title: Nõukogu direktiiv (EL) 2017/952, 29. mai 2017, millega muudetakse direktiivi (EL) 2016/1164 kolmandate riikidega seotud hübriidsete ebakõlade osas

text:
               7.6.2017

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 144/1

         NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2017/952,
   29. mai 2017,
   millega muudetakse direktiivi (EL) 2016/1164 kolmandate riikidega seotud hübriidsete ebakõlade osas
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 115,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
   olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),
   toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               On hädavajalik taastada usaldus maksusüsteemide õigluse vastu ja võimaldada riikide valitsustel oma maksusuveräänsust tegelikult teostada. Seepärast on Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD) andnud maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise (BEPS) vastase algatuse raames konkreetseid tegevussuuniseid.

               (2)

               5. oktoobril 2015 avaldati lõpparuanded OECD 15 maksubaasi kahanemise ja kasumi ümberpaigutamise vastase meetme kohta. Nõukogu tervitas seda tulemust oma 8. detsembri 2015. aasta järeldustes. Nõukogu rõhutas järeldustes vajadust leida ühised, kuid paindlikud lahendused liidu tasandil, mis oleksid kooskõlas OECD BEPSi käsitlevate järeldustega.

               (3)

               Pidades silmas vajadust tagada õiglasem maksustamine ja eelkõige OECD BEPSi käsitlevate järelduste järelmeetmena esitas komisjon 28. jaanuaril 2016 oma maksustamise vältimise vastase paketi. Selle paketi raames võeti vastu maksustamise vältimise viiside vastaseid eeskirju käsitlev nõukogu direktiiv (EL) 2016/1164 (3).

               (4)

               Direktiiviga (EL) 2016/1164 on ette nähtud hübriidsete ebakõlade käsitlemise raamistik.

               (5)

               On vaja kehtestada normid, millega neutraliseeritakse hübriidsete ebakõlade mõju võimalikult ulatuslikult. Arvestades et direktiiv (EL) 2016/1164 hõlmab üksnes liikmesriikide äriühingu tulumaksusüsteemide koostoimest tekkivaid hübriidseid ebakõlasid, esitas majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu (ECOFIN) 12. juulil 2016 avalduse, milles palus komisjonil esitada 2016. aasta oktoobriks ettepaneku kolmandate riikidega seotud hübriidsete ebakõlade kohta, et näha ette normid, mis oleksid kooskõlas normidega, mida soovitatakse OECD 2015. aasta lõpparuandes 2. meetme kohta, mis käsitleb hübriidsete ebakõlade mõju neutraliseerimist (edaspidi „OECD BEPSi aruanne 2. meetme kohta“) ega oleks neist normidest vähem tõhusad, eesmärgiga jõuda 2016. aasta lõpuks kokkuleppele.

               (6)

               Direktiivis (EL) 2016/1164 on muu hulgas tõdetud, et on äärmiselt tähtis jätkata tööd muude hübriidsete ebakõladega, näiteks püsivate tegevuskohtadega seotud hübriidsete ebakõladega. Sellega seoses on oluline, et kõnealune direktiiv hõlmaks ka püsivate tegevuskohtadega seotud hübriidseid ebakõlasid.

               (7)

               Selleks et näha ette raamistik, mis on 2. meedet käsitleva OECD BEPSi aruandega kooskõlas ja ei ole sellest vähem tõhus, on oluline, et direktiiv (EL) 2016/1164 sisaldaks ka norme hübriidülekannete ja imporditud ebakõlade kohta ning käsitleks kõiki erinevaid topeltmahaarvamisi, et maksumaksjad ei saaks kasutada allesjäänud seaduselünki.

               (8)

               Direktiiv (EL) 2016/1164 sisaldab norme liikmesriikide vaheliste hübriidsete ebakõlade kohta ja peaks seega sisaldama ka norme kolmandate riikidega seotud hübriidsete ebakõlade kohta, kus vähemalt üks pool on äriühingust maksumaksja või – ümberpööratud hübriidüksuste korral – üksus liikmesriigis, ning samuti norme imporditud ebakõlade kohta. Seega tuleks hübriidseid ebakõlasid ja maksuresidentsusega seotud ebakõlasid käsitlevaid norme kohaldada kõigi maksumaksjate suhtes, kes on kohustatud liikmesriigis äriühingu tulumaksu maksma, sealhulgas kolmandates riikides asuvate üksuste püsivate tegevuskohtade või püsivate tegevuskohtadena käsitatavate korralduste suhtes. Ümberpööratud hübriidseid ebakõlasid käsitlevaid norme tuleks kohaldada kõikide üksuste suhtes, mida liikmesriik käsitab maksustamise eesmärgil läbipaistvate üksustena.

               (9)

               Hübriidseid ebakõlasid käsitlevad normid peaksid hõlmama selliseid ebakõladega seotud olukordi, mis tulenevad topeltmahaarvamistest, vastuolust finantsinstrumentide, maksete ja üksuste kvalifitseerimises, või maksete omistamisest. Kuna hübriidsed ebakõlad võivad põhjustada topeltmahaarvamist või mahaarvamist ilma arvessevõtmiseta, on vaja ette näha normid, mille kohaselt vastavalt olukorrale asjaomane liikmesriik kas ei luba makset, kulusid või kahjumit maha arvata või nõuab, et maksumaksja lisaks makse oma maksustatava tulu hulka. Neid norme kohaldatakse aga üksnes mahaarvatavate maksete suhtes ning need ei tohiks mõjutada maksusüsteemi üldisi jooni, olenemata sellest, kas tegemist on klassikalise süsteemi või hüvitussüsteemiga.

               (10)

               Püsiva tegevuskohaga seotud hübriidsed ebakõlad tekivad siis, kui erinevused püsiva tegevuskoha ja elukoha jurisdiktsiooni normides, mis käsitlevad tulu ja kulu omistamist sama üksuse erinevate osade vahel, põhjustavad maksustamisega seotud ebakõla ning hõlmavad neid juhtumeid, kus ebakõla tekib asjaolu tõttu, et püsiv tegevuskoht jäetakse filiaali jurisdiktsiooni õigusaktide kohaselt tunnustamata. Need ebakõlad võivad põhjustada topeltmahaarvamist või mahaarvamist ilma arvessevõtmiseta ning seepärast tuleks need kõrvaldada. Liikmesriik, kus maksumaksja on resident, peaks tunnustamata püsivate tegevuskohtade osas võtma arvesse tulu, mis oleks muidu omistatud püsivale tegevuskohale.

               (11)

               Kõik kohandused, mis tuleb käesoleva direktiivi kohaselt teha, ei tohiks põhimõtteliselt mõjutada maksustamisõiguste omistamist jurisdiktsioonide vahel, mis on ette sätestatud topeltmaksustamise vältimise lepinguga.

               (12)

               Proportsionaalsuse tagamiseks on vaja käsitleda üksnes neid juhtumeid, mille puhul on märkimisväärne risk, et hübriidseid ebakõlasid kasutatakse maksustamise vältimiseks. Seepärast on asjakohane hõlmata hübriidsed ebakõlad, mis tekivad peakontori ja püsiva tegevuskoha vahel või sama üksuse kahe või enama tegevuskoha vahel, maksumaksja ja tema sidusettevõtjate vahelised või sidusettevõtjate vahel tekkivad hübriidsed ebakõlad, samuti hübriidsed ebakõlad, mis tulenevad maksumaksjaga seotud struktureeritud korraldustest.

               (13)

               Eelkõige üksuste hübriidsest laadist tulenevaid ebakõlasid tuleks käsitleda üksnes siis, kui ühel sidusettevõtjal on vähemalt tegelik kontroll teiste sidusettevõtjate üle. Seega tuleks nendel juhtudel nõuda, et maksumaksjale või teistele sidusettevõtjatele kuulub asjaomases sidusettevõtjas või asjaomasele sidusettevõtjale kuulub nendes 50 protsenti või rohkem hääleõigusest või kapitaliosalusest või õigusest saadud kasumile. Selle nõude kohaldamisel tuleks liita kokku koos tegutsevate isikute osalus või õigused.

               (14)

               Selleks et näha ette piisavalt terviklik sidusettevõtja määratlus hübriidseid ebakõlasid käsitlevate normide kohaldamisel, peaks see määratlus hõlmama ka üksust, mis kuulub samasse finantsaruandluse eesmärgil konsolideeritud kontserni, ettevõtjat, mille juhtimises omab olulist mõju maksumaksja, ning vastupidiselt ettevõtjat, mis omab maksumaksja juhtimises olulist mõju.

               (15)

               On vaja käsitleda nelja hübriidsete ebakõlade kategooriat: esiteks, hübriidsed ebakõlad, mis tulenevad finantsinstrumendi alusel tehtud maksetest; teiseks, hübriidsed ebakõlad, mis tulenevad hübriidüksusele või püsivale tegevuskohale tehtud maksete omistamise erinevustest, sealhulgas tunnustamata püsivale tegevuskohale tehtud maksete tulemusel; kolmandaks, hübriidsed ebakõlad, mis tulenevad maksetest, mis hübriidüksus on teinud oma omanikule, või arvestuslikest maksetest, mis on tehtud peakontori ja püsiva tegevuskoha vahel või kahe või enama püsiva tegevuskoha vahel; ning lõpetuseks, hübriidüksuse või püsiva tegevuskoha tehtud maksetest tulenevad topeltmahaarvamised.

               (16)

               Finantsinstrumendi alusel tehtud maksete puhul võib hübriidne ebakõla tekkida siis, kui mahaarvamine ilma arvessevõtmiseta tuleneb finantsinstrumendi või selle alusel tehtud maksete kvalifitseerimise erinevustest. Kui makse laadist tulenevalt kvalifitseerub see makse saaja jurisdiktsiooni õigusaktide kohaselt topeltmaksusoodustusele, näiteks maksuvabastus, maksumäära vähendamine või igasugune maksukrediit või -tagastus, peaks makset käsitama hübriidse ebakõla põhjustajana, kui selle tulemusena on tekkinud alamaksustatud summa. Finantsinstrumendi alusel tehtud makset ei tohiks aga käsitada hübriidse ebakõla põhjustajana, kui makse saaja jurisdiktsioonis antud maksusoodustus tuleneb üksnes makse saaja maksustaatusest või asjaolust, et asjaomase finantsinstrumendi suhtes kohaldatakse erikorra tingimusi.

               (17)

               Selleks et vältida soovimatuid tulemusi hübriidfinantsinstrumente käsitleva normi ja pankadele kehtestatud kahjukatmisvõime nõuete koostoimes ning ilma et see piiraks riigiabi normide kohaldamist, peaks liikmesriikidel olema võimalus jätta käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja kontsernisisesed instrumendid, mille emiteerimise ainus eesmärk on emiteerija kahjukatmisvõime nõuete täitmine ja mitte maksustamise vältimine.

               (18)

               Hübriidüksusele või püsivale tegevuskohale tehtud maksete puhul võib hübriidne ebakõla tekkida siis, kui mahaarvamine ilma arvessevõtmiseta tuleneb erinevustest normides, millega reguleeritakse hübriidüksusele tehtud makse korral hübriidüksuse ja selle omaniku vahel või püsivale tegevuskohale tehtud arvestusliku makse korral peakontori ja püsiva tegevuskoha või kahe või enama püsiva tegevuskoha vahel tehtud maksete omistamist. Hübriidse ebakõla määratlust tuleks kohaldada üksnes juhul, kui ebakõla tuleneb erinevustest normides, millega reguleeritakse maksete omistamist kahe jurisdiktsiooni õigusaktide kohaselt, ning makse ei tohiks põhjustada hübriidset ebakõla, mis oleks igal juhul tekkinud, kuna makse saaja on mis tahes maksesaaja jurisdiktsiooni õigusaktide kohaselt maksu maksmisest vabastatud.

               (19)

               Hübriidse ebakõla määratlus peaks samuti hõlmama mahaarvamist ilma arvessevõtmiseta, mis tuleneb tunnustamata püsivatele tegevuskohtadele tehtud maksetest. Tunnustamata püsiv tegevuskoht on igasugune olukord, kus peakontori jurisdiktsiooni õigusaktide kohaselt luuakse püsiv tegevuskoht, ent mida teise jurisdiktsiooni õigusaktide kohaselt ei käsitata püsiva tegevuskohana. Hübriidse ebakõla normi ei tohiks aga kohaldada, kui ebakõla oleks tekkinud igal juhul, kuna makse saaja on mis tahes maksesaaja jurisdiktsiooni õigusaktide kohaselt maksu maksmisest vabastatud.

               (20)

               Hübriidüksuse poolt selle omanikule tehtud maksete või peakontori ja püsiva tegevuskoha vahel või kahe või enama püsiva tegevuskoha vahel tehtud arvestuslike maksete puhul võib hübriidne ebakõla tekkida siis, kui mahaarvamine ilma arvessevõtmiseta tuleneb sellest, et makse saaja jurisdiktsioonis makset või arvestuslikku makset ei tunnustata. Sellisel juhul, kui ebakõla tuleneb makse või arvestusliku makse omistamata jätmisest, on makse saaja jurisdiktsioon see jurisdiktsioon, kus makset või arvestuslikku makset käsitatakse saaduna maksja jurisdiktsiooni õigusaktide kohaselt. Nagu muude hübriidüksusi ja filiaale puudutavate ebakõlade puhul, mis põhjustavad mahaarvamise ilma arvessevõtmiseta, ei tohiks hübriidset ebakõla tekkida siis, kui makse saaja on makse saaja jurisdiktsiooni õigusaktide kohaselt maksu maksmisest vabastatud. Sellise hübriidsete ebakõlade kategooria puhul tekib ebakõla aga üksnes juhul, kui maksja jurisdiktsioon lubab teha makse või arvestusliku makse osas mahaarvamise, et tasakaalustada summa, mis ei ole kahekordselt arvessevõetav tulu. Kui maksja jurisdiktsioon lubab mahaarvamise järgmisesse maksustamisperioodi edasi kanda, siis võib nõude teha käesoleva direktiivi alusel mis tahes kohandamist lükata edasi selle ajani, mil mahaarvamine tehakse tegelikult kahekordselt mitte arvessevõetava tulu tasakaalustamiseks maksja jurisdiktsioonis.

               (21)

               Hübriidse ebakõla määratlus peaks samuti hõlmama topeltmahaarvamisi, olenemata sellest, kas need tekivad maksete, siseriikliku õigusakti kohaselt maksetena mitte käsitatavate kulude või amortisatsiooni või kulumi kahju tulemusena. Nagu arvestuslike maksete ja hübriidüksuste tehtud maksete puhul, mille makse saaja jätab arvesse võtmata, peaks hübriidne ebakõla tekkima aga üksnes juhul, kui maksja jurisdiktsioon lubab teha mahaarvamise, et tasakaalustada summa, mis ei ole kahekordselt arvessevõetav tulu. See tähendab, et kui maksja jurisdiktsioon lubab mahaarvamise järgmisesse maksustamisperioodi edasi kanda, siis võib nõude teha käesoleva direktiivi alusel kohandamist lükata edasi selle ajani, mil mahaarvamine tehakse tegelikult kahekordselt mitte arvessevõetava tulu tasakaalustamiseks maksja jurisdiktsioonis.

               (22)

               Maksustamise erinevused, mis tulenevad üksnes maksele määratud väärtuse erinevustest, sealhulgas siirdehindade kohaldamise kaudu, ei peaks kuuluma hübriidse ebakõla kohaldamisalasse. Jurisdiktsioonid kasutavad lisaks erinevaid maksustamisperioode ja neil on erinevad normid selle tunnustamiseks, millal tulu saadi või kulu tekkis; selliseid ajalisi erinevusi ei peaks üldiselt käsitama maksustamisel ebakõla põhjustajatena. Finantsinstrumendi alusel tehtud mahaarvatavat makset, mille puhul ei saa põhjendatult eeldada, et see lisatakse mõistliku aja jooksul tulu hulka, tuleks aga käsitada hübriidse ebakõla põhjustajana, kui see mahaarvamine ilma arvessevõtmiseta tuleneb finantsinstrumendi või selle alusel tehtud maksete kvalifitseerimise erinevustest. Tuleks mõista, et ebakõla võib tekkida, kui finantsinstrumendi alusel tehtud makset ei lisata tulu hulka mõistliku aja jooksul. Sellist makset tuleks käsitada tulu hulka lisatuna mõistliku aja jooksul, kui makse saaja on selle lisanud 12 kuu jooksul pärast maksja maksustamisperioodi lõppu, või turuväärtuse põhimõtte alusel kindlaks määratud aja jooksul. Liikmesriigid võivad nõuda, et makse lisatakse kindlaksmääratud aja jooksul, et vältida ebakõla põhjustamist ja tagada maksukontroll.

               (23)

               Hübriidülekanded võivad põhjustada erinevat maksukohtlemist, kui finantsinstrumendi ülekandmise korralduse tulemusena käsitab rohkem kui üks korralduse pool sellelt instrumendilt saadud aluseks olevat tulu saadud tuluna. Sellistel juhtudel võib hübriidülekande alusel tehtud makse põhjustada maksjale mahaarvamise, samal ajal kui makse saaja käsitab seda aluseks olevalt instrumendilt saadud tuluna. Selline erinev maksukohtlemine võib põhjustada mahaarvamist ilma arvessevõtmiseta või aluseks oleva instrumendi kinnipeetava maksu osas täiendavat maksukrediiti. Seepärast tuleks sellised ebakõlad kõrvaldada. Kui on tegemist mahaarvamisega ilma arvessevõtmiseta, siis tuleks kohaldada samu norme, mida kohaldatakse selleks, et neutraliseerida ebakõlad, mis tulenevad hübriidfinantsinstrumendi alusel tehtud maksetest. Hübriidülekannete puhul, mis on struktureeritud tekitama täiendavat maksukrediiti, peaks asjaomane liikmesriik takistama maksjal kasutada täiendavat krediiti maksusoodustuse saamiseks, sealhulgas direktiivi (EL) 2016/1164 artikliga 6 kooskõlas oleva üldise kuritarvituste vastase eeskirja kohaldamise teel.

               (24)

               Vaja on näha ette õigusnorm, mis võimaldab liikmesriikidel kõrvaldada käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusse ülevõtmise ja rakendamise lahknevused, mille tulemusena tekivad hübriidsed ebakõlad vaatamata asjaolule, et liikmesriigid tegutsevad kooskõlas käesoleva direktiiviga. Kui tekib selline olukord ning käesolevas direktiivis sätestatud esmast normi ei kohaldata, siis tuleks kohaldada teisest normi. Siiski kohaldatakse nii esmast kui ka teisest normi ainult käesolevas direktiivis määratletud hübriidsete ebakõlade suhtes ning see ei tohiks mõjutada liikmesriigi maksusüsteemi üldisi jooni.

               (25)

               Imporditud ebakõlade puhul kandub kolmandate riikide osapoolte vahelise hübriidse ebakõla mõju liikmesriigi jurisdiktsiooni muu kui hübriidinstrumendi kasutamise kaudu, mis vähendab seeläbi hübriidsete ebakõlade neutraliseerimise normide tõhusust. Ühes liikmesriigis mahaarvatavat makset saab kasutada hübriidse ebakõlaga seotud kulu rahastamiseks. Selliste imporditud ebakõlade kõrvaldamiseks on vaja lisada normid, millega ei lubata makset maha arvata, kui maksest saadav vastav tulu otse või kaudselt tasakaalustab mahaarvamise, mis tuleneb kolmandate riikide vahelistest hübriidsetest ebakõladest, mis põhjustavad topeltmahaarvamist või mahaarvamist ilma arvessevõtmiseta.

               (26)

               Topeltresidentsusega seotud ebakõla võib põhjustada topeltmahaarvamist, kui õigusaktid lubavad topeltresidentsusega maksumaksja tehtud makselt teha mahaarvamise mõlemas jurisdiktsioonis, kus maksumaksja on resident. Kuna topeltresidentsusega seotud ebakõlad võivad põhjustada topeltmahaarvamisi, peaksid nad kuuluma käesoleva direktiivi kohaldamisalasse. Liikmesriik peaks topeltresidentsusega ettevõtja puhul tekkiva teise mahaarvamise tegemise keelama, kui selle makse tasakaalustab summa, mida teise jurisdiktsiooni õigusaktide kohaselt ei käsitata tuluna.

               (27)

               Käesoleva direktiivi eesmärk on muuta siseturg tervikuna vastupidavamaks hübriidsete ebakõlade suhtes. Seda ei saa liikmesriigid ise täielikult saavutada, arvestades et liikmesriikide äriühingu maksustamise süsteemid on erinevad ja liikmesriikide sõltumatu tegevus vaid säilitaks siseturu praeguse killustatuse otsese maksustamise valdkonnas. See omakorda laseb jääda püsima erinevate siseriiklike meetmete koostoimes tekkinud ebatõhususel ja moonutustel. Selle tulemuseks oleks kooskõla puudumine. Tulenevalt hübriidsete ebakõlade piiriülesest olemusest ja vajadusest võtta vastu lahendusi, mis toimivad kogu siseturul, on seda eesmärki võimalik paremini saavutada liidu tasandil. Liit võib võtta vastu meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. Kehtestades nõutava kaitse siseturul, on käesoleva direktiivi eesmärk üksnes saavutada see, et liidu siseselt toimuks selle eesmärgi saavutamiseks vajalik kooskõlastus.

               (28)

               Käesoleva direktiivi rakendamisel peaksid liikmesriigid kasutama kirjelduste või tõlgendamise allikana käesoleva direktiivi ja liidu õiguse sätetega kooskõlas olevaid kohaldatavaid selgitusi ja näiteid, mis on esitatud OECD BEPSi aruandes 2. meetme kohta.

               (29)

               Artikli 9 lõigetes 1 ja 2 sätestatud norme hübriidsete ebakõlade kohta kohaldatakse üksnes juhul, kui maksumaksjaga seotud olukorra tulemusel tekib ebakõla. Ebakõla ei tohiks tekkida, kui korraldust tuleb artikli 9 lõike 5 või artikli 9a kohaselt kohandada, ning korraldusi, mida tuleb käesoleva direktiivi nimetatud osade kohaselt kohandada, ei tohiks hübriidseid ebakõlasid käsitlevate normide kohaselt mingil viisil täiendavalt kohandada.

               (30)

               Kui mõne muu direktiivi sätete, näiteks nõukogu direktiivi 2011/96/EL (4) sätete kohaldamisega kaasneb maksustamisega seotud ebakõla neutraliseerimine, siis ei peaks käesolevas direktiivis sätestatud hübriidseid ebakõlasid käsitlevate normide kohaldamist ette nägema.

               (31)

               Komisjon peaks käesoleva direktiivi rakendamist hindama viie aasta möödumisel pärast direktiivi jõustumist ja esitama selle kohta nõukogule aruande. Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile kogu teabe, mis on selleks hindamiseks vajalik.

               (32)

               Seepärast tuleks direktiivi (EL) 2016/1164 vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi (EL) 2016/1164 muudetakse järgmiselt.

               1)

               Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
               „Artikkel 1
               Kohaldamisala
               1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõigi nende maksumaksjate suhtes, kellel on ühes või mitmes liikmesriigis kohustus tasuda äriühingu tulumaksu, sealhulgas kolmanda riigi maksuresidendist üksuse ühes või mitmes liikmesriigis asuvate püsivate tegevuskohtade suhtes.
               2.   Artiklit 9a kohaldatakse samuti kõikide üksuste suhtes, mida liikmesriik käsitab maksustamise eesmärgil läbipaistvatena.“

               2)

               Artiklit 2 muudetakse järgmiselt.

                           a)

                           Punkti 4 viimane lõik asendatakse järgmisega:
                           „Artiklite 9 ja 9a kohaldamisel:

                                       a)

                                       kui ebakõla tekib käesoleva artikli punkti 9 esimese lõigu alapunktide b, c, d, e või g alusel või kui artikli 9 lõike 3 või artikli 9a alusel nõutakse kohandamist, siis muudetakse sidusettevõtja määratlust nii, et 25 protsendi nõue asendatakse 50 protsendi nõudega;

                                       b)

                                       käsitatakse, et isik, kes tegutseb üksuse hääleõiguse või kapitaliosaluse osas koos teise isikuga, osaleb selle üksuse mis tahes hääleõiguses või kapitalis, mis kuulub teisele isikule;

                                       c)

                                       tähendab sidusettevõtja ka üksust, mis kuulub samasse finantsaruandluse eesmärgil konsolideeritud kontserni nagu maksumaksja, ja ettevõtjat, mille juhtimises omab olulist mõju maksumaksja, või ettevõtjat, mis omab maksumaksja juhtimises olulist mõju.“

                           b)

                           Punkt 9 asendatakse järgmisega:
                           „9)   „hübriidne ebakõla“– olukord, mis on seotud maksumaksjaga või artikli 9 lõike 3 osas üksusega, kus:

                                       a)

                                       finantsinstrumendi alusel tehtud makse põhjustab mahaarvamise ilma arvessevõtmiseta ning:

                                                   i)

                                                   sellist makset ei võeta arvesse mõistliku aja jooksul ja

                                                   ii)

                                                   ebakõla tuleneb finantsinstrumendi või selle alusel tehtud makse kvalifitseerimise erinevustest.

                                             Esimese alapunkti kohaldamisel käsitatakse finantsinstrumendi alusel tehtud makset mõistliku aja jooksul tulu hulka lisatuna, kui:

                                                   i)

                                                   makse võetakse makse saaja jurisdiktsioonis arvesse maksustamisperioodil, mis algab 12 kuu jooksul pärast maksja maksustamisperioodi lõppu, või

                                                   ii)

                                                   saab põhjendatult eeldada, et makse võetakse makse saaja jurisdiktsioonis arvesse tulevasel maksustamisperioodil ning et maksetingimused on sellised, millistes sõltumatud ettevõtjad omavahel eeldatavasti kokku lepivad;

                                       b)

                                       makse, mis on tehtud hübriidüksusele, põhjustab mahaarvamise ilma arvessevõtmiseta ning ebakõla tuleneb erinevustest hübriidüksusele tehtud makse omistamises selle jurisdiktsiooni õigusaktide kohaselt, kus hübriidüksus on asutatud või registreeritud, ning selles hübriidüksuses osaleva mis tahes isiku jurisdiktsiooni kohaselt;

                                       c)

                                       makse, mis on tehtud ühe või enama püsiva tegevuskohaga üksusele, põhjustab mahaarvamise ilma arvessevõtmiseta ning see ebakõla tuleneb erinevustest peakontori ja püsiva tegevuskoha vahel või sama üksuse kahe või enama püsiva tegevuskoha vahel tehtud maksete omistamises selle jurisdiktsiooni õigusaktide kohaselt, kus üksus tegutseb;

                                       d)

                                       makse põhjustab mahaarvamise ilma arvessevõtmiseta tunnustamata püsivale tegevuskohale tehtud makse tulemusena;

                                       e)

                                       makse, mis on tehtud hübriidüksusele, põhjustab mahaarvamise ilma arvessevõtmiseta ning ebakõla tuleneb asjaolust, et makset ei võeta makse saaja jurisdiktsiooni õigusaktide kohaselt arvesse;

                                       f)

                                       arvestuslik makse, mis on tehtud peakontori ja püsiva tegevuskoha vahel või kahe või enama püsiva tegevuskoha vahel, põhjustab mahaarvamise ilma arvessevõtmiseta ning ebakõla tuleneb asjaolust, et makset ei võeta makse saaja jurisdiktsiooni õigusaktide kohaselt arvesse, või

                                       g)

                                       topeltmahaarvamine tehakse.

                                 Käesoleva punkti 9 kohaldamisel:

                                       a)

                                       ülekantud finantsinstrumendilt saadud aluseks olevat tulu väljendav makse ei põhjusta hübriidset ebakõla esimese lõigu alapunkti a kohaselt, kui finantskaupleja teeb makse turutingimustel toimuva hübriidülekande alusel, tingimusel et maksja jurisdiktsioonis nõutakse finantskauplejalt kõigi ülekantud finantsinstrumendiga seoses saadud summade tuluna arvessevõtmist;

                                       b)

                                       tekib hübriidne ebakõla esimese lõigu alapunktide e, f või g alusel üksnes siis, kui maksja jurisdiktsioonis lubatakse teha mahaarvamist, et tasakaalustada summa, mis ei ole kahekordselt arvessevõetav tulu;

                                       c)

                                       käsitatakse ebakõla hübriidse ebakõlana üksnes juhul, kui see tekib sidusettevõtjate vahel, maksumaksja ja sidusettevõtja vahel, peakontori ja püsiva tegevuskoha vahel, sama üksuse kahe või enama püsiva tegevuskoha vahel või struktureeritud korralduse alusel.

                                 Käesoleva punkti 9 ning artiklite 9, 9a ja 9b kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:
                           a)   „ebakõla“– topeltmahaarvamine või mahaarvamine ilma arvessevõtmiseta;
                           b)   „topeltmahaarvamine“– sama makse, kulu või kahjum arvatakse maha jurisdiktsioonis, kust makse pärineb, kus kulu kanti või kahjum tekkis (maksja jurisdiktsioon), ja teises jurisdiktsioonis (investori jurisdiktsioon). Hübriidüksuse või püsiva tegevuskoha tehtud makse puhul on maksja jurisdiktsioon see, kus hübriidüksus või püsiv tegevuskoht on asutatud või asub;
                           c)   „mahaarvamine ilma arvessevõtmiseta“– peakontori ja püsiva tegevuskoha vahel või kahe või enama püsiva tegevuskoha vahel tehtud makse või arvestusliku makse mahaarvamine mis tahes jurisdiktsioonis, kus makset või arvestuslikku makset käsitatakse tehtuna (maksja jurisdiktsioon), ilma et seda makset või arvestuslikku makset makse saaja jurisdiktsioonis maksustamisel arvesse võetaks. Makse saaja jurisdiktsioon on iga jurisdiktsioon, kus makse või arvestuslik makse saadakse või kus seda käsitatakse saaduna mis tahes muu jurisdiktsiooni õigusaktide kohaselt;
                           d)   „mahaarvamine“– summa, mida käsitatakse maksustatavast tulust mahaarvatavana maksja või investori jurisdiktsiooni õigusaktide kohaselt. Mõistet „mahaarvatav“ tõlgendatakse vastavalt sellele;
                           e)   „arvessevõtmine“– summa, mis võetakse makse saaja jurisdiktsiooni õigusaktide kohaselt maksustavas tulus arvesse. Finantsinstrumendi alusel tehtud makset ei käsitata arvessevõetuna, kui makse kvalifitseerub mis tahes maksusoodustuse kohaldamisele üksnes selle viisi tõttu, kuidas makse on makse saaja jurisdiktsiooni õigusaktide kohaselt kvalifitseeritud. Mõistet „arvessevõetud“ tõlgendatakse vastavalt sellele;
                           f)   „maksusoodustus“– maksuvabastus, maksumäära vähendamine või igasugune maksukrediit või -tagastus (v.a kinnipeetava maksu krediit);
                           g)   „kahekordselt arvessevõetav tulu“– igasugune tuluobjekt, mis võetakse arvesse mõlema jurisdiktsiooni õigusaktide kohaselt, kus ebakõla on tekkinud;
                           h)   „isik“– üksikisik või üksus;
                           i)   „hübriidüksus“– igasugune üksus või korraldus, mida ühe jurisdiktsiooni õigusaktide kohaselt käsitatakse maksustatava üksusena ja mille tulu või kulu käsitatakse teise jurisdiktsiooni õigusaktide kohaselt ühe või enama muu isiku tulu või kuluna;
                           j)   „finantsinstrument“– igasugune instrument, mille tulemusena tekib rahastamise või omakapitali tulusus, mis maksustatakse kas makse saaja või maksja jurisdiktsiooni õigusaktide kohaselt võla, omakapitali või tuletisinstrumentide maksustamise suhtes kohaldatavate õigusnormide alusel ning mis hõlmab hübriidülekannet;
                           k)   „finantskaupleja“– isik või üksus, kes ostab ja müüb regulaarselt finantsinstrumente oma arvel ja kasumi teenimise eesmärgil;
                           l)   „hübriidülekanne“– igasugune korraldus finantsinstrumendi ülekandmiseks, kui ülekantud finantsinstrumendilt saadud aluseks olevat tulu käsitatakse maksustamise eesmärgil samaaegselt rohkem kui ühe korralduse poole saadud tuluna;
                           m)   „turutingimustel toimuv hübriidülekanne“– igasugune hübriidülekanne, mille finantskaupleja teeb tavapärase tegevuse käigus ja mitte struktureeritud korralduse osana;
                           n)   „tunnustamata püsiv tegevuskoht“– igasugune korraldus, mille kohaselt tekib peakontori jurisdiktsiooni õigusakti kohaselt püsiv tegevuskoht, ent mida teise jurisdiktsiooni õigusaktide kohaselt ei käsitata püsiva tegevuskohana.“

                           c)

                           Lisatakse järgmised punktid:
                           „10)   „finantsaruandluse eesmärgil konsolideeritud kontsern“– kontsern, kuhu kuuluvad kõik üksused, mis on täielikult hõlmatud konsolideeritud finantsaruandega, mis on koostatud rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite või liikmesriigi finantsaruandlussüsteemi alusel;
                           11)   „struktureeritud korraldus“– hübriidse ebakõlaga seotud korraldus, mille puhul ebakõla on korralduse tingimustesse arvestatud, või korraldus, mis on kavandatud nii, et tekiks hübriidne ebakõla, v.a juhul, kui põhjendatult ei saa eeldada, et maksumaksja või sidusettevõtja oleks pidanud ebakõlast teadlik olema, ning ta ei saanud osa hübriidsest ebakõlast tuleneva maksusoodustuse väärtusest.“

               3)

               Artiklit 4 muudetakse järgmiselt.

                           a)

                           Lõike 5 punkti a alapunkt ii asendatakse järgmisega:

                                       „ii)

                                       kõikide varade ja kohustuste hindamisel kasutatakse sama meetodit nagu on kasutatud konsolideeritud finantsaruandes, mis on koostatud rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite või liikmesriigi finantsaruandlussüsteemi alusel;“.

                           b)

                           Lõige 8 asendatakse järgmisega:
                           „8.   Lõigete 1–7 kohaldamisel võidakse maksumaksjale anda õigus kasutada konsolideeritud finantsaruandeid, mis on koostatud muude aruandlusstandardite alusel kui rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid või liikmesriigi finantsaruandlussüsteem.“

               4)

               Artikkel 9 asendatakse järgmisega:
               „Artikkel 9
               Hübriidsed ebakõlad
               1.   Niivõrd, kuivõrd hübriidsete ebakõlade tulemuseks on topeltmahaarvamine:

                           a)

                           ei lubata mahaarvamist teha liikmesriigis, mis on investori jurisdiktsiooniks, ning

                           b)

                           kui mahaarvamist lubatakse investori jurisdiktsioonis teha, ei lubata seda teha liikmesriigis, mis on maksja jurisdiktsiooniks.

                     Sellist mahaarvamist saab siiski kasutada selleks, et tasakaalustada kahekordselt arvessevõetav tulu, mis tekib kas praegusel või järgmisel maksustamisperioodil.
               2.   Niivõrd, kuivõrd hübriidsete ebakõlade tulemuseks on mahaarvamine ilma arvessevõtmiseta:

                           a)

                           ei lubata mahaarvamist teha liikmesriigis, mis on maksja jurisdiktsiooniks, ning

                           b)

                           kui mahaarvamist lubatakse maksja jurisdiktsioonis teha, siis makse summa, mis põhjustaks muidu ebakõla, lisatakse tulu hulka liikmesriigis, mis on makse saaja jurisdiktsiooniks.

                     3.   Liikmesriik ei luba maksumaksjal makset maha arvata, kui selline makse rahastab otseselt või kaudselt mahaarvatavat kulu, põhjustades seeläbi hübriidse ebakõla tehingu või rea tehingute kaudu, mis toimuvad sidusettevõtjate vahel või milles osaletakse struktureeritud korralduste raames, välja arvatud juhul, kui üks jurisdiktsioonidest, mis on seotud tehingu või rea tehingutega, on sellise hübriidse ebakõla osas teinud samaväärse kohanduse.
               4.   Liikmesriik võib jätta:

                           a)

                           käesoleva artikli lõike 2 punkti b kohaldamisalast välja hübriidsed ebakõlad, mis on määratletud artikli 2 esimese lõigu punkti 9 alapunktides b, c, d või f;

                           b)

                           käesoleva artikli lõike 2 punktide a ja b kohaldamisalast välja hübriidsed ebakõlad, mis tulenevad finantsinstrumendi alusel intressi maksmisest sidusettevõtjale, kui:

                                       i)

                                       finantsinstrumendil on konverteerimise, kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise või allahindamise omadused;

                                       ii)

                                       finantsinstrumendi emiteerimise ainus eesmärk on täita pangandussektorile kohaldatavaid kahjukatmisvõime nõudeid ning finantsinstrumenti tunnistatakse sellisena maksumaksjale kehtivates kahjukatmisvõime nõuetes;

                                       iii)

                                       finantsinstrument on emiteeritud

                                                   —

                                                   seoses finantsinstrumentidega, millel on konverteerimise, kohustuste ja nõudeõiguste teisendamise või allahindamise omadus emaettevõtja tasandil;

                                                   —

                                                   tasemel, mis on vajalik kohaldatavate kahjukatmisvõime nõuete täitmiseks,

                                                   —

                                                   muul viisil kui struktureeritud korralduse osana, ning

                                       iv)

                                       korralduse raames tehtav üldine netomahaarvamine konsolideeritud kontserni kohta ei ole suurem summast, mis oleks olnud tulemuseks siis, kui maksumaksja oleks sellise finantsinstrumendi emiteerinud otse turule.

                                 Punkti b kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2022.

                     5.   Kui hübriidne ebakõla on seotud tunnustamata püsiva tegevuskoha tuluga, mida ei maksustata liikmesriigis, kus maksumaksja on maksuresident, nõuab see liikmesriik, et maksumaksja võtaks arvesse tulu, mis oleks muidu omistatud tunnustamata püsivale tegevuskohale. Seda kohaldatakse üksnes juhul, kui liikmesriik peab vabastama tulu maksudest vastavalt liikmesriigi ja kolmanda riigi vahel sõlmitud topeltmaksustamise vältimise lepingule.
               6.   Kui hübriidülekanne on kavandatud tooma kaasa maksusoodustuse seoses ülekantud finantsinstrumendiga seotud makselt kinnipeetava maksuga rohkem kui ühele asjaomasele poolele, piirab maksumaksja liikmesriik sellisest maksusoodustusest saadavat kasu proportsionaalselt selle maksega seotud maksustatava netotuluga.“

               5)

               Lisatakse järgmised artiklid:
               „Artikkel 9a
               Ümberpööratud hübriidsed ebakõlad
               1.   Kui üks või enam mitteresidendist seotud üksust, kellele kuulub otseselt või kaudselt kokku 50 protsenti või rohkem liikmesriigis juriidilisi õigusi omava või liikmesriigis asutatud hübriidüksuse hääleõigusest, kapitaliosalusest või kasumiosalusest, asub jurisdiktsioonis või jurisdiktsioonides, mis peavad seda hübriidüksust maksukohustuslaseks, peetakse seda hübriidüksust selle liikmesriigi residendiks ja tema tulu maksustatakse, kui seda tulu ei maksustata muudmoodi liikmesriigi või mis tahes muu jurisdiktsiooni õigusaktide kohaselt.
               2.   Lõiget 1 ei kohaldata ühisinvesteerimisettevõtja suhtes. Käesoleva artikli kohaldamisel tähendab ühisinvesteerimisettevõtja investeerimisfondi või -vahendit, mis on laialdaselt kasutatav, millel on mitmekesistatud väärtpaberiportfell ja mille suhtes kohaldatakse investorikaitse õigusakte riigis, kus ta on asutatud.
               Artikkel 9b
               Maksuresidentsusega seotud ebakõlad
               Kui kahe või enama jurisdiktsiooni maksuresidendist maksumaksja makse, kulu või kahjum arvatakse maksubaasist maha mõlemas jurisdiktsioonis, siis ei luba maksumaksja liikmesriik mahaarvamist teha, kui teine jurisdiktsioon võimaldab teist mahaarvamist selleks, et tasakaalustada tulu, mis ei ole kahekordselt arvessevõetav tulu. Kui mõlemad jurisdiktsioonid on liikmesriigid, siis see liikmesriik, kus maksumaksjat ei peeta residendiks vastavalt kahe asjaomase liikmesriigi vahel sõlmitud topeltmaksustamise vältimise lepingule, ei luba mahaarvamist teha.“

               6)

               Artikli 10 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:
               „Erandina esimesest lõigust hindab komisjon artiklite 9 ja 9b rakendamist ning eelkõige artikli 9 lõike 4 punktis b sätestatud väljajätmise tagajärgi hiljemalt 1. jaanuariks 2022 ja esitab selle kohta nõukogule aruande.“

               7)

               Artiklisse 11 lisatakse järgmine lõige:
               „5a.   Erandina lõikest 1 võtavad liikmesriigid vastu ja avaldavad artikli 9 järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2019. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
               Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. jaanuarist 2020.
               Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.“

         Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu ning avaldavad need hiljemalt 31. detsembriks 2019. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. jaanuarist 2020.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   3.   Erandina lõikest 1 võtavad liikmesriigid vastu ja avaldavad direktiivi (EL) 2016/1164 artikli 9a järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2021. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. jaanuarist 2022.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 29. mai 2017

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         C. CARDONA

      (1)  27. aprilli 2017. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (2)  14. detsembri 2016. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (3)  Nõukogu 12. juuli 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/1164, millega nähakse ette siseturu toimimist otseselt mõjutavate maksustamise vältimise viiside vastased eeskirjad (ELT L 193, 19.7.2016, lk 1).

      (4)  Nõukogu 30. novembri 2011. aasta direktiiv 2011/96/EL, eri liikmesriikide ema- ja tütarettevõtjate suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta (ELT L 345, 29.12.2011, lk 8).


title: Komisjoni direktiiv, millega muudetakse direktiivi 77/535/EMÜ väetiste proovivõtu- ja analüüsimeetodeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31987L0566

Euroopa Liidu Teataja L 342 , 04/12/1987 Lk 0032 - 0034 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 16 Lk 0220  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 16 Lk 0220

		Komisjoni direktiiv,millega muudetakse direktiivi 77/535/EMÜ väetiste proovivõtu- ja analüüsimeetodeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(87/566/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1975. aasta direktiivi 76/116/EMÜ väetisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] eriti selle artikli 9 lõiget 2,ning arvestades, et:komisjoni direktiivis 77/535/EMÜ [2] nähakse EMÜ väetiste jaoks ette ametlikud kontrollimeetodid, millega kontrollitakse ühenduses väetiste kvaliteedi ja koostise kohta kehtestatud sätete täitmist; nimetatud direktiivi tuleks muuta I lisa "Proovivõtumeetod väetiste kontrollimiseks" kohandamisega nii, et pärast väetisi käsitleva direktiivi 76/116/EMÜ laiendamist vedelatele väetistele oleks võimalik kontrollida ka vedelaid väetisi; samuti on osutunud vajalikuks muuta ammooniumnitraadi kontrollimist; [3] [4]käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas väetistega kauplemises tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesoleva direktiivi lisa sätted lisatakse direktiivi 77/535/EMÜ I lisale või asendavad direktiivi 77/535/EMÜ I lisa sama numbri all esinevaid sätteid.Artikkel 21. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud meetmed 31. oktoobriks 1988 ja teavitavad sellest viivitamata komisjoni.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate siseriiklike õigusnormide tekstid.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 24. november 1987Komisjoni nimelasepresidentCockfield[1] EÜT L 24, 30.1.1976, lk 21.[2] EÜT L 213, 22.8.1977, lk 1.[3] EÜT L 250, 23.9.1980, lk 7.[4] EÜT L 38, 7.2.1987, lk 1.--------------------------------------------------LISA"…4.2.3 JaoturProovide võtmisel ning vähendatud proovide ja lõpp-proovide ettevalmistamisel võib kasutada aparaati, mis on mõeldud valimi jagamiseks võrdseteks osadeks.4.3 Vedelate väetiste proovivõtuks soovitatavad seadmed4.3.1 Käsitsi proovivõtmineAvatud toru, proovivõtuseade, pudel või muu sobiv vahend testitavast partiist juhuslike proovide võtmiseks.4.3.2 Mehaaniline proovivõtmineLiikuvast vedelast väetisest proovide võtmiseks võib kasutada heakskiidetud mehaanilisi vahendeid.…5.2.1 Lahtised tahked väetised või vedelad väetised anumates kaaluga üle 100 kg…5.2.2.Pakendatud tahked väetised või vedelad väetised anumates (= pakendites), millest ükski ei kaalu üle 100 kg… | Minimaalne pakendite arv proovivõtuks |5.3.1.Lahtised tahked väetised või vedelad väetised anumates kaaluga üle 100 kg: | 4 kg |5.3.2 Pakendatud tahked väetised või vedelad väetised anumates (= pakendites), millest ükski ei kaalu üle 100 kg…5.3.3.Ammooniumnitraatväetise proov direktiivi 80/876/EMÜ II lisas toodud katsete jaoks: | 75 kg |5.4 Lõpp-proovid5.4.1 Tahked ja vedelad väetised…5.4.2 Ammooniumnitraatväetise proov direktiivis 80/876/EMÜ toodud katsete jaoksVajadusel saadakse lõpp-proov koondproovi vähendamise teel.5.4.2.1.Lõpp-proovi minimaalkaal I lisas toodud katsete jaoks: | 1 kg |5.4.2.2.Lõpp-proovi minimaalkaal II lisas toodud katse jaoks: | 25 kg |…6.1 Üldsätted…Vedelate väetiste puhul tuleks testitavat väetist enne proovivõtmist võimaluse korral segada.…6.2.1 Lahtised tahked väetised või vedelad väetised anumates kaaluga üle 100 kg… Kui proovide võtmisel puisteväetistest või üle 100 kg kaaluvates anumates asuvatest vedelatest väetistest ei ole võimalik täita punktis 5.1 toodud nõudeid, tuleks proov võtta testitava partii teisaldamise (peale- või mahalaadimise) ajal …6.2.2 Lahtised tahked väetised või vedelad väetised anumates kaaluga üle 100 kg…6.4 Lõpp-proovi ettevalmistamine…Direktiivis 80/876/EMÜ toodud katsete jaoks tuleb lõpp-proove säilitada temperatuuril 0 kuni 25 °C.…9. PROOVIDE SIHTKOHTIga testitud partii kohta saadetakse vähemalt üks lõpp-proov ning analüüsi või katse sooritamiseks vajalik teave võimalikult kiiresti volitatud analüüsilaborisse või katsetusasutusse."--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/4/EÜ, 16. veebruar 1998, millega muudetakse direktiivi 93/38/EMÜ, millega kooskõlastatakse veevarustus-, energeetika-, transpordi- ja telekommunikatsioonisektoris tegutsevate tellijate hankemenetlused

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31998L0004

Euroopa Liidu Teataja L 101 , 01/04/1998 Lk 0001 - 0016

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/4/EÜ,16. veebruar 1998,millega muudetakse direktiivi 93/38/EMÜ, millega kooskõlastatakse veevarustus-, energeetika-, transpordi- ja telekommunikatsioonisektoris tegutsevate tellijate hankemenetlusedEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 57 lõiget 2 ning artikleid 66 ja 100a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]toimides asutamislepingu artiklis 189b ettenähtud menetluse kohaselt [3] vastavalt lepituskomitees 26. novembril 1997 heakskiidetud ühistekstilening arvestades, et:(1) nõukogu 22. detsembri 1994. aasta otsusega 94/800/EÜ, mis käsitleb nõukogu pädevusse kuuluvaid Euroopa Ühenduse nimel sõlmitavaid kokkuleppeid, mis saavutati mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus (1986-1994), [4] kiitis ühendus muuhulgas heaks riigihankeid käsitleva lepingu, edaspidi "GATTi leping", mille eesmärk on luua riigihangete suhtes mitmepoolne tasakaalustatud õiguste ja kohustuste raamistik, et maailmakaubandust liberaliseerida ja laiendada; GATTi lepingul ei ole vahetut õigusmõju;(2) direktiiviga 93/38/EMÜ [5] kooskõlastati veevarustus-, energeetika-, transpordi- ja telekommunikatsioonisektoris tegutsevate tellijate hankemenetlused, et kõikides liikmesriikides rakendataks nende lepingute suhtes võrdseid konkurentsitingimusi;(3) GATTi lepingus käsitletud tellijaid, kes vastavad direktiivi 93/38/EMÜ, nagu seda on muudetud käesoleva direktiiviga, nõuetele ja kes kohaldavad GATTi lepingule alla kirjutanud kolmandate riikide tööettevõtjate, tarnijate ja teenuseosutajate suhtes samu sätteid, peetakse GATTi lepingu nõuetele vastavaiks;(4) silmas pidades riigihankelepingu heakskiitmisest ühendusele tulenevaid rahvusvahelisi õigusi ja kohustusi, tuleb lepingule allakirjutanud kolmandatest riikidest pärit pakkujate ja toodete suhtes kohaldada korda, mis on määratletud GATTi lepingus, mille reguleerimisalasse ei kuulu direktiivi 93/38/EMÜ artikli 2 lõike 1 punktis b nimetatud tellijate, kes tegutsevad III, IV, V, VI ja X lisas käsitletavates tegevusvaldkondades, sõlmitud lepingud, nimetatud direktiivi XVI B lisas liigi 8 all nimetatud teenuslepingud, XVI A lisas liigi 8 all nimetatud uurimis- ja arendusteenuseid käsitlevad lepingud, XVI A lisas liigi 5 all nimetatud telekommunikatsiooniteenuste lepingud, mille CPC viitenumbrid on 7524, 7525 ja 7526 ja XVI A lisas liigi 6 all nimetatud finantsteenuste lepingud, mis on seotud väärtpaberite või muude finantsdokumentide väljaandmise, müügi, ostu või loovutamisega ning keskpankade osutatavate teenustega;(5) mõned GATTi lepingu sätted annavad pakkujatele soodsamad tingimused kui need, mis on kehtestatud direktiiviga 93/38/EMÜ;(6) kui tellijad sõlmivad lepinguid GATTi lepingu tähenduses, peavad asutamislepingu kohaselt liikmesriikide ettevõtjatele ja toodetele tagatud juurdepääsu võimalused riiklikele teenuslepingutele, riiklikele tarnelepingutele ja riiklikele ehitustöölepingutele olema vähemalt sama head, kui need juurdepääsutingimused, mis on GATTi lepingus sätestatud korra kohaselt ühenduses tagatud GATTi lepingule alla kirjutanud kolmandatest riikidest pärit ettevõtjatele ja toodetele;(7) seetõttu on vaja kohandada ja täiendada direktiivi 93/38/EMÜ sätteid;(8) turgude tegeliku avamise ja hankelepingute sõlmimise korra kohaldamise õiglase tasakaalu tagamiseks nendes sektorites tuleb käsitletavate üksuste kindlaksmääramisel aluseks võtta muud näitajad kui nende õiguslik seisund;(9) direktiivi 93/38/EMÜ muudatused ei tohiks piirata avaliku ja erasektori tellijate võrdset kohtlemist;(10) vastavalt asutamislepingu artiklile 222 tuleb tagada, et ei kahjustataks liikmesriikide omandiõiguslikku režiimi reguleerivaid eeskirju;(11) direktiivi 93/38/EMÜ kohaldamist tuleb lihtsustada ja niipalju kui võimalik säilitada nende sektorite riigihangete valdkonnas kehtivate ühenduse õigusaktidega saavutatud tasakaalu;(12) seetõttu on vaja teatavaid direktiivi 93/38/EMÜ kohandusi kohaldada kõikide käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate tellijate ja valdkondade suhtes;(13) tellijad võivad küsida või vastu võtta nõuandeid, mida võidakse kasutada teatava hanke tehniliste kirjelduste ettevalmistamisel, tingimusel et kõnealused nõuanded ei ole konkurentsi piirava mõjuga;(14) komisjon teeb väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele kättesaadavaks väljaõppe- ja teabematerjalid, mida nad vajavad, et muutunud riigihanketurul täiel määral osaleda;(15) käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate lepingute avamine võib avaldada negatiivset mõju Kreeka Vabariigi ja Portugali Vabariigi majandusele, mis peaksid taluma märkimisväärset koormust; on asjakohane, et need liikmesriigid saaksid käesoleva direktiivi rakendamiseks piisavalt lisaaega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Ilma et see piiraks rahvusvaheliste õiguste ja kohustuste kohaldamist, mis tulenevad ühendusele GATTi lepingu heakskiitmisest, kus on määratletud allakirjutanud kolmandatest riikidest pärit pakkujate ja toodete suhtes kohaldatav kord ja selle kehtiv reguleerimisala, kuhu ei kuulu direktiivi 93/38/EMÜ artikli 2 lõike 1 punktis b loetletud tellijate sõlmitud lepingud, nimetatud direktiivi III, IV, V, VI ja X lisas käsitletud valdkondades tegutsevate tellijate sõlmitud lepingud, nimetatud direktiivi XVI B lisas nimetatud teenuslepingud, XVI A lisas liigi 8 all nimetatud uurimis- ja arendustegevuste lepingud, XVI A lisas liigi 5 all nimetatud telekommunikatsiooniteenuste lepingud, mille CPC viitenumbrid on 7524, 7525 ja 7526 ja XVI A lisas liigi 6 all nimetatud finantsteenuste lepingud, mis on seotud väärtpaberite või muude finantsdokumentide väljaandmise, müügi, ostu või loovutamisega ning keskpankade osutatavate teenustega, muudetakse direktiivi 93/38/EMÜ järgmiselt.1. Artiklis 14:a) lõige 1 asendatakse järgmisega:"1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse:a) lepingute suhtes, mille on sõlminud tellijad, kes tegutsevad X lisas [6] käsitletud tegevusvaldkonnas, tingimusel et nende lepingute eeldatav maksumus käibemaksuta on vähemalt:i) 600000 eküüd tarne- ja teenuslepingute puhul;ii) 500000 eküüd ehitustöölepingute puhul;b) lepingute suhtes, mille on sõlminud tellijad, kes tegutsevad I, II, VII, VIII ja IX lisas [7] käsitletud tegevusvaldkonnas, tingimusel et nende lepingute eeldatav maksumus käibemaksuta on vähemalt:i) 400000 Rahvusvahelise Valuutafondi arvestusühikut (SDR) väljendatuna eküüdes XVI A lisas loetletud tarne- ja teenuslepingute puhul, välja arvatud liigi 8 all nimetatud uurimis- jaarendusteenused ja liigi 5 all nimetatud telekommunikatsiooniteenused, mille CPC viitenumber on 7524, 7525 ja 7526;ii) 400000 eküüd muude, kui alapunktis i nimetatud teenuslepingute puhul;iii) 500000 SDR väljendatuna eküüdes ehitustöölepingute puhul;c) lepingute suhtes, mille on sõlminud tellijad, kes tegutsevad III, IV, V ja VI lisas [8] käsitletud tegevusvaldkondades, tingimusel et nende lepingute eeldatav maksumus käibemaksuta on vähemalt:i) 400000 eküüd tarne- ja teenuslepingute puhul;ii) 500000 eküüd ehitustöölepingute puhul.";b) lisatakse järgmised lõiked:"14. Lõikes 1 sätestatud piirmäärad riikide vääringutes vaadatakse üldjuhul läbi iga kahe aasta järel alates 1. jaanuarist 1996. Kõnealuste väärtuste arvestamisel võetakse aluseks eküüdes väljendatud riikide vääringute keskmine päevakurss 24 kuu pikkuse ajavahemiku jooksul, mis lõpeb 1. jaanuaril toimuvale läbivaatamisele eelneva augustikuu viimasel päeval. Need piirmäärad avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas novembri alguses.15. Mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus [9] sõlmitud riigihankeid käsitleva lepingu, edaspidi "GATTi leping", piirmäärad eküüdes vaadatakse üldjuhul läbi iga kahe aasta järel alates 1. jaanuarist 1996. Kõnealuse väärtuse arvestamisel võetakse aluseks Rahvusvahelise Valuutafondi arvestusühikutes (SDR) väljendatud eküü keskmine päevakurss 24 kuu pikkuse tähtaja jooksul, mis lõpeb 1. jaanuaril toimuvale läbivaatamisele eelneva augustikuu viimasel päeval. Need piirmäärad avaldatakse vastavalt lõikes 14 sätestatud korrale.16. Lõigetes 14 ja 15 sätestatud arvestusmeetodit kontrollitakse vastavalt direktiivi 93/36/EMÜ artikli 5 lõike 1 punkti c teisele lõigule."2. Artikli 21 lõike 2 punkt c asendatakse järgmisega:"c) enne pakkujate või läbirääkimistes osalejate valimist kutsuvad tellijad kõiki kandidaate kinnitama oma huvi pärast kõnealust lepingut käsitleva üksikasjaliku teabe saamist. Teave peab sisaldama vähemalt järgmist:i) hangitavate toodete või teenuste laad ja kogus, sealhulgas kõik võimalused lisahankeks ja võimaluse korral eeldatav aeg, millal neid võimalusi saab kasutada; uuendatavate lepingute puhul tarnitavate toodete või osutatavate teenuste laad ja kogus ning võimaluse korral järgmiste ehitustöö-, tarne- või teenuslepingute hankekuulutuste eeldatav avaldamisaeg;ii) kas tegemist on piiratud menetluse või läbirääkimistega menetlusega;iii) toodete tarnimise või ehitustööde teostamise või teenuste osutamise algus- ja lõppkuupäevad;iv) pakkumiskutse saamise taotluste esitamise lõppkuupäev ja aadress, kuhu need tuleb saata, ning keel või keeled, milles need tuleb esitada;v) lepingut sõlmiva ning tehniliste kirjelduste ja muude dokumentide saamiseks vajalikku teavet andva tellija aadress;vi) kõik tarnijatele, tööettevõtjatele või teenuseosutajatele esitatavad majanduslikud ja tehnilised nõuded, neilt nõutavad finantstagatised ja andmed;vii) hankemenetlusega seotud dokumentide eest makstav tasu ja maksetingimused; javiii) kas tellija kutsub esitama pakkumisi ostmise, üürimise, rentimise või liisimise või mitme nimetatud tehingu kombinatsiooni eesmärgil."3. Artikli 22 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:"b) ehitustöölepingute puhul niisuguste ehitustöölepingute põhiomadused, mida tellijad kavatsevad sõlmida ja mille eeldatav maksumus ei ole väiksem kui:- artikli 14 lõike 1 punkti a alapunktis ii sätestatud piirmäär nende lepingute puhul, mille kavatsevad sõlmida tellijad, kes tegutsevad X lisas käsitletud tegevusvaldkonnas,- artikli 14 lõike 1 punkti b alapunktis iii sätestatud piirmäär nende lepingute puhul, mille kavatsevad sõlmida tellijad, kes tegutsevad I, II, VII, VIII ja IX lisas käsitletud tegevusvaldkonnas, või- artikli 14 lõike 1 punkti c alapunktis ii sätestatud piirmäär nende lepingute puhul, mille kavatsevad sõlmida tellijad, kes tegutsevad III, IV, V ja VI lisas käsitletud tegevusvaldkonnas."4. Artikli 23 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:"1. Käesolevat artiklit kohaldatakse ideekonkursside suhtes, mis korraldatakse osana menetlusest, mille tulemusel sõlmitakse teenusleping, mille eeldatav maksumus käibemaksuta ei ole väiksem kui:- artikli 14 lõike 1 punkti a alapunktis i sätestatud piirmäär nende lepingute puhul, mille kavatsevad sõlmida tellijad, kes tegutsevad X lisas käsitletud tegevusvaldkonnas,- artikli 14 lõike 1 punkti b alapunktis i või ii sätestatud piirmäär nende lepingute puhul, mille kavatsevad sõlmida tellijad, kes tegutsevad I, II, VII, VIII ja IX lisas käsitletud tegevusvaldkonnas, või- artikli 14 lõike 1 punkti c alapunktis i sätestatud piirmäär nende lepingute puhul, mille kavatsevad sõlmida tellijad, kes tegutsevad III, IV, V ja VI lisas käsitletud tegevusvaldkonnas.2. Käesolevat artiklit kohaldatakse kõikide ideekonkursside suhtes, mille puhul auhindade ja osalejatele makstavate summade koguväärtus ei ole väiksem kui:- artikli 14 lõike 1 punkti a alapunktis i sätestatud piirmäär nende lepingute puhul, mille kavatsevad sõlmida tellijad, kes tegutsevad X lisas käsitletud tegevusvaldkonnas,- artikli 14 lõike 1 punkti b alapunktis i või ii sätestatud piirmäär nende lepingute puhul, mille kavatsevad sõlmida tellijad, kes tegutsevad I, II, VII, VIII ja IX lisas käsitletud tegevusvaldkonnas, või- artikli 14 lõike 1 punkti c alapunktis i sätestatud piirmäär nende lepingute puhul, mille kavatsevad sõlmida tellijad, kes tegutsevad III, IV, V ja VI lisas käsitletud tegevusvaldkonnas."5. Artikli 24 lõige 2 asendatakse järgmisega:"2. XV lisa I jaos või XVIII lisas sätestatud teave avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas. Seejuures võtab komisjon arvesse kõiki tundlikke ärilisi aspekte, millele tellijad on XV lisa punktides 6, 9 ja 11 sätestatud teabe edastamisel tähelepanu juhtinud."6. Artikkel 26 asendatakse järgmisega:"Artikkel 261. Avatud menetluse puhul määrab tellija pakkumiste laekumise tähtajaks vähemalt 52 päeva pärast teate lähetuskuupäeva. Selle tähtaja võib asendada nõuetekohaste pakkumiste esitamiseks piisavalt pika tähtajaga, mis on üldjuhul vähemalt 36 päeva ja igal juhul vähemalt 22 päeva hanketeate lähetamisest, kui tellijad on saatnud artikli 22 lõikega 1 ettenähtud perioodilise eelteate Euroopa Ühenduste Teatajale, tingimusel et see teade sisaldab XIV lisa II ja III osaga ettenähtud teavet, kuivõrd see oli kättesaadav kõnealuse teate avaldamise ajal.Kõnealune perioodiline eelteade tuleb saata Euroopa Ühenduste Teatajale minimaalselt 52 päeva ja maksimaalselt 12 kuu jooksul enne kuupäeva, mil artikli 21 lõike 1 punktiga a ettenähtud hanketeade lähetati Euroopa Ühenduste Teatajale.2. Piiratud menetluse ja läbirääkimismenetluse puhul, mille kohta on avaldatud eelnev hankekuulutus, kohaldatakse järgmist korda:a) vastuseks artikli 21 lõike 1 punkti a kohaselt avaldatud teatele või artikli 21 lõike 1 punkti c kohaselt avaldatud tellija kutsele laekuvate osalemistaotluste vastuvõtmise tähtaeg on üldiselt vähemalt 37 päeva teate või kutse saatmise kuupäevast ning igal juhul mitte lühem kui artikli 25 lõikega 3 avaldamiseks ettenähtud tähtaeg, millele lisatakse 10 päeva;b) pakkumiste laekumise tähtaja võib määrata tellija ja valitud kandidaatide vastastikusel kokkuleppel, tingimusel et kõikidel pakkujatel on pakkumiste ettevalmistamiseks võrdselt aega antud;c) kui pakkumiste laekumise tähtaja suhtes kokkuleppele ei jõuta, määrab tellija tähtaja, mis üldiselt on vähemalt 24 päeva ning igal juhul vähemalt 10 päeva pakkumiskutse esitamise kuupäevast; määratud tähtaeg peab olema piisavalt pikk, et saaks arvesse võtta eelkõige artikli 28 lõikes 3 nimetatud tegureid."7. Artiklis 28:a) lõige 5 asendatakse järgmisega:"5. Taotlused lepingu sõlmimise menetluses ja pakkumismenetluses osalemiseks tuleb edastada võimalikult kiirete sidevahendite kaudu. Kui osalustaotlused edastatakse telegrammi, teleksi, faksi või telefoni teel, tuleb neid kinnitada enne artikli 26 lõikes 2 sätestatud tähtaja lõppu lähetatud kirja teel.";b) lisatakse järgmine lõige:"6. Pakkumised esitatakse kirjalikult otse või posti teel. Liikmesriigid võivad lubada pakkumisi esitada mõnel muul viisil, mis võimaldab tagada, et:- iga pakkumine sisaldab kõiki selle hindamiseks vajalikke andmeid,- pakkumisi hoitakse kuni hindamiseni salajas,- neid pakkumisi kinnitatakse võimalikult kiiresti kirja teel või saadetakse pakkumise tõestatud koopia, kui see on vajalik juriidiliseks tõendiks,- pakkumised avatakse pärast seda, kui nende esitamiseks ettenähtud tähtaeg on lõppenud."8. Artikli 30 lõige 1 asendatakse järgmisega:"1. Soovi korral võivad tellijad kehtestada tarnijate, tööettevõtjate või teenuseosutajate kvalifitseerimissüsteemi ja seda rakendada.Tellijad, kes kehtestavad kvalifitseerimissüsteemi, kannavad hoolt, et tarnijatel, tööettevõtjatel või teenuseosutajatel oleks igal ajal võimalik kvalifitseerimist taotleda."9. Artikli 35 lõige 1 asendatakse järgmisega:"1. Artikli 34 lõiget 1 ei kohaldata, kui liikmesriik seab lepingute sõlmimise tingimuseks muud kriteeriumid, mis kuuluvad käesoleva direktiivi vastuvõtmise ajal kehtivate eeskirjade raamistikku, ja mille eesmärk on anda eelis teatavatele pakkujatele, tingimusel et eeskirjad, millele toetutakse, on kooskõlas asutamislepinguga."10. Artikkel 38 tunnistatakse kehtetuks.11. Artikkel 41 asendatakse järgmisega:"Artikkel 411. Tellijad säilitavad iga lepingu kohta piisavat teavet, et võimaldada neil hiljem põhjendada otsuseid, mis on vastu võetud seoses:a) tööettevõtjate, tarnijate või teenuseosutajate kvalifitseerimise ja valikuga ning lepingute sõlmimisega;b) eranditega Euroopa tehniliste kirjelduste kohaldamisel vastavalt artikli 18 lõikele 6;c) menetlustega, mille puhul vastavalt artikli 20 lõikele 2 eelnevat hankekuulutust ei avaldata;d) II, III ja IV jaotise kohaldamata jätmisega I jaotises sätestatud erandite alusel.2. Nimetatud teavet säilitatakse vähemalt neli aastat pärast lepingu sõlmimise kuupäeva, nii et tellijal on selle ajavahemiku jooksul võimalik esitada komisjonile vajalikku teavet, kui viimane seda nõuab.3. Tellijad, kes tegutsevad I, II, VII, VIII ja IX lisas käsitletud tegevusvaldkonnas, teatavad osalevatele tarnijatele, tööettevõtjatele või teenuseosutajatele lepingute sõlmimist käsitlevatest otsustest viivitamata ja kui nõutakse, kirjalikult.4. I, II, VII, VIII ja IX lisas käsitletud tegevusvaldkonnas tegutsevad tellijad teatavad kohe pärast kirjaliku taotluse saamist tagasi lükatud kandidaadile või pakkujale tema kandidatuuri või pakkumise tagasilükkamise põhjustest ning vastavaks tunnistatud pakkumise teinud pakkujale valitud pakkumise sisu ja suhtelised eelised, samuti eduka pakkuja nime.Tellijad võivad siiski otsustada, et teatavaid käesoleva lõike esimeses lõigus nimetatud andmed lepingu sõlmimise kohta jäetakse avaldamata, kui selliste andmete avaldamine takistaks seaduste rakendamist või oleks muul viisil vastuolus avalike huvidega või riivaks teatavate avalik-õiguslike või eraõiguslike ettevõtjate õigustatud ärihuve või võiks kahjustada ausat konkurentsi tarnijate, tööettevõtjate või teenuseosutajate vahel."12. Artiklit 42 täiendatakse järgmiste lõigetega:"1a. Liikmesriigid tagavad vastavalt korrale, mis tuleb kehtestada artikli 40 lõigetes 4-8 sätestatud korras, et I, II, VII, VIII ja IX lisas käsitletud tegevusvaldkondade puhul esitatakse komisjonile eelmise aasta osas hiljemalt 31. oktoobriks 1997 ja edaspidi iga aasta 31. oktoobriks statistiline aruanne sõlmitud lepingute kohta. See aruanne sisaldab lepingu nõuetekohase kohaldamise tõendamiseks vajalikku teavet.Käesolevas lõikes nõutud teave ei sisalda andmeid, mis käsitlevad XVI A lisas liigi 8 all loetletud teenuslepinguid, liigi 5 all loetletud telekommunikatsiooniteenuseid, mille CPC viitenumbrid on 7524, 7525 ja 7526 või XVI B lisas loetletud teenuseid."13. Lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 42aKui tellijad sõlmivad lepinguid, peavad liikmesriigid nende suhtes kohaldama sama soodsaid tingimusi, kui need, mida nad annavad GATTi lepingu rakendamisel kolmandatele riikidele. Sel eesmärgil arutavad liikmesriigid üksteisega riigihankelepingute nõuandekomitees meetmeid, mida GATTi lepingu kohaselt tuleb võtta."14. XII, XIII, XIV ja XV lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisas esitatud tekstidega.Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid 16. veebruariks 1999. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Kreeka Vabariik ja Portugali Vabariik võivad siiski ette näha, et lõikes 1 nimetatud sätteid kohaldatakse hiljemalt 16. veebruaril 2000.3. Kui liikmesriigid artiklis 1 nimetatud normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.4. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiivi reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti ning käesoleva direktiivi ja vastuvõetud siseriiklike normide vastavustabeli.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 16. veebruar 1998Euroopa Parlamendi nimelpresidentJ. M. Gil-roblesNõukogu nimeleesistujaJ. Cunningham[1] EÜT C 138, 3.6.1995, lk 49 ja EÜT C 28, 29.1.1997, lk 4.[2] EÜT C 256, 2.10.1995, lk 4 ja EÜT C 212, 22.7.1996, lk 13.[3] Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 1996. aasta arvamus (EÜT C 347, 18.11.1996, lk 25), nõukogu 20. detsembri 1996. aasta ühine seisukoht (EÜT C 111, 9.4.1997, lk 65) ja Euroopa Parlamendi 14. mai 1997. aasta otsus (EÜT C 167, 2.6.1997, lk 53). Euroopa Parlamendi 16. detsembri 1997. aasta otsus ja nõukogu 15. detsembri 1997. aasta otsus.[4] EÜT L 336, 23.12.1994, lk 1.[5] EÜT L 199, 9.8.1993, lk 84. Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.[6] [7] [8] [9] Nõukogu 22. detsembri 1994. aasta otsus 94/800/EÜ, mis käsitleb nõukogu pädevusse kuuluvaid Euroopa Ühenduse nimel sõlmitavaid kokkuleppeid, mis saavutati mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay voorus (1986-1994) (EÜT L 336, 23.12.1994, lk 1).--------------------------------------------------LISA"XII LISAA. AVATUD MENETLUS1. Tellija nimi, aadress, telegraafiaadress, telefoni-, teleksi- ja faksinumber.2. Lepingu liik (tarne-, ehitustöö või teenusleping; vajaduse korral märkida, kas on tegemist raamlepinguga).Teenuseliik XVI A või XVI B lisa tähenduses ja kirjeldus (CPC nomenklatuur).Vajaduse korral märkida, kas pakkumisi taotletakse ostmise, üürimise, rentimise või liisimise või mitme nimetatud tehingu kombinatsiooni eesmärgil.3. Tarnekoht, teenuse osutamise koht.4. Tarnete ja ehitustööde puhul:a) hangitavate toodete või teenuste laad ja kogus, sealhulgas kõik võimalused lisahankeks ja võimaluse korral eeldatav aeg, millal seda võimalust kasutatakse. Uuendatavate lepingute puhul võimaluse korral ka tarnitavaid kaupu või osutatavate teenuste ulatust ja laadi ning ehitustööde üldist laadi käsitlevate järgmiste hankekuulutuste eeldatav avaldamisaeg;b) märge selle kohta, kas tarnijad võivad teha pakkumisi osa ja/või kõikide nõutud kaupade kohta. Kui ehitustöölepingute puhul on ehitustööd või leping jaotatud mitmeks osaks, eri osade suurus ja võimalus teha pakkumine ühe või mitme osa või kõikide osade kohta;c) ehitustöölepingute puhul: teave ehitustööde või lepingu eesmärgi kohta, juhul kui leping sisaldab ka projekteerimist.5. Teenuste puhul:a) hangitavate kaupade või teenuste laad ja kogus, sealhulgas kõik võimalused lisahankeks ja võimaluse korral eeldatav aeg, millal seda võimalust kasutatakse. Uuendatavate lepingute puhul võimaluse korral hangitavaid teenuseid käsitlevate järgnevate hankekuulutuste eeldatav avaldamisaeg;b) märge selle kohta, kas õigusnormiga on ette nähtud, et teenust võib osutada üksnes konkreetse kutseala esindaja;c) viide asjakohasele õigusnormile;d) märge selle kohta, kas juriidilised isikud peavad näitama teenuste osutamise eest vastutavate töötajate nimed ja kutsekvalifikatsiooni;e) märge selle kohta, kas tarnijad võivad teha pakkumisi mõnele osale asjakohastest teenustest.6. Luba pakkumiste variantide esitamiseks.7. Euroopa tehniliste kirjelduste kohaldamisel erandite tegemine vastavalt artikli 18 lõikele 6.8. Tarnetähtaeg, lepingu täitmistähtaeg või teenuslepingu kestus ja võimaluse korral alguskuupäev.9. a) Aadress, kust võib taotleda lepingudokumente ja täiendavaid dokumente.b) Vajaduse korral nende dokumentide eest makstav summa ja maksetingimused.10. a) Pakkumiste laekumise lõppkuupäev.b) Aadress, kuhu pakkumised tuleb saata.c) Keel või keeled, milles pakkumised tuleb koostada.11. a) Vajaduse korral pakkumiste avamisel osalema volitatud isikud.b) Avamise kuupäev, kellaaeg ja koht.12. Vajaduse korral nõutavad tagatised ja garantiid.13. Peamised rahastamis- ja maksetingimused ja/või viited asjakohastele õigusaktidele.14. Vajaduse korral õiguslik vorm, mida pakkumismenetluse võitnud tarnijate, tööettevõtjate või teenuseosutajate ühenduselt nõutakse.15. Pakkumismenetluse võitnud tarnijale, tööettevõtjale või teenuseosutajale esitatavad majanduslikud ja tehnilised miinimumnõuded.16. Tähtaeg, mille jooksul pakkumine peab jõus olema.17. Lepingu sõlmimise kriteeriumid. Muid kriteeriume peale madalaima hinna mainitakse juhul, kui neid ei nimetata lepingudokumentides.18. Muu teave.19. Vajaduse korral märge perioodilise eelteate avaldamise kohta Euroopa Ühenduste Teatajas, millele viidatakse lepingus.20. Tellija poolt teate lähetamise kuupäev.21. Teate Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitusse jõudmise kuupäev (annab nimetatud talitus).B. PIIRATUD MENETLUS1. Tellija nimi, aadress, telegraafiaadress, telefoni-, teleksi- ja faksinumber.2. Lepingu liik (tarne-, ehitustöö või teenusleping; vajaduse korral märkida, kas on tegemist raamlepinguga).Teenuseliik XVI A või XVI B lisa tähenduses ja kirjeldus (CPC nomenklatuur).Vajaduse korral märkida, kas pakkumisi taotletakse ostmise, üürimise, rentimise või liisimise või mitme nimetatud tehingu kombinatsiooni eesmärgil.3. Tarnekoht, teenuse osutamise koht.4. Tarnete ja ehitustööde puhul:a) hangitavate toodete või teenuste laad ja kogus, sealhulgas kõik võimalused lisahankeks ja võimaluse korral eeldatav aeg, millal seda võimalust kasutatakse. Uuendatavate lepingute puhul võimaluse korral ka tarnitavaid kaupu või osutatavate teenuste ulatust ja laadi ning ehitustööde üldist laadi käsitlevate järgnevate hankekuulutuste eeldatav avaldamisaeg;b) märge selle kohta, kas tarnijad võivad teha pakkumisi osa ja/või kõikide nõutud kaupade kohta.Kui ehitustöölepingute puhul on ehitustööd või leping jaotatud mitmeks osaks, eri osade suurus ja võimalus teha pakkumisi ühe või mitme osa või kõikide osade kohta;c) ehitustöölepingute puhul: teave ehitustööde või lepingu eesmärgi kohta, juhul kui leping sisaldab ka projekteerimist.5. Teenuste puhul:a) hangitavate teenuste laad ja kogus, sealhulgas kõik võimalused lisahankeks ja võimaluse korral eeldatav aeg, millal seda võimalust kasutatakse. Uuendatavate lepingute puhul võimaluse korral hangitavaid teenuseid käsitlevate järgnevate hankekuulutuste eeldatav avaldamisaeg;b) märge selle kohta, kas õigusnormiga on ette nähtud, et teenust võib osutada üksnes konkreetse kutseala esindaja;c) viide asjakohasele õigusnormile;d) märge selle kohta, kas juriidilised isikud peavad näitama teenuste osutamise eest vastutavate töötajate nimed ja kutsekvalifikatsiooni;e) märge selle kohta, kas tarnijad võivad teha pakkumisi mõne osale asjakohastest teenustest.6. Luba pakkumiste variantide esitamiseks.7. Euroopa tehniliste kirjelduste kohaldamisel erandite tegemine vastavalt artikli 18 lõikele 6.8. Tarnetähtaeg, lepingu täitmistähtaeg või teenuslepingu kestus ja võimaluse korral alguskuupäev.9. Vajaduse korral õiguslik vorm, mida pakkumismenetluse võitnud tarnijate, tööettevõtjate või teenuseosutajate ühenduselt nõutakse.10. a) Osalemistaotluste laekumise lõppkuupäev.b) Aadress, kuhu taotlused tuleb saata.c) Keel või keeled, milles taotlused tuleb koostada.11. Pakkumiskutsete lähetamise lõppkuupäev.12. Vajaduse korral nõutavad tagatised ja garantiid.13. Peamised rahastamis- ja maksetingimused ja/või viited sätetele, kus need on esitatud.14. Teave tarnija, tööettevõtja või teenuseosutaja olukorra kohta ning talle esitatavad majanduslikud ja tehnilised miinimumnõuded.15. Lepingu sõlmimise kriteeriumid, kui neid ei ole näidatud pakkumiskutses.16. Muu teave.17. Vajaduse korral märge perioodilise eelteate avaldamise kohta Euroopa Ühenduste Teatajas, millele viidatakse lepingus.18. Tellija poolt teate lähetamise kuupäev.19. Teate Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitusse jõudmise kuupäev (annab nimetatud talitus).C. LÄBIRÄÄKIMISTEGA MENETLUS1. Tellija nimi, aadress, telegraafiaadress, telefoni-, teleksi- ja faksinumber.2. Lepingu liik (tarne-, ehitustöö või teenusleping; vajaduse korral märkida, kas on tegemist raamlepinguga).Teenuseliik XVI A või XVI B lisa tähenduses ja kirjeldus (CPC nomenklatuur).Vajaduse korral märkida, kas pakkumisi taotletakse ostmise, üürimise, rentimise või liisimise või mitme nimetatud tehingu kombinatsiooni eesmärgil.3. Tarnekoht, teenuse osutamise koht.4. Tarnete ja ehitustööde puhul:a) tarnitavate toodete laad ja kogus, sealhulgas kõik võimalused lisahankeks ja võimaluse korral eeldatav aeg, millal seda võimalust kasutatakse. Uuendatavate lepingute puhul võimaluse korral ka tarnitavaid kaupu või osutatavate teenuste ulatust ja laadi ning ehitustööde üldist laadi käsitlevate järgnevate hankekuulutuste eeldatav avaldamisaeg;b) märge selle kohta, kas tarnijad võivad teha pakkumisi osa ja/või kõikide nõutud kaupade kohta.Kui ehitustöölepingud puhul on ehitustööd või leping jaotatud mitmeks osaks, eri osade suurus ja võimalus teha pakkumisi ühe või mitme osa või kõikide osade kohta.c) ehitustöölepingute puhul: teave ehitustööde või lepingu eesmärgi kohta, juhul kui leping sisaldab ka projekteerimist.5. Teenuste puhul:a) tarnitavate toodete või teenuste laad ja kogus, sealhulgas kõik võimalused lisahankeks ja võimaluse korral eeldatav aeg, millal seda võimalust kasutatakse. Uuendatavate lepingute puhul ka tarnitavaid teenuseid käsitlevate järgnevate hankekuulutuste eeldatav avaldamisaeg;b) märge selle kohta, kas õigusnormiga on ette nähtud, et teenust võib osutada üksnes konkreetse kutseala esindaja;c) viide asjakohasele õigusnormile;d) märge selle kohta, kas juriidilised isikud peavad näitama teenuste osutamise eest vastutavate töötajate nimed ja kutsekvalifikatsiooni;e) märge selle kohta, kas tarnijad võivad teha pakkumisi mõnele osale asjakohastest teenustest.6. Luba pakkumiste variantide esitamiseks.7. Euroopa tehniliste kirjelduste kohaldamisel erandite tegemine vastavalt artikli 18 lõikele 6.8. Tarnetähtaeg, lepingu täitmistähtaeg või teenuslepingu kestus ja võimaluse korral alguskuupäev.9. Vajaduse korral õiguslik vorm, mida pakkumismenetluse võitnud tarnijate, tööettevõtjate või teenuseosutajate ühenduselt nõutakse.10. a) Osalemistaotluste laekumise lõppkuupäev.b) Aadress, kuhu taotlused tuleb saata.c) Keel või keeled, milles taotlused tuleb koostada.11. Vajaduse korral nõutavad tagatised ja garantiid.12. Peamised rahastamis- ja maksetingimused ja/või viited sätetele, kus need on esitatud.13. Teave tarnija, tööettevõtja või teenuseosutaja olukorra kohta ning talle esitatavad majanduslikud ja tehnilised miinimumnõuded.14. Lepingu sõlmimise kriteeriumid, kui neid ei ole näidatud pakkumiskutses ega lepingudokumentides.15. Vajaduse korral tellija poolt juba välja valitud tarnijate, tööettevõtjate või teenuseosutajate nimed ja aadressid.16. Vajaduse korral eelnev(ad) Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise kuupäev(ad).17. Muu teave.18. Vajaduse korral märge perioodilise eelteate avaldamise kohta Euroopa Ühenduste Teatajas, millele viidatakse lepingus.19. Tellija poolt teate lähetamise kuupäev.20. Teate Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitusse jõudmise kuupäev (annab nimetatud talitus).XIII LISAKVALIFITSEERIMISSÜSTEEMI KEHTESTAMISE TEADE1. Tellija nimi, aadress, telegraafiaadress, telefoni-, teleksi- ja faksinumber.2. Kvalifitseerimissüsteemi eesmärk (kaupade, teenuste või ehitustööde või nende liikide kirjeldus, mida kõnealuse süsteemi kaudu hangitakse).3. Tingimused, mida peavad täitma tarnijad, tööettevõtjad ja teenuseosutajad, et saada süsteemile vastav kvalifikatsioon, ja meetodid, mille abil nende tingimuste täitmist kontrollitakse. Kui nende tingimuste ja kontrollimeetodite kirjeldused on mahukad ja põhinevad huvitatud tarnijatele, tööettevõtjatele või teenuseosutajatele kättesaadavaks tehtud dokumentidel, piisab põhiliste tingimuste ja meetodite kokkuvõttest ning viitest nimetatud dokumentidele.4. Kvalifitseerimissüsteemi kehtivusaeg ja selle pikendamise formaalsused.5. Märge selle kohta, et teadet käsitletakse hankekuulutusena.6. Aadress, kust saab täiendavat teavet ja dokumente kvalifitseerimissüsteemi kohta (kui see aadress erineb punktis 1 nimetatud aadressist).7. Muu asjassepuutuv teave.XIV LISAPERIOODILINE EELTEADEI. KOHUSTUSLIKULT ESITATAVAD ANDMED1. Tellija ning täiendavat dokumentatsiooni andva talituse nimetus, aadress, telegraafiaadress, telefoni-, teleksi- ja faksinumber.2. a) Tarnelepingute puhul: tarnitava kauba või osutatavate teenuste liik ja kogus või maksumus.b) Ehitustöölepingute puhul: osutatavate teenuste laad ja ulatus, ehitustööde põhiandmed või ehitustööde osade põhiandmed lähtudes ehitustöödest.c) Teenuslepingute puhul: plaanitava riigihanke kogumaksumus igas XVI A lisas loetletud teenusekategoorias.3. Tellija poolt teate lähetamise kuupäev.4. Teate Euroopa Ühenduste Ametlike Väljaannete Talitusse jõudmise kuupäev (annab nimetatud talitus).5. Muu asjassepuutuv teave.II. ANDMED, MIS TULEB ESITADA, KUI TEADET KASUTATAKSE HANKEKUULUTUSENA VÕI KUI SELLE ALUSEL VÕIB LÜHENDADA KANDIDATUURIDE VÕI PAKKUMISTE LAEKUMISE TÄHTAEGU6. Märge selle kohta, et huvitatud tarnijad peavad tellijale teatama oma huvist lepingu või lepingute suhtes.7. Pakkumiskutsete taotluste laekumise tähtaeg.III. ANDMED, MIS TULEB ESITADA, KUI TEADET KASUTATAKSE HANKEKUULUTUSENA VÕI KUI SELLE ALUSEL VÕIB LÜHENDADA KANDIDATUURIDE VÕI PAKKUMISTE LAEKUMISE TÄHTAEGU, JUHUL KUI NEED ANDMED ON TEADA8. Tarnitavate kaupade liik ja kogus või ehitustööde üldine laad või teenuseliik XVI A lisa tähenduses, ja kirjeldus (CPC nomenklatuur), märkides, kas raamlepingud on ette nähtud, sealhulgas kõik võimalused lisahankeks ja eeldatav aeg, millal seda võimalust kasutatakse. Uuendatavate lepingute puhul ka järgnevate hankekuulutuste eeldatav avaldamisaeg.9. Märkida, kas pakkumisi taotletakse ostmise, üürimise, rentimise või liisimise või mitme nimetatud tehingu kombinatsiooni eesmärgil.10. Tarnetähtaeg, lepingu täitmistähtaeg või teenuslepingu kestus, ja võimaluse korral alguskuupäev.11. Aadress, kuhu asjast huvitatud ettevõtjad peavad oma huvist kirjalikult teatama.Huvi kinnitavate teadete laekumise lõppkuupäev.Keel või keeled, milles on lubatud esitada kandidatuure või pakkumisi.12. Tarnijatele seatud majanduslikud ja tehnilised tingimused ning neilt nõutavad finantsilised ja tehnilised tagatised.13. a) Lepingu või lepingute sõlmimismenetluste ettenähtud alguskuupäev.b) Menetluse liik (piiratud menetlus või läbirääkimistega menetlus).c) Konsultatsiooniga seotud dokumentide eest makstav summa ja maksetingimused.XV LISATEADE HANKELEPINGU SÕLMIMISE KOHTAI. TEAVE AVALDAMISEKS EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJAS [1]1. Tellija nimi ja aadress.2. Lepingu liik (tarne-, ehitustöö või teenusleping; vajaduse korral märkida, kas on tegemist raamlepinguga).3. Vähemalt kokkuvõtlik märge toodete, ehitustööde või teenuste liigi ja koguse kohta.4. a) Hankekuulutuse vorm (märge kvalifitseerimismenetluse, perioodilise eelteate, pakkumiskutse kohta).b) Teate Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise kuupäev.c) Lepingute puhul, mis on sõlmitud eelneva hankekuulutuse avaldamiseta, viide vastavalt artikli 20 lõikele 2 või artiklile 16.5. Pakkumismenetlus (avatud, piiratud või läbirääkimistega menetlus).6. Saadud pakkumiste arv.7. Lepingu sõlmimise kuupäev.8. Artikli 20 lõike 2 punktis j nimetatud soodusostude eest makstud hind.9. Tarnija(te), tööettevõtja(te) või teenuseosutaja(te) nimi(nimed) ja aadress(id).10. Vajaduse korral märkida, kas lepingu suhtes on sõlmitud või võib sõlmida allhankelepinguid.11. Lepingu sõlmimisel makstud või arvessevõetud kõrgeim ja madalaim pakkumine.12. Vabatahtlik teave:- lepinguosa suurus ja maksumus, mille suhtes võidakse sõlmida allhankelepinguid kolmandate isikutega,- lepingu sõlmimise kriteeriumid.II. TEAVE, MIS EI OLE MÕELDUD AVALDAMISEKS13. Sõlmitud lepingute arv (kui lepinguid on sõlmitud mitme tarnijaga).14. Iga sõlmitud lepingu maksumus.15. Toote või teenuse päritolumaa (EMÜ või ühendusevälist päritolu, viimasel juhul riikide kaupa rühmitatuna).16. Kas tehti erandeid Euroopa tehniliste kirjelduste kohaldamisel vastavalt artikli 18 lõikele 6. Asjakohase erandi kirjeldus.17. Milliseid lepingu sõlmimise kriteeriume kasutati (majanduslikult soodsaim pakkumine, madalaim hind, vastavalt artiklile 35 lubatud kriteeriumid)?18. Kas leping sõlmiti pakkujaga, kes esitas variandi vastavalt artikli 34 lõikele 3?19. Kas oli pakkumisi, mis jäeti arvesse võtmata põhjusel, et nende hinnad olid ebaharilikult madalad vastavalt artikli 34 lõikele 5?20. Teate tellija poolt edastamise kuupäev.21. XVI B lisa loetletud teenustega seotud lepingute puhul tellija nõusolek teate avaldamiseks (artikli 24 lõige 3)."[1] Punktides 6, 9 ja 11 nimetatud teavet käsitletakse avaldamisele mittekuuluva teabena, kui tellija leiab, et selle avaldamine võib kahjustada tundlikke ärihuve.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 2013/23/EL, 13. mai 2013 , millega kohandatakse teatavaid direktiive finantsteenuste valdkonnas seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega

text:
               10.6.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 158/362

         NÕUKOGU DIREKTIIV 2013/23/EL,
   13. mai 2013,
   millega kohandatakse teatavaid direktiive finantsteenuste valdkonnas seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Horvaatia ühinemislepingut, eriti selle artikli 3 lõiget 4,
   võttes arvesse Horvaatia ühinemisakti, eriti selle artiklit 50,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Horvaatia ühinemisakti artiklis 50 on sätestatud, et kui institutsioonide ühinemiseelseid õigusakte on ühinemise tõttu vaja kohandada ja neid vajalikke kohandusi ei ole kõnealuse ühinemisakti ega selle lisadega ette nähtud, võtab nõukogu komisjoni ettepaneku alusel kvalifitseeritud häälteenamusega vastu selleks vajalikud õigusaktid, kui esialgset õigusakti ei võtnud vastu komisjon.

               (2)

               Horvaatia ühinemislepingu koostanud ja vastu võtnud konverentsi lõppaktis oli kirjas, et kõrged lepinguosalised jõudsid poliitilisele kokkuleppele institutsioonide vastu võetud õigusaktide kohandustes, mis on vajalikud seoses ühinemisega, ning nad kutsusid nõukogu ja komisjoni üles nimetatud kohandusi vastu võtma enne ühinemist ning neid vajaduse korral täiendama ja ajakohastama, et võtta arvesse liidu õiguse arengut.

               (3)

               Seetõttu tuleks vastavalt muuta direktiive 73/239/EMÜ (1), 2002/83/EÜ (2), 2005/68/EÜ (3) ja 2009/138/EÜ (4),

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiive 73/239/EMÜ, 2002/83/EÜ, 2005/68/EÜ ja 2009/138/EÜ muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt Horvaatia liiduga ühinemise kuupäevaks. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad kõnealuseid sätteid alates Horvaatia liiduga ühinemise kuupäevast.
   Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub Horvaatia ühinemislepingu jõustumise korral ning nimetatud lepingu jõustumise kuupäeval.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 13. mai 2013

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         S. COVENEY

      (1)  Esimene nõukogu 24. juuli 1973. aasta direktiiv 73/239/EMÜ otsekindlustustegevuse, välja arvatud elukindlustustegevuse alustamise ja jätkamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 228, 16.8.1973, lk 3).

      (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. novembri 2002. aasta direktiiv 2002/83/EÜ elukindlustuse kohta (EÜT L 345, 19.12.2002, lk 1).

      (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2005. aasta direktiiv 2005/68/EÜ, mis käsitleb edasikindlustust (ELT L 323, 9.12.2005, lk 1).

      (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II) (ELT L 335, 17.12.2009, lk 1).

      LISA

                  1)

                  Direktiivi 73/239/EMÜ artikli 8 lõike 1 punkti a lisatakse järgmine tekst:

                              „—

                              Horvaatia Vabariigis: „dioničko društvo”, „društvo za uzajamno osiguranje”.”

                  2)

                  Direktiivi 2002/83/EÜ muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              artikli 6 lõike 1 punktis a lisatakse Prantsuse Vabariiki käsitleva kande järele järgmine kanne:

                                          „—

                                          Horvaatia Vabariigis: „dioničko društvo”, „društvo za uzajamno osiguranje”,”

                              b)

                              artikli 18 lõikes 3 lisatakse viienda taande järele järgmine taane:

                                          „—

                                          1. juulil 2013 Horvaatias kehtiva tegevusloa alusel ja”.

                  3)

                  Direktiivi 2005/68/EÜ I lisas lisatakse Prantsuse Vabariiki käsitleva kande järele järgmine kanne:

                              „—

                              Horvaatia Vabariigis: „dioničko društvo”,”.

                  4)

                  Direktiivi 2009/138/EÜ muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              artikli 73 lõike 5 esimesse lõiku lisatakse järgmine punkt:

                                          „ea)

                                          1. juulil 2013 kindlustusandjate puhul, kes on tegevusloa saanud Horvaatias;”

                              b)

                              III lisa muudetakse järgmiselt:

                                          i)

                                          A osasse lisatakse järgmine punkt:

                                                      „10a)

                                                      Horvaatia Vabariigis: „dioničko društvo”, „društvo za uzajamno osiguranje”;”

                                          ii)

                                          B osasse lisatakse järgmine punkt:

                                                      „10a)

                                                      Horvaatia Vabariigis: „dioničko društvo”, „društvo za uzajamno osiguranje”;”

                                          iii)

                                          C osasse lisatakse järgmine punkt:

                                                      „10a)

                                                      Horvaatia Vabariigis: „dioničko društvo”;”.