavalt asjakohastele ISO või muudele rahvusvahelistele standarditele tuleb teatada kogu asjakohane teave uuringus kasutatud mulla tüübi ja omaduste kohta, sealhulgas andmed pH, orgaanilise süsiniku sisalduse, katioonide neelamismahutavuse, osakeste suuruse järgi jaotumise ja veemahutavuse kohta ning osakeste suuruse järgi jaotumise ja veemahutavuse kohta, kui pF = 0 ja kui pF = 25.Lagunemise laboriuuringutes kasutatud mulla mikroobne biomass tuleb kindlaks määrata enne uuringu algust ning uuringu lõpus.On soovitav võimalikult suurel määral kasutada sama mulda kõikide mulla laboriuuringute jooksul.Lagunemise või liikuvuse uuringutes kasutatavad mullad tuleb valida selliselt, et need esindaksid tüüpilisi muldasid ühenduse eri piirkondades, kus taimekaitsevahendeid kasutatakse või kus nende kasutamist kavandatakse, ning mullad peavad:- hõlmama erinevaid orgaanilise süsiniku sisaldusi, osakeste suuruse järgi jaotumisi ja pH väärtusi ja- kui muude andmete põhjal võib lagunemine või liikuvus osutuda sõltuvaks pH-st (nt lahustuvuse või hüdrolüüsi aste, punktid 2.7 ja 2.8), hõlmavad mullad järgmisi pH väärtusi:- 4,5–5,5,- 6–7 ja- 8 (ligikaudu).Kasutatavad mullaproovid peavad võimaluse korral olema värsked. Kui säilitatud mulla kasutamine on vältimatu, peab säilitamine olema toimunud piiratud ajavahemiku jooksul määratletud ja protokollitud tingimustes. Pikemate ajavahemike jooksul säilitatud mulla võib kasutada ainult adsorptsiooni/desorptsiooni uuringuteks.Uuringuteks valitud mullal ei tohiks olla äärmuslikke omadusi osakeste suuruse järgi jaotumise, orgaanilise süsiniku sisalduse ja pH parameetrite osas.Mulda tuleb koguda ja käsitleda vastavalt ISO standardile 10381-6 (mulla kvaliteet – proovide võtmine – mulla kogumise, käsitlemise ja säilitamise juhised mikroobsete protsesside laboriuuringute jaoks). Kõik kõrvalekalded peavad olema õigustatud ning neist tuleb teatada.Väliuuringud tuleb läbi viia harilikele põllumajandustavadele võimalikult lähedastes tingimustes mullatüüpidel ja ilmastikutingimuses, mis on taimekaitsevahendite kasutusala(de) puhul iseloomulikud. Väliuuringute korral tuleb teatada ilmastikutingimustest.7.1.1. Lagunemise käik ja kiirus7.1.1.1. Lagunemise käikKatsete eesmärkKoos muude asjakohaste andmetega esitatav teave peab olema piisav, et:- võimaluse korral kindlaks määrata asjakohaste protsesside tüüpide (keemilise ja bioloogilise lagunemise vaheline tasakaal) suhteline tähtsus,- kindlaks määrata olemasolevad üksikud komponendid, mille sisaldus võib igal ajal ületada 10 % lisatud toimeaine kogusest, ning võimaluse korral ekstraheerimata jäägid,- võimaluse korral kindlaks määrata üksikud komponendid, mille sisaldus on väiksem kui 10 % lisatud toimeainete kogusest,- kindlaks määrata olemasolevate komponentide suhtelised osakaalud (ainetase) ja- võimaldada määratleda mullas sisalduvaid asjaomaseid jääke, millega muud liigid kui sihtliigid kokku puutuvad või võivad kokku puutuda.Kui viidatakse ekstraheerimata jääkidele, määratletakse neid kui keemilisi aineid, mis on pärit hea põllumajandustava kohaselt kasutatud taimekaitsevahenditest ja mida ei saa ekstraheerida meetoditega, mis ei muuda oluliselt kõnealuste jääkide keemilisi omadusi. Arvatakse, et kõnealused ekstraheerimata jäägid ei hõlma osakesi, millest ainevahetusradade kaudu moodustuvad loodussaadused.7.1.1.1.1. Aeroobne lagunemineAsjaolud, mille puhul katset nõutakseLagunemise käigust või käikudest tuleb alati teatada, välja arvatud juhul, kui toimeainet sisaldavate preparaatide kasutamise laadi ja viisi puhul, näiteks kasutamine ladustatud toodetel või puude haavahooldusvahenditena, on mulla saastumine välistatud.KatsetingimusedTuleb teatada lagunemise käigust või käikudest ühe mullaproovi kohta.Saadud tulemused tuleb esitada skemaatilise joonisena, millel on esitatud asjakohased lagunemise käigud, ning tabelina, mis näitab radiomärgistuse levimist ajas:- toimeaines,- süsinikdioksiidis,- muudes lenduvates ühendites kui süsinikdioksiidis,- muudes kindlakstehtud muundumissaadustes,- kindlakstegemata ekstraheeruvates ainetes ja- mullas ekstraheerimata jääkides.Lagunemise käigu uurimine peab hõlmama kõiki teostatavaid toiminguid, et 100 päeva möödumisel iseloomustada ja kvantifitseerida ekstraheerimata jääke, kui need ületavad 70 % kasutatud toimeaine doosist. Kohaldatavad tehnikad ja meetodid valitakse iga kord eraldi. Juhul, kui asjaomaseid ühendeid ei iseloomustata, tuleb esitada põhjendus.Uuring kestab tavaliselt 120 päeva, välja arvatud juhul, kui lühema ajavahemiku möödumisel on ekstraheerimata jääkide ja süsinikdioksiidi tasemed sellised, et neid saab usaldusväärsel viisil ekstrapoleerida 100 päevale.Katse läbiviimise suunisedKeskkonnatoksikoloogia ja -keemia ühing – taimekaitsevahendite keskkonnas säilimise ja ökotoksilisuse hindamise kord. [1]7.1.1.1.2. Täiendavad uuringud- Anaeroobne lagunemineAsjaolud, mille puhul katset nõutakseAnaeroobse lagunemise uuringust tuleb teatada, välja arvatud juhul, kui on võimalik põhjendada, et toimeainet sisaldava taimekaitsevahendi kokkupuude anaeroobsete tingimustega on ebatõenäoline.Katsetingimused ja katse läbiviimise suunisedKohaldatakse samu sätteid, mis on ette nähtud punkti 7.1.1.1.1 vastavas lõigus.- Mulla fotolüüsAsjaolud, mille puhul katset nõutakseMulla fotolüüsi uuringust tuleb teatada, välja arvatud juhul, kui on võimalik põhjendada, et toimeaine sadenemine mullas on ebatõenäoline.Katse läbiviimise suunisedKeskkonnatoksikoloogia ja -keemia ühing – taimekaitsevahendite keskkonnas säilimise ja ökotoksilisuse hindamise kord.7.1.1.2. Lagunemise kiirus7.1.1.2.1. LaboriuuringudKatsete eesmärkMullas lagunemise uuringud peaksid andma parimaid võimalikke hinnanguid aja kohta, mis kulub 50 % ja 90 % (vastavalt DT50lab ja DT90lab) toimeaine ning asjakohaste metaboliitide, lagunemis- ja reaktsioonisaaduste lagunemiseks laboritingimustes.- Aeroobne lagunemineAsjaolud, mille puhul katset nõutakseLagunemise kiirusest mullas tuleb alati teatada, välja arvatud juhul, kui toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamise laadi ja viisi puhul, näiteks kasutamine ladustatud toodetel või puude haavahooldusvahenditena, on mulla saastumine välistatud.KatsetingimusedTuleb teatada toimeaine aeroobse lagunemise kiirusest kolmes erinevas mullatüübis lisaks punktis 7.1.1.1.1 osutatud mullatüübile.Uurimaks temperatuuri mõju lagunemisele, tuleb läbi viia täiendav katse 10 °C juures ühe mulla puhul, mida on kasutatud lagunemise uurimiseks 20 °C juures, kuni saadakse kasutusse kinnitatud ühenduse mudel madalatel temperatuuridel lagunemismäärade ekstrapoleerimise arvutamiseks.Tavaliselt kestab uuring 120 päeva, välja arvatud juhul, kui üle 90 % toimeainest on lagunenud enne kõnealuse ajavahemiku lõppu.Tuleb teatada samasugustest uuringutest kolme mullatüübi kohta kõikide asjaomaste metaboliitide, lagunemis- ja reaktsioonisaaduste puhul, mis mullas esinevad ja mida uuringute mis tahes hetkel on üle 10 % lisatud toimeaine kogusest, välja arvatud juhul, kui nende DT50 väärtusi on olnud võimalik kindlaks määrata toimeainega tehtud lagunemise uuringu tulemuste põhjal.Katse läbiviimise suunisedKeskkonnatoksikoloogia ja -keemia ühing – taimekaitsevahendite keskkonnas säilimise ja ökotoksilisuse hindamise kord.- Anaeroobne lagunemineAsjaolud, mille puhul katset nõutakseToimeaine anaeroobsest lagunemisest peab teatama, kui vastavalt punktile 7.1.1.1.2 tuleb sooritada anaeroobne uuring.KatsetingimusedToimeaine anaeroobse lagunemise kiiruse katse tuleb läbi viia sama mullaga, mida on kasutatud punkti 7.1.1.1.2 kohase anaeroobse uuringu läbiviimisel.Tavaliselt kestab uuring 120 päeva, välja arvatud juhul, kui üle 90 % toimeainest on lagunenud enne kõnealuse ajavahemiku lõppu.Tuleb teatada samalaadsetest uuringutest kolme mullatüübi kohta kõikide asjaomaste metaboliitide, lagunemis- ja reaktsioonisaaduste puhul, mis mullas esinevad ja mida uuringute mis tahes hetkel on üle 10 % lisatud toimeaine kogusest, välja arvatud juhul, kui nende DT50 väärtusi on olnud võimalik kindlaks määrata toimeainega tehtud lagunemise uuringu tulemuste põhjal.Katse läbiviimise suunisedKeskkonnatoksikoloogia ja -keemia ühing – taimekaitsevahendite keskkonnas säilimise ja ökotoksilisuse hindamise kord.7.1.1.2.2. Väliuuringud- Mullast kadumise uuringudKatse eesmärkMullast kadumise uuringud peaksid andma hinnanguid aja kohta, mis kulub 50 % ja 90 % (DT50f ja DT90f) toimeaine kadumiseks välitingimustes. Vajadusel tuleb teatada asjakohastest metaboliitidest ning lagunemis- ja reaktsioonisaadustest.Asjaolud, mille puhul katset nõutakseKatsed tuleb sooritada, kui 20 °C ja mulla niiskusesisalduse juures, mille pF väärtus on 2–2,5 (imemisrõhk), kindlaksmääratud DT50lab ületab 60 päeva.Kui toimeainet sisaldavad taimekaitsevahendid on ette nähtud kasutamiseks madala temperatuuri juures, tuleb katsed sooritada, kui 10 °C ja mulla niiskusesisalduse juures, mille pF väärtus on 2–2,5 (imemisrõhk), kindlaksmääratud DT50lab on pikem kui 90 päeva.KatsetingimusedIndividuaaluuringuid tüüpiliste muldadega (tavaliselt 4 erinevat tüüpi) tuleb jätkata, kuni üle 90 % kasutatud kogusest on mullast kadunud. Uuringute maksimaalne kestus on 24 kuud.Katse läbiviimise suunisedKeskkonnatoksikoloogia ja -keemia ühing – taimekaitsevahendite keskkonnas säilimise ja ökotoksilisuse hindamise kord.- Jääkide uurimine mullasKatse eesmärkJääkide uurimine mullas peaks andma hinnangud jääkide määrade kohta mullas saagikoristusel või järelkultuuride külvamise või istutamise ajal.Asjaolud, mille puhul katset nõutakseJääkide uuringutest mullas tuleb teatada, kui DT50lab on pikem kui kolmandik ajavahemikust, mis jääb toimeaine kasutamise ja saagikoristuse vahele, ning kui on võimalik absorbeerimine järelkultuuride poolt, välja arvatud juhul, kui andmete põhjal, mis on saadud jääkide uuringutest mullas, saab usaldusväärselt hinnata mulda jäänud jääke järelkultuuri külvamise või istutamise ajal või kui on võimalik põhjendada, et kõnealused jäägid ei saa olla fütotoksilised külvikorrakultuuride suhtes või jätta keelatud jääke külvikorrakultuuridesse.KatsetingimusedIndividuaaluuringuid tuleb jätkata kuni saagikoristuseni või järelkultuuride külvamise või istutamise ajani, kui üle 90 % kasutatud kogusest ei ole mullast kadunud.Katse läbiviimise suunisedKeskkonnatoksikoloogia ja -keemia ühing – taimekaitsevahendite keskkonnas säilimise ja ökotoksilisuse hindamise kord.- Mulda kogunemise uuringudKatsete eesmärkKatsed peaksid andma piisavalt andmeid, et hinnata toimeaine ning asjakohaste metaboliitide, lagunemis- ja reaktsioonisaaduste võimalikku kogunemist mullas.Asjaolud, mille puhul katset nõutakseKui mullast kadumise uuringute põhjal tehakse kindlaks, et DT90f on pikem kui üks aasta ja kui kavandatakse korduvat kasutamist kas samal kasvuperioodil või järgmistel aastatel, tuleb jääkide kogunemist mullas ja kontsentratsiooni saavutamise taset uurida, välja arvatud juhul, kui arvutamismudeli või muu asjakohase arvestuse abil saab usaldusväärseid andmeid.KatsetingimusedPikaajalised väliuuringud tuleb teha kahe asjakohase mullaprooviga, mis peavad võimaldama korduvat kasutamist.Enne kõnealuste uuringute läbiviimist püüab taotleja pädeva asutusega kokku leppida sooritatava uuringu liigi osas.7.1.2. Adsorptsioon ja desorptsioonKatse eesmärkKoos muude asjakohaste andmetega esitatav teave peab olema piisav, et kehtestada toimeaine ja asjakohaste metaboliitide ning lagunemis- ja reaktsioonisaaduste adsorptsioonikoefitsient.Asjaolud, mille puhul katset nõutakseUuringutest tuleb alati teatada, välja arvatud juhul, kui toimeainet sisaldavate preparaatide kasutamise laadi ja viisi puhul, näiteks kasutamine ladustatud toodetel või puude haavahooldusvahenditena, on mulla saastumine välistatud.KatsetingimusedToimeaine uuringutest tuleb teatada nelja mullatüübi puhul.Tuleb teatada saamalaadsetest uuringutest vähemalt kolme mullatüübi kohta kõikide asjaomaste metaboliitide, lagunemis- ja reaktsioonisaaduste puhul, mida mulla lagunemise uuringute mis tahes hetkel on üle 10 % lisatud toimeaine kogusest.Katse läbiviimise suunisedOECD meetod 1067.1.3. Liikuvus mullas7.1.3.1. Leostumiskatsed kolonnisKatse eesmärkKatse peaks andma piisavalt andmeid, et hinnata toimeaine ja asjakohaste metaboliitide ning lagunemis- ja reaktsioonisaaduste liikuvust ja võimalikku leostumist mullas.Asjaolud, mille puhul katset nõutakseTuleb läbi viia uuringud nelja tüüpi mullaga, kui punktiga 7.1.2 ettenähtud adsorptsiooni- ja desorptsioonikatsetel ei ole võimalik saada usaldusväärseid adsorptsioonikoefitsiendi väärtusi.Katse läbiviimise suunisedKeskkonnatoksikoloogia ja -keemia ühing – taimekaitsevahendite keskkonnas säilimise ja ökotoksilisuse hindamise kord.7.1.3.2. Aegunud jääkidega läbiviidavad leostumiskatsed kolonnisKatse eesmärkKatse peaks andma piisavalt andmeid, et hinnata asjakohaste metaboliitide, lagunemis- ja reaktsioonisaaduste liikuvust ja leostumisvõimalusi.Asjaolud, mille puhul katset nõutakseKatsed tuleb läbi viia, välja arvatud juhul, kui:- toimeainet sisaldavate preparaatide kasutamise laadi ja viisi puhul, näiteks kasutamine ladustatud toodetel või puude haavahooldusvahenditena, on mulla saastumine välistatud või- punkti 7.1.2 või 7.1.3.1 kohaselt on läbiviidud eraldi katse metaboliitide, lagunemis- ja reaktsioonisaaduste kohta.KatsetingimusedToimeaine ja metaboliitide lagunemismudelite põhjal tuleks kindlaks määrata aegumisaeg (-ajad), et tagada asjakohase metaboliitide spektri olemasolu leostumise ajal.Katse läbiviimise suunisedKeskkonnatoksikoloogia ja -keemia ühing – taimekaitsevahendite keskkonnas säilimise ja ökotoksilisuse hindamise kord.7.1.3.3. Uuringud lüsimeetriga või leostumise väliuuringudKatsete eesmärkKatsetel tuleks saada andmeid:- mullas liikuvuse kohta,- põhjavette leostumise võimalikkuse kohta,- mullas levimise võimalikkuse kohta.Asjaolud, mille puhul katset nõutakseEkspertarvamus on vajalik, et teha otsus lüsimeetri abil tehtavate uuringute või leostumise väliuuringute läbiviimise tarvilikkuse kohta, võttes arvesse lagunemisuuringute ja muude liikuvust käsitlevate uuringute tulemusi ning III lisa 9. jao sätete kohaselt kindlaksmääratud arvutuskontsentratsioone põhjavees. Läbiviidava uuringu tüüpi ja tingimusi tuleks arutada pädevate asutustega.KatsetingimusedKatseseadeldisi ja individuaaluuringuid tuleb väga hoolikalt projekteerida, et tagada saadud tulemuste kasutamise võimalus hindamise eesmärgil. Uuringud peaksid hõlmama realistlikke kõige ebasoodsamaid olukordi, võttes arvesse mullatüüpi, ilmastikutingimusi ning toimeaine kasutamise määra, sagedust ja kestust.Vee nõrgumist mullasammastest tuleb analüüsida sobivate ajavahemike järel ning jäägid taimses materjalis tuleb kindlaks määrata saagikoristuse ajal. Katsetööde lõpus tuleb jäägid kindlaks määrata vähemalt viies mullaprofiili kihis. Vahepealseid proovivõtmisi tuleb vältida, kuna taimede (välja arvatud tavapäraste põllumajandustavade kohane saagikoristus) ja mulla eemaldamine mõjutab leostumisprotsessi.Sademed, mulla- ja õhutemperatuur tuleb registreerida korrapäraste ajavahemike järel (vähemalt kord nädalas).- Uuringud lüsimeetrigaKatsetingimusedLüsimeetrite miinimumsügavus peaks olema 100 cm; nende maksimumsügavus peaks olema 130 cm. Mullaproov peab olema puutumata. Mulla temperatuurid peavad olema sarnased põllul registreeritud temperatuuridega. Vajaduse korral tuleb ette näha täiendav niisutus, et tagada optimaalne taimekasv ning et imbuva vee kogus oleks samasugune nagu piirkondades, millele luba taotletakse. Kui uuringu ajal tuleb põllumajanduse tõttu mulda häirida, ei tohi seda teha sügavamal kui 25 cm.- Leostumise väliuuringudKatsetingimusedTuleb esitada teave katsepõldude põhjavee taseme kohta. Kui uuringu ajal ilmneb maapinna pragunemist, tuleb seda põhjalikult kirjeldada.Tuleks pöörata erilist tähelepanu vee kogumise seadmete arvule ja asukohale. Kõnealuste seadmete mulda asetamine ei tohiks põhjustada eelistatud vooluteede tekkimist.Katse läbiviimise suunisedKeskkonnatoksikoloogia ja -keemia ühing – taimekaitsevahendite keskkonnas säilimise ja ökotoksilisuse hindamise kord.7.2. Säilimine ja käitumine vees ja õhusKatsete eesmärkEsitatav teave koos toimeainet sisaldavat üht või mitut preparaati käsitleva teabega ning muud asjakohased andmed peavad olema piisavad, et kindlaks määrata või võimaldada hinnata:- püsivust veesüsteemides (põhjasete ja vesi, sealhulgas hõljuvad osakesed),- vee, põhjasette organismide ja õhu ohustatuse ulatust,- pinnavee ja põhjavee saastumise võimalikkust.7.2.1. Lagunemise käik ja kiirus veesüsteemides (punktiga 2.9 hõlmamata juhud)Katsete eesmärkKoos muude asjakohaste andmetega esitatav teave peab olema piisav, et:- kindlaks määrata asjakohaste protsesside tüüpide (keemilise ja bioloogilise lagunemise vaheline tasakaal) suhteline tähtsus,- võimaluse korral kindlaks määrata olemasolevad üksikud komponendid,- kindlaks määrata olemasolevate komponentide suhtelised osakaalud ja nende jaotumine vee, sealhulgas hõljuvate osakeste, ja põhjasette vahel ning- võimaldada määratleda asjaomaseid jääke, millega muud liigid kui sihtliigid kokku puutuvad või võivad kokku puutuda.7.2.1.1. Hüdrolüütiline lagunemineAsjaolud, mille puhul katset nõutakseKatse tuleb alati sooritada, kui asjaomaseid metaboliite ning lagunemis- ja reaktsioonisaadusi on mis tahes hetkel üle 10 % lisatud toimeaine kogusest, välja arvatud juhul, kui punkti 2.9.1 kohaselt läbiviidud katse põhjal on piisavalt teavet nende lagunemise kohta.Katsetingimused ja katse läbiviimise suunisedKohaldatakse samu sätteid, mis on ette nähtud punkti 2.9.1 vastavas lõigus.7.2.1.2. Fotokeemiline lagunemineAsjaolud, mille puhul katset nõutakseKatse tuleb alati sooritada, kui asjaomaseid metaboliite ning lagunemis- ja reaktsioonisaadusi on mis tahes hetkel üle 10 % lisatud toimeaine kogusest, välja arvatud juhul, kui punktide 2.9.2 ja 2.9.3 kohaselt läbiviidud katse põhjal on piisavalt teavet nende lagunemise kohta.Katsetingimused ja katse läbiviimise suunisedKohaldatakse samu sätteid, mis on ette nähtud punktide 2.9.2 ja 2.9.3 vastavates lõikudes.7.2.1.3. Bioloogiline lagunemine7.2.1.3.1. Lihtne bioloogiline lagunemineAsjaolud, mille puhul katset nõutakseKatse tuleb sooritada, välja arvatud juhul, kui seda ei nõuta vastavalt direktiivi 67/548/EMÜ VI lisa sätetele toimeaine liigitamise puhul.Katse läbiviimise suunisedEMÜ meetod C4.7.2.1.3.2. Vee-/põhjasetteuuringudAsjaolud, mille puhul katset nõutakseKatsest tuleb teatada, välja arvatud juhul, kui on võimalik tõendada, et pinnavee saastumist ei esine.Katse läbiviimise suunisedKeskkonnatoksikoloogia ja -keemia ühing – taimekaitsevahendite keskkonnas säilimise ja ökotoksilisuse hindamise kord.7.2.1.4. Lagunemine küllastunud tsoonisAsjaolud, mille puhul katset nõutakseToimeaine ja selle asjakohaste metaboliitide, lagunemis- ja reaktsioonisaaduste muundumise määr küllastunud tsoonis võib anda kasulikku teavet kõnealuste ainete säilimise kohta põhjavees.KatsetingimusedOn vaja eksperthinnangut, et teha otsus kõnealuse teabe tarvilikkuse kohta. Enne kõnealuste uuringute läbiviimist püüab taotleja pädeva asutusega kokku leppida sooritatava uuringu liigi osas.7.2.2. Lagunemise käik ja kiirus õhus (punktiga 2.10 hõlmamata juhud)Suunised on väljatöötamisel.7.3. Jäägi määratlusMullas, vees või õhus esinevate jääkide keemilist koostist silmas pidades tuleks esitada ettepanek jäägi määratlemiseks, võttes arvesse leitud jääkide sisaldusi ning nende olulisust toksikoloogilisest ja keskkonna seisukohast.7.4. SeireandmedTuleb teatada olemasolevatest seireandmetest toimeaine ning asjakohaste metaboliitide, lagunemis- ja reaktsioonisaaduste kohta."[1] Keskkonnatoksikoloogia ja -keemia ühing (SETAC) 1995. Taimekaitsevahendite keskkonnas säilimise ja ökotoksilisuse hindamise kord, ISBN 90-5607-002-9.--------------------------------------------------II LISA"9. SÄILIMINE JA TOIME KESKKONNASSissejuhatusi) Esitatav teave koos II lisa kohase toimeainet käsitleva teabega peab olema piisav, et võimaldada hinnata taimekaitsevahendi ja sellega kokkupuutel tõenäoliselt ohustatud muude liikide kui sihtliikide säilimist ja käitumist keskkonnas.ii) Koos muu asjakohase teabega taimekaitsevahendi kohta esitatav teave ja toimeainet käsitlevad andmed peaksid olema piisavad, et:- täpsustada keskkonna kaitseks pakenditele (konteineritele) lisatavad ohu sümbolid, ohumärgid, asjakohased hoiatusväljendid ja ohutusmeetmetele osutavad väljendid,- prognoosida levikut, säilimist ja käitumist keskkonnas ning asjakohaseid ajavahemikke,- identifitseerida muud liigid kui sihtliigid ja populatsioonid, mis on toimeainega võimaliku kokkupuute korral ohustatud, ning- teha kindlaks keskkonna saastatuse ja muude liikide ohustamise vähendamiseks vajalikud meetmed.iii) Radiomärgistusega katsematerjali kasutamise korral kohaldatakse II lisa 7. peatüki sissejuhatuse punkti iv.iv) Vajaduse korral tuleks määrata katsed ja analüüsida andmeid, kasutades asjakohaseid statistilisi meetodeid.Statistiliste analüüside kõikidest üksikasjadest tuleb ette kanda (nt kõik punktihinnangud tuleb anda usaldusvahemikuga ning märke oluline/ebaoluline asemel tuleks anda täpsed tõenäosusväärtused).v) Arvutuskontsentratsioonid mullas, pinnavees, põhjavees ja õhus.Tuleks koostada põhjendatud prognoosid toimeaine ning asjakohaste metaboliitide, lagunemis- ja reaktsioonisaaduste eeldatavate kontsentratsioonide kohta mullas, põhjavees, pinnavees ja õhus pärast kavandatud või tegelikku kasutust. Lisaks tuleks koostada realistlik halvim võimalik prognoos.Kõnealuste kontsentratsioonide prognoosis kasutatakse järgmisi määratlusi.- Arvutuskontsentratsioon mullasMulla ülemises kihis sisalduvate jääkide tase, millega muud liigid kui sihtliigid võivad kokku puutuda (akuutne ja krooniline kokkupuude).- Arvutuskontsentratsioon pinnaveesPinnavees sisalduvate jääkide tase, millega muud veeorganismid kui sihtorganismid võivad kokku puutuda (akuutne ja krooniline kokkupuude).- Arvutuskontsentratsioon põhjaveesPõhjavees sisalduvate jääkide tase.- Arvutuskontsentratsioon õhusÕhus sisalduvate jääkide tase, millega inimesed, loomad ja muud organismid kui sihtorganismid võivad kokku puutuda (akuutne ja krooniline kokkupuude).Kõnealuste kontsentratsioonide prognoosimiseks tuleb arvesse võtta kogu vajalik teave taimekaitsevahendi ja selle toimeaine kohta. Kasulik lähenemine kõnealustele prognoosidele on esitatud Euroopa ja Vahemeremaade taimekaitseorganisatsiooni (EPPO) keskkonnaohu hindamise kavades. [1] Vajaduse korral tuleks kasutada käesolevas jaos ettenähtud parameetreid.Kui keskkonna arvutuskontsentratsioonide hindamisel kasutatakse mudeleid, peavad need:- võimaldama koostada parimat võimalikku prognoosi kõikide asjaomaste protsesside kohta, võttes arvesse realistlikke parameetreid ja eeldusi,- võimaluse korral olema usaldusväärselt kinnitatud mõõtmistega, mis on läbi viidud mudeli kasutamiseks vajalikes tingimustes,- vastama kasutusala tingimustele.Esitatav teave peab vajaduse korral sisaldama II lisa A osa punktis 7 osutatud teavet.9.1. Säilimine ja toime mullasVajaduse korral kohaldatakse II lisa punktis 7.1 ettenähtud tingimusi, mis käsitlevad kasutatud mulla ja selle valiku kohta edastatavat teavet.9.1.1. Mullas lagunemise kiirus9.1.1.1. LaboriuuringudKatse eesmärkMullas lagunemise uuringud peaksid andma parimaid võimalikke hinnanguid aja kohta, mis kulub 50 % ja 90 % (DT50lab ja DT90lab) toimeaine lagunemiseks laboritingimustes.Asjaolud, mille puhul katset nõutakseTaimekaitsevahendite püsimist ja käitumist mullas tuleb uurida, kui toimeaine ning asjakohaste metaboliitide, lagunemis- ja reaktsioonisaaduste kohta II lisa punkti 7.1.1.2 nõuete kohaselt saadud andmeid ei ole võimalik ekstrapoleerida. Kõnealune ekstrapoleerimine ei ole võimalik näiteks aeglaselt eralduvate ühendite puhul.KatsetingimusedTuleb teatada aeroobse ja/või anaeroobse lagunemise kiirusest mullas.Tavaliselt kestab uuring 120 päeva, välja arvatud juhul, kui üle 90 % toimeainest on lagunenud enne kõnealuse ajavahemiku lõppu.Katse läbiviimise suunisedKeskkonnatoksikoloogia ja -keemia ühing – taimekaitsevahendite keskkonnas säilimise ja ökotoksilisuse hindamise kord.9.1.1.2. Väliuuringud- Mullast kadumise uuringudKatse eesmärkMullast kadumise uuringud peaksid andma parimaid võimalikke hinnanguid aja kohta, mis kulub 50 % ja 90 % (DT50f ja DT90f) toimeaine kadumiseks välitingimustes. Vajadusel tuleb koguda teavet asjakohaste metaboliitide ning lagunemis- ja reaktsioonisaaduste kohta.Asjaolud, mille puhul katset nõutakseTaimekaitsevahendite mullast kadumist ja mullas käitumist tuleb uurida, kui toimeaine ning asjakohaste metaboliitide, lagunemis- ja reaktsioonisaaduste kohta II lisa punkti 7.1.1.2 nõuete kohaselt saadud andmeid ei ole võimalik ekstrapoleerida. Kõnealune ekstrapoleerimine ei ole võimalik näiteks aeglaselt eralduvate ühendite puhul.Katsetingimused ja katse läbiviimise suunisedKohaldatakse samu sätteid, mis on ette nähtud II lisa punkti 7.1.1.2.2 vastavas lõigus.- Jääkide uurimine mullasKatse eesmärkJääkide uurimine mullas peaks andma hinnanguid jääkide määrade kohta saagikoristusel või järelkultuuride külvamise või istutamise ajal.Asjaolud, mille puhul katset nõutakseJääkide uurimisest mullas tuleb teatada, kui toimeaine ning asjakohaste metaboliitide, lagunemis- ja reaktsioonisaaduste kohta II lisa punkti 7.1.1.2.2 nõuete kohaselt saadud andmeid ei ole võimalik ekstrapoleerida. Kõnealune ekstrapoleerimine ei ole võimalik näiteks aeglaselt eralduvate ühendite puhul.KatsetingimusedKohaldatakse samu sätteid, mis on ette nähtud II lisa punkti 7.1.1.2.2 vastavas lõigus.Katse läbiviimise suunisedKeskkonnatoksikoloogia ja -keemia ühing – taimekaitsevahendite keskkonnas säilimise ja ökotoksilisuse hindamise kord.- Mulda kogunemise uuringudKatsete eesmärkKatsed peaksid andma piisavalt andmeid, et hinnata toimeaine ning asjakohaste metaboliitide, lagunemis- ja reaktsioonisaaduste võimalikku kogunemist mullas.Asjaolud, mille puhul katset nõutakseMulda kogunemise uuringutest tuleb teatada, kui toimeaine ning asjakohaste metaboliitide, lagunemis- ja reaktsioonisaaduste kohta II lisa punkti 7.1.1.2.2 nõuete kohaselt saadud andmeid ei ole võimalik ekstrapoleerida. Kõnealune ekstrapoleerimine ei ole võimalik näiteks aeglaselt eralduvate ühendite puhul.KatsetingimusedKohaldatakse samu sätteid, mis on ette nähtud II lisa punkti 7.1.1.2.2 vastavas lõigus.Katse läbiviimise suunisedKeskkonnatoksikoloogia ja -keemia ühing – taimekaitsevahendite keskkonnas säilimise ja ökotoksilisuse hindamise kord.9.1.2. Liikuvus mullasKatse eesmärkKatse peaks andma piisavalt andmeid, et hinnata toimeaine ning asjakohaste metaboliitide, lagunemis- ja reaktsioonisaaduste liikuvust ja võimalikku leostumist mullas.9.1.2.1. LaboriuuringudAsjaolud, mille puhul katset nõutakseTaimekaitsevahendi liikuvust mullas tuleb uurida, kui II lisa punktide 7.1.2 ja 7.1.3.1 nõuete kohaselt saadud andmeid ei ole võimalik ekstrapoleerida. Kõnealune ekstrapoleerimine ei ole võimalik näiteks aeglaselt eralduvate ühendite puhul.Katse läbiviimise suunisedKeskkonnatoksikoloogia ja -keemia ühing – taimekaitsevahendite keskkonnas säilimise ja ökotoksilisuse hindamise kord.9.1.2.2. Uuringud lüsimeetriga või leostumise väliuuringudKatsete eesmärkKatsetel tuleks saada andmeid:- taimekaitsevahendi mullas liikuvuse kohta,- põhjavette leostumise võimalikkuse kohta,- mullas levimise võimalikkuse kohta.Asjaolud, mille puhul katset nõutakseEksperthinnang on vajalik, et teha otsus lüsimeetri abil tehtavate uuringute või leostumise väliuuringute läbiviimise tarvilikkuse kohta, võttes arvesse lagunemis- ja liikuvusuuringute tulemusi ja kindlaksmääratud arvutuskontsentratsiooni keskkonnas. Läbiviidava uuringu tüüpi tuleks arutada pädevate asutustega.Kõnealused uuringud tuleb läbi viia, kui toimeaine ning asjakohaste metaboliitide, lagunemis- ja reaktsioonisaaduste kohta II lisa punkti 7.1.3 nõuete kohaselt saadud andmeid ei ole võimalik ekstrapoleerida. Kõnealune ekstrapoleerimine ei ole võimalik näiteks aeglaselt eralduvate ühendite puhul.KatsetingimusedKohaldatakse samu sätteid, mis on ette nähtud II lisa punkti 7.1.3.3 vastavas lõigus.9.1.3. Prognoositavad arvutuskontsentratsioonid mullasPrognoositavad arvutuskontsentratsioonid mullas peavad iga uuritava mulla puhul hõlmama taimekaitsevahendi ühekordset kasutamist kõrgeima määraga, mille kohta luba taotletakse, ning taimekaitsevahendite kasutamise kordade suurimat arvu ja kõrgeimaid määrasid, mille kohta luba taotletakse, ning kõnealuseid kontsentratsioone väljendatakse toimeaine ning asjakohaste metaboliitide, lagunemis- ja reaktsioonisaaduste milligrammides mulla kilogrammi kohta.Prognoositavate mullas leiduvate arvutuskontsentratsioonide puhul arvessevõetavad tegurid on seotud otsese ja kaudse kasutusega mullas, kandumisega, äravooluga ja leostumisega ning hõlmavad lendumist, adsorptsiooni, hüdrolüüsi, fotolüüsi ning aeroobset ja anaeroobset lagunemist. Keskkonnas sisalduvate arvutuskontsentratsioonide arvutamisel võib eeldada, et mulla lasuvustihedus on 1,5 g/cm3 tühimassi kohta ning et mullakihi sügavus on 5 cm taimekaitsevahendite mullapinnal kasutamise korral ning 20 cm mulla sees kasutamise korral. Kui taimekaitsevahendi kasutamise ajal on olemas taimkate, tuleb eeldada, et (vähemalt) 50 % kasutatud doosist jõuab mullapinnani, kui tegelikest katseandmetest ei saa täpsemat teavet.Tuleb esitada esialgsed, lühiajalised ja pikaajalised arvestused mullas sisalduvate arvutuskontsentratsioonide kohta (aja-kaalu keskmised piirnormid):- esialgsed: kohe pärast taimekaitsevahendi kasutamist,- lühiajalised: 24 tundi, 2 päeva ja 4 päeva pärast taimekaitsevahendi viimast kasutamist,- pikaajalised: 7, 28, 50 ja 100 päeva pärast taimekaitsevahendi viimast kasutamist (vajaduse korral).9.2. Säilimine ja toime vees9.2.1. Prognoositavad arvutuskontsentratsioonid põhjaveesTuleb määratleda põhjavee saastumise teed, võttes arvesse asjakohaseid põllumajanduslikke, taimetervise ning keskkonna (sealhulgas ilmastiku) tingimusi.Tuleb esitada sobivad prognoosid (arvutused) põhjavees leiduvate arvutuskontsentratsioonide, toimeaine ning asjakohaste metaboliitide, lagunemis- ja reaktsioonisaaduste kohta.Keskkonnas leiduvate arvutuskontsentratsioonide prognoosid peavad hõlmama taimekaitsevahendite kasutamise suurimat arvu ja kõrgemaid määrasid, mille kohta luba taotletakse.On vaja eksperthinnangut, et otsustada kas täiendavad kohapealsed katsed annaksid vajalikku teavet. Enne kõnealuste uuringute läbiviimist püüab taotleja pädeva asutusega kokku leppida sooritatava uuringu liigi osas.9.2.2. Mõju reoveepuhastusprotseduurideleJuhul, kui kõnealune teave on vajalik tingimustega loa andmise raames VI lisa C osa punkti 2.5.1.2 alapunktis b määratletud tähenduses, peaks esitatud teave võimaldama kindlaks määrata või prognoosida reoveepuhastusprotseduuride (joogivesi ja reoveekäitlus) tõhusust ning mõju kõnealustele protseduuridele. Enne mis tahes uuringu läbiviimist püüab taotleja pädeva asutusega kokku leppida esitatava teabe osas.9.2.3. Prognoositavad arvutuskontsentratsioonid pinnaveesTuleb määratleda pinnavee saastumise teed, võttes arvesse asjakohaseid põllumajanduslikke, taimetervise ning keskkonna (sealhulgas ilmastiku) tingimusi.Tuleb esitada sobivad prognoosid (arvutused) pinnavees leiduvate arvutuskontsentratsioonide, toimeaine ning asjakohaste metaboliitide, lagunemis- ja reaktsioonisaaduste kohta.Keskkonnas leiduvate arvutuskontsentratsioonide prognoosid peavad hõlmama taimekaitsevahendite kasutamise suurimat arvu ja kõrgeimaid määrasid, mille kohta luba taotletakse, ning käsitlema järvesid, tiike, jõgesid, kanaleid, ojasid, niisutuskanaleid/veeviimareid ja äravoolu.Prognoositavate pinnavees leiduvate arvutuskontsentratsioonide puhul arvessevõetavad tegurid on seotud otsese kasutusega vees, kandumisega, äravooluga kraavide kaudu ja atmosfääris sadestumisega ning hõlmavad lendumist, adsorptsiooni, advektsiooni, hüdrolüüsi, fotolüüsi, biolagundamist, settimist ja resuspensiooni.Tuleb esitada esialgsed, lühiajalised ja pikaajalised arvestused pinnavees leiduvate arvutuskontsentratsioonide kohta seisva veega ja aeglaselt liikuva veega veekogudes (aja-kaalu keskmised piirnormid):- esialgsed: kohe pärast taimekaitsevahendi kasutamist,- lühiajalised: 24 tundi, 2 päeva ja 4 päeva pärast taimekaitsevahendi viimast kasutamist,- pikaajalised: 7, 14, 21, 28 ja 42 päeva pärast taimekaitsevahendi viimast kasutamist (vajaduse korral).On vaja eksperthinnangut, et otsustada kas täiendavad kohapealsed katsed annaksid vajalikku teavet. Enne kõnealuste uuringute läbiviimist püüab taotleja pädeva asutusega kokku leppida sooritatava uuringu liigi osas.9.3. Säilimine ja toime õhusSuunised on väljatöötamisel."[1] OEPP/EPPO (1993). Otsuste langetamise kord taimekaitsevahendite keskkonnaohu hindamise puhul. OEPP/EPPO Bülletään 23, 1–154 ja Bülletään 24, 1–87.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 93/15/EMÜ, 5. aprill 1993, tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks mõeldud lõhkematerjalide turuletoomist ja järelevalvet käsitlevate sätete ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31993L0015

Euroopa Liidu Teataja L 121 , 15/05/1993 Lk 0020 - 0036 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 12 Lk 0185  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 12 Lk 0185

		Nõukogu direktiiv 93/15/EMÜ,5. aprill 1993,tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks mõeldud lõhkematerjalide turuletoomist ja järelevalvet käsitlevate sätete ühtlustamise kohtaEUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]koostöös Euroopa Parlamendiga, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:asutamislepingu artikliga 8a nähakse ette siseturu rajamine hiljemalt 31. detsembriks 1992; siseturg hõlmab sisepiirideta ala, mille ulatuses tagatakse kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine vastavalt asutamislepingu sätetele;asutamislepingu artikli 100a lõikes 3 on sätestatud, et ohutust käsitlevates ettepanekutes võtab komisjon lähtekohaks kaitstuse kõrge taseme;kaupade vaba liikumine eeldab, et teatavad põhitingimused on täidetud; lõhkematerjalide vaba liikumine eeldab eelkõige lõhkematerjalide turuletoomist käsitlevate õigusnormide ühtlustamist;tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks mõeldud lõhkematerjalid kuuluvad üksikasjalike siseriiklike eeskirjade reguleerimisalasse peamiselt ohutus- ja julgeolekunõuete osas; selliste siseriiklike eeskirjadega on sätestatud eelkõige see, et müügilube tohib anda ainult siis, kui lõhkematerjalid on läbi teinud nõuetekohased katsed;selliste lõhkematerjalide turuletoomist reguleerivate sätete ühtlustamine eeldab erinevate siseriiklike eeskirjade ühtlustamist kõnealuste toodete vaba liikumise tagamise eesmärgil, madaldamata seejuures ohutuse ja julgeoleku optimaalset taset;käesolevas direktiivis määratletakse ainult olulised nõuded, mida lõhkematerjalide vastavuskatsed peavad täitma; hõlbustamaks olulistele nõuetele vastavuse tõendamist, oleks väga kasulik kehtestada Euroopa tasemel ühtlustatud standardid, mis muu hulgas käsitlevad lõhkematerjalide katsetamise meetodeid; praegu ei ole selliseid standardeid olemas;Euroopa tasemel ühtlustatud standardeid koostavad eraõiguslikud juriidilised isikud ning need ei saa olla kohustuslikud; seoses sellega on Euroopa Standardikomiteed (CEN) tunnustatud ühena kahest organist, kes on pädevad vastu võtma ühtlustatud standardeid kooskõlas komisjoni ning CENi ja CENELECi vahelist koostööd käsitlevate üldsuunistega, mis ratifitseeriti 13. novembril 1984; käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab "ühtlustatud standard" teksti, milles on sätestatud tehnilised kirjeldused, mille CEN on vastu võtnud komisjoni antud volituste alusel vastavalt nõukogu 28. märtsi 1983. aasta direktiivile 83/189/EMÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord, [4] ja mis on kooskõlas eespool nimetatud üldsuunistega;13. detsembri 1990. aasta otsusega 90/683/EMÜ vastavushindamismenetluste eri etappidel kasutatavate moodulite kohta, mis on mõeldud kasutamiseks tehnilise ühtlustamise direktiivides, [5] kehtestas nõukogu vastavushindamismenetluste kohaldamise ühtlustatud vahendid; kasutades kõnealuseid mooduleid lõhkematerjalide puhul, on võimalik kindlaks määrata tootjate ja vastavushindamismenetluse kohaldamisega tegelevate organite vastutus, võttes sealjuures arvesse asjaomaste lõhkematerjalide omadusi;ohutuse osas reguleeritakse lõhkematerjalide transporti käsitlevaid eeskirju rahvusvaheliste konventsioonide ja lepingutega; rahvusvahelisel tasandil on ohtlike kaupade (sealhulgas lõhkematerjalide) transportimiseks ÜRO soovitused, mille reguleerimisala ulatub väljapoole ühendust; seepärast ei käsitleta käesolevas direktiivis transpordieeskirju;pürotehniliste ainete puhul on vajalikud asjakohased meetmed, mille abil tagataks tarbijate kaitse ja ohutus üldsuse jaoks; selles valdkonnas on kavas koostada täiendav direktiiv;käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate toodete määratlused peaksid lähtuma selliste toodete määratlustest, mis on sätestatud eespool nimetatud soovitustes;laskemoon kuulub käesoleva direktiivi reguleerimisalasse ainult vedude järelevalvet reguleerivate eeskirjade ja nendega seotud abinõude osas; laskemoona vedamise tingimused sarnanevad relvaveo tingimustele ja seetõttu peaksid laskemoona vedu reguleerima sätted, mis sarnanevad 18. juuni 1991. aasta direktiiviga 91/477/EMÜ (relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta) [6] ettenähtud relvavedu reguleerivatele sätetele;kaitsta tuleb ka lõhkematerjale valmistavate või neid kasutavate töötajate tervist ja ohutust; ette valmistatakse täiendavat direktiivi, milles käsitletakse muu seas lõhkematerjalide valmistamise, ladustamise ja kasutamisega tegelevate töötajate tervishoidu ja ohutust;kui käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate lõhkematerjalide või laskemoona ebaseadusliku valdamise või kasutamise tõttu satub avalik julgeolek ohtu või seda rünnatakse, on otstarbekas lubada teha liikmesriikidel vedamise puhul teatavatel tingimustel erand käesoleva direktiivi sätetest;lisaks muule on oluline luua halduskoostöö süsteem; seoses sellega on pädevatel asutustel otstarbekas toetuda oma põhimõtetes nõukogu 19. mai 1981. aasta määrusele (EMÜ) nr 1468/81 liikmesriikide haldusasutuste vahelise vastastikuse abi ning liikmesriikide haldusasutuste ja komisjoni vahelise koostöö kohta, et tagada tolli- või põllumajandusküsimusi käsitlevate õigusaktide õige kohaldamine; [7]käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide õigust võtta meetmeid ebaseadusliku lõhkematerjalide ja laskemoonaga kauplemise vältimiseks,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I PEATÜKKÜldsättedArtikkel 11. Käesolevat direktiivi kohaldatakse lõikes 2 määratletud lõhkematerjalide suhtes.2. "Lõhkematerjalid" tähendavad materjale ja esemeid, mida käsitletakse lõhkematerjalidena ÜRO soovitustes ohtlike kaupade veo suhtes ja mis kuuluvad nimetatud soovituste 1. klassi.3. Käesolevat direktiivi ei kohaldata:- lõhkematerjalide, sealhulgas laskemoona suhtes, mis on mõeldud siseriiklike õigusaktide kohaseks kasutamiseks relvajõududes või politseis,- pürotehniliste ainete suhtes,- laskemoona suhtes, välja arvatud artiklites 10, 11, 12, 13, 17, 18 ja 19 sätestatud juhtudel.4. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:- ÜRO soovitused – ohtlike kaupade vedu käsitleva ÜRO ekspertkomisjoni sätestatud soovitused sellistena, nagu ÜRO on need avaldanud (oranž raamat) ja nagu need kehtivad käesoleva direktiivi vastuvõtmise kuupäeval,- ohutus – õnnetuste vältimine ja õnnetuse toimumise korral toimetulek selle tagajärgedega,- julgeolek – õiguskorraga vastuolus oleva kasutamise vältimine,- relvakaupmees – iga füüsiline või juriidiline isik, kelle amet seisneb täielikult või osaliselt tulirelvade ja laskemoona valmistamises, nendega kauplemises, nende vahetamises, rendileandmises, parandamises või ümbertegemises,- luba – otsus, millega lubatakse lõhkematerjalide kavandatud vedu ühenduse piires,- lõhkematerjalide sektori ettevõtja – iga füüsiline või juriidiline isik, kellel on litsents või luba, mis annab talle õiguse valmistada, ladustada, kasutada ja vedada lõhkematerjale või nendega kaubelda,- turuletoomine – käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate lõhkematerjalide esimene realiseerimine tasu eest või tasuta eesmärgiga levitada ja/või kasutada kõnealuseid lõhkematerjale ühenduse turul,- vedu – lõhkematerjalide tegelik teise kohta viimine ühenduse territooriumil, välja arvatud teise kohta viimine sama tegevuskoha piires.5. Käesolev direktiiv ei takista liikmesriike käsitlemast oma siseriiklikes õigusnormides teatavaid käesoleva direktiiviga reguleerimata aineid lõhkematerjalidena.II PEATÜKKLõhkaineid käsitlevate õigusaktide ühtlustamineArtikkel 21. Liikmesriigid ei või keelata, piirata ega takistada käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate ja käesoleva direktiivi nõuetele vastavate lõhkematerjalide turuletoomist.2. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvaid lõhkematerjale võib turule tuua ainult siis, kui nad vastavad käesoleva direktiivi nõuetele, on varustatud artiklis 7 kirjeldatud CE-vastavusmärgisega ja nende vastavust on hinnatud II lisas osutatud korras.3. Kui käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate lõhkematerjalide suhtes kohaldatakse teisi aspekte käsitlevaid direktiive, millega on ette nähtud CE-vastavusmärgise kinnitamine, tähendab kõnealune vastavusmärgis, et eeldatakse eespool nimetatud toodete vastavust ka teiste nende suhtes kohaldatavate direktiivide sätetele.Artikkel 3Käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvad lõhkematerjalid peavad vastama nende suhtes kohaldatavatele I lisas sätestatud olulistele ohutusnõuetele.Artikkel 41. Liikmesriigid eeldavad, et kui käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvad lõhkematerjalid vastavad asjakohastele siseriiklikele standarditele, millega võetakse üle ühtlustatud standardid, mille viited on avaldatud Euroopa Ühenduste Teatajas, vastavad kõnealused lõhkematerjalid ka artiklis 3 osutatud olulistele nõuetele. Liikmesriigid avaldavad viited siseriiklikele standarditele, millega on üle võetud kõnealused ühtlustatud standardid.2. Komisjon esitab konkreetsed üksikasjad ühtlustatud standardite vallas tehtud töö kohta ettekandes, mille ta esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule direktiivi 83/189/EMÜ kohaldamise kohta ja mis on ette nähtud nimetatud direktiivi artikli 11 lõikega 2.Artikkel 5Kui liikmesriik või komisjon leiab, et artiklis 4 nimetatud ühtlustatud standardid ei vasta täielikult artiklis 3 nimetatud olulistele nõuetele, esitab komisjon või asjaomane liikmesriik küsimuse koos põhjendustega direktiivi 83/189/EMÜ alusel moodustatud alalisele komiteele. Komitee esitab oma arvamuse viivitamata.Komitee arvamust silmas pidades teatab komisjon liikmesriikidele, milliseid meetmeid seoses artiklis 4 osutatud standardite ja avaldamistega on vaja võtta.Artikkel 61. Lõhkematerjalide nõuetelevastavuse tõendamise menetlus on kas:a) II lisa punktis 1 osutatud EÜ tüübihindamine (moodul B) ja vastavalt valmistaja valikule:- II lisa punktis 2 osutatud tüübivastavus (moodul C),- või II lisa punktis 3 osutatud tootmiskvaliteedi tagamise menetlus (moodul D),- või II lisa punktis 4 osutatud tootekvaliteedi tagamise menetlus (moodul E),- või II lisa punktis 5 osutatud tootetõendus (moodul F) võib) II lisa punktis 6 osutatud üksiktoote tõendus (moodul G).2. Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele volitatud asutuste nimed, kelle nad on määranud ametisse eespool nimetatud vastavushindamismenetluste teostamiseks, nende volitustejärgsed eriülesanded ja komisjoni poolt neile eelnevalt antud tunnuskoodid.Komisjon avaldab volitatud asutuste nimekirja, tunnuskoodid ja volitustejärgsed ülesanded Euroopa Ühenduste Teatajas. Komisjon tagab selle nimekirja ajakohastamise.Liikmesriigid kohaldavad komisjonile teatatavate asutuste hindamisel III lisas sätestatud miinimumnõudeid. Eeldatakse, et asutused, mis vastavad asjakohastes ühtlustatud standardites sätestatud hindamiskriteeriumidele, vastavad ka asjaomastele miinimumnõuetele.Kui liikmesriik on konkreetsest asutusest komisjonile teatanud ja avastab, et see asutus ei vasta enam teises lõigus nimetatud kriteeriumidele, tühistab ta kõnealuse teatise. Ta teatab sellest viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile.Artikkel 71. CE-vastavusmärgis kantakse nähtavalt, kergesti loetavalt ja püsivalt lõhkematerjalidele või, kui see ei ole võimalik, nende külge kinnitatud tunnusmärgile või, kui kumbagi eespool nimetatud moodust ei saa kasutada, lõhkematerjalide pakendile. Tunnusmärk peab olema selline, et tema teistkordne kasutamine oleks võimatu.CE-vastavusmärgise jaoks kasutatakse IV lisas esitatud näidist.2. Lõhkematerjalidele on keelatud kinnitada märgiseid või silte, mille tähenduse ja stiili võivad kolmandad isikud CE-vastavusmärgisega segamini ajada. Muid tähiseid võib lõhkematerjalidele kanda tingimusel, et sellega ei halvendata CE-vastavusmärgise nähtavust ja loetavust.3. Ilma et see piiraks artikli 8 sätete kohaldamist:a) kui liikmesriik teeb kindlaks, et CE-vastavusmärgis on kinnitatud põhjendamatult, on tootja, tema esindaja või nende puudumisel kõnealuse toote ühenduse turule tooja kohustatud viima asjakohase toote vastavusse märgistamist käsitlevate sätetega ja lõpetama seaduserikkumise liikmesriikide kehtestatud tingimustel;b) kui mittevastavus jätkub, peab liikmesriik võtma kõik vajalikud meetmed selleks, et piirata kõnesoleva toote turuletoomist, keelata turuletoomine või tagada toote turult kõrvaldamine artiklis 8 sätestatud korras.Artikkel 81. Kui liikmesriik teeb kindlaks, et sihipäraselt kasutatav ja CE-vastavusmärgist kandev lõhkematerjal võib seada ohtu ohutuse, võtab ta ajutised meetmed, mis on vajalikud lõhkematerjali turult kõrvaldamiseks või selle turuletoomise või vaba liikumise keelamiseks.Liikmesriik teatab komisjonile viivitamata sellistest meetmetest, põhjendades meetmete võtmist ja eelkõige märkides, kas nõuetele mittevastavus tuleneb:- oluliste nõuete rikkumisest,- standardite ebaõigest kohaldamisestvõi- standardite puudulikkusest.2. Komisjon peab asjaosalistega nõu niipea kui võimalik. Kui komisjon leiab pärast nõupidamist, et meetmed on põhjendatud, teatab ta sellest viivitamata nii liikmesriigile, kes meetme võttis, kui ka teistele liikmesriikidele. Kui komisjon leiab pärast nõupidamist, et meetmed ei ole põhjendatud, teatab ta sellest viivitamata otsuse teinud liikmesriigile.Juhul, kui meetmete võtmise aluseks on standardite puudulikkus, peab komisjon esmalt asjaomaste pooltega nõu ja esitab küsimuse seejärel kahe kuu jooksul direktiivi 83/189/EMÜ kohaselt loodud alalisele komiteele, kui meetmeid võtnud liikmesriik kavatseb meetmete kohaldamist jätkata, ja algatab artiklis 5 osutatud menetluse.3. Kui CE-vastavusmärgis on kinnitatud nõuetele mittevastavale lõhkematerjalile, võtab pädev liikmesriik vajalikud meetmed isiku suhtes, kes vastavusmärgise kinnitas ning teatab sellest komisjonile ja teistele liikmesriikidele.III PEATÜKKÜhenduses toimuvate vedude järelevalvet reguleerivad sättedArtikkel 91. Käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate lõhkematerjalide vedu võib toimuda ainult kooskõlas järgmiste lõigetega.2. Ühenduse või siseriiklike õigusnormide kohane kontroll käesoleva artikliga reguleeritud lõhkematerjalide vedamise üle ei toimu enam kontrollina sisepiiridel, vaid osana tavalisest kontrollimismenetlusest, mida kohaldatakse mittediskrimineerivalt kogu ühenduse territooriumil.3. Kaubasaaja saab lõhkematerjalide vedamise loa vastuvõtjariigi pädevalt asutuselt. Pädev asutus veendub, et kaubasaajal on juriidiline õigus omandada lõhkematerjale ja et tal on vajalikud load ja volitused. Vedamise eest vastutav isik peab teatama transiitliikmesriigi või -riikide pädevatele asutustele lõhkematerjalide liikumisteekonna läbi asjaomase riigi või asjaomaste riikide, kelle nõusolek on selleks vajalik.4. Kui liikmesriik leiab, et seoses lõikes 3 nimetatud lõhkematerjalide omandamise õiguse kontrollimisega on probleeme, edastab kõnealune liikmesriik antud küsimuses kättesaadava teabe komisjonile, kes omakorda esitab küsimuse viivitamata artiklis 13 sätestatud komiteele.5. Kui vastuvõtva riigi pädev asutus kiidab veo heaks, väljastab ta kaubasaajale dokumendi, mis sisaldab kogu lõikes 7 osutatud teavet. Selline dokument peab olema lõhkematerjalidega kaasas lõhkematerjalide jõudmiseni kindlaksmääratud sihtkohta. Dokument tuleb esitada asjaomaste pädevate asutuste nõudel. Kaubasaaja säilitab kõnealuse dokumendi koopia ja esitab selle läbivaatamiseks vastvõtva riigi pädevale asutusele nimetatud asutuse taotlusel.6. Kui liikmesriigi pädev asutus leiab, et julgeoleku erinõuded (näiteks need, millele viidati lõikes 5) ei ole vajalikud, võib lõhkematerjale asjaomase liikmesriigi territooriumil või selle osal vedada, ilma et eelnevalt oleks esitatud lõikes 7 sätestatud teave. Vastuvõtva riigi pädev asutus annab seejärel määratud ajaks loa, mille võib mis tahes hetkel peatada või tühistada põhjendatud otsusega. Lõikes 5 nimetatud dokumentides, mis peavad olema lõhkematerjalidega kaasas kuni lõhkematerjalide jõudmiseni sihtkohta, viidatakse ainult eespool nimetatud loale.7. Kui lõhkematerjalide vedamise üle tuleb teostada järelevalvet, et kõik oleks kooskõlas liikmesriigi territooriumil või selle osal kehtivate julgeoleku erinõuetega, peab kaubasaaja enne veo alustamist esitama vastuvõtva riigi pädevale asutusele järgmised andmed:- asjaomaste ettevõtjate nimed ja aadressid; need andmed peavad olema piisavalt üksikasjalised, et oleks võimalik ettevõtjatega ühendust võtta ja saada kinnitus selle kohta, et kõnealustel isikutel on ametlikult õigus kaubasaadetis vastu võtta,- veetavate lõhkematerjalide arv ja kogus,- kõnealuse lõhkematerjal ja tema identifitseerimise meetodite täielik kirjeldus, sealhulgas ÜRO tunnuskood,- kui on kavas lõhkematerjalid turule tuua, andmed selle kohta, kas nad vastavad turuletoomise tingimustele,- veovahendid ja marsruut,- lahkumise ja saabumise eeldatavad kuupäevad,- vajaduse korral liikmesriikidesse sisenemise ja sealt lahkumise täpsed punktid.Vastuvõtva riigi pädevad asutused vaatavad veotingimused läbi eelkõige seoses julgeoleku erinõuetega. Kui julgeoleku erinõuded on täidetud, antakse veoluba. Kui transiit läbib teiste liikmesriikide territooriumi, vaatavad ka need riigid veo üksikasjad samadel tingimustel läbi ja annavad loa.8. Ilma et see piiraks tavapärast kontrollimist, mida lähteliikmesriik oma territooriumil teostab, edastavad lõhkematerjalsektori asjaomased kaubasaajad ja ettevõtjad asjaomaste pädevate asutuste palvel lähteliikmesriigi ja transiidiliikmesriigi pädevatele asutustele kõik nende käsutuses olevad asjaomased andmed lõhkematerjalide veo kohta.9. Ükski tarnija ei või lõhkematerjale vedada, kui kaubasaajal ei ole vedamiseks vajalikke tegevuslube vastavalt lõigete 3, 5, 6 ja 7 sätetele.Artikkel 101. Laskemoona võib ühest liikmesriigist teise vedada ainult järgmistes lõigetes sätestatud korras. Neid sätteid kohaldatakse ka sidevahendite kaudu müüdud laskemoona veo suhtes.2. Kui laskemoona veetakse teise liikmesriiki, edastab asjaomane isik enne lähetamist laskemoona asukoha liikmesriigile järgmised andmed:- laskemoona müüja või vedaja ja ostja või omandaja ning vajaduse korral omaniku nimi ja aadress,- aadress, kuhu laskemoon saadetakse või transporditakse,- saadetava või transporditava laskemoona kogus,- andmed, mis võimaldavad laskemoona identifitseerida, samuti märge, et laskemoona on kontrollitud kooskõlas 1. juuli 1969. aasta väikerelvade tulistamisjälgede vastastikuse tunnustamise konventsiooniga,- veovahendid,- lähetuskuupäev ja eeldatav saabumiskuupäev.Kahes viimases taandes nimetatud andmeid ei ole vaja esitada, kui on tegemist kahe relvakaupmehe vahelise veoga. Liikmesriigid kontrollivad veotingimusi, eelkõige turvalisuse osas. Kui liikmesriik lubab selliseid vedusid teostada, väljastab ta kõiki esimeses lõigus nimetatud andmeid sisaldava litsentsi. Selline litsents on laskemoonaga kaasas kuni selle sihtkohta jõudmiseni; see esitatakse alati liikmesriikide pädevate ametiasutuste nõudmisel.3. Iga liikmesriik võib anda relvakaupmeestele õiguse vedada laskemoona asjaomase riigi territooriumilt teises liikmesriigis paiknevale relvakaupmehele ilma lõikes 2 osutatud eelneva loata. Selleks väljastab liikmesriik loa, mis kehtib kolm aastat ja mille kehtivuse võib põhjendatud otsusega igal ajal peatada või tühistada. Sellisele loale viitav dokument peab olema laskemoonaga kaasas kuni selle sihtkohta jõudmiseni. Liikmesriikide pädevate ametiasutuste nõudmisel tuleb see alati esitada.Enne vedu edastab relvakaupmees lähteliikmesriigi ametiasutustele kõik lõike 2 esimeses lõigus loetletud andmed.4. Iga liikmesriik esitab teistele liikmesriikidele selliste lõhkematerjalide nimekirja, mille toomist tema territooriumile võib lubada ilma tema eelneva nõusolekuta.Sellised laskemoona nimekirjad edastatakse relvakaupmeestele, kes on saanud loa vedada laskemoona ilma lõikes 3 sätestatud korra kohase eelneva loata.5. Iga liikmesriik edastab kogu tema käsutuses oleva vajaliku teabe laskemoona lõpetatud vedude kohta sellele liikmesriigile, kelle territooriumile laskemoon on lõplikult viidud.Kogu teave, mille liikmesriigid saavad käesolevas artiklis sätestatud korras, edastatakse hiljemalt asjaomase vedamise ajal sihtliikmesriikidele ja vajaduse korral hiljemalt vedamise ajal ka transiidiliikmesriigile.Artikkel 11Kui käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate lõhkematerjalide või laskemoona ebaseadusliku valdamise või kasutamise tõttu sattub avalik julgeolek ohtu või kui seda rünnatakse, võib liikmesriik erandina artikli 9 lõigete 3, 5, 6 ja 7 ning artikli 10 sätetest võtta kõik vajalikud meetmed seoses lõhkematerjalide ja laskemoona vedamisega, et vältida sellist ebaseaduslikku valdamist ja kasutamist.Selliste meetmete puhul võetakse arvesse proportsionaalsuse põhimõtet. Selliste meetmete näol ei tohi olla tegemist ei suvalise diskrimineerimise vahendite ega liikmesriikidevahelise kaubanduse varjatud piiramisega.Iga liikmesriik, kes selliseid meetmeid võtab, teatab neist viivitamata komisjonile; komisjon teatab neist teistele liikmesriikidele.IV PEATÜKKMuud sättedArtikkel 121. Artiklite 9 ja 10 rakendamiseks loovad liikmesriigid teabevahetamise võrgud. Nad teatavad teabe edastamise ja vastuvõtmise ning artiklites 9 ja 10 nimetatud menetluste kohaldamise eest vastutavatest siseriiklikest ametiasutustest teistele liikmesriikidele ja komisjonile.2. Käesoleva määruse rakendamisel kohaldatakse mutatis mutandis määruse (EMÜ) nr 1468/81 sätteid, eelkõige konfidentsiaalsust käsitlevaid sätteid.Artikkel 131. Komisjoni abistab komitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja eesistujana komisjoni esindaja.Komitee vaatab läbi kõik käesoleva direktiivi kohaldamisega seotud küsimused, mille eesistuja on talle suunanud omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotluse korral.2. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtudes küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.Komisjon võtab meetmed vastu ning neid kohaldatakse viivitamata. Kui meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas, teatab komisjon sellest viivitamata nõukogule. Sellisel juhul lükkab komisjon vastuvõetud meetmete kohaldamise edasi kolme kuu võrra alates kõnealusest teatamisest.Teises lõigus osutatud tähtaja jooksul võib nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega teha teistsuguse otsuse.3. Lõikes 2 sätestatud menetlust kohaldatakse eelkõige selleks, et võtta arvesse ÜRO soovituste võimalikke edaspidiseid muudatusi.Artikkel 14Liikmesriigid võimaldavad teistel liikmesriikidel ja komisjonil tutvuda ajakohastatud teabega artikli 1 lõikes 4 osutatud lõhkematerjalide sektori litsentse või tegevuslube omavate ettevõtjate kohta.Liikmesriigid teevad kindlaks, kas neil ettevõtjatel on olemas selline lõhkematerjalide jälgimise süsteem, et lõhkematerjalide valdajad on võimalik igal ajal kindlaks teha. Käesoleva lõigu rakendustingimused võetakse vastu artiklis 13 sätestatud komiteemenetluse korras.Lõhkematerjalide sektori ettevõtjad peavad oma tehingute üle arvestust selliselt, et see vastab käesolevas artiklis sätestatud kohustustele.Käesolevas artiklis nimetatud dokumente tuleb säilitada vähemalt kolm aastat pärast selle kalendriaasta lõppu, mille jooksul registreeritud tehing toimus, ka siis, kui asjaomane ettevõtja on kaubandusliku tegevuse lõpetanud. Pädevate asutuste nõudmisel tuleb nimetatud dokumendid viivitamata esitada läbivaatamiseks.Artikkel 15Liikmesriigid tagavad lõhkematerjalide nõuetekohase märgistamise.Artikkel 16Kui liikmesriik väljastab litsentsi või loa lõhkematerjalide valmistamisega tegelemiseks, kontrollib ta eelkõige seda, et vastutavad isikud suudaksid täita endale võetavaid tehnilisi kohustusi.V PEATÜKKLõppsättedArtikkel 17Iga liikmesriik määrab sanktsioonid, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi rakendamiseks võetud sätete rikkumise korral. Karistused peavad olema piisavad, et soodustada direktiivi sätete järgimist.Artikkel 18Iga liikmesriik võtab oma siseriikliku õiguse raames meetmed, mis on vajalikud selleks, et võimaldada pädevatel asutustel kinni pidada käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvad tooted, mille puhul on piisavaid tõendeid selle kohta, et asjaomane toode võidakse omandada, et seda võidakse kasutada või sellega võidakse kaubelda ebaseaduslikult.Artikkel 191. Liikmesriigid jõustavad artiklite 9, 10, 11, 12, 13 ja 14 järgimiseks vajalikud õigusnormid 30. septembriks 1993.2. Liikmesriigid võtavad vastu käesoleva direktiivi sätete järgimiseks vajalikud õigusnormid, mida ei nimetatud lõikes 1, ja avaldavad need enne 30. juunit 1994. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Nad kohaldavad neid õigusnorme alates 1. jaanuarist 1995.3. Kui liikmesriigid võtavad vastu lõigetes 1 ja 2 nimetatud normid, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.4. Kuni 31. detsembrini 2002 lubavad liikmesriigid tuua turule lõhkematerjale, mis vastavad nende territooriumil enne 31. detsembrit 1994 kehtinud siseriiklikele õigusnormidele.5. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavad siseriiklike õigusnormide tekstid.Artikkel 20Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 5. aprill 1993Nõukogu nimeleesistujaJ. Trøjborg[1] EÜT C 121, 13.5.1992, lk 19.[2] EÜT C 305, 23.11.1992, lk 128 jaEÜT C 115, 26.4.1993.[3] EÜT C 313, 30.11.1992, lk 13.[4] EÜT L 109, 26.4.1983, lk 8. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega 90/230/EMÜ (EÜT L 128, 18.5.1990, lk 15).[5] EÜT L 380, 31.12.1990, lk 13.[6] EÜT L 256, 13.9.1991, lk 51.[7] EÜT L 144, 2.6.1981, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EMÜ) nr 945/87 (EÜT L 90, 2.4.1987, lk 4).--------------------------------------------------I LISAOLULISED OHUTUSNÕUDEDI. Üldnõuded1. Kõik lõhkematerjalid tuleb kavandada, valmistada ja tarnida selliselt, et tavaliste ja tõenäoliste asjaolude korral, eelkõige ohutuseeskirjade ja tavapärase töö puhul oleks oht inimeste elule ja tervisele võimalikult väike ning välistatud oleks kahju tekitamine varale ja keskkonnale kogu selle aja jooksul, mis eelneb lõhkematerjali kasutamisele.2. Maksimaalse ohutuse ja usaldusväärsuse tagamiseks peavad kõik lõhkematerjalid vastama valmistaja sätestatud parameetritele.3. Kõik lõhkematerjalid tuleb kavandada ja valmistada selliselt, et asjakohaseid meetodeid kasutades on ladustamise korral nende mõju keskkonnale võimalikult väike.II. Erinõuded1. Vastavalt vajadusele tuleb silmas pidada võis kontrollida vähemalt allpool loetletud andmeid ja omadusi. Kõik lõhkematerjalidega tehtavad katsed peavad toimuma tegelikkusele vastavates oludes. Kui see ei ole võimalik laboratooriumis, peavad katsed toimuma keskkonnas, kus lõhkematerjali kasutama hakatakse.a) Konstruktsioon ja iseloomulikud omadused, sealhulgas keemiline koostis, homogeensuse aste ja vajaduse korral mõõtmed ja granulomeetriline koostis.b) Lõhkematerjali füüsiline ja keemiline stabiilsus kõigi keskkonnatingimuste korral, millesse ta võib sattuda.c) Põrutus- ja hõõrdumiskindlus.d) Komponentide vastastikune sobivus, kui pidada silmas nende füüsilist ja keemilist stabiilsust.e) Lõhkematerjali keemiline puhtus.f) Lõhkematerjali veekindlus, kui lõhkematerjal on mõeldud kasutamiseks niiskes või märjas keskkonnas ja kui vesi võib lõhkematerjali ohutust või töökindlust kahjustada.g) Vastupidavus madalatel ja kõrgetel temperatuuridel, kui lõhkematerjal on mõeldud säilitamiseks või kasutamiseks sellistel temperatuuridel ja ühe komponendi või lõhkematerjali kui terviku jahtumine või kuumenemine võib kahjustada lõhkematerjali ohutust või töökindlust.h) Lõhkematerjali sobilikkus kasutamiseks ohutsoonides (nt paukgaase sisaldavas keskkonnas, kuumades massides), kui lõhkematerjal on mõeldud kasutamiseks sellistel tingimustel.i) Enneaegset või tahtmatut initsieerimist või süttimist takistavad turvaelemendid.j) Lõhkematerjali õige laadimine ja toimimine, kui seda kasutatakse ettenähtud otstarbel.k) Nõuetekohane juhend ja vajaduse korral vastuvõtva liikmesriigi riigikeeles või riigikeeltes märgised ohutu käitlemise, ladustamise, kasutamise ja lõpphoiustamise kohta.l) Lõhkematerjali, selle kesta ja muude komponentide riknematus ladustamise ajal kuni valmistaja sätestatud realiseerimise ja tarvitamise lõpptähtpäevani.m) Kõigi lõhkematerjali usaldusväärseks ja ohutuks tööks vajalike seadiste ja manuste kirjeldused.2. Lõhkematerjalide eri rühmad peavad vastama vähemalt järgmistele nõudmistele:A. Lõhketöödel kasutatavad lõhkematerjalida) Kavandatud initsieerimismeetod peab vastavalt vajadusele tagama lõhketöödel kasutatava lõhkematerjali ohutu, usaldusväärse ja täieliku detonatsiooni või süttimise. Musta püssirohu puhul kontrollitakse selle süttivust.b) Padrundatud lõhkematerjal peab andma detonatsiooni padruniterea ühest otsast teiseni edasi ohutult ja usaldusväärselt.c) Allmaakasutuseks mõeldud lõhketöödel kasutatavate lõhkematerjalide tekitatavad aurud võivad sisaldada süsinikmonooksiidi, lämmastikgaase, muid gaase, aure või õhku paiskunud tahkeid aineid ainult sellistes kogustes, mis ei kahjusta tavaliste töötingimuste korral tervist.B. Detoneerivad süütenöörid, sulavkaitsmed, muud kaitsmed ja õhulöögi tekitamise toruda) Detoneeriva süütenööri, sulavkaitsmete ja muu kaitsme kattekiht peab olema mehaaniliselt piisavalt tugev ja pakkuma lõhkematerjali südamikule tavapärase mehaanilise koormuse korral piisavat kaitset.b) Kaitsmete puhul peavad olema sätestatud põlemisaja parameetrid ning neist tuleb nõuetekohaselt kinni pidada.c) Detoneerivaid süütenööre peab saama usaldusväärsel viisil initsieerida, nende initsieerimisvõimsus peab olema piisav ja nad peavad vastama ladustamisnõuetele isegi raskete ilmastikuolude puhul.C. Detonaatorid (sealhulgas viitdetonaatorid) ja releeda) Detonaatorid peavad kõigi võimalike kasutustingimuste korral usaldusväärselt initsieerima lõhketöödel koos nendega kasutamiseks mõeldud lõhkematerjalide detonatsiooni.b) Detoneeriva nööri viitereleed peavad olema töökindlalt initsieeritud.c) Niiskus ei tohi initsieerimisvõimet kahjustada.d) Viitdetonaatorite viiteajad peavad olema piisavalt ühtsed tagamaks, et külgnevate viiteastmete kattumise tõenäosus oleks väike.e) Elektridetonaatorite elektrilised omadused peavad olema märgitud nende pakenditel (näiteks plahvatust mittepõhjustav voolutugevus, takistus jne).f) Arvestades elektridetonaatorite kasutusotstarvet, peavad nende juhtmed olema piisavalt isoleeritud ja mehhaaniliselt vastupidavad ühenduskohtades detonaatoriga.D. Propellendid ja reaktiivmootorikütuseda) Nimetatud ained ei tohi ettenähtud otstarbel kasutamise korral detoneeruda.b) Propellendid tuleb vajaduse korral (näiteks siis, kui nad on nitrotselluloosipõhised) stabiliseerida, et nad ei laguneks.c) Pressitud või pulbrilises tahkes reaktiivmootorikütuses ei tohi olla juhuslikke pragusid või gaasimulle, mis võiksid nimetatud aine toimimisele ohtlikult mõjuda.--------------------------------------------------II LISA1. MOODUL B: EÜ tüübihindamine1. Käesolev moodul kirjeldab menetluse seda osa, mille järgi teavitatud tõendamisasutus tõendab, et kontrollitava toodangu tüüpiline näidis vastab käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele.2. Tootja või tema volitatud esindaja, kelle elu- või asukoht ühenduses, peab esitama EÜ tüübihindamise taotluse tema enda poolt valitud teavitatud tõendamisasutusele.Taotlus peab sisaldama:- tootja nime ja aadressi ning juhul, kui taotluse on esitanud tootja ametlik esindaja, ka tema nime ja aadressi,- kirjaliku kinnituse selle kohta, et samasugust taotlust ei ole esitatud mõnele teisele teavitatud tõendamisasutusele,- punktis 3 kirjeldatud tehnilisi dokumente.Taotluse esitaja annab teavitatud tõendamisasutusele kontrollitava toodangu tüüpilise näidise (edaspidi "tüüp"). Kui see on kontrollimiseks vajalik, võib teavitatud tõendamisasutus paluda täiendavaid näidiseid.3. Tehniliste dokumentide järgi peab olema võimalik hinnata toote vastavust direktiivis esitatud nõuetele. Kui hinnangu andmiseks on vaja, võib nõuda tehnilisi dokumente seadiste projekteerimise, tootmise ja sellega seotud kulude kohta ning kui see on hinnangu andmiseks vajalik, peavad need sisaldama järgmisi andmeid:- tüübi üldkirjeldus,- põhimõtteline projekt, tööjoonised ning detailide, alakoostude, elektriskeemide jms plaanid,- jooniste, skeemide ja toote toimimise mõistmiseks vajalikud kirjeldused ja selgitused,- artiklis 4 nimetatud standardite nimekiri, mida kohaldatakse täielikult või osaliselt, ning nende lahenduste kirjeldused, mida on kasutatud olulistele nõuetele vastavuse saavutamiseks, kui ei kohaldata artiklis 5 nimetatud standardeid,- konstruktsiooniarvutuste, tehtud uuringute jne tulemused,- katseprotokollid.4. Teavitatud tõendamisasutus peab:4.1. kontrollima tehnilisi dokumente, veenduma, et tüüp on valmistatud kooskõlas nimetatud dokumentidega, ja selgitama välja, millised elemendid on projekteeritud vastavalt artiklis 4 nimetatud standardite asjakohastele sätetele ja milliste komponentide projekteerimisel ei ole kõnealuste standardite kõnealuseid sätteid kohaldatud;4.2. tegema või laskma teha vajalikud uuringud ja katsed, et kontrollida, kas nendel juhtudel, kui ei ole kohaldatud artiklis 4 märgitud standardeid, vastavad tootja kasutatud lahendused direktiivis sätestatud olulistele nõuetele;4.3. tegema või laskma teha vajalikud uuringud ja katsed, et kontrollida, kas juhtudel, kui tootja on otsustanud kohaldada asjakohaseid standardeid, on neid tegelikult kohaldatud;4.4. leppima taotluse esitajaga kokku vajalike uuringute ja katsete tegemise suhtes.5. Kui tüüp vastab käesoleva direktiivi asjakohastele sätetele, väljastab teavitatud tõendamisasutus taotlejale EÜ tüübihindamistõendi. Tõendis on kirjas tootja nimi ja aadress, hindamise tulemusel tehtud järeldused ja heakskiidetud tüübi identifitseerimiseks vajalikud andmed.Tõendile lisatakse tehniliste dokumentide asjakohaste osade nimekiri ja teavitatud tõendamisasutus säilitab nimekirja koopia.Kui ühenduses tegutsevale tootjale või tootja volitatud esindajale ei anta tüübihindamistõendit, peab volitatud asutus oma keeldumist üksikasjalikult põhjendama.Ette tuleb näha edasikaebamise kord.6. Taotluse esitaja teatab EÜ tüübihindamistõenditega seotud tehnilisi dokumente haldavale teavitatud asutusele kõigist heakskiidetud toote muutmistest, millele tuleb taotleda täiendav kooskõlastus juhul, kui need muutmised võivad mõjutada vastavust olulistele nõuetele või toote ettenähtud kasutustingimusi. Täiendav heakskiit väljastatakse esialgse EÜ tüübihindamistõendi lisana.7. Teavitatud asutused peavad edastama teistele teavitatud asutustele asjakohast teavet väljastatud ja tühistatud EÜ tüübihindamistõendite ja nende lisade kohta.8. Muudel teavitatud asutustel on õigus saada EÜ tüübihindamistõendite ja/või nende lisade ärakirju. Tõendite lisad peavad olema kättesaadavad muudele teavitatud asutustele.9. Ühenduses tegutsev tootja või tema volitatud esindaja peab koos tehniliste dokumentidega säilitama ka EÜ tüübihindamistõendeid ja nende lisasid vähemalt kümme aastat pärast viimase asjaomase toote valmimist.Kui tootjal ega tema volitatud esindajal ei ole elu- või asukohta ühenduses, vastutab tehniliste dokumentide kättesaadavuse eest isik, kes toob toote ühenduse turule.2. MOODUL C: tüübivastavus1. Käesolev moodul kirjeldab menetluse seda osa, mille järgi tootja või tema volitatud esindaja, kelle elu- või asukoht on ühenduses, tagab ja deklareerib, et asjaomased lõhkematerjalid vastavad EÜ tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja täidavad käesolevas direktiivis nende suhtes sätestatud nõudeid. Tootja peab kinnitama igale lõhkematerjalile CE-märgise ja koostama kirjaliku vastavusdeklaratsiooni.2. Tootja peab võtma kasutusele kõik vajalikud meetmed kindlustamaks, et tootmise käigus tagataks toodete vastavus EÜ tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja käesolevas direktiivis sätestatud olulistele ohutusnõuetele.3. Tootja või tema volitatud esindaja peab säilitama vastavusdeklaratsiooni koopiat vähemalt kümme aastat pärast viimase kõnealuse toote valmistamist.Kui tootjal ega tema volitatud esindajal ei ole elu- või asukohta ühenduses, vastutab tehniliste dokumentide kättesaadavuse eest isik, kes toob toote ühenduse turule.4. Tootja valitud teavitatud asutus peab tegema või laskma teha toote uuringuid suvaliste ajavahemike järel. Teavitatud asutuse poolt kohapeal võetud sobivat valmistoote näidist kontrollitakse ja sellega tehakse artiklis 4 osutatud standardis või standardites määratletud katsed või samaväärsed katsed, et kontrollida toote vastavust asjaomase direktiivi nõuetele. Kui üks või mitu kontrollitud toodet ei vasta nõuetele, peab teavitatud asutus võtma vajalikud meetmed.Tootja kinnitab teavitatud asutuse vastutusel tootmisprotsessi käigus nimetatud asutuse tunnuse.3. MOODUL D: tootmiskvaliteedi tagamine1. Käesolev moodul kirjeldab menetlust, mille kohaselt tootja, kes täidab punktis 2 sätestatud kohustused, tagab ja deklareerib, et asjaomased lõhkematerjalid on vastavuses EÜ tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübiga ja täidavad käesolevas direktiivis sätestatud nõudeid. Tootja kinnitab igale lõhkematerjalile CE-märgise ja koostab kirjaliku vastavusdeklaratsiooni. Koos CE-märgisega kantakse peale ka punktis 4 nimetatud kontrollimiste eest vastutava volitatud asutuse tunnus.2. Tootja peab kasutama tootmise jaoks heakskiidetud kvaliteedisüsteemi, valmistoodete kontrollimist ja katsetamist, nagu on sätestatud punktis 3. Tema suhtes kohaldatakse punktis 4 osutatud järelevalvet.3. Kvaliteedisüsteem3.1. Tootja esitab oma kvaliteedisüsteemi hindamiseks asjakohaste toodete osas taotluse tema enda valitud teavitatud asutusele.Taotlus peab sisaldama järgmist:- kogu asjakohane teave kavandatud lõhkematerjalikategooria kohta,- dokumendid kvaliteedisüsteemi kohta,- tehniline dokumentatsioon kinnitatud tüübi kohta ja EÜ tüübihindamistõendi koopia.3.2. Kvaliteedisüsteem peab tagama lõhkematerjalide vastavuse EÜ tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja asjaomase lõhkematerjali suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi nõuetele.Kõik tootja vastuvõetud elemendid, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt dokumenteerida kirjalike põhimõtete, menetluste ja juhenditena. Kvaliteedisüsteemi käsitlevad dokumendid peavad võimaldama kvaliteediprogrammide, -plaanide, -käsiraamatute ja -aruannete järjepidevat tõlgendamist.Eelkõige peavad nad sisaldama piisava kirjelduse järgmise kohta:- kvaliteedialased eesmärgid ja lõhkematerjalide kvaliteediga seotud organisatsiooniline struktuur ning juhtkonna asjakohased kohustused ja volitused,- tootmise, kvaliteedikontrolli ja kvaliteedi tagamise meetodid, protsessid ja süstemaatilised meetmed, mida kasutatakse,- enne ja pärast tootmist ning tootmise kestel tehtavad uuringud ja katsed ning nende sagedus,- kvaliteediandmestikud, näiteks inspekteerimisaruanded ja katsetulemused, kalibreerimisandmed, aruanded asjaomaste töötajate erialase pädevuse kohta jne;- lõhkematerjalide nõutava kvaliteedi järelevalve vahendid ja kvaliteedisüsteemi tõhus toimimine.3.3. Teavitatud asutus peab hindama kvaliteedisüsteemi, et teha kindlaks, kas see vastab punktis 3.2 nimetatud nõuetele. Volitatud asutus eeldab, et kvaliteedisüsteemid, millega kohaldatakse asjakohaseid ühtlustatud standardeid, vastavad nendele nõuetele. Hindamiskomisjonis peab olema vähemalt üks liige, kellel on asjaomase tootetehnoloogia hindamise kogemusi. Hindamise käigus tehakse kontrollkäik tootja ettevõttesse.Otsusest teatatakse tootjale. Teade peab sisaldama kontrolli põhjal tehtud järeldusi ning nõuetekohaselt põhjendatud hindamisotsust.3.4. Tootja peab täitma kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi ja toetama kõnealust süsteemi, et see oleks piisav ja tõhus.Tootja või tema volitatud esindaja peab teatama kvaliteedinõuded heaks kiitnud teavitatud asutusele kvaliteedisüsteemi kavatsevatest muutmistest.Teavitatud asutus peab hindama kavandatavaid muudatusi ja otsustama, kas muudetud kvaliteedisüsteem rahuldab punktis 3.2 esitatud nõudeid või on vaja hindamist korrata.Ta peab oma otsusest tootjale teatama. Teade peab sisaldama kontrolli põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.4. Järelevalve, mida teostab teavitatud asutus4.1 Järelevalve eesmärk on tagada, et tootja täidab kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi nõuetekohaselt.4.2 Tootja võimaldab teavitatud asutusele inspekteerimiseks juurdepääsu tootmis-, kontrollimis-, katse- ja laoruumidele ning annab talle kogu vajaliku teabe, eelkõige:- dokumendid kvaliteedisüsteemi kohta,- kvaliteediandmestikud, näiteks inspekteerimisaruanded ja katsetulemused, kalibreerimisandmed, andmed töötajate erialase pädevuse kohta jms.4.3. Teavitatud asutus peab regulaarselt tegema kontrolle kindlustamaks, et tootja säilitab ja kohaldab kvaliteedisüsteemi, ja esitama tootjale selle kohta aruande.4.4. Lisaks sellele võib teavitatud asutus teha tootjale ette teatamata kontrollkäike. Sellistel kontrollkäikudel võib teavitatud asutus teha või lasta teha katseid kontrollimaks, kas kvaliteedisüsteem toimib õigesti; vajaduse korral peab teavitatud asutus esitama tootjale kontrollkäigu aruande ja katse tegemise korral ka katseprotokolli.5. Tootja peab vähemalt kümme aastat pärast viimase toote valmimise kuupäeva säilitama riigi ametiasutuste jaoks järgmisi dokumente:- punkti 3.1 teises taandes nimetatud dokument,- punkti 3.4 teises lõigus nimetatud ajakohastamised,- teavitatud asutuse otsused ja aruanded, mis on nimetatud punkti 3.4 viimases lõigus ning punktides 4.3 ja 4.4.6. Kõik teavitatud asutused peavad võimaldama teistel teavitatud asutustel kasutada teavet kvaliteedisüsteemidele antud kinnituse ja kinnituse tühistamise kohta.4. MOODUL E: tootekvaliteedi tagamine1. Käesolev moodul kirjeldab menetlust, mille kohaselt tootja, kes täidab punktis 2 sätestatud kohustused, tagab ja deklareerib, et lõhkematerjalid vastavad EÜ tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile. Tootja peab kinnitama igale lõhkematerjalile CE-märgise ja koostama kirjaliku vastavusdeklaratsiooni. CE-märgisele tuleb lisada punktis 4 nimetatud kontrollimiste eest vastutava teavitatud asutuse tunnus.2. Tootja peab lõhkematerjalide lõppkontrolli ja katsete jaoks kasutama heakskiidetud kvaliteedisüsteemi vastavalt punktile 3. Tema suhtes kohaldatakse punktis 4 osutatud järelevalvet.3. Kvaliteedisüsteem3.1. Tootja esitab kvaliteedisüsteemi hindamiseks oma lõhkematerjalide osas taotluse tema enda valitud teavitatud asutusele.Taotlus peab sisaldama järgmist:- kogu asjakohane teave kavandatud lõhkematerjalikategooria kohta,- kvaliteedisüsteemi dokumendid,- tehniline dokumentatsioon kinnitatud tüübi kohta ja EÜ tüübihindamistõendi koopia.3.2. Kvaliteedisüsteemi raames kontrollitakse iga lõhkematerjali ja tehakse artiklis 4 nimetatud asjakohastes standardites määratletud vajalikud katsed või võrdväärsed katsed, et kontrollida, kas lõhkematerjal vastab käesoleva direktiivi olulistele nõuetele. Kõik tootja vastuvõetud elemendid, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt dokumenteerida kirjalike põhimõtete, menetluste ja juhenditena. Kvaliteedisüsteemi käsitlevad dokumendid peavad võimaldama kvaliteediprogrammide, -plaanide, -käsiraamatute ja -aruannete ühetaolist tõlgendamist.Eelkõige tuleb neis kirjeldada järgmist:- kvaliteedialased eesmärgid ja tootekvaliteediga seotud organisatsiooniline struktuur ning juhtkonna asjakohased kohustused ja volitused,- pärast tootmist teostatud uuringud ja katsed,- kvaliteedisüsteemi tõhusa toimimise järele valvamise vahendid;- kvaliteediandmestikud, näiteks inspekteerimisaruanded ja katsetulemused, kalibreerimisandmed, andmed töötajate erialase pädevuse kohta jms.3.3. Teavitatud asutus peab hindama kvaliteedisüsteemi, et teha kindlaks, kas see vastab punktis 3.2 nimetatud nõuetele. Teavitatud asutus eeldab, et kvaliteedisüsteemid, millega kohaldatakse asjakohaseid ühtlustatud standardeid, vastavad nendele nõuetele.Hindamiskomisjonis peab olema vähemalt üks liige, kellel on asjaomase tootetehnoloogia hindamise kogemusi. Hindamismenetluse raames tuleb teha kontrollkäik tootja ettevõttesse.Tootjale tuleb otsusest teatada. Teade peab sisaldama kontrolli põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.3.4. Tootja peab täitma kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi ja toetama kõnealust süsteemi, et see oleks piisav ja tõhus.Tootja või tema volitatud esindaja peab teatama kvaliteedinõuded heaks kiitnud teavitatud asutusele kvaliteedisüsteemi kavatsevatest muutmistest.Teavitatud asutus peab hindama kavandatavaid muudatusi ja otsustama, kas muudetud kvaliteedisüsteem rahuldab punktis 3.2 esitatud nõudeid või on vaja hindamist korrata.Ta peab oma otsusest tootjale teatama. Teade peab sisaldama kontrolli põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.4. Järelevalve, mida teostab teavitatud asutus4.1. Järelevalve eesmärk on tagada, et tootja täidab kinnitatud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi nõuetekohaselt.4.2. Tootja peab võimaldama teavitatud asutusele inspekteerimiseks juurdepääsu tootmis-, kontrollimis-, katse- ja laoruumidele ning andma talle kogu vajaliku informatsiooni, eelkõige:- kvaliteedisüsteemi dokumendid,- tehnilised dokumendid,- kvaliteediandmestikud, näiteks inspekteerimisaruanded ja katsetulemused, kalibreerimisandmed, andmed töötajate erialase pädevuse kohta jms.4.3. Teavitatud asutus peab regulaarselt tegema kontrolle kindlustamaks, et tootja säilitab ja kohaldab kvaliteedisüsteemi, ja esitama tootjale selle kohta aruande.4.4. Lisaks sellele võib volitatud asutus teha tootjale ette teatamata kontrollkäike. Sellistel kontrollkäikudel võib teavitatud asutus teha või lasta teha katseid kontrollimaks, kas kvaliteedisüsteem toimib õigesti; vajaduse korral peab teavitatud asutus esitama tootjale kontrollkäigu aruande ja katse tegemise korral ka katseprotokolli.5. Tootja peab vähemalt kümme aastat pärast viimase toote valmimise kuupäeva säilitama riigi ametiasutuste jaoks järgmisi dokumente:- punkti 3.1 teises taandes nimetatud dokumendid,- punkti 3.4 teises lõigus nimetatud muudatused,- volitatud asutuse otsused ja aruanded, mis on nimetatud punkti 3.4 viimases lõigus ning punktides 4.3 ja 4.4.6. Kõik teavitatud asutused peavad edastama teistele teavitatud asutustele asjaomase teabe väljastatud ja tühistatud kvaliteedisüsteemide kinnituste kohta.5. MOODUL F: tootetõendus1. Käesolev moodul kirjeldab menetlust, mille kohasel tootja või tema volitatud esindaja, kellel on ühenduses elu- või asukoht, kontrollib ja kinnitab, et punkti 3 sätete reguleerimisalasse kuuluvad lõhkematerjalid vastavad EÜ tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja täidavad käesoleva direktiivi asjaomaseid nõuded.2. Tootja võtab kõik vajalikud meetmed selleks, et valmistamisprotsess tagaks lõhkematerjalide vastavuse EÜ tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja kõnealuste lõhkematerjalide suhtes kohaldatavatele käesoleva direktiivi nõuetele. Tootja kinnitab igale lõhkematerjalile CE-märgise ja koostab kirjaliku vastavusdeklaratsiooni.3. Selleks et kontrollida iga lõhkematerjali vastavust käesoleva direktiivi asjakohastele nõuetele, teeb teavitatud asutus iga lõhkematerjali puhul punkti 4 kohased vajalikud uuringud ja katsed.Tootja või tema volitatud esindaja säilitab vastavusdeklaratsiooni koopiat vähemalt kümme aastat pärast viimase lõhkematerjali valmistamist.4. Vastavustõendamine iga lõhkematerjali hindamise ja katsetamise teel4.1. Kõik lõhkematerjalid vaadatakse ühekaupa üle ja tehakse artiklis 4 nimetatud asjakohastes standardites sätestatud vajalikud katsed või võrdväärsed katsed, et tõendada lõhkematerjalide vastavust asjaomasele tüübile ja käesoleva direktiivi nõuetele.4.2. Teavitatud asutus kinnitab või laseb kinnitada igale heakskiidetud lõhkematerjalile oma tunnuse ja annab tehtud katsete kohta kirjaliku vastavustunnistuse.4.3. Tootja või tema volitatud esindaja peab saama nõudmise korral esitada teavitatud asutuse vastavustunnistused.6. MOODUL G: üksiktoote tõendus1. Käesolev moodul kirjeldab menetlust, mille kohaselt tootja tagab ja deklareerib, et lõhkematerjal, mille kohta on väljastatud punktis 2 nimetatud tõend, vastab direktiivi olulistele nõuetele. Tootja peab kinnitama igale lõhkematerjalile CE-märgise ja koostama vastavusdeklaratsiooni.2. Teavitatud asutus kontrollib lõhkematerjali ja teeb artiklis 4 nimetatud asjakohastes standardites sätestatud vajalikud katsed või võrdväärsed katsed, et tagada lõhkematerjalide vastavus direktiivi olulistele nõuetele.Teavitatud asutus peab kinnitama või laskma kinnitada heakskiidetud lõhkematerjalile oma tunnuse ja koostama tehtud katsete kohta vastavustunnistuse.3. Tehnilised dokumendid on mõeldud selleks, et oleks võimalik hinnata vastavust direktiivi nõuetele ning aru saada toote konstruktsioonist, valmistamisest ja toimimisest.Kuivõrd see on hindamiseks vajalik, peavad dokumendid sisaldama järgmist:- tüübi üldkirjeldus,- põhimõtteline projekt, tööjoonised ning detailide, alakoostude, elektriskeemide jms plaanid,- nimetatud tööjoonistest ja plaanidest ning lõhkematerjali või ohutussüsteemide tööpõhimõttest arusaamiseks vajalikud kirjeldused ja selgitused,- artiklis 4 nimetatud standardite nimekiri, mida kohaldatakse täielikult või osaliselt, ning nende lahenduste kirjeldused, mida on kasutatud olulistele nõuetele vastavuse saavutamiseks, kui ei kohaldata artiklis 4 nimetatud standardeid,- konstruktsiooniarvutuste, sooritatud uuringute jms tulemused,- katseprotokollid.--------------------------------------------------III LISAMIINIMUMNÕUDED, MIDA LIIKMESRIIGID PEAVAD TEAVITATUD ASUTUSTE PUHUL ARVESSE VÕTMA1. Teavitatud asutus, selle juht ja vastavustõendamiskatsete eest vastutav personal ei tohi olla kontrollitavate lõhkematerjalide projekteerija, tootja, tarnija ega paigaldaja, samuti ühegi nimetatud isiku volitatud esindaja. Nad ei tohi otseselt ega volitatud esindajana osaleda lõhkematerjalide projekteerimises, konstrueerimises, turuletoomises ega hoolduses. See ei välista võimalust vahetada tehnilist teavet tootja ja registreeritud asutuse vahel.2. Teavitatud asutus ja selle personal peavad tegema vastavustõendamiskatseid suurima erialase usaldusväärsuse ja tehnilise pädevusega ning olema sõltumatud igasugustest surveavaldustest ja ahvatlustest, eelkõige rahalistest, mis võiksid mõjutada nende arvamust või kontrolli tulemusi, eriti isikute või isikute rühmade suhtes, kelle huvid on seotud vastavustõendamise tulemusega.3. Teavitatud asutuse kasutuses peavad olema vajalik personal ja vajalikud vahendid, mis võimaldavad tal nõuetekohaselt täita vastavustõendamisega seotud haldus- ja tehnilisi ülesandeid; samuti peab tal olema juurdepääs eriliseks vastavustõendamiseks vajalikele seadmetele.4. Kontrollimise eest vastutaval personalil peab olema:- hea tehniline ja erialane ettevalmistus,- piisavad teadmised nende tehtavaid katseid käsitlevate nõuete kohta ja piisavad kogemused selliste katsete tegemisel,- suutlikkus koostada katsete tulemuste kinnitamiseks tunnistusi, protokolle ja aruandeid.5. Kontrolliva personali erapooletus peab olema tagatud. Personali töötasu ei tohi sõltuda tehtud katsete arvust ega tulemustest.6. Teavitatud asutus peab sõlmima tsiviilvastutuskindlustuse lepingu, välja arvatud juhul, kui sellist vastutust kannab riik vastavalt siseriiklikele õigusaktidele või kui liikmesriik ise vastutab vahetult katsete eest.7. Teavitatud asutuse personal peab hoidma ametisaladust, mis on seotud käesoleva direktiivi või selle jõustamiseks vastuvõetud siseriiklike õigusaktide kohaselt täidetud ülesannete käigus omandatud teabega (välja arvatud teave selle riigi pädevatele haldusorganitele, kus volitatud asutus tegutseb).--------------------------------------------------IV LISAVASTAVUSMÄRGISCE-vastavusmärgis koosneb tähtedest "CE" järgmisel kujul:+++++ TIFF +++++Märgise vähendamisel või suurendamisel tuleb kinni pidada eespool esitatud joonise proportsioonidest.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2002/81/EÜ, 10. oktoober 2002, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ flumioksasiini lisamisega toimeainete hulkaEMPs kohaldatav tekst

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32002L0081

Euroopa Liidu Teataja L 276 , 12/10/2002 Lk 0028 - 0030

		Komisjoni direktiiv 2002/81/EÜ,10. oktoober 2002,millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ flumioksasiini lisamisega toimeainete hulka(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, [1] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2002/64/EÜ, [2] eriti selle artikli 6 lõiget 1,ning arvestades järgmist:(1) Kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikega 2 tegi Sumitomo SA 2. mail 1994 Prantsusmaale avalduse toimeaine flumioksasiini sisseviimiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni 12. septembri 1997. aasta otsusega 97/631/EÜ [3] kinnitati, et dokumentatsioon on täielik, st et see vastab põhimõtteliselt direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas esitatud nõuetele teabe ja andmete kohta.(2) Taotleja poolt ettepandud kasutusega kaasnevaid toimeaine mõjusid inimeste tervisele ja keskkonnale on hinnatud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigetele 2 ja 4. Referentliikmesriik esitas komisjonile hindamisaruande projekti kõnealuse aine kohta 20. jaanuaril 1998.(3) Liikmesriigid ja komisjon on hindamisaruande projekti toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees läbi vaadanud. Läbivaatamine lõpetati 28. juunil 2002 ning vormistati komisjoni ülevaateettekandena flumioksasiini kohta.(4) Dokumentatsioon ja aruandes olev teave esitati ka taimede teaduskomiteele. Komiteelt paluti arvamust kõrgema tasandi uuringutes kasutatud katseprotokollide kohta, et hinnata toimeaine poolt veetaimedele ja vihmaussidele avaldatavat mõju ja loomkatsetes leitud toimeaine mõju loomade arengule. Komitee märkis oma arvamuses, [4] et olemasolev kõrgema taseme uuring veetaimede kohta ei ole piisav kokkupuute/tagajärgede suhte täielikuks hindamiseks. Vihmausside ja arengut mõjutava toksilisuse uuringuid peeti piisavaks, et hinnata riskianalüüsi. Käesoleva direktiivi ja ülevaateettekande koostamisel võeti arvesse teaduskomitee märkusi. Olemasoleva standarduuringu põhjal koostati veetaimede ohustatuse kohta uus riskianalüüs.(5) Mitmete uuringute põhjal on selgunud, et flumioksasiini sisaldavad taimekaitsevahendid võib lugeda üldiselt vastavateks direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b ning lõikes 3 ettenähtud nõuetele, eriti nende kasutamisjuhtude põhjal, mida uuriti ja mille kohta esitati üksikasjalikud andmed komisjoni aruandes. Seetõttu on flumioksasiin vaja kanda I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides asjaomast toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutuslubade väljaandmine nimetatud direktiivis ettenähtud korras.(6) Komisjoni ettekanne on liikmesriikidele vajalik direktiiviga 91/414/EMÜ sätestatud ühtsete põhimõtete mitmete osade õigeks rakendamiseks. Seetõttu on sobiv näha ette, et liikmesriigid teevad lõpliku aruande, v.a konfidentsiaalse informatsiooni, asjast huvitatud isikutele kättesaadavaks.(7) Pärast flumioksasiini lisamist toimeainete hulka tuleb liikmesriikidele jätta küllaldaselt aega direktiivi 91/414/EMÜ flumioksasiinisisaldusega taimekaitsevahendeid käsitlevate sätete rakendamiseks ja ajutiste lubade läbivaatamiseks ning nende alusel püsilubade väljaandmiseks, ajutiste lubade tühistamiseks või muutmiseks vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ sätetele.(8) Seepärast on vaja direktiivi 91/414/EMÜ muuta.(9) Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 2Liikmesriigid muudavad flumioksasiini käsitleva ettekande, v.a konfidentsiaalse informatsiooni direktiivi 91/414/EMÜ artikli 14 tähenduses, asjast huvitatud isikutele kättesaadavaks või teevad selle kättesaadavaks nende taotluse korral.Artikkel 3Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. juuniks 2003. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. juulist 2003.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 41. Liikmesriigid vaatavad läbi flumioksasiinisisaldusega taimekaitsevahendite kasutamiseks antud load, et tagada nende vastavus direktiivi 91/414/EMÜ I lisas sätestatud tingimustele selle toimeaine kasutamiseks. Vajaduse korral peavad liikmesriigid vastavalt direktiivile 91/414/EMÜ olemasolevad load muutma või tühistama enne 30. juunit 2003.2. Liikmesriigid hindavad enne 1. jaanuari 2003 kõiki taimekaitsevahendeid, mis sisaldavad flumioksasiini kas ainsa toimeainena või ühena direktiivi 91/414/EMÜ I lisas loetletud toimeainetest ning annavad tootele hinnangu vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele, kasutades seejuures vastavalt III lisa nõuetele koostatud dokumentatsiooni. Hindamise alusel otsustavad liikmesriigid, kas antud toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele. Vajaduse korral ja hiljemalt 30. juuniks 2004 liikmesriigid kas muudavad selliste taimekaitsevahendite kasutuslubasid või tühistavad need.Artikkel 5Käesolev direktiiv jõustub 1. jaanuaril 2003.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 10. oktoober 2002Komisjoni nimelkomisjoni liigeDavid Byrne[1] EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.[2] EÜT L 189, 18.7.2002, lk 27.[3] EÜT L 262, 24.9.1997, lk 7.[4] Taimede teaduskomitee arvamus flumioksasiini lisamise kohta nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (taimekaitsevahendite turule viimise kohta) I lisasse (SCP/FLUMIO/002 – lõplik, 23.5.2001).--------------------------------------------------LISAI lisas lisatakse tabeli lõppu järgmine rida:"Nr | Üldnimetus, identifitseerimisnumbrid | IUPACi nimetus | Puhtus | Jõustumine | Lisamise aegumine | Erisätted |39 | Flumioksasiin CAS nr 103361-09-7 CICAP nr 578 | N-(7-fluoro-3,4-dihüdro-3-okso-4-prop-2-ünüül-2H-1,4-bensoksasiin-6-üül)tsükloheks-l-een-1,2-dikarboksimiid | 960 g/kg | 1. jaanuar 2003 | 31. detsember 2012 | Lubatakse kasutada ainult herbitsiidina. VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamiseks võetakse arvesse flumioksasiini käsitleva ettekande ja eriti selle I ja II lisa järeldusi, nagu need on formuleeritud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 28. juunil 2002. Selle üldhinnangu järgi liikmesriigid: peavad põhjalikult kaaluma ohtu veetaimedele ja vetikatele. Kasutusloa andmise tingimused peavad vajaduse korral peavad sisaldama riski vähendamise meetmeid. |--------------------------------------------------