title: Komisjoni direktiiv 2010/19/EL, 9. märts 2010 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/226/EMÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ, et neid kohandada tehnika arenguga teatavate mootorsõidukite ja nende haagiste kategooriate porikaitsesüsteemide valdkonnas (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               20.3.2010

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 72/17

         KOMISJONI DIREKTIIV 2010/19/EL,
   9. märts 2010,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/226/EMÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ, et neid kohandada tehnika arenguga teatavate mootorsõidukite ja nende haagiste kategooriate porikaitsesüsteemide valdkonnas
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivi 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv), (1) eriti selle artikli 39 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 27. märtsi 1991. aasta direktiiv 91/226/EMÜ (teatavate kategooriate mootorsõidukite ja nende haagiste porikaitsesüsteeme käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (2) on üks mitmest üksikdirektiivist EÜ tüübikinnitusmenetluse kohta, mis kehtestati direktiiviga 2007/46/EÜ. Direktiivi 2007/46/EÜ sätteid, mis on seotud sõidukite süsteemide, osade ja eraldi seadmestikega, kohaldatakse seepärast ka direktiivi 91/226/EMÜ suhtes.

               (2)

               EÜ tüübikinnitusmenetlus on kohustuslik kõigi direktiiviga 2007/46/EÜ hõlmatud sõidukikategooriate puhul, mistõttu on vaja kehtestada ühtlustatud nõuded porikaitsesüsteemide kohta ka kõigi direktiiviga 91/226/EMÜ hõlmatud sõidukikategooriate puhul. Tuleb täpsustada, et maastikusõidukite puhul ei ole nimetatud nõuded kohustuslikud. Arvestades senist kogemust on vaja kohandada direktiivi 91/226/EMÜ ja seega ka direktiivi 2007/46/EÜ IV lisa tehnika arenguga.

               (3)

               Seepärast tuleks direktiive 91/226/EMÜ ja 2007/46/EÜ vastavalt muuta.

               (4)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 91/226/EMÜ muudetakse järgmiselt:

               1)

               lisade loetelu ning I, II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi I lisale;

               2)

               nummerdamata lisa „Joonised” asendatakse käesoleva direktiivi II lisa tekstiga.

         Artikkel 2
   Direktiivi 2007/46/EÜ IV lisa punkt 43 ja XI lisa 2. ja 4. liite punkt 43 asendatakse järgmisega:

                  „43

                  Porikaitsesüsteemid

                  Direktiiv 91/226/EMÜ

                     L 103, 23.4.1991, lk 5

                  X

                  X

                  X

                  X

                  X

                  X

                  X”

   Artikkel 3
   1.   Alates 9. aprillist 2011 ei keeldu liikmesriigid porikaitsesüsteemidega seotud põhjustel andmast EÜ või riiklikku tüübikinnitust sõidukile või selle osale, mis vastab direktiiviga 91/226/EMÜ (muudetud vastavalt käesolevale direktiivile) sätestatud nõuetele.
   2.   Alates 9. aprillist 2011 keelduvad liikmesriigid porikaitsesüsteemidega seotud põhjustel andmast EÜ või riiklikku tüübikinnitust sõidukile või selle osale, mis ei vasta direktiiviga 91/226/EMÜ (muudetud vastavalt käesolevale direktiivile) sätestatud nõuetele.
   3.   Kui taotletakse kogu sõiduki EÜ tüübikinnitust direktiivi 2007/46/EÜ kohaselt, ei pea sõidukid, mille porikaitsesüsteemile on antud riiklik või EÜ tüübikinnitus, vastama direktiivi 91/226/EMÜ nõuetele porikaitsesüsteemide kohta.
   Artikkel 4
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 8. aprillil 2011. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 9. aprillist 2011.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 6
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 9. märts 2010

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 263, 9.10.2007, lk 1.

      (2)  EÜT L 103, 23.4.1991, lk 5.

      I LISA

                  1.

                  Direktiivi 91/226/EMÜ lisade loetelu muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              II lisa 3. liite pealkiri asendatakse järgmisega:

                              b)

                              III lisa pealkiri asendatakse järgmisega:

                                          „III lisa

                                          :

                                          Sõiduki EÜ tüübikinnituse nõuded seoses porikaitsesüsteemide paigaldamisega

                                                      1. liide

                                                      :

                                                      Sõiduki EÜ tüübikinnituse taotlemise teatis

                                                      2. liide

                                                      :

                                                      Sõiduki EÜ tüübikinnitustunnistuse näidis”;

                              c)

                              rida „JOONISED: (1–9)” asendatakse järgmisega:

                                          „V lisa

                                          :

                                          Joonised 1–9”.

                  2.

                  Direktiivi 91/226/EMÜ I lisa muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              punktid 9, 10 ja 11 asendatakse järgmistega:
                              „9.   Ülestõstetav telg

                              Ülestõstetav telg – telg, nagu on määratletud direktiivi 97/27/EÜ I lisa punktis 2.15.
                              10.   Koormamata sõiduk

                              Koormamata sõiduk – sõidukorras olev sõiduk, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2007/46/EÜ (1).
                              11.   Turvis

                              Turvis – rehvi osa, nagu määratletud direktiivi 92/23/EMÜ II lisa punktis 2.8.

                              b)

                              lisatakse järgmised punktid 13, 14 ja 15:
                              „13.   Poolhaagise veduk

                              Poolhaagise veduk – veduk, nagu on määratletud direktiivi 97/27/EÜ I lisa punktis 2.1.1.2.2.
                              14.   Suurim tehniliselt lubatud täismass

                              Suurim tehniliselt lubatud täismass – sõiduki täismass, nagu on määratletud direktiivi 97/27/EÜ I lisa punktis 2.6.
                              15.   Sõidukitüüp

                              Sõidukitüüp – seoses porikaitsesüsteemidega mittekomplektsed, komplektsed või komplekteeritud sõidukid, mis ei erine järgmiste aspektide poolest:

                                          —

                                          porikaitsevarustuse tüüp (sõidukile paigaldatud);

                                          —

                                          porikaitsesüsteemi tootjapoolne tüübimärgistus.”

                  3.

                  Direktiivi 91/226/EMÜ II lisa muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              punktid 2–3.4.3 asendatakse järgmisega:
                              „2.   Sõiduki osa EÜ tüübikinnituse taotlus

                              2.1.   Direktiivi 2007/46/EÜ artikli 7 kohase EÜ tüübikinnitustaotluse sõiduki osa porikaitsevarustuse tüübi kohta esitab tootja.
                              2.2.   Teatise näidis on esitatud 3. liites.
                              2.3.   Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada
                              neli näidist: neist kolm katseteks ja neljas hilisemate kontrollimiste jaoks laboratooriumis säilitamiseks. Katselaboratoorium võib nõuda lisanäidiseid.
                              2.4.   Märgised
                              Iga näidis peab olema selgelt ja kustutamatult märgistatud kaubanime või kaubamärgi ja tüübitähisega ning sisaldama ala, mis on piisavalt suur osa EÜ tüübikinnitusmärgi jaoks.
                              3.   Sõiduki osale EÜ tüübikinnituse andmine

                              3.1.   Kui asjakohased nõuded on täidetud, antakse EÜ tüübikinnitus vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ artiklile 10.
                              3.2.   EÜ tüübikinnitustunnistuse näidis on esitatud 4. liites.
                              3.3.   Igale kinnituse saanud porikaitsevarustuse tüübile antakse tüübikinnitusnumber vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ VII lisale. Üks ja sama liikmesriik ei anna sama numbrit ühelegi muule porikaitsevarustuse tüübile.
                              3.4.   Igal käesoleva direktiivi kohaselt tüübikinnituse saanud porikaitsevarustusel peab olema osa EÜ tüübikinnitusmärk, mis on kinnitatud nii, et see oleks kustutamatu ja kergesti loetav, isegi kui seade on sõidukile kinnitatud.
                              3.5.   Tüübikinnitusmärgile tuleb vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ VII lisa liite punktile 1.3 lisada täht „A”, kui seade on energiat neelavat tüüpi või täht „S”, kui seade on õhku/vett eraldavat tüüpi.”

                              b)

                              Liited 1–4 asendatakse järgmisega:„
                                 1. liide

                                    Katsed energiat neelavat tüüpi porikaitsevarustustega

                                 1.   Põhimõte

                                 Käesoleva katse eesmärk on mõõta seadme võimet kinni pidada vett, mis on suunatud selle vastu reast pihustitest. Katsekomplekt on mõeldud jäljendama tingimusi, milles seade sõidukile paigaldatult peab töötama, arvestades rehvi turviselt maast ülespaiskunud vee hulka ja kiirust.
                                 2.   Varustus

                                 Katsekomplekti kirjeldus on V lisa joonisel 8.
                                 3.   Katsetingimused

                                             3.1.

                                             Katsed tehakse suletud ruumis seisva õhuga keskkonnas.

                                             3.2.

                                             Ümbritsev temperatuur ja katseseadme temperatuur peab olema 21 (± 3) °C.

                                             3.3.

                                             Kasutada tuleb deioniseeritud vett.

                                             3.4.

                                             Katseseadmed niisutatakse enne iga katset.

                                       4.   Protseduur

                                             4.1.

                                             Kinnitada 500 (+ 0/– 5) mm laiune ja 750 mm kõrgune katsetatava seadme näidis katseseadme vertikaaltasapinna külge, veendudes, et näidis asub täielikult koguja piirides ja et ükski takistus ei saa vett kõrvale juhtida ei enne ega ka pärast kokkupuudet seadmega.

                                             4.2.

                                             Seada vee vooluhulgaks 0,675 (+/– 0,01) l/s ja kauguselt 500 (+/– 2) mm suunata näidisele horisontaalselt vähemalt 90 l (maksimaalselt 120 l) vett (V lisa joonis 8).

                                             4.3.

                                             Lasta veel nõrguda näidiselt kogujasse. Arvutada kogutud vee protsent pihustatud vee hulga suhtes.

                                             4.4.

                                             Korrata katset näidisega viis korda vastavalt punktides 4.2. ja 4.3. kirjeldatule. Arvutada viiekatselise seeria keskmine protsent.

                                       5.   Tulemused

                                             5.1.

                                             Punkti 4.4 kohaselt arvutatud keskmine protsent ei tohi olla väiksem kui 70.

                                             5.2.

                                             Kui teise viiekatselise seeria jooksul erinevad kogutud vee kõrgeim ja madalaim protsent keskmisest protsendist rohkem kui 5 % võrra, tuleb katsete seeriat korrata.
                                             Kui ka teise viiekatselise seeria jooksul erinevad kõrgeim ja madalaim kogutud vee protsent keskmisest protsendist rohkem kui 5 % võrra ja kui madalam väärtus ei vasta punkti 5.1 nõuetele, keeldutakse tüübikinnituse andmisest.

                                             5.3.

                                             Kontrollida, kas seadme vertikaalne asend mõjutab saadud tulemusi. Sellisel juhul tuleb punktides 4.1.–4.4. kirjeldatud protseduuri korrata kõrgeima ja madalaima kogutud vee protsendi andnud asendites; punkti 5.2 nõuded jäävad kehtima.
                                             Keskmine protsent arvutatakse sel juhul üksikkatsete tulemuste põhjal. Keskmine protsent ei tohi olla väiksem kui 70.

                                 2. liide

                                    Katsed õhku/vett eraldavat tüüpi porikaitsevarustustega

                                 1.   Põhimõte

                                 Katse on ette nähtud määramaks poorse materjali efektiivsust kinni pidada vett, mida piserdatakse sellele suruõhu/vee pihustiga.
                                 Katseks kasutatavad seadmed peavad simuleerima tingimusi, millesse materjal sõidukile paigaldatuna satub, arvestades rehvi turviselt maast ülespaiskunud vee hulka ja kiirust.
                                 2.   Varustus

                                 Katsekomplekti kirjeldus on V lisa joonisel 9.
                                 3.   Katsetingimused

                                             3.1.

                                             Katsed tehakse suletud ruumis seisva õhuga keskkonnas.

                                             3.2.

                                             Ümbritsev temperatuur ja katseseadmete temperatuur peab olema 21 (± 3) °C.

                                             3.3.

                                             Kasutada tuleb deioniseeritud vett.

                                             3.4.

                                             Katseseadmed niisutatakse enne iga katset.

                                       4.   Protseduur

                                             4.1.

                                             Kinnitada 305 × 100 mm näidis vertikaalselt katsekomplektile, kontrollida, et näidise ja ülemise painutatud plaadi vahele ei jääks vahet ja et kogumisalus oleks korralikult paigas. Pihusti paak täita 1 ± 0,005 liitri veega ja paigutada see nii, nagu on joonisel kujutatud.

                                             4.2.

                                             Pihusti peab olema reguleeritud järgmiselt:

                                                         rõhk (pihustil): 5 baari + 10 % / – 0 %

                                                         vooluhulk: 1 liiter minutis ± 5 sekundit

                                                         pihustamine: ringikujuline, 50 ± 5 mm läbimõõduga 200 ± 5 mm kaugusel näidisest, otsik 5 ± 0,1 mm läbimõõduga.

                                             4.3.

                                             Pihustada kuni veetolm kaob ja märkida üles kulunud aeg. Lasta 60 sekundi jooksul veel voolata näidiselt alusele ja mõõta kogutud vee ruumala. Mõõta pihusti paaki jäänud vee hulk. Arvutada pihustatud vee ruumala protsent kogutud vee ruumala suhtes.

                                             4.4.

                                             Korrata katset viis korda ja arvutada kogutud vee hulga keskmine protsent. Enne iga katset kontrollida, et kogumisalus, pihusti paak ja mõõteanum oleksid kuivad.

                                       5.   Tulemused

                                             5.1.

                                             Punktis 4.4 arvutatud keskmine protsent peab olema vähemalt 85.

                                             5.2.

                                             Kui viiekatselise seeria jooksul kõrgeim ja madalaim kogutud vee protsent erinevad keskmisest protsendist rohkem kui 5 % võrra, tuleb viiekatselist seeriat korrata. Kui ka teise viiekatselise seeria järel erinevad kõrgeim ja madalaim tagasisaadud vee protsent keskmisest protsendist rohkem kui 5 % võrra ja kui madalam väärtus ei vasta punkti 5.1 nõuetele, keeldutakse tüübikinnituse andmisest.

                                             5.3.

                                             Kui seadme vertikaalne asend mõjutab saadud tulemusi, tuleb punktides 4.1–4.4 kirjeldatud protseduuri korrata asendis, mis annab kõrgeima ja madalaima kogutud vee protsendi; punkti 5.2 nõuded jäävad kehtima.
                                             Iga katse tulemuste esitamisel kohaldatakse punkti 5.1 nõudeid.

                                 3. liide
                                 Teatis nr … EÜ tüübikinnituse taotlemiseks porikaitsevarustusele (direktiiv 91/226/EMÜ)
                                 Vajaduse korral tuleb esitada kolmes eksemplaris koos sisukorraga järgnev teave. Kõik joonised tuleb esitada sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikuna A4 formaadis lehel või A4 formaadis voldikul. Fotod, kui neid on, peavad olema piisavalt üksikasjalikud.
                                 Kui süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud sisaldavad elektroonilisi juhtimisseadmeid, tuleb esitada andmed nende töötamise kohta.
                                 0.   ÜLDANDMED

                                             0.1.

                                             Mark (tootja ärinimi):

                                             0.2.

                                             Tüüp:

                                             0.5.

                                             Tootja nimi ja aadress:

                                             0.7.

                                             Osade ja eraldi seadmestike puhul EÜ tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis:

                                             0.8.

                                             Koostetehas(t)e aadress(id):

                                       1.   VARUSTUSE KIRJELDUS

                                             1.1.

                                             Porikaitsevarustuse tehniline kirjeldus, milles on näidatud selle füüsikaline tööpõhimõte ja asjakohane katse, mille see peab läbima:

                                             1.2.

                                             Kasutatud materjalid:

                                             1.3.

                                             Piisavalt üksikasjalik(ud) joonis(ed) sobivas mõõtkavas, mille abil on võimalik selle (või nende) tuvastamine. Joonisel peab olema märgitud osa EÜ tüübikinnitusmärgi soovitav asukoht.
                                             Kuupäev
                                             Allkirjastanud

                                 4. liide

                                    Addendum
                                    EÜ tüübikinnitustunnistuse nr … juurde, mis käsitleb porikaitsevarustuse tüübikinnitust, vastavalt direktiivile 91/226/EMÜ, viimati muudetud direktiiviga 2010/19/EÜ
                                    1.   Lisateave

                                                1.1.

                                                Varustuse tööpõhimõte: energiat neelav/õhku/vett eraldav (2):

                                                1.2.

                                                Porikaitsevarustuste omadused (lühikirjeldus, kaubamärk või nimi, number/numbrid):

                                                5.

                                                Märkused (kui on):

                              ”

                  4.

                  Direktiivi 91/226/EMÜ III lisa muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              punktid 0.1 ja 0.2 asendatakse järgmisega:
                              „REGULEERIMISALA

                                          0.1.

                                          N- ja O-kategooria sõidukid, välja arvatud direktiivi 2007/46/EÜ II lisas määratletud maastikusõidukid, peavad olema konstrueeritud ja/või varustatud porikaitsevarustusega sellisel viisil, et oleksid täidetud käesolevas lisas esitatud nõuded. Šassiiga/kabiiniga sõidukite puhul kohaldatakse kõnealuseid nõudeid ainult kabiini all asuvate rataste suhtes.
                                          N1- ja N2-kategooria sõidukite puhul, mille suurim lubatud täismass ei ületa 7,5 tonni, võib tootja taotluse korral käesoleva direktiivi nõuete asemel kohaldada direktiivi 78/549/EMÜ (3) nõudeid.

                                          0.2.

                                          Käesoleva lisa nõuded I lisa 4. punktis määratletud porikaitsevarustuse suhtes ei ole kohustuslikud N-, O1- ja O2-kategooria sõidukitele, mille suurim lubatud täismass ei ületa 7,5 tonni, šassiiga/kabiiniga sõidukitele, kereta sõidukitele või sõidukitele, mille puhul porikaitsevarustuse olemasolu ei võimalda nende kasutamist. Kui niisugused seadmed nendele sõidukitele siiski paigaldatakse, peavad need vastama käesoleva direktiivi nõuetele.

                              b)

                              punkt 4 asendatakse järgmisega:
                              „4.   Välimise külgpõlle asend

                              Vahekaugus c rehvi välisseina puudutava pikitasandi (välja arvatud rehvikumerus maapinna lähedal) ja külgpõlle sisemise ääre vahel ei tohi ületada 100 mm (V lisa joonised 1a ja 1b).”;

                              c)

                              punktid 4.1 ja 4.2 jäetakse välja;

                              d)

                              punkt 7.1.1 asendatakse järgmisega:

                                          „7.1.1.

                                          Poritiivad peavad katma rehvidest vahetult üles, ette ja taha jääva ala järgmisel viisil:

                                                      a)

                                                      ühe või mitme telje korral peab eesmine äär (C) ulatuma ettepoole kuni jooneni O–Z, kus nurk θ (teeta) võib olla maksimaalselt 45° ülalpool horisontaali.
                                                      Kõige tagumine äär (V lisa joonis 2) peab ulatuma alla niimoodi, et see on maksimaalselt 100 mm ülalpool ratta keset läbivat horisontaalset joont;

                                                      b)

                                                      mitme telje korral kehtib nurk θ ainult eesmise telje suhtes ja tagumise ääre kõrguse nõuet kohaldatakse ainult tagumise telje suhtes;

                                                      c)

                                                      poritiiva üldlaius q (V lisa joonis 1a) peab olema piisav, et katta vähemalt rehvi laiust b või kahe rehvi kogu laiust t paarisrataste korral, võttes arvesse tootja etteantud ratta-/rehvikomplekti äärmisi mõõtmeid. Mõõtmed b ja t peavad olema mõõdetud rehvi keskme kõrguselt, jättes välja kõik rehvi seinal olevad märgised, ribid, kaitsevööd jne.”;

                              e)

                              punkt 7.1.3 asendatakse järgmisega:

                                          „7.1.3.

                                          Kui paigaldatud poritiivad koosnevad mitmest osast, ei tohi need sisaldada ühtki ava, mis võimaldaks pritsmetel sõiduki liikumise ajal väljuda. See nõue on täidetud, kui nii koormatud kui ka koormamata sõiduki puhul ratta keskpunktist väljapoole üle kogu rehvi veerepinna laiuse suunduv radiaalne veejuga paiskub poritiivaga kaitstud alas alati vastu porikaitsesüsteemi mõnda osa.”;

                              f)

                              punktid 7.2.1, 7.2.2 ja 7.2.3 asendatakse järgmisega:

                                          „7.2.1.

                                          Üksikute telgede korral ei või välimise külgpõlle alumine äär ratta keskmest mõõdetuna asuda kaugemal järgmistest vahekaugustest ja raadiustest, välja arvatud alumistes äärtes (V lisa joonis 2).
                                          Õhkvedrustus:

                                                                  a)

                                                                  juhtrataste või isejuhtivate ratastega varustatud teljed:

                                                                              esiservast (sõiduki esiosa suunas) (kaare ots c)

                                                                              tagumise ääreni (sõiduki tagaosa suunas) (kaare ots A)

                                                      Rv ≤ 1,5 R

                                                                  b)

                                                                  mittejuhitavate ratastega varustatud teljed:

                                                                              esiservast (kaare ots c)

                                                                              tagumise ääreni (kaare ots A)

                                                      Rv ≤ 1,25 R

                                                Mehaaniline vedrustus:

                                                      a)

                                                      üldjuhul } Rv ≤ 1,8 R

                                                      b)

                                                      mittejuhitavate ratastega sõidukid tehniliselt
                                                      lubatud massiga üle 7,5 tonni } Rv ≤ 1,5 R
                                                      kus R on sõidukile paigaldatud rehvi raadius ja Rv raadiusena väljendatud vahekaugus välimise külgpõlle alumisest äärest rehvi keskmeni.

                                          7.2.2.

                                          Mitme telje korral ei kehti punktis 7.2.1. sätestatud nõuded esimese ja tagumise telje keset läbivate vertikaalsete põikitasapindade vahel, kus välimine külgpõll võib olla paigaldatud sirgelt, et tagada porikaitsesüsteemi järjepidevus. (V lisa joonis 4)

                                          7.2.3.

                                          Porikaitsesüsteemi kõige ülemise ja kõige alumise punkti (poritiib ja välimine külgpõll) vaheline kaugus mõõdetuna ükskõik millisest poritiivaga risti olevast ristlõike punktist (V lisa joonised 1b ja 2) peab kõikides ratta või mitme telje korral esimese ratta keset läbivates vertikaaljoone taga olevates punktides ületama 45 mm. Seda kaugust võib selle joone ees astmeliselt vähendada.”;

                              g)

                              lisatakse punktid 7.2.5 ja 7.2.6:

                                          „7.2.5.

                                          Punktide 7.2.3 ja 7.2.4 nõudeid ei ole võimalik järgida, kui külgpõll koosneb erinevatest üksteise suhtes liikumises olevatest elementidest.

                                          7.2.6.

                                          Madala šassiiga poolhaagiste sadulveokid (määratletud standardi ISO 612 punktis 6.20, 1978), eelkõige need, mille haakeseadise kõrgus maapinnast on kuni 1 100 mm, võivad olla ehitatud viisil, mis vabastab nad punktide 7.1.1.a, 7.1.3 ja 7.2.4 nõuete täitmisest. Kui sellised sadulveokid on haagitud poolhaagise külge, ei pea poritiivad ja külgpõlled katma otse tagumise telje rehvide kohal olevat ala, et vältida porikaitsesüsteemi kahjustamist. Selliste sõidukite poritiivad ja külgpõlled peavad siiski vastama eelmiste punktide nõuetele sektorites, mis asuvad rohkem kui 60° ratta keset läbivast vertikaalsest joonest nende rehvide ees ja taga.
                                          Kõnealused sõidukid peavad seega olema ehitatud viisil, et nad vastaksid esimeses lõigus esitatud nõuetele juhul, kui neid kasutatakse ilma poolhaagiseta.
                                          Nimetatud nõuetele vastamiseks võib poritiibadel ja külgpõlledel olla näiteks eemaldatav osa.”;

                              h)

                              punkt 7.3.1 asendatakse järgmisega:

                                          „7.3.1.

                                          Põlle laius peab täitma punkti 7.1.1 alapunktis c väärtusele q esitatud nõudeid, välja arvatud juhul, kui põll on poritiiva sees, misjuhul peab see olema vähemalt rehvi turvisega võrdse laiusega.
                                          Poritiiva all asuva poripõlle osa laius peab vastama käesoleva lõike nõuetele, lubatud hälve mõlemal küljel on 10 mm.”;

                              i)

                              punkt 7.3.3 asendatakse järgmisega:

                                          „7.3.3.

                                          Alumise serva maksimaalne kõrgus ei tohi ületada 200 mm (V lisa joonis 3).
                                          Kõige tagumise telje korral, kus välimise külgpõlle alumise serva radiaalkaugus Rv ei ületa sellele teljele paigaldatud rehvide raadiust, suurendatakse seda vahekaugust kuni 300 mm-ni.
                                          Poripõlle alumise serva maksimaalset kõrgust maapinnast võib suurendada 300 mm-ni, kui tootja peab seda vedrustussüsteemi omadusi arvestades tehniliselt sobivaks.”;

                              j)

                              punktis 7.3.5 asendatakse viide „joonis 4b” viitega „V lisa joonis 4”;

                              k)

                              punkt 9.3.2.1 asendatakse järgmisega:

                                          „9.3.2.1.

                                          Porikaitsevarustuse alumine serv ei tohi olla maapinnast kõrgemal kui 200 mm.
                                          Poripõlle alumise serva maksimaalset kõrgust maapinnast võib suurendada 300 mm-ni, kui tootja peab seda vedrustussüsteemi omadusi arvestades tehniliselt sobivaks.”;

                              l)

                              lisatakse punkt 10:

                                          „10.

                                          Mitme telje korral ei pea ühe telje (mitte kõige tagumise telje) porikaitsesüsteem katma rehvi turvise kogu laiust, kui porikaitsesüsteem ja telje või vedrustuse või veermiku struktuur võivad teineteist vastastikku mõjutada.”;

                              m)

                              liide jäetakse välja;

                              n)

                              lisatakse 1. ja 2. liide:„
                                 1. liide
                                 TEATIS nr … SÕIDUKI EÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMISEKS SEOSES PORIKAITSESÜSTEEMIDE PAIGALDAMISEGA (DIREKTIIV 91/226/EMÜ, VIIMATI MUUDETUD DIREKTIIVIGA 2010/19/EL) (4)

                                    (Selgitavaid märkusi vt direktiivi 2007/46/EÜ I lisast)

                                 Vajaduse korral tuleb esitada kolmes eksemplaris koos sisukorraga järgmine teave. Kõik joonised tuleb esitada sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikuna A4 formaadis lehel või A4 formaadis voldikul. Fotod, kui neid on, peavad olema piisavalt üksikasjalikud.
                                 Kui süsteemid, osad ja eraldi seadmestikud sisaldavad elektroonilisi juhtimisseadmeid, tuleb esitada andmed nende töötamise kohta.
                                 0.   ÜLDANDMED
                                 0.1.   Mark (tootja ärinimi):
                                 0.2.   Tüüp:

                                             0.2.1.

                                             Ärinimi(nimed) (kui on teada):

                                       0.3.   Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile (b):

                                             0.3.1.

                                             Kõnealuse märgistuse asukoht:

                                       0.4.   Sõiduki kategooria (c):
                                 0.5.   Tootja nimi ja aadress:
                                 0.8.   Koostetehas(t)e aadress(id):
                                 1.   SÕIDUKI EHITUSE ÜLDISED KARAKTERISTIKUD
                                 1.1.   Representatiivsõiduki fotod ja/või joonised:
                                 1.3.   Telgede ja rataste arv:

                                             1.3.1.

                                             Topeltratastega telgede arv ja asukoht:

                                             1.3.2.

                                             Juhttelgede arv ja asukoht:

                                       2.   MASSID JA MÕÕTMED (f) (g)
                                 (kilogrammides ja millimeetrites) (vajaduse korral viide joonisele)
                                 2.1.   Teljevahe(d) (täismassiga) (g) (l):
                                 2.6.   Töökorras sõiduki mass (iga variandi suurim ja vähim väärtus)
                                 Sõiduki mass koos kerega ning muu kui M1-kategooria sõidukorras veduki korral koos haakeseadisega, kui see on tootja paigaldatud; või šassii või kabiiniga šassii mass ilma kere ja/või haakeseadiseta, kui kere ja/või haakeseadis on tootja poolt paigaldamata (kaasa arvatud vedelikud, tööriistad, varuratas (kui see on paigaldatud) ja juht ning busside ja kaugsõidubusside korral meeskonnaliige, kui sõidukis on meeskonnaliikme iste) (h) (iga variandi suurim ja vähim väärtus):

                                             2.6.1.

                                             Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel ning poolhaagise või kesktelghaagise korral tugikoormus haakepunktis (suurim ja vähim väärtus iga variandi jaoks):

                                       2.8.   Suurim tehniliselt lubatud täismass tootja andmetel (i) (3):
                                 9.   KERE
                                 9.20.   Porikaitsesüsteem

                                             9.20.0.

                                             Olemasolu: jah/ei/mittekomplektne (1):

                                             9.20.1.

                                             Sõiduki lühikirjeldus porikaitsesüsteemi ja selle koostisosade suhtes:

                                             9.20.2.

                                             Üksikasjalikud joonised porikaitsesüsteemi ja selle asukoha kohta sõidukil, kusjuures näidatakse direktiivi 91/226/EMÜ V lisa joonistel määratletud mõõtmed, arvestades rehviga velje äärmisi elemente:

                                             9.20.3.

                                             Porikaitsevarustuse tüübikinnitusnumber (-numbrid), kui on teada:

                                       Kuupäev, failinimi

                                 2. liide

                                    Addendum
                                    EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSELE nr … SÕIDUKI TÜÜBIKINNITUSE KOHTA VASTAVALT DIREKTIIVILE 91/226/EMÜ, VIIMATI MUUDETUD DIREKTIIVIGA 2010/19/EÜ
                                    1.   Lisateave

                                                1.1.

                                                Porikaitsevarustuse omadused (tüüp, lühikirjeldus, kaubamärk või nimi, osa tüübikinnitusnumber/-numbrid):

                                          5.   Märkused (kui on):

                              ”

         (1)  ELT L 263, 9.10.2007, lk 1.”;

         (2)  Mittevajalik maha tõmmata.

         (3)  EÜT L 168, 26.6.1978, lk 45.”;

         (4)  N1-kategooria sõidukite ja nende N2-kategooria sõidukite puhul, mille suurim tehniliselt lubatud täismass ei ületa 7,5 tonni ja mille suhtes kehtib käesoleva direktiivi III lisa punktis 0.1 sätestatud erand, võib kasutada direktiivi 78/549/EMÜ II lisas ettenähtud teatist.

      II LISA

            „V LISA

               JOONISED

               Joonis 1a

               Poritiiva (a) laius (q) ja külgpõlle asend (j)

               Joonis 1b

               Välimise külgpõlle mõõtmise näidis

               Joonis 2

               Poritiiva ja välimise külgpõlle mõõtmed

               Joonis 3

               Poritiiva ja poripõlle asend

               Joonis 4

               Energiat neelava porikaitsevarustusega porikaitsesüsteemi (poritiib, poripõll, välimine külgpõll) komplekt mitme telje korral

               Joonis 5

               Mittejuhitavate või isejuhtivate ratastega telgede korral kasutatava energiat neelava porikaitsevarustusega porikaitsesüsteemi komplekt

               (III lisa punktid 6.2 ja 8)

               Joonis 6

               Juhtrataste, mittejuhitavate või isejuhtivate ratastega telgede korral kasutatava vett/õhku eraldava porikaitsevarustusega porikaitsesüsteemi komplekt

               Joonis 7

               Maksimaalselt 300 mm rehvidevahelise kaugusega mitme telje korral kasutatava porikaitsevarustusega (poritiib, poripõll, välimine külgpõll) porikaitsesüsteemi komplekt

               Joonis 8

               Energiat neelava porikaitsevarustuse katsekomplekt

               (II lisa 1. liide)

               Joonis 9

               Vett/õhku eraldava porikaitsevarustuse katsekomplekt

               (II lisa 2. liide)

            ”


title: Komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ,  1. august 2006 , Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/60/EÜ rakendusmeetmete kehtestamise kohta seoses mõistega  riikliku taustaga isik  ning kliendi suhtes lihtsustatud nõuetekohaste hoolsuse menetluste ja harva või väga piiratud mahus teostatud finantstegevuse alusel tehtud erandite tehniliste kriteeriumite kohta

text:
               4.8.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 214/29

      KOMISJONI DIREKTIIV 2006/70/EÜ,
   1. august 2006,
   Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/60/EÜ rakendusmeetmete kehtestamise kohta seoses mõistega “riikliku taustaga isik” ning kliendi suhtes lihtsustatud nõuetekohaste hoolsuse menetluste ja harva või väga piiratud mahus teostatud finantstegevuse alusel tehtud erandite tehniliste kriteeriumite kohta
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/60/EÜ (rahandussüsteemi rahapesu ja terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise vältimise kohta), (1) eriti direktiivi artikli 40 lõike 1 punkte a, b ja d,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Asutused ja isikud, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2005/60/EÜ, on kohustatud riski astmest sõltuvalt rakendama tugevdatud nõuetekohase hoolsuse meetmeid teises liikmesriigis või kolmandas riigis elavate riikliku taustaga isikutega teostatavate tehingute või ärisuhete suhtes. Riskianalüüsi kontekstis on sobiv, kui kõnealuste asutuste ja isikute vahendid on suunatud eelkõige toodetele ja tehingutele, mida iseloomustab suurem rahapesu risk. Riikliku taustaga isikuteks peetakse isikuid, kellele on usaldatud oluliste avalike funktsioonide täitmine, nende lähimaid perekonnaliikmeid või selliste isikute teadaolevaid lähedasi kaastöötajaid. Riikliku taustaga isikute kontseptsiooni ühtse kohaldamise tagamiseks on nende isikute määratlemisel oluline arvesse võtta käsitletavate riikide sotsiaalseid, poliitilisi ja majanduslikke erinevusi.

               (2)

               Asutused ja isikud, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2005/60/EÜ, ei pruugi vaatamata asjakohaste ja piisavate meetmete võtmisele tuvastada kliendi kuulumist mõnda riikliku taustaga isikute kategooriasse. Sellises olukorras peaks liikmesriik kõnealuse direktiivi kohaldamisega seotud õiguste teostamisel hoolikalt arvestama vajadusega kindlustada, et asjaomaste isikute automaatne vastutus eksimuse puhul oleks välditud. Liikmesriigid võiksid kaaluda ka direktiivi sätete järgimise lihtsustamist, andes asutustele ja isikutele sellega seoses vajalikke suuniseid.

               (3)

               Riiklikust tasandist madalamal olevate avalike funktsioonide täitmist ei tuleks üldjuhul lugeda oluliseks. Kui poliitiline ametikoht on siiski võrreldav samaväärse ametikohaga riiklikul tasandil, peaksid asutused ja isikud, kelle suhtes käesolevat direktiivi kohaldatakse, riski astmest sõltuvalt kaaluma, kas neid avalikke funktsioone täitvaid isikuid tuleks pidada riikliku taustaga isikuteks või mitte.

               (4)

               Asutused ja isikud, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 2005/60/EÜ, on direktiivi kohaselt kohustatud tuvastama olulisi avalikke funktsioone täitvate füüsiliste isikute lähedased kaastöötajad, ainult siis, kui kontakt kaastöötajaga on avalikkusele teada või kui asutusel või isikul on põhjust arvata, et selline kontakt on olemas. See ei eelda niisiis aktiivset kontrolli teostamist asutuste või isikute poolt, kelle suhtes käesolevat direktiivi kohaldatakse.

               (5)

               Riikliku taustaga isikute mõiste alla kuuluvad isikud ei kuulu pärast teatava minimaalse ajavahemiku möödumist sellesse kategooriasse, kui nad on lõpetanud oluliste avalike ülesannete täitmise.

               (6)

               Kuna kliendi suhtes rakendatavate riskiastmest sõltuvate nõuetekohase hoolsuse menetluste kohandamine on madala riskiga olukordades direktiivi 2005/60/EÜ tavapärane tööriist ning võttes arvesse, et kliendi suhtes rakendatavad lihtsustatud nõuetekohase hoolsuse menetlused nõuavad asjakohaseid kontrolle ja tasakaalu süsteemis, mille eesmärk on vältida rahapesu ja terrorismi rahastamist, tuleks kliendi suhtes rakendatavat lihtsustatud nõuetekohase hoolsuse menetluste kasutamist piirata teatavale arvule juhtumitele. Nimetatud juhtumitel ei vabastata kohustustest asutusi ja isikuid, kelle suhtes käesolevat direktiivi kohaldatakse, ja neilt oodatakse muu hulgas ärisuhete järelevalve teostamist, et tuvastada keerukaid, ebatavalisi või suuremahulisi tehinguid, millel ei ole selget majanduslikku ega ilmset seaduslikku eesmärki.

               (7)

               Siseriiklikke avalik-õiguslikke asutusi peetakse üldiselt oma liikmesriigi piires madala riskiga klientideks ja direktiivi 2005/60/EÜ kohaselt võib nende suhtes rakendada lihtsustatud nõuetekohase hoolsuse menetlusi. Siiski ei rakendata ühegi ühenduse institutsiooni, asutuse ega agentuuri, kaasa arvatud Euroopa Keskpanga (EKP), suhtes direktiivi alusel otse lihtsustatud nõuetekohast hoolsust kliendi suhtes, kuna nad ei kuulu siseriiklike avalik-õiguslike asutuste kategooriasse või EKP puhul krediidi- ja finantsasutuste kategooriasse. Kõnealused institutsioonid on madala rahapesu või terrorismi rahastamise riskiga ning neid tuleks seetõttu pidada madala riskiga klientideks ja nende suhtes võiks asjakohaste kriteeriumite täitmise korral rakendada lihtsustatud nõuetekohase hoolsuse menetlusi.

               (8)

               Lisaks sellele peaks olema võimalik kohaldada lihtsustatud nõuetekohast hoolsust kliendi suhtes siis, kui finantstegevust teostavad juriidilised isikud, kes ei mahu direktiivi 2005/60/EÜ finantsasutuse määratluse alla, vaid kuuluvad kõnealusest direktiivist lähtuvalt riiklike õigusaktide reguleerimisalasse, ning kes järgivad läbipaistvusele ja identiteedi kontrollmehhanismile esitatavaid piisavaid nõudeid, eelkõige tõhustatud järelevalvenõudeid. Eelnevat võiks kohaldada kindlustusteenuseid pakkuvate ettevõtjate puhul.

               (9)

               Kliendi suhtes rakendatavaid lihtsustatud hoolsuse menetlusi peaks olema võimalik kohaldada piiratud tingimustes ka toodetele ja nendega seotud tehingutele, näiteks kui kõnealuse finantstoote kasu ei saa üldiselt kolmandate isikute kasuna realiseerida ja kui kasu on realiseeritav ainult pikemas perspektiivis, nagu mõnede investeerimiskindlustuse poliiside või säästutoodete puhul, või kui finantstoote eesmärk on materiaalse põhivara finantseerimine liisingulepinguna, mil alusvara soodustatud isikuks koos omandiõigusega jääb liisingufirma, või madala väärtusega tarbijalaenuna, tingimusel, et tehingud teostatakse pangaarvete kaudu ja need jäävad allapoole teatavat ülemmäära. Riigi kontrollitavate toodete suhtes, mis on tavaliselt suunatud kindlatele kliendikategooriatele nagu lastele suunatud säästutooted, tuleks rakendada kliendi suhtes lihtsustatud nõuetekohase hoolsuse menetlusi isegi siis, kui kõik tingimused ei ole täidetud. Riigi kontrolli tuleks mõista kui finantsturgude tavajärelevalvet ületavat tegevust ning seda ei peaks tõlgendama riigi poolt otseselt pakutavate toodetena, nagu riiklike võlaväärtpaberitena.

               (10)

               Liikmesriigid peaksid enne kliendi suhtes lihtsustatud nõuetekohase hoolsuse menetluste kasutamise lubamist hindama, kas kõnealused kliendid, tooted või tehingud on madala rahapesu või terrorismi rahastamise riskiga, juhtides eelkõige tähelepanu kõnealuste klientide mis tahes tegevusele või mis tahes toodetele või tehingutele, mille olemuse tõttu võib pidada väga tõenäoliseks, et neid kasutatakse või kuritarvitatakse rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärkidel. Riskiteguri ja võimaliku kahtlusena tuleks eelkõige arvesse võtta kliendi katseid tegutseda madala riskiga toodete puhul anonüümsena või varjata oma isikut.

               (11)

               Teatavatel juhtudel võivad füüsilised või juriidilised isikud teostada finantstegevust harva või väga piiratult ja muude tegevuste kõrvalt, nagu näiteks hotellid, mis pakuvad oma klientidele valuutavahetusteenust. Direktiiviga 2005/60/EÜ lubatakse liikmesriikidel otsustada, et mainitud finantstegevus ei kuulu kõnealuse direktiivi reguleerimisalasse. Tegevuse juhusliku või väga piiratud loomuse hindamine tuleks läbi viia asjaomase ettevõtte tehingute ja käibega seotud kvantitatiivsete künniste alusel. Kõnealused künnised tuleks kindlaks määrata riiklikul tasandil, sõltuvalt finantstegevuse liigist ning arvestades riikide eripärasid.

               (12)

               Lisaks sellele ei peaks isik, kes tegeleb finantstegevusega harva või väga piiratud mahus, osutama avalikkusele kõiki finantsteenuseid, vaid ainult selliseid teenuseid, mis aitavad tal parandada tema põhitegevuse tulemusi. Kui isiku põhitegevus on seotud tegevusega, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2005/60/EÜ, ei tuleks juhusliku või piiratud finantstegevusega seotud erandit rakendada, välja arvatud juhul, kui tegemist on kaupadega kauplevate isikutega.

               (13)

               Teatavate finantsteenuste, nagu rahaarveldus- või ülekandeteenuste kasutamine või kuritarvitamine rahapesuks või terrorismi rahastamiseks on tõenäolisem. Seetõttu on vajalik tagada, et nimetatud ja nendega sarnaseid finantstegevusi ei jäeta direktiivi 2005/60/EÜ rakendusalast väljapoole.

               (14)

               Tuleks sätestada, et direktiivi 2005/60/EÜ artikli 2 lõikest 2 tulenevad otsused oleks võimalik vajadusel võimalikult kiiresti tühistada.

               (15)

               Liikmesriigid peaksid tagama, et erandeid käsitlevaid otsuseid ei kuritarvitataks rahapesu ega terrorismi rahastamise eesmärgil. Eriti tuleks vältida direktiivi 2005/60/EÜ artikli 2 lõike 2 alusel otsuste tegemist juhtumites, kus riiklike ametiasutuste järelevalve- ja täitetegevus põhjustab raskusi liikmesriikide pädevuste kattumise tõttu nagu finantsteenuste osutamine erinevates liikmesriikides asuvate sadamate vahel transporditeenuseid pakkuvate laevade pardal.

               (16)

               Käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira nõukogu 27. detsembri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2580/2001 (teatavate isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangute kohta terrorismivastaseks võitluseks) (2) ja nõukogu 27. mai 2002. aasta määruse (EÜ) nr 881/2002 (millega kehtestatakse teatavate Osama bin Ladeni, Al-Qaida võrgu ja Talibaniga seotud isikute ja üksuste vastu suunatud eripiirangud ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 467/2001, millega keelustatakse teatavate kaupade ja teenuste eksport Afganistani, laiendatakse Afganistani rühmitusega Taliban seotud lennukeeldu ning rahaliste vahendite ja muude finantsallikate külmutamist) (3) kohaldamist.

               (17)

               Kõnealuses direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas rahapesu ja terrorismi rahastamise ennetamise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Sisu
   Käesoleva direktiiviga sätestatakse direktiivi 2005/60/EÜ rakendusmeetmed järgmiselt:

               1.

               riikliku taustaga isikute määratluse tehnilised aspektid nagu need on sätestatud kõnealuse direktiivi artikli 3 lõikes 8;

               2.

               tehnilised kriteeriumid, et hinnata, kas olukordade rahapesu või terrorismi rahastamisega seotud risk on teatavates olukordades vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 11 lõigetele 2 ja 5 madal;

               3.

               tehnilised kriteeriumid, et hinnata, kas kooskõlas direktiivi 2005/60/EÜ artikli 2 lõikega 2 on õigustatud käesoleva direktiivi kohaldamata jätmine teatavate juriidiliste või füüsiliste isikute suhtes, kes teevad finantstoiminguid harva või väga piiratud mahus.

         Artikkel 2
   Riikliku taustaga isikud
   1.   Direktiivi 2005/60/EÜ artikli 3 lõike 8 kohaldamiseks tuleb füüsiliste isikute hulka, kes täidavad või on täitnud olulisi avalikke funktsioone arvata:

               a)

               riigipead, valitsusjuhid, ministrid ning ase- või abiministrid;

               b)

               parlamendiliikmed;

               c)

               ülemkohtute, konstitutsioonikohtute või teiste kõrgema taseme kohtute liikmed, kelle otsuseid edasi ei kaevata, välja arvatud erandjuhtudel;

               d)

               riikide kontrolliasutuste ja keskpankade nõukogude liikmed;

               e)

               suursaadikud, asjurid ja kaitsejõudude kõrgemad ohvitserid;

               f)

               riigiettevõtete haldus-, juhtimis- või järelevalveorganite liikmed.

         Ükski esimese lõigu punktides a–f sätestatud kategooria ei hõlma kesk- või alamastme ametnikke.
   Esimese lõigu punktides a–e sätestatud kategooriad hõlmavad vajaduse korral ühenduse ja rahvusvahelise tasandi ametikohti.
   2.   Direktiivi 2005/60/EÜ artikli 3 lõike 8 kohaldamiseks tuleb lähimate perekonnaliikmete hulka arvata:

               a)

               abikaasa;

               b)

               riikliku õiguse kohaselt abikaasaga samaväärne partner;

               c)

               lapsed ja nende abikaasad või partnerid;

               d)

               vanemad.

         3.   Direktiivi 2005/60/EÜ artikli 3 lõike 8 kohaldamiseks tuleb teadaolevate lähedaste kaastöötajate hulka arvata:

               a)

               füüsiline isik, kes on juriidilise isiku või õigusliku üksuse ühine kasusaav omanik või kellel on lähedased ärisuhted lõikes 1 viidatud isikuga;

               b)

               isik, kelle kasusaavas ainuomandis on juriidiline isik või õiguslik üksus ja mis on teadaolevalt asutatud tegelikult lõigus 1 viidatud isiku kasuks.

         4.   Ilma et see piiraks tugevdatud nõuetekohase hoolsuse meetmete riskitundlikku kohaldamist olukordades, kus isik ei ole täitnud käesoleva artikli lõike 1 tähenduses olulisi avalikke funktsioone vähemalt aasta vältel, ei ole direktiivi 2005/60/EÜ artikli 2 lõikes 1 viidatud institutsioonid ja isikud kohustatud pidama taolisi isikuid riikliku taustaga isikuteks.
   Artikkel 3
   Kliendi suhtes kohaldatav lihtsustatud nõuetekohane hoolsus
   1.   Kui käesoleva artikli lõikest 4 ei tulene teisiti, võivad liikmesriigid direktiivi 2005/60/EÜ artikli 11 lõiget 2 kohaldades pidada kliente, kes on valitsusasutused või avalikud asutused ning kes täidavad kõiki järgmisi tingimusi, klientideks, kellega seotud rahapesu või terrorismi rahastamisega seotud risk on madal:

               a)

               klient täidab Euroopa Liidu lepingust, Euroopa Ühenduste asutamislepingust või ühenduse teisestest õigusaktidest tulenevalt olulisi avalikke funktsioone;

               b)

               kliendi isik on avalikult tuvastatav, läbipaistev ja kindel;

               c)

               kliendi tegevus ja tema raamatupidamistavad on läbipaistvad;

               d)

               klient on vastutav ühenduse institutsioonide või liikmesriikide ametiasutuste ees või on kasutusel muud asjakohased kontroll- ja võrdlusmenetlused, millega tagatakse kliendi tegevuse kontroll.

         2.   Kui käesoleva artikli lõikest 4 ei tulene teisiti, võivad liikmesriigid direktiivi 2005/60/EÜ artikli 11 lõiget 2 kohaldades pidada kliente, kes on juriidilised isikud ja kes ei ole valitsusasutused või avalikud asutused, kuid kes täidavad kõiki järgmisi tingimusi, klientideks, kellega seotud rahapesu või terrorismi rahastamisega seotud risk on madal:

               a)

               klient on õigussubjekt, kes teostab finantstegevust väljaspool direktiivi 2005/60/EÜ artikli 2 reguleerimisala, kuid kellele on riiklike õigusaktidega laiendatud direktiivi artikli 4 kohaselt sellest direktiivist tulenevad kohustused;

               b)

               kliendi isik on avalikult tuvastatav, läbipaistev ja kindel;

               c)

               kliendil peab finantstegevuse teostamiseks olema riiklikele õigusaktidele vastav kohustuslik litsents ja pädevad asutused võivad keelduda litsentsi väljastamast, kui nad ei ole kindlad, et asjaomaste üksuste tegelikud juhid või tegelikult kasu saavad omanikud on selleks sobivad isikud;

               d)

               direktiivi 2005/60/EÜ artikli 37 lõike 3 kohaselt teostavad pädevad asutused kliendi üle järelevalvet nimetatud direktiivi üle võtvate riiklike õigusaktide ja vajadusel riiklikest õigusaktidest tulenevate teiste kohustuste täitmise kohta;

               e)

               kui klient ei täida punktis a osutatud kohustusi, määratakse tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused, kaasa arvatud võimalikud asjakohased haldusmeetmed või haldussanktsioonid.

         Esimese lõigu punktis a nimetatud õigussubjekt sisaldab tütarettevõtjaid ainult niivõrd, kuivõrd nendele endile on laiendatud direktiivi 2005/60/EÜ kohustused.
   Esimese lõigu punkti c kohaldamiseks peab pädev asutus teostama kliendi tegevuse üle järelevalvet. Järelevalve all tuleb kõnealuses kontekstis mõista suurimate volitustega järelevalvetegevust, kaasa arvatud kohapeal kontrolli läbiviimise võimalus. Kõnealused kontrollid hõlmavad ka poliitika, menetluste, raamatupidamise ja toimikute ülevaatust ning pistelist kontrolli.
   3.   Kui käesoleva artikli lõikest 4 ei tulene teisiti, võivad liikmesriigid direktiivi 2005/60/EÜ artikli 11 lõiget 5 kohaldades lubada asutustel ja isikutel, kelle suhtes kohaldatakse kõnealust direktiivi, pidada järgmisi tingimusi täitvate toodetega seotud tooteid või tehinguid madala rahapesu või terrorismi rahastamise riskiga toodeteks või tehinguteks:

               a)

               kõnealuse toote aluseks on kirjalik leping;

               b)

               kõnealused tehingud sooritatakse kliendi arve kaudu, mis asub direktiivis 2005/60/EÜ käsitletud krediidiasutuses või kolmandas riigis asuvas krediidiasutuses, mis kohaldab kõnealuses direktiivis sätestatud nõuetega võrdväärseid nõudeid;

               c)

               kõnealune toode või tehing ei ole anonüümne ning selle olemus võimaldab direktiivi 2005/60/EÜ artikli 7 punkti c õigeaegset kohaldamist;

               d)

               käsitletava toote puhul kehtib eelnevalt kindlaksmääratud ülemmäär;

               e)

               toodetest või tehingutest saadavat kasu ei või realiseerida kolmandate isikute kasuna, välja arvatud surma, töövõimetuse, eelnevalt kindlaks määratud kõrge vanuseni jõudmise või muu sarnase juhtumi puhul;

               f)

               juhul kui tooted või tehingud võimaldavad investeeringuid finantsvahenditesse või nõuetesse, kaasa arvatud kindlustus või muud liiki tingimuslikud nõuded:

                           i)

                           on kõnealuse toote või tehingu kasu realiseeritav ainult pikemas perspektiivis,

                           ii)

                           kõnealust toodet või tehingut ei saa kasutada tagatisena,

                           iii)

                           lepingulise suhte ajal ei tehta kiirendatud makseid, kasutada ei saa tagastussätteid ja lepingut ei saa enneaegselt lõpetada.

         Esimese lõigu punkti d kohaldamisel rakendatakse direktiivi 2005/60/EÜ artikli 11 lõike 5 punktiga a kehtestatud künniseid kindlustuspoliiside või samalaadsete säästutoodete puhul. Ilma, et see piiraks kolmanda lõigu kohaldamist, on muudel juhtudel maksimumkünniseks 15 000 eurot. Liikmesriigid võivad nimetatud künnisest erandeid teha toodete puhul, mis on seotud materiaalse vara finantseerimisega ning kui varade juriidilist ja reaalset omandiõigust ei kanta kliendile üle kuni lepingulise suhte lõppemiseni tingimusel, et liikmesriikide kehtestatud künnis tehingutele, mis on seotud nimetatud liiki toodetega, sõltumata sellest, kas tehing teostatakse ühekordse toiminguna või mitme omavahel seotud toiminguna, ei ületa 15 000 eurot aastas.
   Liikmesriigid võivad teha erandeid esimese lõigu punktides e ja f sätestatud kriteeriumitest nendele toodetele, mille tunnused määravad avalikkuse huvides vastavad kohalikud ametiasutused, millele riik on määranud otsetoetuste või maksusoodustuste näol kindlaid eeliseid ja mille kasutust kontrollivad eelnimetatud ametiasutused tingimusel, et kasu on realiseeritav ainult pikemas perspektiivis ja et esimese lõigu punkti d kohaldamiseks kehtestatud künnis on piisavalt madal. Vajadusel võib künnise määrata aastase ülemmäärana.
   4.   Hindamaks seda, kas lõigetes 1–3 viidatud klientide, toodete või tehingute puhul on rahapesu või terrorismi rahastamise risk madal, pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu kõnealuste klientide mis tahes tegevusele või mis tahes toodetele või tehingutele, mille olemuse tõttu võib pidada väga tõenäoliseks, et neid kasutatakse või kuritarvitatakse rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärkidel.
   Liikmesriigid ei pea lõigete 1–3 viidatud klientide, toodete või tehingute puhul rahapesu või terrorismi rahastamise riski madalaks, kui on kättesaadav teave, mis viitab võimalusele, et rahapesu või terrorismi rahastamise risk ei ole madal.
   Artikkel 4
   Harva või väga piiratud mahus teostatav finantstegevus
   1.   Kui käesoleva artikli lõikest 2 ei tulene teisiti, võivad liikmesriigid direktiivi 2005/60/EÜ artikli 2 lõiget 2 kohaldades pidada füüsilisi või juriidilisi isikuid, kes osalevad finantstegevuses ja täidavad kõiki järgmisi kriteeriume, mitte kuuluvaks kõnealuse direktiivi artikli 3 lõigete 1 ja 2 rakendusalasse:

               a)

               finantstegevus on piiratud absoluutarvudes;

               b)

               finantstegevus on tehingupõhiselt piiratud;

               c)

               finantstegevus ei ole põhitegevus;

               d)

               finantstegevus on kõrvaltegevus ja otseselt seotud põhitegevusega;

               e)

               põhitegevus ei ole direktiivi 2005/60/EÜ artikli 2 lõikes 1 nimetatud tegevus, välja arvatud kõnealuse direktiivi artikli 2 lõike 1 punkti 3 alapunktis e osutatud tegevus;

               f)

               finantstegevus on suunatud ainult põhitegevuse klientidele ja see ei ole avatud teenus.

         Esimese lõigu punkti a kohaldamisel ei tohi finantstegevuse kogukäive ületada alammäära, mis peab olema piisavalt madal. Kõnealune alammäär tuleks kehtestada riiklikul tasandil ja finantstegevuse liigist tulenevalt.
   Esimese lõigu punkti b kohaldamisel rakendavad liikmesriigid maksimaalset ülemmäära kliendi ja tehingu kohta, sõltumata sellest, kas tehing teostatakse ühekordse toiminguna või mitme omavahel seotud toiminguna. Kõnealune künnis kehtestatakse riiklikul tasandil, see sõltub finantstegevuse liigist. Künnis peab olema piisavalt madal, et tagada kõnealuste tehingute ebapraktilisus ning ebapiisavus rahapesu ja terrorismi finantseerimise jaoks, ning see künnis ei ületa 1 000 euro piiri.
   Esimese lõigu punkti c kohaldamisel nõuavad liikmesriigid, et finantstegevuse käive ei ületaks 5 % kõnealuse juriidilise või füüsilise isiku kogukäibest.
   2.   Hindamaks rahapesu või terrorismi rahastamise riski direktiivi 2005/60/EÜ artikli 2 lõike 2 kohaldamiseks, pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu mis tahes finantstegevusele, mille olemuse tõttu võib pidada väga tõenäoliseks, et seda kasutatakse või kuritarvitatakse rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärkidel.
   Liikmesriigid ei pea lõikes 1 viidatud finantstegevuse puhul rahapesu või terrorismi rahastamise riski madalaks, kui on kättesaadav teave, mis viitab võimalusele, et rahapesu või terrorismi rahastamise risk ei ole madal.
   3.   Kõik direktiivi 2005/60/EÜ artikli 2 lõikest 2 tulenevad otsused põhjendatakse. Liikmesriigid sätestavad võimaluse otsus kehtetuks tunnistada, kui asjaolud muutuvad.
   4.   Liikmesriigid kehtestavad riskipõhised järelevalvetegevused või võtavad muud piisavad meetmed tagamaks, et võimalikud rahapesijad või terrorismi rahastajad ei kuritarvitaks direktiivi 2005/60/EÜ artikli 2 lõike 2 alusel tehtud otsuste kohaselt tehtud erandeid.
   Artikkel 5
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 15. detsembriks 2007. Nad edastavad komisjonile viivitamata kõnealuste normide teksti ning nende normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli.
   Kui liikmesriigid võtavad vastu kõnealused normid, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametlikul avaldamisel nende juurde viite käesolevale direktiivile. Liikmesriigid reguleerivad viitamise viisi.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud peamiste riiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 6
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamise päeva Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 7
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 1. august 2006

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Charlie McCREEVY

      (1)  ELT L 309, 25.11.2005, lk 15.

      (2)  EÜT L 344, 28.12.2001, lk 70. Määrust on viimati muudetud otsusega 2006/379/EÜ (ELT L 144, 31.5.2006, lk 21).

      (3)  EÜT L 139, 29.5.2002, lk 9. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 674/2006 (ELT L 116, 29.4.2006, lk 58).