title: Komisjoni direktiiv 2014/100/EL, 28. oktoober 2014 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem  EMPs kohaldatav tekst

text:
               29.10.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 308/82

         KOMISJONI DIREKTIIV 2014/100/EL,
   28. oktoober 2014,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/75/EMÜ, (1) eriti selle artikli 27 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa meretranspordi konkurentsivõimet saab parandada ressursside ja elektroonilise teabe tõhusama kasutamise abil.

               (2)

               Maksimaalse tõhususe tagamiseks ja jõupingutuste dubleerimise vältimiseks on vaja tugineda olemasolevatele riiklikele ja liidu platvormidele, tehnilistele lahendustele ja standardisüsteemidele ning kasutada juba tehtud investeeringute tulemusi.

               (3)

               Direktiivi 2002/59/EÜ kohaselt loodud liidu meresõiduohutuse alase teabe ja teabevahetuse süsteem SafeSeaNet võimaldab lisaks meresõiduohutuse, sadama- ja meresõiduturvalisuse ja reostuseks valmisoleku parandamisele vahetada kooskõlas liidu õigusaktidega lisateavet eesmärgiga toetada tõhusat mereliiklust ja -transporti.

               (4)

               Selleks et kulusid kokku hoida, vältida arvukate korraldusrühmade loomist ja saada kasu kõrgetasemelise korraldusrühma kogemustest, tuleks kohandada selle juhtimispõhimõtteid ja ülesandeid nii, et need hõlmaks ka direktiiviga hõlmatud lisavaldkondi.

               (5)

               Direktiivi 2002/59/EÜ kohaselt peavad liikmesriigid ja komisjon tegema koostööd, et arendada ja ajakohastada liidu meresõiduohutusalase teabe ja teabevahetuse süsteemi selle kasutamisel saadud kogemuste ning selle võimaluste ja funktsioonide alusel eesmärgiga muuta see tõhusamaks, võttes arvesse info- ja kommunikatsioonitehnoloogia arengut.

               (6)

               Kogemusi on saadud ja tehnikat on arendatud, arendades eelkõige koostalitlusvõimelist andmevahetussüsteemi, millega on võimalik ühendada SafeSeaNet'ist pärit teave teabega liidu muudest seire- ja jälgimissüsteemidest (CleanSeaNet, laevade kaugtuvastuse ja kaugseire Euroopa Liidu andmekeskus ja Thetis) ja välissüsteemidest (nt satelliit AIS), mis veelgi parandaksid integreeritud merendusteenuste kvaliteeti. Käivitatud on mitu satelliitleviga automaatset identifitseerimissüsteemi käsitlevat algatust, sealhulgas liikmesriikide poolt, mis kinnitab, et juurdepääs kõnealusest süsteemist pärit andmetele on kasulik.

               (7)

               Euroopa Meresõiduohutuse Ameti hallatavate süsteemide ja rakenduste abil on võimalik anda liikmesriikide ametiasutustele ja liidu organitele põhjalikku teavet näiteks laevade asukoha, ohtlike lastide, reostuse jms kohta ning pakkuda tugiteenuseid sellistes valdkondades nagu rannavalve, piraatlusevastane võitlus ja statistika kooskõlas juurdepääsuõigustega, mis on antud vastavalt kasutajaliidese ja toimingute kontrolldokumendile, mis on loodud ja mida hallatakse direktiivi artikli 22a ja III lisa alusel.

               (8)

               Süsteemi juhtimist ja selle tehnilist arendamist arutatakse liikmesriikidega korrapäraselt SafeSeaNet'i kõrgetasemelises korraldusrühmas, mis loodi komisjoni otsusega 2009/584/EÜ (2). Selles rühmas arutatakse ka tänu eri süsteemide ja rakenduste tehnilisele integreerimisele toimunud täiustamist. Selline areng ja merendusalaste andmete integreeritud süsteemi testimine Euroopa Meresõiduohutuse Ameti poolt on loonud sünergiaid, parandanud süsteemi toimimist ja teenuseid.

               (9)

               Direktiivi 2002/59/EÜ III lisa tuleks seepärast kohandada, et võtta arvesse tehnika arengut, mis on toimunud tänu seoses SafeSeaNet'iga saadud kogemustele.

               (10)

               Laevaliikluse korraldus- ja teabesüsteemide direktiivi III lisa, mis hõlmab liidu meresõiduohutuse alase teabe ja teabevahetuse süsteemi ja milles osutatakse muudele asjakohastele liidu õigusaktidele, tuleks selgemalt sõnastada, nimetades need liidu õigusaktid, millega seoses SafeSeaNet'i praegu kasutatakse, näiteks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/59/EÜ, (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/35/EÜ, (4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/16/EÜ (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/65/EL (6). Seoses nimetatud õigusaktidega saab SafeSeaNet'i kasutamine veelgi hõlbustada teabe vahetamist ja jagamist ning peaks edaspidigi hõlbustama merendusalase teabevahetuse süsteemi, integreeritud teabevahetussüsteemi ja merendusvaldkonna süsteemide ja rakenduste lähenemise ja koostalitlusvõime tagamiseks ette nähtud platvormi (mis hõlmab ka kosmosepõhiseid tehnoloogiaid) kasutamist.

               (11)

               Käesolevas direktiivis kirjeldatud areng võib mängida keskset rolli ka merendusvaldkonna jaoks ühise teabejagamiskeskkonna (CISE) arendamisel; CISE on vabatahtlik koostööalgatus Euroopa Liidus, mille eesmärk on veelgi parandada ja edendada merendusvaldkonna seiretegevusega seotud ametiasutuste vahel asjaomase teabe jagamist.

               (12)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas laevade põhjustatud merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee (COSS) arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2002/59/EÜ III lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisaga.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 18. novembriks 2015. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 28. oktoober 2014

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT L 208, 5.8.2002, lk 10.

      (2)  Komisjoni otsus 2009/584/EÜ, 31. juuli 2009, millega luuakse teabevahetussüsteemi SafeSeaNet kõrgetasemeline korraldusrühm (ELT L 201, 1.8.2009, lk 63).

      (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/59/EÜ, 27. november 2000, laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmise seadmete kohta sadamates (EÜT L 332, 28.12.2000, lk 81).

      (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/35/EÜ, 7. september 2005, mis käsitleb laevade põhjustatud merereostust ning karistuste, sealhulgas kriminaalkaristuste kehtestamist merereostusega seotud rikkumiste eest (ELT L 255, 30.9.2005, lk 11).

      (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/16/EÜ, 23. aprill 2009, mis käsitleb sadamariigi kontrolli (ELT L 131, 28.5.2009, lk 57).

      (6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/65/EL, 20. oktoober 2010, milles käsitletakse liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate laevade teavitusformaalsusi ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2002/6/EÜ (ELT L 283, 29.10.2010, lk 1).

      LISA

            „III LISA
            ELEKTROONILISED SÕNUMID JA LIIDU MERESÕIDUOHUTUSALASE TEABE JA TEABEVAHETUSE SÜSTEEM (SAFESEANET)
            1.   Üldpõhimõtted ja struktuur

            Liidu meresõiduohutusalase teabe ja teabevahetuse süsteem SafeSeaNet võimaldab vastu võtta, säilitada, leida ja vahetada meresõiduohutust, sadama- ja meresõiduturvalisust, merekeskkonna kaitset ning mereliikluse ja -transpordi tõhusust puudutavat teavet.
            SafeSeaNet on spetsiaalne süsteem, mis on loodud elektroonilisel kujul teabevahetuse hõlbustamiseks liikmesriikide vahel ning andmaks komisjonile ja liikmesriikidele asjakohast teavet vastavalt liidu õigusaktidele. SafeSeaNet koosneb liikmesriikide SafeSeaNet'i süsteemide võrgustikust ja sõlmpunktina toimivast SafeSeaNet'i kesksüsteemist.
            Liidu meresõiduohutusalase teabe ja teabevahetuse süsteem hakkab ühendama kõiki riiklikke SafeSeaNet'i süsteeme, mis on loodud kooskõlas käesoleva direktiiviga, ja sisaldab SafeSeaNet kesksüsteemi.
            2.   Haldamine, käitamine, arendamine ja hooldus

            2.1.   Vastutus

            2.1.1.   Riiklikud SafeSeaNet'i süsteemid

            Liikmesriigid rajavad ja hooldavad oma riiklikku SafeSeaNet'i süsteemi, mis riigi pädeva asutuse vastutusel võimaldab volitatud kasutajatel vahetada meresõiduohutusalast teavet.
            Riigi pädev asutus vastutab riikliku süsteemi haldamise eest, mis hõlmab andmete kasutajate ja andmete esitajate vahelist koordineerimist sama riigi piires, samuti tagab ta ÜRO LOCODES koodide määramise ning punktis 2.3 osutatud kasutajaliidese ja toimingute kontrolldokumendis kirjeldatud vajaliku riigisisese IT-taristu ja menetluste kehtestamise ning hoolduse.
            Riiklik SafeSeaNet'i süsteem võimaldab riigi pädeva asutuse vastutusel siduda vastastikku volitatud kasutajaid ning sellele võib anda juurdepääsu merelaevanduses osalejatele, kes on sellisena tuvastatud (laevaomanikud, agendid, kaptenid, lastisaatjad jt), kui riigi pädev asutus neile selleks loa annab, eelkõige eesmärgiga lihtsustada aruannete elektroonilist esitamist ja vastuvõtmist vastavalt liidu õigusaktidele.
            2.1.2.   SafeSeaNet'i kesksüsteem

            Komisjon vastutab poliitilisel tasandil koostöös liikmesriikidega SafeSeaNet'i kesksüsteemi haldamise ja arendamise ning SafeSeaNet'i süsteemi järelevalve eest, samal ajal kui Euroopa Meresõiduohutuse Amet vastutab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1406/2002 (1) kohaselt koostöös liikmesriikide ja komisjoniga

                        —

                        SafeSeaNet'i tehnilise rakendamise ja dokumenteerimise eest;

                        —

                        elektrooniliste sõnumite ja andmete arendamise, haldamise ja integreerimise eest, aga ka SafeSeaNet'i kesksüsteemi, sealhulgas satelliitleviga automaatse identifitseerimissüsteemi andmed, ja käesolevas direktiivis sätestatud eri teabesüsteemide vaheliste kasutajaliideste tööshoidmise eest kooskõlas punktiga 3.

                  SafeSeaNet'i kesksüsteem, mis toimib sõlmpunktina, seob kõik riiklikud SafeSeaNet'i süsteemid ning kehtestab vajaliku IT-taristu ja menetlused, nagu on kirjeldatud punktis 2.3 osutatud kasutajaliidese ja toimingute kontrolldokumendis.
            2.2.   Halduspõhimõtted

            Komisjon moodustab liikmesriikide ja komisjoni esindajatest koosneva kõrgetasemelise korraldusrühma, mis võtab vastu oma töökorra, eesmärgiga:

                        —

                        anda soovitusi süsteemi tõhususe ja turvalisuse parandamiseks;

                        —

                        anda asjakohaseid juhiseid süsteemi arendamiseks;

                        —

                        abistada komisjoni süsteemi toimimise läbivaatamisel;

                        —

                        anda asjakohaseid juhiseid, kuidas arendada koostalitlusvõimelist andmevahetussüsteemi, mis ühendab SafeSeaNet'ist pärit teabe teabega muudest teabesüsteemidest kooskõlas punktiga 3;

                        —

                        kiita heaks punktis 2.3 osutatud kasutajaliidese ja toimingute kontrolldokument ning selle mis tahes muudatused;

                        —

                        võtta vastu suunised SafeSeaNet'i kaudu sellise teabe kogumise ja levitamise kohta, mis on seotud pädevate asutustega, kelle liikmesriik on määranud täitma käesoleva direktiivi kohaseid asjakohaseid ülesandeid;

                        —

                        luua sidemeid muude asjakohaste töörühmadega, eelkõige merendusvaldkonna halduskorra lihtsustamist ja elektroonilisi teabeteenuseid käsitleva töörühmaga.

                  2.3.   Kasutajaliidese ja toimingute kontrolldokument ning tehniline dokumentatsioon

            Komisjon töötab tihedas koostöös liikmesriikidega välja kasutajaliidese ja toimingute kontrolldokumendi (IFCD) ning haldab seda.
            Kasutajaliidese ja toimingute kontrolldokument kirjeldab üksikasjalikult SafeSeaNet'i süsteemi riiklike ja kesksüsteemi elementide suhtes kohaldatavaid toimimisnõudeid ja menetlusi, mille eesmärk on tagada liidu asjakohaste õigusaktide järgimine.
            Kasutajaliidese ja toimingute kontrolldokument sisaldab

                        —

                        andmete kvaliteedijuhtimiseks vajalikke juhiseid juurdepääsuõiguste kohta;

                        —

                        punktis 3 osutatud andmete integreerimist ja nende levitamist SafeSeaNet'i süsteemi kaudu;

                        —

                        ametile ja liikmesriikidele ette nähtud tegevusjuhiseid, milles määratletakse SafeSeaNet'i andmete kvaliteedi kontrolli mehhanism;

                        —

                        teabe edastamise ja vahetamise turvaspetsifikaate ning

                        —

                        teabe arhiveerimise nõudeid siseriiklikul ja kesktasandil.

                  Kasutajaliidese ja toimingute kontrolldokumendis esitatakse ohtlikke või saastavaid kaupu käsitleva teabe säilitamise ja kättesaadavuse üksikasjad seoses regulaarliinidega, mille suhtes on vastavalt artiklile 15 tehtud erand.
            SafeSeaNet'iga seotud tehnilise dokumentatsiooni, näiteks standardid teabevahetuse vormi kohta, koostalitusvõime muude süsteemide ja rakendustega, kasutusjuhendid, võrgustiku turvaspetsifikaadid ja aruandluskohustuste täitmiseks kasutatavad võrdlusandmebaasid, töötab koostöös liikmesriikidega välja Euroopa Meresõiduohutuse Amet ja hooldab seda.
            3.   Teabevahetus ja andmete jagamine

            SafeSeaNet'i süsteemis kasutatakse merendusvaldkonna standardeid ja seda saab teabe loomiseks, andmiseks või vastuvõtmiseks siduda avalike ja erasüsteemidega.
            Komisjon ja liikmesriigid teevad koostööd, et uurida funktsioonide teostatavust ja arendamist, eesmärgiga tagada võimalikult suures ulatuses, et teabe andjatel, sealhulgas kaptenitel, laevaomanikel, agentidel, käitajatel, lastisaatjatel ja asjaomastel asutustel, tarvitseks teavet esitada vaid ühe korra, võttes nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/65/EL (2) ja muudes asjakohastes liidu õigusaktides sätestatud kohustusi. Liikmesriigid tagavad, et esitatud teave on kasutamiseks kättesaadav kõikides asjakohastes aruandlus-, teavitamis- ja teabe jagamise süsteemides ning laevaliikluse korraldus- ja teabesüsteemis (VTMIS).
            Liikmesriigid töötavad välja kasutajaliidesed, mis on vajalikud andmete automaatseks edastamiseks elektroonilisel kujul SafeSeaNet'i süsteemi, ning haldavad neid.
            SafeSeaNet'i kesksüsteemi kasutatakse selleks, et levitada elektroonilisi sõnumeid ja teavet, mida on vahetatud ja jagatud kooskõlas käesoleva direktiivi ja asjakohaste liidu õigusaktidega, muu hulgas:

                        —

                        seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/59/EÜ (laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmise seadmete kohta sadamates) (3) artikli 12 lõikega 3;

                        —

                        seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/35/EÜ (mis käsitleb laevade põhjustatud merereostust ning karistuste, sealhulgas kriminaalkaristuste kehtestamist merereostusega seotud rikkumiste eest) (4) artikliga 10;

                        —

                        seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/16/EÜ (mis käsitleb sadamariigi kontrolli) (5) artikliga 24;

                        —

                        niivõrd kui kohaldatakse direktiivi 2010/65/EL artiklit 6.

                  SafeSeaNet'i süsteemi kasutamine peaks toetama ja hõlbustama Euroopa piirideta meretranspordiruumi loomist.
            Juhul kui rahvusvahelisel tasandil vastu võetud eeskirjad lubavad edastada LRIT teavet kolmandate riikide laevade kohta, kasutatakse SafeSeaNet'i võrgustikke käesoleva direktiivi artikli 6b kohaselt saadud LRIT teabe levitamiseks liikmesriikide vahel vajalikul turvalisuse tasemel.
            4.   Turvalisus ja juurdepääsuõigused

            SafeSeaNet'i kesksüsteem ja SafeSeaNet'i riiklikud süsteemid vastavad käesoleva direktiivi teabe konfidentsiaalsust käsitlevatele nõuetele ning kasutajaliidese ja toimingute kontrolldokumendis kirjeldatud turvapõhimõtetele ja -spetsifikatsioonidele, eelkõige seoses juurdepääsuõigustega.
            Liikmesriigid määravad kindlaks kõik kasutajad, kellele antakse roll ja juurdepääsuõigused vastavalt kasutajaliidese ja toimingute kontrolldokumendile.”

         (1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1406/2002, 27. juuni 2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1).

         (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/65/EL, 20. oktoober 2010, milles käsitletakse liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate laevade teavitusformaalsusi ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2002/6/EÜ (ELT L 283, 29.10.2010, lk 1).

         (3)  EÜT L 332, 28.12.2000, lk 81.

         (4)  ELT L 255, 30.9.2005, lk 11.

         (5)  ELT L 131, 28.5.2009, lk 57.


title: Nõukogu direktiiv 2002/57/EÜ, 13. juuni 2002, õli- ja kiudtaimede seemne turustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32002L0057

Euroopa Liidu Teataja L 193 , 20/07/2002 Lk 0074 - 0097

		Nõukogu direktiiv 2002/57/EÜ,13. juuni 2002,õli- ja kiudtaimede seemne turustamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]pärast konsulteerimist majandus- ja sotsiaalkomiteeganing arvestades järgmist:(1) Nõukogu 30. juuni 1969. aasta direktiivi 69/208/EMÜ õli- ja kiudtaimede seemne turustamise kohta [2] on sageli ja oluliselt muudetud [3]. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv konsolideerida.(2) Õli- ja kiudtaimede seemne tootmisel on ühenduse põllumajanduses väga tähtis koht.(3) Rahuldavad tulemused õli- ja kiudtaimede kasvatuses sõltuvad olulisel määral sobiva seemne kasutamisest.(4) Ühenduse õli- ja kiudtaimede tootmise saagikust saab ühenduses suurendada, kui liikmesriigid kohaldavad turustamiseks lubatavate sortide valimisel võimalikult rangeid ühtseid eeskirju. Seepärast nähakse nõukogu direktiiviga 2002/53/EÜ [4] ette ühine põllumajandustaimesortide kataloog.(5) On soovitav kehtestada ühenduse ühtne sertifitseerimiskava, mis põhineb liikmesriikides kavade kohaldamisel saadud kogemustel ning Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni kogemustel. Siseturu konsolideerimise kontekstis peaks ühenduse tegevuskava hõlmama seemne tootmist turustamise eesmärgil ja seemne turustamist ühenduses ning see ei tohiks anda liikmesriikidele võimalust teha kavast ühepoolselt erandeid viisil, mis takistaks seemnete vaba liikumist ühenduses.(6) Üldjuhul tuleks lubada õli- ja kiudtaimede seemet turustada üksnes juhul, kui see on ametlikult kontrollitud ja vastavalt sertifitseerimise eeskirjadele sertifitseeritud eliitseemnena või sertifitseeritud seemnena. Tehniliste mõistete "eliitseeme" ja "sertifitseeritud seeme" valik põhineb juba olemasoleval rahvusvahelisel terminoloogial. Teatavatel tingimustel peaks olema turule võimalik viia eliitseemnele eelnevate põlvkondade aretusseemet ja sorteerimata seemet.(7) Ühenduse eeskirju ei tuleks kohaldada seemne suhtes, mis on ette nähtud ekspordiks kolmandatesse riikidesse.(8) Selleks, et parandada lisaks ühenduse õli- ja kiudtaimede seemne geneetilisele kvaliteedile ka selle väliseid omadusi, tuleb sätestada teatavad nõuded seoses analüütilise puhtuse ja idanevusega.(9) Seemne identifitseeritavuse tagamiseks tuleb ette näha ühenduse eeskirjad pakendamise, proovivõtu, pitseerimise ja märgistamise kohta. Selleks tuleks etikettidele märkida ametlikuks kontrollimiseks ja kasutaja teavitamiseks vajalikud üksikasjad ning näidata selgelt, et eri kategooriate sertifitseeritud seemne sertifitseerimine on toimunud ühenduses.(10) Tuleks kehtestada eeskirjad keemiliselt töödeldud seemne ja mahepõllumajanduseks sobiva seemne turustamise kohta ning selle kohta, kuidas säilitada genofondi vaesumisest ohutatud sorte, kasutades neid kohapeal.(11) Teatavatel tingimustel tuleks lubada erandeid, ilma et see piiraks asutamislepingu artikli 14 sätete kohaldamist. Liikmesriigid, kes kasutavad erandeid, peavad üksteist abistama kontrollidega seotud küsimustes.(12) Turustamise ajal seemne kvaliteedinõuete ja sordiehtsust käsitlevate sätete järgimise tagamiseks peavad liikmesriigid sätestama asjakohase kontrollikorra.(13) Ilma et see piiraks asutamislepingu artikli 30 kohaldamist, ei tohiks nendele nõuetele vastava seemne suhtes kohaldada muid kui ühenduse eeskirjades sätestatud turustuspiiranguid.(14) Teatavatel tingimustel tuleks liikmesriigis sertifitseeritud eliitseemnest mõnes teises riigis kasvatatud seeme sertifitseerida asjaomases liikmesriigis kasvatatud seemnena.(15) Tuleks sätestada, et kolmandates riikides koristatud õli- ja kiudtaimede seemet lubatakse ühenduses turustada üksnes juhul, kui kõnealune seeme pakub samu tagatisi kui ühenduses ametlikult tarbeseemnena sertifitseeritud või ametlikult heakskiidetud ja ühenduse eeskirjadele vastav seeme.(16) Kui teatavate kategooriate sertifitseeritud seemne hankimisel esineb raskusi, võib ajutiselt lubada turustada vähem rangetele nõuetele vastavate kategooriate seemet või seemet sortidest, mis ei ole kantud ühisesse põllumajandustaimesortide kataloogi või riigi põllumajandustaimesortide kataloogi.(17) Liikmesriikides kasutatavate tehniliste sertifitseerimismeetodite ühtlustamiseks ning ühenduses ja kolmandates riikides sertifitseeritud seemnete võrdlemiseks tuleks liikmesriikides kehtestada ühenduse võrdluskatsed, et võimaldada teatava "sertifitseeritud seemne" kategooriatesse kuuluva seemne iga-aastast järelkontrolli.(18) On soovitav korraldada ajutisi katseid, et leida teatavatele käesolevas direktiivis ettenähtud sätetele paremaid alternatiive.(19) Kui teatavaid seemneliike mõne liikmesriigi territooriumil tavaliselt ei toodeta ega turustata, tuleks sätestada kõnealuse liikmesriigi vabastamine vastavalt alalise põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali komitee menetlusele kohustusest kohaldada kõnealuse liigi suhtes käesolevat direktiivi.(20) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivile 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise kord. [5](21) Käesolev direktiiv ei tohi mõjutada liikmesriikide kohustusi seoses VI lisa B osas loetletud direktiivide ülevõtmise tähtaegadega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevat direktiivi kohaldatakse põllumajanduslikuks tootmiseks, kuid mitte kaunistuseks ettenähtud õli- ja kiudtaimede seemnete turustamise eesmärgil tootmise suhtes ja turustamise suhtes ühenduses.Käesolevat direktiivi ei kohaldata õli- ja kiudtaimede seemne suhtes, mis on ette nähtud eksportimiseks kolmandatesse riikidesse.Artikkel 21. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) turustamine – seemnete müük, omamine müügi eesmärgil, müügiks pakkumine ning mis tahes tasu eest või tasuta loovutamine, tarnimine või üleandmine kolmandatele isikutele ärieesmärgil kasutamiseks.Turustamisena ei käsitata seemnetega kauplemist, mille eesmärk ei ole sordi kasutamine ärieesmärgil, näiteks:- seemnete tarnimine ametlikele katse- ja kontrolliasutustele,- seemnete tarnimine teenuste osutajatele töötlemiseks või pakkimiseks, tingimusel et teenuste osutaja ei omanda õigust selliselt tarnitud seemnetele.Turustamisena ei käsitata seemnete tarnimist teatavatel tingimustel teenuste osutajatele teatavate tööstuslikuks kasutamiseks ettenähtud põllumajandussaaduste tootmiseks või sel eesmärgil seemnete paljundamiseks, tingimusel et teenuste pakkuja ei omanda õigust sel viisil tarnitud seemnetele ega saagist saadud tootele. Seemnete tarnija esitab sertifitseerimisasutusele koopia teenuste osutajaga sõlmitud lepingu asjakohastest punktidest, kusjuures kõnealune leping peab sisaldama standardeid ja tingimusi, millele tarnitud seemned antud hetkel vastavad.Käesoleva sätte kohaldamise tingimused võetakse vastu artikli 25 lõikes 2 osutatud korras;b) õli- ja kiudtaimed– järgmistesse botaanilistesse perekondadesse ja liikidesse kuuluvad taimed:Arachis hypogaea L. | Maapähkel |Brassica juncea (L.) ja Czernj. ja Cosson | Sarepta kapsasrohi |Brassica napus L. (partim) | Raps |Brassica nigra (L.) Koch | Must sinep |Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs | Rüps |Cannabis sativa L. | Harilik kanep |Carthamus tinctorius L. | Värvisafloor |Carum carvi L. | Köömen |Glycine max (L.) Merr. | Sojauba |Gossypium spp. | Puuvill |Helianthus annuus L. | Päevalill |Linum usitatissimum L. | Lina, linaseeme |Papaver somniferum L. | Unimagun |Sinapis alba L. | Valge sinep |c) eliitseeme – (muud sordid peale päevalille hübriidide) on seeme:i) mis on toodetud sordiaretaja vastutusel kooskõlas sordi säilitamiseks tunnustatud tavadega;ii) b) mis on ette nähtud kategooria "sertifitseeritud seeme" või kategooriate "esimese põlvkonna sertifitseeritud seeme" või "teise põlvkonna sertifitseeritud seeme" või vajaduse korral "kolmanda põlvkonna sertifitseeritud seeme" seemne tootmiseks;iii) mis vastab artikli 5 sätete kohaselt I ja II lisas eliitseemnele kehtestatud tingimustele; ningiv) mis on tunnistatud ametliku kontrolli käigus vastavaks eespool nimetatud tingimustele;d) eliitseeme (päevalille hübriidid) –1. "puhasliinide eliitseeme" on seeme:i) mis vastab artikli 5 sätete kohaselt I ja II lisas eliitseemnele kehtestatud tingimustele; ningii) mis on tunnistatud ametliku kontrolli käigus vastavaks eespool nimetatud tingimustele;2. "lihthübriidide eliitseeme" on seeme:i) mis on ette nähtud kolmekordsete või kahekordsete hübriidide tootmiseks;ii) mis vastab artikli 5 sätete kohaselt I ja II lisas eliitseemnele kehtestatud tingimustele; ningiii) mis on tunnistatud ametliku kontrolli käigus vastavaks eespool nimetatud tingimustele;e) sertifitseeritud seeme (rüps, sarepta kapsasrohi, raps, kahekojaline kanep, värvisafloor, must sinep, köömen, päevalill, unimagun, valge sinep) – seeme:i) mis on toodetud otse eliitseemnest või sordiaretaja taotluse korral eliitseemnele eelneva põlvkonna seemnest, mis võib vastata ja on tunnistatud ametliku kontrollimise käigus vastavaks I ja II lisas eliitseemnele kehtestatud tingimustele;ii) mis on ette nähtud muuks otstarbeks kui õli- ja kiudtaimede seemne tootmiseks;iii) mis vastab artikli 5 punkti b sätete kohaselt I ja II lisas sertifitseeritud seemnele kehtestatud tingimustele; ningiv) - mis on tunnistatud ametliku kontrolli käigus eespool nimetatud tingimustele vastavaks, või- mis I lisas sätestatud tingimuste puhul on ametliku kontrolli käigus või ametliku järelevalve all tehtud kontrolli käigus tunnistatud kõnealustele tingimustele vastavaks;f) esimese põlvkonna sertifitseeritud seeme (maapähkel, ühekojaline kanep, lina, linaseeme, soja, puuvill) – seeme:i) mis on toodetud otse eliitseemnest või sordiaretaja taotluse korral eliitseemnele eelneva põlvkonna seemnest, mis võib vastata ja on tunnistatud ametliku kontrollimise käigus vastavaks I ja II lisas eliitseemnele kehtestatud tingimustele;ii) mis on ette nähtud kategooriasse "teise põlvkonna sertifitseeritud seeme" või vajaduse korral kategooriasse "kolmanda põlvkonna sertifitseeritud seeme" kuuluva seemne tootmiseks või muuks otstarbeks kui õli- ja kiudtaimede seemne tootmiseks;iii) mis vastab I ja II lisas sertifitseeritud seemnele kehtestatud tingimustele; ningiv) - mis on tunnistatud ametliku kontrolli käigus eespool nimetatud tingimustele vastavaks, või- mis I lisas sätestatud tingimuste puhul on ametliku kontrolli käigus või ametliku järelevalve all tehtud kontrolli käigus tunnistatud kõnealustele tingimustele vastavaks;g) teise põlvkonna sertifitseeritud seeme (maapähkel, lina, linaseeme, soja, puuvill) – seeme:i) mis on toodetud otse eliitseemnest, esimese põlvkonna sertifitseeritud seemnest või sordiaretaja taotluse korral eliitseemnele eelneva põlvkonna seemnest, mis võib vastata ja on tunnistatud ametliku kontrollimise käigus vastavaks I ja II lisas eliitseemnele kehtestatud tingimustele;ii) mis on ette nähtud muuks otstarbeks kui õli- ja kiudtaimede seemne tootmiseks või vajaduse korral kategooriasse "kolmanda põlvkonna sertifitseeritud seeme" kuuluva seemne tootmiseks;iii) mis vastab I ja II lisas sertifitseeritud seemnele kehtestatud tingimustele; ningiv) - mis on tunnistatud ametliku kontrolli käigus eespool nimetatud tingimustele vastavaks, või- mis I lisas sätestatud tingimuste puhul on ametliku kontrolli käigus või ametliku järelevalve all tehtud kontrolli käigus tunnistatud kõnealustele tingimustele vastavaks;h) teise põlvkonna sertifitseeritud seeme (ühekojaline kanep) – seeme:i) mis on toodetud otse esimese põlvkonna sertifitseeritud seemnest, mis on toodetud ja ametlikult kontrollitud teise põlvkonna sertifitseeritud seemne tootmiseks;ii) mis on nähtud ette õitsemisfaasis koristatava kanepi tootmiseks;iii) mis vastab I ja II lisas sertifitseeritud seemnele kehtestatud tingimustele; ningiv) - mis on tunnistatud ametliku kontrolli käigus eespool nimetatud tingimustele vastavaks, või- mis I lisas sätestatud tingimuste puhul on ametliku kontrolli käigus või ametliku järelevalve all tehtud kontrolli käigus tunnistatud kõnealustele tingimustele vastavaks;i) kolmanda põlvkonna sertifitseeritud seeme (lina, linaseeme) – seeme:i) mis põlvneb otse eliitseemnest, esimese või teise põlvkonna sertifitseeritud seemnest või sordiaretaja taotluse korral eliitseemnele eelneva põlvkonna seemnest, mis võib vastata ja on tunnistatud ametliku kontrollimise käigus vastavaks I ja II lisas eliitseemnele kehtestatud tingimustele;ii) mis on ette nähtud muuks otstarbeks kui õli- ja kiudtaimede seemne tootmiseks;iii) mis vastab I ja II lisas sertifitseeritud seemnele kehtestatud tingimustele; ningiv) - mis on tunnistatud ametliku kontrolli käigus eespool nimetatud tingimustele vastavaks, või- mis I lisas sätestatud tingimuste puhul on ametliku kontrolli käigus või ametliku järelevalve all tehtud kontrolli käigus tunnistatud kõnealustele tingimustele vastavaks;j) tarbeseeme – seeme:i) mida on võimalik identifitseerida liiki kuuluvana;ii) mis vastab artikli 5 punkti b sätete kohaselt II lisas tarbeseemnele kehtestatud tingimustele; jaiii) mis on tunnistatud ametliku kontrolli käigus vastavaks eespool nimetatud tingimustele;k) ametlikud meetmed – meetmed, mida võtavadi) riigi ametiasutused; võiii) mis tahes avalik-õiguslik või eraõiguslik juriidiline isik, kes tegutseb riigi vastutusel; võiiii) riigi kontrollitavate abitegevuste puhul mis tahes füüsiline isik, kes on selleks vastavalt volitatud,tingimusel, et punktides ii ja iii nimetatud isikud ei saa sellistest meetmetest isiklikku kasu.2. Lõike 1 punktis b osutatud liikide loetelusse tehtavad muudatused võetakse vastu artikli 25 lõikes 2 osutatud korras.3. Sortide eri tüübid, sh ristamiseks kasutatavad sordid, mida võib käesoleva direktiivi sätete kohaselt sertifitseerida, võib kindlaks määrata ja määratleda artikli 25 lõikes 2 osutatud korras.4. Liikmesriigid võivad:a) lina või linaseemne puhul hõlmata eliitseemne kategooriaga mitu põlvkonda ja jagada kõnealuse kategooria põlvkondade kaupa;b) näha ette, et ametlikult tuleb kontrollida II lisa I osa punktis 4 Brassica napus’e suhtes sätestatud tingimuse järgimist partiide sertifitseerimisel üksnes juhul, kui on kahtlus, et sätestatud tingimust ei ole täidetud.5. Lõike 1 punkti e alapunkti iv teises taandes, lõike 1 punkti f alapunkti iv teises taandes, lõike 1 punkti h alapunkti iv teises taandes ja lõike 1 punkti i alapunkti iv teises taandes osutatud ametliku järelevalve all tehtud kontrolli puhul tuleb täita järgmisi nõudeid:a) inspektorid:i) omavad vajalikku tehnilist kvalifikatsiooni,ii) ei tohi kontrollide tegemisest saada isiklikku kasu,iii) on asjaomase liikmesriigi seemnesertifitseerimisasutuse poolt ametlikult litsentsitud ning kõnealune litsentsimine hõlmab inspektorite ametivannet või nende allkirjastatud kirjalikku kohustust täita ametlikke kontrolle reguleerivaid eeskirju,iv) teevad kontrolle ametliku järelevalve all ja ametliku kontrolli eeskirjade kohaselt;b) kontrollitav seemnekultuur kasvatatakse seemnest, mis on rahuldavate tulemustega läbinud ametliku järelkontrolli;c) ametlikud inspektorid on kontrollinud osa seemnekultuurist. Isetolmlevate kultuuride puhul on see osa 10 % ja risttolmlevate kultuuride puhul 20 % või juhul, kui on tegemist liikidega, mille puhul liikmesriigid näevad sordi ja puhtuse määramiseks ette ametliku laboratoorse kontrolli morfoloogiliste, füsioloogiliste või vajaduse korral biokeemiliste menetlustega, vastavalt 5 % ja 15 %;d) teatav osa proove seemnekultuuridelt koristatud seemnepartiidest võetakse ametlikuks järelkontrolliks ning vajaduse korral ametlikuks laboratoorseks sordiehtsuse ja -puhtuse kontrolliks.Liikmesriigid määravad kindlaks karistused, mida kohaldatakse esimeses lõigus sätestatud ja ametliku järelevalve all tehtavat kontrolli hõlmavate eeskirjade rikkumise korral. Liikmesriikide sätestatud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Karistused võivad hõlmata esimese lõigu punkti a alapunktis iii osutatud tunnustuse tagasivõtmist ametlikult litsentsitud inspektoritelt, kes on tunnistatud süüdi ametlike kontrollide eeskirjade tahtlikus või ettevaatamatus rikkumises. Selliste rikkumiste puhul tühistatakse kõik kontrollitud seemnete sertifitseerimised, kui ei ole võimalik tõendada, et kõnealused seemned vastavad endiselt kõikidele asjakohastele nõuetele.6. Ametliku järelevalve all tehtavate kontrollide suhtes kohaldatavad täiendavad meetmed võib vastu võtta artikli 25 lõikes 2 osutatud korras.Kuni selliste meetmete vastuvõtmiseni järgitakse komisjoni otsuse 89/540/EMÜ [6] artiklis 2 sätestatud tingimusi.Artikkel 31. Liikmesriigid näevad ette, et:Brassica napus L. (partim)Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) BriggsCannabis sativa L.Carthamus tinctorius L.Carum carvi L.Gossypium spp.Helianthus annuus L.Linum usitatissimum L. (partim)/lina, linaseemeseemet võib turule viia üksnes juhul, kui see on ametlikult sertifitseeritud kui "eliitseeme" või "sertifitseeritud seeme".2. Liikmesriigid sätestavad, et muude kui lõikes 1 sätestatud õli- ja kiudtaimede liikide seemet võib turule viia üksnes juhul, kui see on ametlikult sertifitseeritud kui "eliitseeme" või "sertifitseeritud seeme" või kui see on tarbeseeme.3. Artikli 25 lõikes 2 osutatud korras võib siiski ette näha, et pärast teatavaid kuupäevi võib muude kui lõikes 1 sätestatud õli- ja kiudtaimede liikide seemet turule viia üksnes juhul, kui see on ametlikult sertifitseeritud kui "eliitseeme" või "sertifitseeritud seeme".4. Liikmesriigid tagavad, et ametlik kontrollimine toimub kooskõlas olemasolevate kaasaegsete rahvusvaheliste meetoditega.Artikkel 4Olenemata artikli 3 lõigetest 1 ja 2, näevad liikmesriigid ette, et:- eliitseemnele eelnevate põlvkondade aretusseemet, ja- töötlemiseks turustatavat sorteerimata seemet, mille puhul on tagatud, et seemet on võimalik kindlaks teha,võib viia turule.Artikkel 5Erandina artikli 3 sätetest võivad liikmesriigid:a) lubada ametlikult sertifitseerida ja turustada eliitseemet, mis ei vasta II lisas idanevuse osas sätestatud tingimustele; selleks tuleb võtta kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tarnija tagab idanevuse, mille ta märgib turustamisel eraldi etiketile, millele on kantud tema nimi ja aadress ning seemnepartii viitenumber;b) lubada selleks, et teha seeme kiiresti kättesaadavaks, ametlikult sertifitseerida või heaks kiita ja müüa esmakokkuostjale kategooria "eliitseeme", kõikide kategooriate "sertifitseeritud seeme" või kategooria "tarbeseeme" seemet, olenemata sellest, et II lisas sätestatud tingimuste täitmist käsitlev ametlik uurimine ei ole idanevuse osas veel lõpule viidud. Sertifitseerimine või heakskiitmine toimub üksnes juhul, kui seemne kohta esitatakse esialgne analüütiline aruanne ja kui on esitatud esimese kaubasaaja nimi ja aadress; võetakse kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tarnija tagab esialgsel analüüsil kinnitatud idanevuse; kõnealune idanevus märgitakse turustamisel eraldi etiketile, millele on kantud tarnija nimi ja aadress ning partii viitenumber.Kõnealuseid sätteid ei kohaldata kolmandatest riikidest imporditava seemne suhtes, kui artiklis 18 ei ole väljaspool ühendust toimuva paljundamise suhtes sätestatud teisiti.Liikmesriigid, kes kasutavad punktis a või b sätestatud erandit, abistavad üksteist kontrollidega seotud haldusküsimustes.Artikkel 61. Olenemata artikli 3 lõigetest 1 ja 2, võivad liikmesriigid lubada tootjatel viia oma territooriumil turule:a) väikseid seemnekoguseid teaduslikel eesmärkidel või selektsiooniks;b) asjakohaseid seemnekoguseid muudeks katseteks või uuringuteks, tingimusel et seeme on sordist, mille kohta asjaomane liikmesriik on esitanud seemne kataloogi kandmist käsitleva taotluse.Geneetiliselt muundatud materjali puhul võib sellise loa anda üksnes juhul, kui on võetud kõik vajalikud meetmed, et vältida kahjulikku mõju inimeste tervisele ja keskkonnale. Sel eesmärgil läbiviidava keskkonnaohu hindamise suhtes kohaldatakse vastavalt direktiivi 2002/53/EÜ artikli 7 lõike 4 sätteid.2. Eesmärgid, mille jaoks võib anda lõike 1 punktis b osutatud loa, pakendite märgistamisega seotud sätted ning kogused ja tingimused, mille alusel liikmesriigid võivad selliseid lube anda, määratakse kindlaks artikli 25 lõikes 2 osutatud korras.3. Load, mille liikmesriigid on andnud oma territooriumil asuvatele tootjatele lõikes 1 nimetatud eesmärkidel enne 14. detsembrit 1998, kehtivad kuni lõikes 2 osutatud sätete kindlaksmääramiseni. Pärast seda peavad kõik sellised load vastama lõike 2 kohaselt kehtestatud sätetele.Artikkel 7Liikmesriigid võivad kehtestada I ja II lisas sätestatud tingimuste osas oma territooriumil toodetud seemne sertifitseerimiseks ja tarbeseemne kontrollimiseks täiendavad või rangemad nõuded.Artikkel 8Liikmesriigid näevad ette, et genealoogiliste komponentide kirjeldust, mida võidakse nõuda, käsitatakse sordiaretaja palvel konfidentsiaalsena.Artikkel 91. Liikmesriigid nõuavad, et sortide kontrollimiseks, sertifitseerimiseks ettenähtud seemne kontrollimiseks ja tarbeseemne kontrollimiseks võetakse proovid ametliku järelevalve all kooskõlas asjakohaste meetoditega.2. Sertifitseerimiseks ettenähtud seemne ja tarbeseemne kontrollimiseks võetakse proovid homogeensetest partiidest; partii maksimummass ja proovi miinimummass on esitatud III lisas.Artikkel 101. Liikmesriigid nõuavad, et eliitseemet, kõikide kategooriate sertifitseeritud seemet ja tarbeseemet tohib turustada üksnes piisavalt ühtlaste partiidena ja pitseeritud pakendites, mille puhul kasutatakse artiklites 11 ja 12 kirjeldatud pitseerimissüsteemi ja märgiseid.2. Väikeste koguste turustamisel lõpptarbijale võivad liikmesriigid ette näha pakkimiseks, pitseerimiseks ja märgistamiseks erandid lõike 1 sätetest.Artikkel 111. Liikmesriigid nõuavad, et kõikide kategooriate eliitseemne ja sertifitseeritud seemne ning tarbeseemne pakendid oleksid pitseeritud ametlikult või ametliku järelevalve all selliselt, et neid ei oleks võimalik avada ilma pitseerimissüsteemi vigastamata või artikli 12 lõikega 1 ettenähtud ametlikule etiketile või pakendile avamisjälgi jätmata.Pitseerimise kindlustamiseks peab pitseerimisel kasutama vähemalt ametlikku etiketti või ametlikku pitserit.Teise lõiguga ettenähtud meetmed ei ole vajalikud ühekordse pitseerimissüsteemi kasutamise puhul.Artikli 25 lõikes 2 osutatud korras võib kindlaks määrata, kas konkreetne pitseerimissüsteem vastab käesoleva lõike sätetele.2. Ametlikult pitseeritud pakendeid võib pitseerida uuesti üksnes ametlikult või ametliku järelevalve all. Kui pakend pitseeritakse uuesti, märgitakse artikli 12 lõike 1 alusel nõutavale etiketile viimase uuesti pitseerimise kuupäev ja selle eest vastutav asutus.3. Liikmesriigid võivad oma territooriumil pitseeritud väikepakendite puhul näha ette erandid lõikest 1. Kõnealuseid erandeid käsitlevad tingimused võib määrata kindlaks artikli 25 lõikes 2 osutatud korras.Artikkel 121. Liikmesriigid nõuavad, et eliitseemne, kõikide kategooriate sertifitseeritud seemne ja tarbeseemne pakendid:a) oleksid märgistatud pakendil asuva eelnevalt kasutamata ametliku etiketiga, mis vastab IV lisas sätestatud tingimustele ja millel esitatud andmed on ühes ühenduse ametlikus keeles. Eliitseemne puhul peab etikett olema valge, eliitseemnele järgneva esimese põlvkonna sertifitseeritud seemne puhul sinine, järgmiste põlvkondade sertifitseeritud seemne puhul punane ja tarbeseemne puhul pruun. Kui etikett kinnitatakse nööriga, peab selle kinnituskoht kõikidel juhtudel olema fikseeritud ametliku pitseriga. Kui eliitseeme ei vasta artikli 5 punktis a nimetatud juhtudel käesoleva direktiivi II lisas sätestatud tingimustele idanevuse osas, märgitakse see etiketile. On lubatud kasutada isekleepuvaid ametlikke etikette. Artikli 25 lõikes 2 osutatud korras võib lubada, et ettenähtud andmed trükitakse ametliku järelevalve all kustutamatult pakendile vastavalt etiketi näidisele;b) sisaldaksid etiketiga sama värvi ametlikku dokumenti, milles on esitatud vähemalt IV lisa punkti A alapunkti a punktides 4, 5 ja 6 ning tarbeseemne puhul alapunkti b punktides 2, 5 ja 6 nõutav teave. Kõnealune dokument koostatakse nii, et seda ei saa segi ajada punktis a osutatud ametliku etiketiga. Kõnealune dokument ei ole vajalik, kui andmed on trükitud kustutamatult otse pakendile või kui vastavalt punkti a sätetele on kasutatud isekleepuvat või rebenemiskindlast materjalist etiketti.2. Liikmesriigid võivad oma territooriumil pitseeritud väikepakendite puhul näha ette erandid lõikest 1. Kõnealuseid erandeid käsitlevad tingimused võib määrata kindlaks artikli 25 lõikes 2 osutatud korras.3. Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide õigust nõuda, et muuks otstarbeks kui põllumajanduslikuks tootmiseks ette nähtud õli- ja kiudtaimede seemet tohib turule viia üksnes juhul, kui etiketil on sellekohane märge.Artikkel 13Artikli 25 lõikes 2 osutatud korras võib näha ette, et muudel kui käesolevas direktiivis sätestatud juhtudel võivad liikmesriigid nõuda, et eliitseemne, kõikide kategooriate sertifitseeritud seemne või tarbeseemne pakendil peab olema tarnija etikett (ametlikust etiketist eraldi asuv etikett või otse pakendile trükitud teave tarnija kohta). Sellisel etiketil esitatavad andmed määratakse samuti kindlaks artikli 25 lõikes 2 osutatud korras.Artikkel 14Geneetiliselt muundatud sordist pärit seemne puhul peab käesoleva direktiivi sätete kohaselt kinnitatud või lisatud mis tahes ametlikul või mitteametlikul etiketil või dokumendil olema selge märge selle kohta, et sort on geneetiliselt muundatud.Artikkel 15Liikmesriigid nõuavad, et eliitseemne, kõikide kategooriate sertifitseeritud seemne või tarbeseemne keemiline töötlemine märgitakse kas ametlikule etiketile või tarnija etiketile ning pakendile või selle sisse.Artikkel 16Selleks, et leida teatavatele käesoleva direktiivis ettenähtus sätetele paremaid alternatiive, võib artikli 25 lõikes 2 osutatud korras otsustada korraldada kindlaksmääratud tingimustel ühenduse tasandil ajutisi katseid.Selliste katsete raames võib liikmesriigid vabastada teatavatest käesolevas direktiivis sätestatud kohustustest. Sellise vabastuse ulatuse määratlemisel võetakse arvesse sätet, mille suhtes vabastust kohaldatakse. Katse kestus ei tohi ületada seitset aastat.Artikkel 17Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiivi kohustuslike või mittekohustuslike sätete alusel turule viidava seemne suhtes ei kohaldata seoses seemne omaduste, kontrollinõuete, märgistamise ja pitseerimisega muid turustuskitsendusi kui need, mis on sätestatud käesolevas direktiivis või teistes direktiivides.Artikkel 18Tingimused, mille alusel eliitseemnele eelnevate põlvkondade aretusseemet võib artikli 4 esimese taande kohaselt turule viia, on järgmised:a) seeme peab olema ametlikult kontrollitud pädeva sertifitseerimisasutuse poolt vastavalt eliitseemne sertifitseerimise suhtes kohaldatavatele sätetele;b) seeme peab olema pakitud vastavalt käesolevale direktiivile; ningc) pakenditel peab olema ametlik etikett, millel on vähemalt järgmine teave:- sertifitseerimisasutus ja liikmesriik või nende lühendid,- partii viitenumber,- pitseerimise kuu ja aasta, või- sertifitseerimise eesmärgil viimaste ametlike proovide võtmise kuu ja aasta,- liik, märgitud ladina tähtedega vähemalt botaanilise nimena (soovi korral lühendatud vormis ja ilma autorite nimedeta,- sort, märgitud vähemalt ladina tähtedega,- märge "supereliitseeme",- kategooriale "sertifitseeritud seeme" või "esimese põlvkonna sertifitseeritud seeme" eelnevate põlvkondade arv.Etikett peab olema valge violetse diagonaaltriibuga.Artikkel 191. Liikmesriigid näevad ette, et õli- ja kiudtaimede seeme, mis:- on toodetud otse eliitseemnest või esimese põlvkonna sertifitseeritud seemnest, mis on ametlikult sertifitseeritud ühes või mitmes liikmesriigis või kolmandas riigis, mis on tunnistatud artikli 20 punkti b alusel samaväärseks, või mis on toodetud otse liikmesriigis ametlikult sertifitseeritud eliitseemne ja sellises kolmandas riigis ametlikult sertifitseeritud eliitseemne ristamisel, ning- on koristatud muus liikmesriigis,sertifitseeritakse taotluse korral ametlikult, ilma et see piiraks direktiivi 2002/53/EÜ sätete kohaldamist, sertifitseeritud seemnena mis tahes liikmesriigis, kui kõnealune seeme on läbinud I lisas asjaomase kategooria jaoks sätestatud tingimustele vastava põldtunnustamise ja kui ametlik kontrollimine on näidanud, et II lisas sama kategooria jaoks kehtestatud tingimused on täidetud.Kui seeme on sellistel juhtudel toodetud otse eliitseemnele eelnevate põlvkondade ametlikult sertifitseeritud seemnest, võivad liikmesriigid samuti lubada ametlikku sertifitseerimist eliitseemnena, kui asjaomase kategooria jaoks sätestatud tingimused on täidetud.2. Ühenduses koristatud ja lõike 1 kohaseks sertifitseerimiseks ettenähtud õli- ja kiudtaimede seeme peab olema:- pakendatud ja märgistatud V lisa A ja B osas sätestatud tingimustele vastava ametliku etiketiga vastavalt artikli 11 lõikele 1, ning- varustatud V lisa C osas sätestatud tingimustele vastava ametliku dokumendiga.Pakendamist ja märgistamist käsitlevate esimese lõigu sätete kohaldamisest võib loobuda, kui põldtunnustamise eest vastutav asutus, lõplikult sertifitseerimata seemne sertifitseerimise jaoks dokumente koostav asutus ja sertifitseerimise eest vastutav asutus on üks ja sama või kui kõnealused asutused on kohaldamisest loobumise osas ühel meelel.3. Liikmesriigid näevad samuti ette, et õli- ja kiudtaimede seeme, mis:- on toodetud otse eliitseemnest või esimese põlvkonna sertifitseeritud seemnest, mis on ametlikult sertifitseeritud ühes või mitmes liikmesriigis või kolmandas riigis, mis on tunnistatud artikli 20 punkti b alusel samaväärseks, või mis on toodetud otse liikmesriigis ametlikult sertifitseeritud eliitseemne ja sellises kolmandas riigis ametlikult sertifitseeritud eliitseemne ristamisel, ning- on koristatud kolmandas riigis,sertifitseeritakse taotluse korral ametlikult sertifitseeritud seemnena selles liikmesriigis, kus eliitseeme on toodetud või ametlikult sertifitseeritud, kui kõnealune seeme on läbinud asjaomase kategooria puhul artikli 20 punkti a alusel tehtud samaväärsust käsitlevas otsuses sätestatud tingimustele vastava põldtunnustamise ja kui ametlik kontrollimine on näidanud, et II lisas sama kategooria jaoks kehtestatud tingimused on täidetud. Sellise seemne ametlikku sertifitseerimist võivad lubada ka teised liikmesriigid.Artikkel 201. Nõukogu, toimides komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega, määrab kindlaks, kas:a) kolmandas riigis läbiviidud põldtunnustamine vastab artikliga 18 ettenähtud juhul I lisas sätestatud tingimustele;b) kolmandas riigis koristatud õli- ja kiudtaimede seeme, mis pakub samu tagatisi seoses omaduste ning katsete, sordiehtsuse, märgistamise ja kontrollimise korraga, on samaväärne ühenduses koristatud ja käesoleva direktiivi sätetele vastava eliitseemne, sertifitseeritud seemne, esimese, teise või kolmanda põlvkonna sertifitseeritud seemne või tarbeseemnega.2. Lõiget 1 kohaldatakse samuti kõikide uute liikmesriikide suhtes alates asjaomase liikmesriigi ühinemiskuupäevast kuni käesoleva direktiivi järgimiseks vajalike õigusnormide jõustamiseni asjaomases liikmesriigis.Artikkel 211. Selleks et kõrvaldada ühenduses eliitseemne või sertifitseeritud seemne üldise tarnimisega seotud ajutised raskused, mida ei ole võimalik muul viisil ületada, võib artikli 25 lõikes 2 osutatud korras otsustada, et liikmesriigid lubavad kindlaksmääratud ajavahemiku jooksul kogu ühenduses turustada tarneraskuste ületamiseks vajalikus koguses vähem rangetele nõuetele vastava kategooria seemet või seemet sordist, mis ei ole kantud ühisesse põllumajandustaimesortide kataloogi või liikmesriikide põllumajandustaimesortide kataloogi.2. Teatava sordi seemnekategooria ametliku etiketina kasutatakse vastava kategooria jaoks ettenähtud etiketti; selliste sortide seemne puhul, mis ei ole kantud eespool nimetatud kataloogidesse, on ametlik etikett tarbeseemne jaoks ettenähtud etikett. Etiketile tuleb alati märkida, et kõnealune seeme on vähem rangetele nõuetele vastavast kategooriast.3. Lõike 1 rakenduseeskirjad võib vastu võtta artikli 25 lõikes 2 osutatud korras.Artikkel 221. Liikmesriigid tagavad, et õli- ja kiudtaimede seemnete turustamist kontrollitakse ametlikult vähemalt pisteliste kontrollide abil, et veenduda käesoleva direktiivi nõuete järgmises.2. Ilma et see piiraks seemnete vaba liikumist ühenduses, võtavad liikmesriigid kõik vajalikud meetmed, tagamaks, et kolmandatest riikidest imporditud üle kahekilogrammiste seemnekoguste turustamisel oleks esitatud järgmine teave:a) liik;b) sort;c) kategooria;d) tootjariik ja ametlik kontrolliasutus;e) lähteriik;f) importija;g) seemnekogus.Kõnealuste andmete esitusviisi võib määrata kindlaks artikli 25 lõikes 2 osutatud korras.Artikkel 231. Proovide võtmise käigus võetud õli- ja kiudtaimede eliitseemne (v.a hübriidsortide või sünteetiliste sortide eliitseemne) ning kõikide kategooriate sertifitseeritud seemnete proovide järelkontrolliks tuleb ühenduse siseselt läbi viia ühenduse võrdluskatsed. Järelkontrolli katsetes võib kontrollida seemne vastavust kehtestatud tingimustele. Katsete läbiviimise ja nende tulemuste käsitlemise kord esitatakse artikli 25 lõikes 1 nimetatud komiteele.2. Võrdluskatseid kasutatakse sertifitseerimise tehniliste meetodite ühtlustamiseks, et saada võrdseid tulemusi. Kui see eesmärk on saavutatud, koostatakse katsete kohta iga-aastased arenguaruanded ja saadetakse konfidentsiaalsetena liikmesriikidele ja komisjonile. Komisjon määrab artikli 25 lõikes 2 osutatud korras esimese aruande esitamise tähtpäeva.3. Komisjon kehtestab artikli 25 lõikes 2 osutatud korras võrdluskatsete läbiviimiseks vajaliku korra. Kolmandates riikides koristatud õli- ja kiudtaimede seemet võib võrdluskatsetel kasutada.Artikkel 24Muudatused, mis tehakse lisadesse teaduslike ja tehniliste teadmiste arengut arvesse võttes, võetakse vastu artikli 25 lõikes 2 osutatud korras.Artikkel 251. Komisjoni abistab nõukogu otsuse 66/399/EMÜ [7] artikliga 1 asutatud alaline põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali komitee.2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse üks kuu.3. Komitee võtab vastu oma töökorra.Artikkel 26Kui II lisas ei ole haiguste, kahjulike organismide ja nende vektorite esinemise osas sätestatud teisiti, kohaldatakse käesolevat direktiivi, ilma et see piiraks siseriiklike õigusaktide kohaldamist, kui see on inimeste, loomade või taimede tervise ja elu kaitsmise või tööstus- ja kaubandusomandi kaitsmise eesmärgil põhjendatud.Artikkel 271. Artikli 25 lõikes 2 osutatud korras võib kehtestada eritingimused, et võtta arvesse arengut järgmistes valdkondades:a) tingimused, mille alusel võib turustada keemiliselt töödeldud seemet;b) tingimused, mille alusel võib seemet turustada seoses taimede geneetiliste ressursside kohapeal säilitamise ja säästva kasutamisega, k.a selliste liikide seemnesegud, mis hõlmavad ka direktiivi 2002/53/EÜ artiklis 1 loetletud liike ja on omased erilistele looduslikele ja poollooduslikele kasvukohtadele ning mida ohustab genofondi vaesumine;c) tingimused, mille alusel võib turustada mahepõllumajanduslikuks tootmiseks sobivat seemet.2. Lõike 1 punktis b nimetatud eritingimused sisaldavad eelkõige järgmisi punkte:a) kõnealuste liikide seeme peab olema tuntud päritoluga, mille iga liikmesriigi asjakohane asutus on kiitnud heaks seemne turustamiseks kindlaksmääratud aladel;b) kehtivad asjakohased koguselised piirangud.Artikkel 28Liikmesriigi taotluse korral, mida käsitletakse artikli 25 lõikes 2 osutatud korras, võib vabastada asjaomase liikmesriigi täielikult või osaliselt kohustusest kohaldada käesoleva direktiivi sätteid, välja arvatud artikli 17 sätteid:a) järgmiste liikide suhtes:- värvisafloor;b) muude liikide suhtes, mida asjaomase liikmesriigi territooriumil tavaliselt ei toodeta ega turustata.Artikkel 29Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga hõlmatud valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Komisjon teavitab sellest teisi liikmesriike.Artikkel 30Hiljemalt 1. veebruaril 2004 esitab komisjon üksikasjalise hinnangu direktiivi 98/96/EÜ artikliga 1 kehtestatud sertifitseerimismenetluse lihtsustamisele. Kõnealune hinnang käsitleb eelkõige võimalikke mõjusid seemne kvaliteedile.Artikkel 311. Direktiiv 69/208/EMÜ, nagu seda on muudetud VI lisa A osas loetletud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks, ilma et see piiraks liikmesriikide kohustusi VI lisa B osas sätestatud ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegade osas.2. Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ja neid tuleb lugeda VII lisas toodud vastavustabeli kohaselt.Artikkel 32Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 33Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 13. juuni 2002Nõukogu nimelpresidentM. Rajoy Brey[1] Arvamus on esitatud 9. aprillil 2002 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[2] EÜT L 169, 10.7.1969, lk 3. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 98/96/EÜ (EÜT L 25, 1.2.1999, lk 27).[3] Vt VI lisa A osa.[4] EÜT L 193, 20.7.2002, lk 1.[5] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[6] EÜT L 286, 4.10.1989, lk 24. Otsust on viimati muudetud otsusega 96/336/EÜ (EÜT L 128, 29.5.1996, lk 23).[7] EÜT L 125, 11.7.1966, lk 2289/66.--------------------------------------------------I LISATINGIMUSED, MILLELE PÕLLUKULTUURID PEAVAD VASTAMA1. Põllu eelkultuur ei ole takistuseks asjaomase liigi ja sordi seemne tootmisel ja põld peab olema piisavalt puhas eelkultuurist sinna jäänud taimedest.2. Põllukultuur peab vastama järgmistele standarditele seoses kaugusega naabruses asuvatest õietolmuallikatest, mis võivad põhjustada soovimatut võõrtolmlemist:(meetrites) |Põllukultuur | Minimaalne vahemaa |1 | 2 |Brassica spp., välja arvatud Brassica napus; Cannabis sativa, välja arvatud ühekojaline kanep; Carthamus tinctorius; Carum carvi; Gossypium spp.; Sinapis alba:–eliitseemne tootmiseks | 400 m |–sertifitseeritud seemne tootmiseks | 200 m |Brassica napus:–eliitseemne tootmiseks | 200 m |–sertifitseeritud seemne tootmiseks | 100 m |Cannabis sativa, ühekojaline kanep:–eliitseemne tootmiseks | 5000 m |–sertifitseeritud seemne tootmiseks | 1000 m |Helianthus annuus:–hübriidide eliitseemne tootmiseks | 1500 m |–muude sortide kui hübriidide eliitseemne tootmiseks | 750 m |–sertifitseeritud seemne tootmiseks | 500 m |Kõnealused kaugused võib jätta arvestamata, kui on olemas piisav kaitse võõrtolmlejate eest.3. Põllukultuuri sordiehtsus ja -puhtus peavad olema piisavad või puhasliini Helianthus annuus puhul peavad põllukultuuri sordiehtsus ja -puhtus olema piisavad selle omaduste osas.Helianthus anuus’e hübriidsortide seemne tootmisel kohaldatakse eespool nimetatud sätteid samuti ristamiseks kasutatavate sortide omaduste suhtes, sh isassteriilsuse või fertiilsuse taastamise suhtes.Eriti Brassica juncea, Brassica nigra, Cannabis sativa, Carthamus tinctorius’e, Carum carvi, Gossypium spp. ja Helianthus annuus’e hübriidide põllukultuurid peavad vastama järgmistele standarditele või muudele tingimustele:A. Brassica juncea, Brassica nigra, Cannabis sativa, Carthamus tinctorius, Carum carvi ja Gossypium spp.:asjaomase põllukultuuriliigi nende taimede arv, mis ei ole silmaga nähtavalt sordiehtsad, ei tohi olla:- eliitseemne tootmise puhul suurem kui üks 30 m2 kohta,- sertifitseeritud seemne tootmise puhul suurem kui üks 10 m2 kohta.B. Helianthus annuus’e hübriidid:a) nende taimede arv, mis ei vasta silmaga nähtavalt puhasliini või ristamisel kasutatud sordi nõuetele, ei tohi ületada:aa) eliitseemne tootmise puhuli) | puhasliinide puhul | 0,2 % |ii) | lihthübriidide puhul | |–isataim, taimed, mis on tolmelnud ajal, mil vähemalt 2 % emataimede emakasuudmed on vastuvõtlikus asendis | 0,2 % |–emataim | 0,5 % |bb) sertifitseeritud seemne tootmise puhul:–isataim, taimed, mis on tolmelnud ajal, mil vähemalt 5 % emataimede emakasuudmed on vastuvõtlikus asendis | 0,5 % |–emataim | 1,0 % |b) hübriidsortide seemne tootmisel tuleb järgida järgmisi standardeid või muid tingimusi:aa) isataimed peavad tolmlema piisavalt ajal, mil emataimed õitsevad;bb) kui emataimede emakasuudmed on vastuvõtlikus asendis, ei tohi tolmelnud või tolmlevate emataimede arv ületada 0,5 %;cc) eliitseemne tootmisel ei tohi emataimede arv, mis ei vasta silmaga nähtavalt ristamisel kasutatud emataimede nõuetele ja mis on tolmelnud või tolmlevad, olla suurem kui 0,5 %;dd) kui II lisa I osa punktis 2 sätestatud tingimusi ei ole võimalik täita, tuleb täita järgmisi tingimusi: sertifitseeritud seemne tootmiseks kasutatakse isassteriilset taime, kasutades isataime, mis sisaldab erilist fertiilsust taastavat liini või selliseid liine, nii et vähemalt üks kolmandik saadavast hübriidist kasvatatavatest taimedest toodab igati tavalist õietolmu.4. Seemne kasulikkust vähendavate kahjulike organismide määr peab olema võimalikult madal. Glycine max’i puhul kohaldatakse seda tingimust organismide Pseudomonas syringae pv. glycinea, Diaporthe phaseolorum var. caulivora ja var. sojae, Phialophora gregata ja Phytophthora megasperma f.sp. glycinea suhtes.5. Eespool nimetatud standardite või muude tingimuste täitmist kontrollitakse eliitseemne puhul ametlike põldtunnustamistega ning sertifitseeritud seemne puhul ametlike põldtunnustamistega või ametliku järelevalve all tehtud kontrollidega. Kõnealuse põldtunnustamise läbiviimisel võetakse arvesse järgmisi tingimusi:A. põllukultuuri seisund ja arenguetapp võimaldavad adekvaatset kontrolli;B. muude kui päevalillehübriidide taimede puhul tuleb läbi viia vähemalt üks põldtunnustamine. Päevalillehübriidide puhul tuleb läbi viia vähemalt kaks põldtunnustamist;C. käesoleva lisa sätete järgimise kontrollimiseks vajalike põldtunnustatavate põlluosade suurus, arv ja jaotus määratakse kindlaks asjakohaste meetoditega.--------------------------------------------------II LISATINGIMUSED, MILLELE SEEMNED PEAVAD VASTAMAI. ELIITSEEME JA SERTIFITSEERITUD SEEME1. Seeme peab olema sordiehtne ja -puhas. Eriti allpool loetletud liikide seemned peavad vastama järgmistele standarditele või muudele tingimustele:Liik ja kategooria | Minimaalne sordipuhtus ( %) |1 | 2 |Arachis hypogaea:–eliitseeme | 99,7 |–sertifitseeritud seeme | 99,5 |Brassica napus, välja arvatud üksnes söödas kasutatavad sordid, Brassica rapa, välja arvatud üksnes söödas kasutatavad sordid–eliitseeme | 99,9 |–sertifitseeritud seeme | 99,7 |Brassica napus spp., sordid, mida kasutatakse üksnes söödas, Brassica rapa, sordid, mida kasutatakse üksnes söödas, Helianthus annuus, välja arvatud hübriidsordid ja nende komponendid, Sinapis alba:–eliitseeme | 99,7 |–sertifitseeritud seeme | 99 |Linum usitatissimum:–eliitseeme | 99,7 |–esimese põlvkonna sertifitseeritud seeme | 98 |–teise ja kolmanda põlvkonna sertifitseeritud seeme | 97,5 |Papaver somniferum:–eliitseeme | 99 |–sertifitseeritud seeme | 98 |Glycine max:–eliitseeme | 99,5 |–sertifitseeritud seeme | 99 |Minimaalset sordipuhtust kontrollitakse peamiselt I lisas sätestatud tingimuste kohaselt läbiviidava põldtunnustamise käigus.2. Kui I lisa lõike 3 punkti B alapunkti b taandes dd sätestatud tingimusi ei ole võimalik täita, tuleb täita järgmisi tingimusi: kui päevalillehübriidide sertifitseeritud seemne tootmisel on kasutatud isassteriilset emataime ja isataime, mis ei taasta isasfertiilsust, segatakse isassteriilse taime poolt toodetud seemned fertiilse taime poolt toodetud seemnega. Isassteriilsete taimede ja isasfertiilsete taimede suhe ei tohi olla suurem kui kaks ühele.3. Seeme peab idanevuse, analüütilise puhtuse ja teiste taimeliikide seemnete sisalduse, kaasa arvatud Orobanche spp. seemnete sisalduse osas vastama järgmistele standarditele või muudele tingimustele:A. Tabel:Liik ja kategooria | Mini- maalne idanevus (puhta seemne %) | Analüütiline puhtus | Muude taimeliikide seemnete maksimumsisaldus III lisa 4. veerus täpsustatud massiga proovis (kokku veeru kohta) | Orobanche seemneid käsitlevad tingimu- sed |Mini- maalne analüü- tiline puhtus (massi- protsenti) | Muude taimeliikide seemnete maksi- mum- sisaldus (massi- protsenti) | Muud taime- liigid | Avena fatua, Avena ludoviciana, Avena sterilis | Cuscuta spp. | Rapha- nus rapha- nistrum | Rumex spp., välja arvatud Rumex acetosella | Alopecurus myosu- roides | Lolium remotum |1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |Arachis hypogaea | 70 | 99 | – | 5 | 0 | 0 (c) | | | | | |Brassica spp.–eliitseeme | 85 | 98 | 0,3 | – | 0 | 0 (c) (d) | 10 | 2 | | | |–sertifitseeritud seeme | 85 | 98 | 0,3 | – | 0 | 0 (c) (d) | 10 | 5 | | | |Cannabis sativa | 75 | 98 | – | 30 (b) | 0 | 0 (c) | | | | | (e) |Carthamus tinctorius | 75 | 98 | – | 5 | 0 | 0 (c) | | | | | (e) |Carum carvi | 70 | 97 | – | 25 (b) | 0 | 0 (c) (d) | 10 | | 3 | | |Gossypium spp. | 80 | 98 | – | 15 | 0 | 0 (c) | | | | | |Helianthus annuus | 85 | 98 | – | 5 | 0 | 0 (c) | | | | | |Linum usitatissimum:–lina | 92 | 99 | – | 15 | 0 | 0 (c) (d) | | | 4 | 2 | |–linaseeme | 85 | 99 | – | 15 | 0 | 0 (c) (d) | | | 4 | 2 | |Papaver somniferum | 80 | 98 | – | 25 (b) | 0 | 0 (c) (d) | | | | | |Sinapis alba:–eliitseeme | 85 | 98 | 0,3 | – | 0 | 0 (c) (d) | 10 | 2 | | | |–sertifitseeritud seeme | 85 | 98 | 0,3 | – | 0 | 0 (c) (d) | 10 | 5 | | | |Glycine max. | 80 | 98 | – | 5 | 0 | 0 (c) | | | | | |B. Standardid või muud tingimused, mida kohaldatakse, kui neile viidatakse käesoleva lisa I jao punkti 3 alapunktis A:a) 5. veerus kehtestatud seemnete maksimumkogus hõlmab ka 6.–11. veerus täpsustatud liikide seemneid;b) teiste taimeliikide seemnete üldarvu ei ole vaja kindlaks määrata, välja arvatud juhul, kui tekib kahtlus, kas 5. veerus sätestatud tingimused on täidetud;c) Cuscuta spp. seemnete arvu ei ole vaja kindlaks määrata, välja arvatud juhul, kui tekib kahtlus, kas 7. veerus sätestatud tingimused on täidetud;d) ühe Cuscuta ssp. seemne esinemist ettenähtud massiga proovis ei käsitata ebapuhtusena, kui teises sama massiga proovis ei ole ühtegi Cuscuta ssp. seemet;e) seemnetes ei leidu Orobance spp. seemneid; ühe Orobanche spp. seemne esinemist 100 g proovis ei käsitata siiski ebapuhtusena, kui teises 200 g proovis ei ole ühtegi Orobanche ssp. seemet.4. Seemne kasulikkust vähendavate kahjulike organismide määr peab olema võimalikult madal. Eelkõige peavad seemned vastama järgmistele standarditele või muudele tingimustele:A. Tabel:Liik | Kahjulikud organismid |Kahjulike organismidega saastunud seemnete maksimumprotsent (veerus kokku) | Sclerotinia sclerotiorum (maksimaalne sklerootsiumide või nende osade arv III lisa 4. veerus täpsustatud massiga proovis) |Botrytis spp. | Alternaria spp., Ascochyta linicola (syn. Phoma linicola), Colletotirchumlini, Fusarium spp. | Platyedria gossypiella |1 | 2 | 3 | 4 | 5 |Brassica napus | | | | 10 (b) |Brassica rapa | | | | 5 (b) |Cannabis sativa | 5 | | | |Gossypium spp. | | | 1 | |Helianthus annuus | 5 | | | 10 (b) |Linum usitatissimum | 5 | 5 (a) | | |Sinnapis alba | | | | 5 (b) |B. Standardid või muud tingimused, mida kohaldatakse, kui neile viidatakse käesoleva lisa I jao punkti 4 alapunktis A:a) lina puhul ei tohi Ascochyta linicola (syn. Phoma linicola) poolt saastatud seemnete arv olla suurem kui üks;b) Sclerotinia sclerotiorum’i sklerootsiumide või nende osade arvu ei ole vaja kindlaks määrata, välja arvatud juhul, kui tekib kahtlus, kas 5. veerus sätestatud tingimused on täidetud.C. Glycine max.’i suhtes kohaldatavad eristandardid ja muud tingimused:a) Pseudomonas syringae pv. Glycinea puhul ei tohi kõnealuse organismiga saastunud osaproovide arv proovis, mis koosneb vähemalt 5000 seemnest partii kohta ja mis on jaotatud 5 osaprooviks, olla suurem kui 4;kui kahtlusalused kolooniad tehakse kindlaks kõigis viies osaproovis, võib eespool nimetatud standardite või tingimuste täitmist kontrollida asjakohaste biokeemiliste testide abil, mille puhul iga kahtlusaluste kolooniate osaproov on eraldi söötmel;b) Diaporthe phaseolorum’i puhul ei tohi saastunud seemnete arv ületada 15 %;c) kaasaegsete rahvusvaheliste katsemeetodite kohaselt määratletud inertse materjali massiprotsent ei tohi olla suurem kui 0,3.Artikli 25 lõikes 2 osutatud korras võib liikmesriigid vabastada eespool nimetatud eristandardite või muude tingimuste täitmise kontrollimisest, välja arvatud juhul, kui varasema kogemuse põhjal tekib kahtlus, kas kõnealused standardid või tingimused on täidetud.II TARBESEEMETarbeseemne suhtes kohaldatakse II lisa I osas osutatud tingimusi, välja arvatud I jaotist.--------------------------------------------------III LISAPARTIIDE JA PROOVIDE MASSIDLiik | Partii maksimummass (tonnides) | Partiist võetava proovi miinimummass (grammides) | Proovi mass II lisa I osa punkti 3 alapunkti A 5.–11. veerus ning II lisa I osa punkti 4 alapunkti A 5. veerus sätestatud arvude kindlaksmääramiseks (grammides) |1 | 2 | 3 | 4 |Arachis hypogaea | 25 | 1000 | 1000 |Brassica rapa | 10 | 200 | 70 |Brassica juncea | 10 | 100 | 40 |Brassica napus | 10 | 200 | 100 |Brassica nigra | 10 | 100 | 40 |Cannabis sativa | 10 | 600 | 600 |Carthamus tinctorius | 25 | 900 | 900 |Carum carvi | 10 | 200 | 80 |Gossypium spp. | 25 | 1000 | 1000 |Helianthus annuus | 25 | 1000 | |Linum usitatissimum | 10 | 300 | 150 |Papaver somniferum | 10 | 50 | 10 |Sinapis alba | 10 | 400 | 200 |Glycine max. | 25 | 1000 | 1000 |Partii maksimummassi ei tohi ületada rohkem kui 5 % võrra.--------------------------------------------------IV lisaETIKETTA. Nõutav teavea) Eliitseeme ja sertifitseeritud seeme1. "EÜ eeskirjad ja standardid".2. Sertifitseerimisasutus ja liikmesriik või nende lühendid.3. Pitseerimise kuu ja aasta järgmisel viisil: "pitseeritud … (kuu ja aasta)", võisertifitseerimise eesmärgil tehtud viimase ametliku proovivõtmise kuu ja aasta järgmisel viisil: "proovid on võetud … (kuu ja aasta)".4. Partii viitenumber.5. Liik, märgitud ladina tähtedega vähemalt botaanilise nimena (soovi korral lühendatud vormis ja ilma autorite nimedeta).6. Sort, märgitud vähemalt ladina tähtedega.7. Kategooria.8. Tootjariik.9. Deklareeritud neto- või brutomass.10. Massi märkimise ning granuleeritud pestitsiidide, puhtimisvahendite või muude tahkete lisandite kasutamise korral lisandi laad, samuti ligikaudne puhaste seemnete massi ja kogu massi suhe.11. Sortide puhul, mis on hübriidid või puhasliinid:- eliitseemne puhul, mille hübriid või puhasliin on direktiivi 2002/53/EÜ alusel ametlikult heaks kiidetud:viidates või viitamata lõplikule sordile, selle ristamiseks kasutatava sordi ametlikult heakskiidetud nimi ning juhul, kui hübriidid ja puhasliinid on ette nähtud ristamiseks üksnes lõplike sortide saamisel, märge "ristamiseks kasutatav sort",- eliitseemne puhul muudel juhtudel:eliitseemne ristamiseks kasutatava sordi nimi, mille võib esitada kodeeritult ja millele on lisatud viide lõplikule sordile, viidates või viitamata selle funktsioonile (isas- või emaskomponent), ning märge "ristamiseks kasutatav sort",- sertifitseeritud seemne puhul:seemne sordinimi ning märge "hübriid".12. Kui vähemalt idanevust on uuesti kontrollitud, võidakse märkida sõnad "uuesti kontrollitud … (kuu ja aasta)" ning kõnealuse uuesti kontrollimise eest vastutava talituse nimi. Kõnealuse teabe võib esitada ametlikule etiketile kinnitatud ametlikul kleebisel.Liikmesriigid võib vabastada artikli 25 lõikes 2 osutatud korras kohustusest märkida üksikute liikide puhul botaaniline nimi ning selle vabastuse võib anda vajaduse korral piiratud ajaks, kui on kindlaks tehtud, et asjaomase nõude rakendamisest tulenev kahju kaalub üles seemne turustamisest oodatava kasu.b) Tarbeseeme:1. "EÜ eeskirjad ja standardid".2. "Tarbeseeme (sordiehtsana sertifitseerimata)".3. Sertifitseerimisasutus ja liikmesriik või nende lühendid.4. Pitseerimise kuu ja aasta järgmisel viisil: "pitseeritud … (kuu ja aasta)".5. Partii viitenumber.6. Liik, märgitud ladina tähtedega vähemalt botaanilise nimena (soovi korral lühendatud vormis ja ilma autorite nimedeta).7. Tootmispiirkond.8. Deklareeritud neto- või brutomass.9. Massi märkimise ning granuleeritud pestitsiidide, puhtimisvahendite või muude tahkete lisandite kasutamise korral lisandi laad, samuti ligikaudne puhaste seemnete massi ja kogu massi suhe.10. Kui vähemalt idanevust on uuesti kontrollitud, võidakse märkida sõnad "uuesti kontrollitud … (kuu ja aasta)" ning kõnealuse uuesti kontrollimise eest vastutava talituse nimi. Kõnealuse teabe võib esitada ametlikule etiketile kinnitatud ametlikul kleebisel.Liikmesriigid võib vabastada artikli 25 lõikes 2 osutatud korras kohustusest märkida üksikute liikide puhul botaaniline nimi ning selle vabastuse võib anda vajaduse korral piiratud ajaks, kui on kindlaks tehtud, et asjaomase nõude rakendamisest tulenev kahju kaalub üles seemne turustamisest oodatava kasu.B Miinimummõõtmed110 mm × 67 mm.--------------------------------------------------V lisaLÕPLIKULT SERTIFITSEERIMATA, MÕNES TEISES LIIKMESRIIGIS KORISTATUD SEEMNE PUHUL KASUTATAV ETIKETT JA DOKUMENTA. Etiketil esitatav teave- põldtunnustamise eest vastutav asutus ja liikmesriik või nende lühendid,- liik, märgitud ladina tähtedega vähemalt botaanilise nimena (soovi korral lühendatud vormis ja ilma autorite nimedeta),- sort, märgitud vähemalt ladina tähtedega; sortide puhul (puhasliinid, hübriidid), mis on ette nähtud ristamiseks üksnes hübriidsortide saamisel, lisatakse märge "ristamiseks kasutatav sort",- kategooria,- hübriidsortide puhul märge "hübriid",- põllu või partii viitenumber,- deklareeritud neto- või brutomass,- märge "lõplikult sertifitseerimata seeme".Liikmesriigid võib vabastada artikli 25 lõikes 2 osutatud korras kohustusest märkida üksikute liikide puhul botaaniline nimi ning selle vabastuse võib anda vajaduse korral piiratud ajaks, kui on kindlaks tehtud, et asjaomase nõude rakendamisest tulenev kahju kaalub üles seemne turustamisest oodatava kasu.B. Etiketi värvEtikett peab olema hall.C. Dokumendis esitatav teave- dokumendi välja andnud asutus,- liik, märgitud ladina tähtedega vähemalt botaanilise nimena (soovi korral lühendatud vormis ja ilma autorite nimedeta,- sort, märgitud vähemalt ladina tähtedega,- kategooria,- põllule külvatud seemne viitenumber ja asjaomase seemne sertifitseerinud riigi nimi (riikide nimed),- põllu või partii viitenumber,- dokumendiga hõlmatud partii tootmiseks haritud maa-ala,- koristatud seemne kogus ja pakendite arv,- sertifitseeritud seemne puhul eliitseemnele järgnevate põlvkondade arv,- tõend selle kohta, et tingimused, millele peab vastama põllukultuur, millest seeme on saadud, on täidetud,- vajaduse korral esialgse seemneanalüüsi tulemused.--------------------------------------------------VI LISAA OSA KEHTETUKS TUNNISTATUD DIREKTIIV JA SELLE HILISEMAD MUUDATUSED(viidatud artiklis 31)Direktiiv 69/208/EMÜ (EÜT L 169, 10.7.1969, lk 3) | |Nõukogu direktiiv 71/162/EMÜ (EÜT L 87, 17.4.1971, lk 24) | üksnes artikkel 5 |Nõukogu direktiiv 72/274/EMÜ (EÜT L 171, 29.7.1972, lk 37) | üksnes artiklites 1 ja 2 tehtud viited direktiivi 69/208/EMÜ sätetele |Nõukogu direktiiv 72/418/EMÜ (EÜT L 287, 26.12.1972, lk 22) | üksnes artikkel 5 |Nõukogu direktiiv 73/438/EMÜ (EÜT L 356, 27.12.1973, lk 79) | üksnes artikkel 5 |Nõukogu direktiiv 75/444/EMÜ (EÜT L 196, 26.7.1975, lk 6) | üksnes artikkel 5 |Nõukogu direktiiv 78/55/EMÜ (EÜT L 16, 20.1.1978, lk 23) | üksnes artikkel 5 |Komisjoni direktiiv 78/388/EMÜ (EÜT L 113, 25.4.1978, lk 20) | |Nõukogu direktiiv 78/692/EMÜ (EÜT L 236, 26.8.1978, lk 13) | üksnes artikkel 6 |Nõukogu direktiiv 78/1020/EMÜ (EÜT L 350, 14.12.1978, lk 27) | üksnes artikkel 3 |Komisjoni direktiiv 79/641/EMÜ (EÜT L 183, 19.7.1979, lk 13) | üksnes artikkel 3 |Komisjoni direktiiv 80/304/EMÜ (EÜT L 68, 14.3.1980, lk 33) | |Komisjoni direktiiv 81/126/EMÜ (EÜT L 67, 12.3.1981, lk 36) | üksnes artikkel 4 |Komisjoni direktiiv 82/287/EMÜ (EÜT L 131, 13.5.1982, lk 24) | üksnes artiklid 3 ja 4 |Nõukogu direktiiv 82/727/EMÜ (EÜT L 310, 6.11.1982, lk 21) | |Komisjoni direktiiv 82/859/EMÜ (EÜT L 357, 18.12.1982, lk 31) | |Nõukogu direktiiv 86/155/EMÜ (EÜT L 118, 7.5.1986, lk 23) | üksnes artikkel 4 |Komisjoni direktiiv 87/120/EMÜ (EÜT L 49, 18.2.1987, lk 39) | üksnes artikkel 4 |Komisjoni direktiiv 87/480/EMÜ (EÜT L 273, 26.9.1987, lk 43) | üksnes artikkel 2 |Nõukogu direktiiv 88/332/EMÜ (EÜT L 151, 17.6.1988, lk 82) | üksnes artikkel 7 |Nõukogu direktiiv 88/380/EMÜ (EÜT L 187, 16.7.1988, lk 31) | üksnes artikkel 5 |Nõukogu direktiiv 90/654/EMÜ (EÜT L 353, 17.12.1990, lk 48) | üksnes artiklis 2 ja II lisa I osa punktis 5 tehtud viited direktiivi 69/208/EMÜ sätetele |Komisjoni direktiiv 92/9/EMÜ (EÜT L 70, 17.3.1992, lk 25) | |Komisjoni direktiiv 92/107/EMÜ (EÜT L 16, 25.1.1993, lk 1) | |Komisjoni direktiiv 96/18/EÜ (EÜT L 76, 26.3.1996, lk 21) | üksnes artikkel 2 |Nõukogu direktiiv 96/72/EÜ (EÜT L 304, 27.11.1996, lk 10) | üksnes artikli 1 lõige 5 |Nõukogu direktiiv 98/95/EMÜ (EÜT L 25, 1.2.1999, lk 1) | üksnes artikkel 5 |Nõukogu direktiiv 98/96/EÜ (EÜT L 25, 1.2.1999, lk 27) | üksnes artikkel 5 |B OSA SISERIIKLIKKU ÕIGUSESSE ÜLEVÕTMISE TÄHTAEGADE LOETELU(viidatud artiklis 31)Direktiiv | Ülevõtmise tähtaeg |69/208/EMÜ | 1. juuli 1970 |71/162/EMÜ | 1. juuli 1970 (artikli 5 lõiked 1, 2 ja 7) |1. juuli 1972 (artikli 5 lõige 3) |1. juuli 1971 (muud sätted) |72/274/EMÜ | 1. juuli 1972 (artikkel 1) |1. jaanuar 1973 (artikkel 2) |72/418/EMÜ | 1. juuli 1973 |73/438/EMÜ | 1. juuli 1973 (artikli 5 lõige 3) |1. jaanuar 1974 (artikli 5 lõige 4) |1. juuli 1974 (muud sätted) |75/444/EMÜ | 1. juuli 1975 (artikli 5 lõige 2) |1. juuli 1977 (muud sätted) |78/55/EMÜ | 1. juuli 1978 (artikli 5 lõige 2) |1. juuli 1979 (muud sätted) |78/388/EMÜ | 1. jaanuar 1981 (artikli 1 lõige 1 ja lõige 2) |1. juuli 1980 (muud sätted) |78/692/EMÜ | 1. juuli 1977 (artikkel 6) |1. juuli 1979 (muud sätted) |78/1020/EMÜ | 1. juuli 1977 |79/641/EMÜ | 1. juuli 1980 |80/304/EMÜ | 1 juuli 1980 |81/126/EMÜ | 1. juuli 1982 |82/287/EMÜ | 1. jaanuar 1983 |82/727/EMÜ | 1. juuli 1982 |82/859/EMÜ | 1. juuli 1983 |86/155/EMÜ | 1. märts 1986 (artikli 4 lõiked 3, 4 ja 5) |1. juuli 1987 (muud sätted) |87/120/EMÜ | 1. juuni 1988 |87/480/EMÜ | 1. juuli 1990 |88/332/EMÜ | |88/380/EMÜ | 1. juuli 1992 (artikli 5 lõiked 10, 19, 23 ja 25 ja artikli 5 lõige 12) |1. juuli 1990 (muud sätted) |90/654/EMÜ | |92/9/EMÜ | 30. juuni 1992 |92/107/EMÜ | 1. juuli 1994 |96/18/EÜ | 1. juuli 1996 |96/72/EÜ | 1. juuli 1997 |98/95/EÜ | 1. veebruar 2000 (parandus EÜT L 126, 20.5.1999, lk 23) |98/96/EÜ | 1. veebruar 2000 |--------------------------------------------------VII LISAVASTAVUSTABELDirektiiv 69/208/EMÜ | Käesolev direktiiv |Artikkel 1 | Artikli 1 esimene lõik |Artikkel 17 | Artikli 1 teine lõik |Artikli 1 punkt a | Artikli 2 lõike 1 punkt a |Artikli 2 lõike 1 punkt A | Artikli 2 lõike 1 punkt b |Artikli 2 lõike 1 punkti B alapunkt a | Artikli 2 lõike 1 punkti c alapunkt i |Artikli 2 lõike 1 punkti B alapunkt b | Artikli 2 lõike 1 punkti c alapunkt ii |Artikli 2 lõike 1 punkti B alapunkt c | Artikli 2 lõike 1 punkti c alapunkti iii |Artikli 2 lõike 1 punkti B alapunkt d | Artikli 2 lõike 1 punkti c alapunkti iv |Artikli 2 lõike 1 punkti Ba alapunkti 1 taane a | Artikli 2 lõike 1 punkti d alapunkti 1 taane i |Artikli 2 lõike 1 punkti Ba alapunkti 1 taane b | Artikli 2 lõike 1 punkti d alapunkti 1 taane ii |Artikli 2 lõike 1 punkti Ba alapunkti 2 taane a | Artikli 2 lõike 1 punkti d alapunkti 2 taane i |Artikli 2 lõike 1 punkti Ba alapunkti 2 taane b | Artikli 2 lõike 1 punkti d alapunkti 2 taane ii |Artikli 2 lõike 1 punkti Ba alapunkti 2 taane c | Artikli 2 lõike 1 punkti d alapunkti 2 taane iii |Artikli 2 lõike 1 punkti C alapunkt a | Artikli 2 lõike 1 punkti e alapunkt i |Artikli 2 lõike 1 punkti C alapunkt b | Artikli 2 lõike 1 punkti e alapunkt ii |Artikli 2 lõike 1 punkti C alapunkt c | Artikli 2 lõike 1 punkti e alapunkt iii |Artikli 2 lõike 1 punkti C alapunkt d | Artikli 2 lõike 1 punkti e alapunkt iv |Artikli 2 lõike 1 punkti D alapunkt a | Artikli 2 lõike 1 punkti f alapunkt i |Artikli 2 lõike 1 punkti D alapunkt b | Artikli 2 lõike 1 punkti f alapunkt ii |Artikli 2 lõike 1 punkti D alapunkt c | Artikli 2 lõike 1 punkti f alapunkt iii |Artikli 2 lõike 1 punkti D alapunkt d | Artikli 2 lõike 1 punkti f alapunkt iv |Artikli 2 lõike 1 punkti E alapunkt a | Artikli 2 lõike 1 punkti g alapunkt i |Artikli 2 lõike 1 punkti E alapunkt b | Artikli 2 lõike 1 punkti g alapunkt ii |Artikli 2 lõike 1 punkti E alapunkt c | Artikli 2 lõike 1 punkti g alapunkt iii |Artikli 2 lõike 1 punkti E alapunkt d | Artikli 2 lõike 1 punkti g alapunkt iv |Artikli 2 lõike 1 punkti Ea alapunkt a | Artikli 2 lõike 1 punkti h alapunkt i |Artikli 2 lõike 1 punkti Ea alapunkt b | Artikli 2 lõike 1 punkti h alapunkt ii |Artikli 2 lõike 1 punkti Ea alapunkt c | Artikli 2 lõike 1 punkti h alapunkt iii |Artikli 2 lõike 1 punkti Ea alapunkt d | Artikli 2 lõike 1 punkti h alapunkt iv |Artikli 2 lõike 1 punkti F alapunkt a | Artikli 2 lõike 1 punkti i alapunkt i |Artikli 2 lõike 1 punkti F alapunkt b | Artikli 2 lõike i punkti i alapunkt ii |Artikli 2 lõike 1 punkti F alapunkt c | Artikli 2 lõike 1 punkti i alapunkt iii |Artikli 2 lõike 1 punkti F alapunkt d | Artikli 2 lõike 1 punkti i alapunkt iv |Artikli 2 lõike 1 punkti G alapunkt a | Artikli 2 lõike 1 punkti j alapunkt i |Artikli 2 lõike 1 punkti G alapunkt b | Artikli 2 lõike i punkti j alapunkt ii |Artikli 2 lõike 1 punkti G alapunkt c | Artikli 2 lõike 1 punkti j alapunkt iii |Artikli 2 lõike 1 punkti H alapunkt a | Artikli 2 lõike 1 punkti k alapunkt i |Artikli 2 lõike 1 punkti H alapunkt b | Artikli 2 lõike 1 punkti k alapunkt ii |Artikli 2 lõike 1 punkti H alapunkt c | Artikli 2 lõike 1 punkti k alapunkt iii |Artikli 2 lõige 1a | Artikli 2 lõige 2 |Artikli 2 lõige 1b | Artikli 2 lõige 3 |Artikli 2 lõike 2 punkt a | – |Artikli 2 lõike 2 punkt b | Artikli 2 lõike 4 punkt a |Artikli 2 lõike 2 punkt c | – |Artikli 2 lõike 2 punkt d | Artikli 2 lõike 4 punkt b |Artikli 2 lõike 3 punkti i alapunkt a | Artikli 2 lõike 5 punkti a alapunkt i |Artikli 2 lõike 3 punkti i alapunkt b | Artikli 2 lõike 5 punkti a alapunkt ii |Artikli 2 lõike 3 punkti i alapunkt c | Artikli 2 lõike 5 punkti a alapunkt iii |Artikli 2 lõike 3 punkti i alapunkt d | Artikli 2 lõike 5 punkti a alapunkt iv |Artikli 2 lõike 2 punkt ii | Artikli 2 lõike 5 punkt b |Artikli 2 lõike 3 punkt iii | Artikli 2 lõike 5 punkt c |Artikli 2 lõike 3 punkt iv | Artikli 2 lõike 5 punkt d |Artikli 2 lõike 3 punkt v | Artikli 2 lõike 5 teine lõik |Artikli 2 lõige 4 | Artikli 2 lõige 6 |Artikkel 3 | Artikkel 3 |Artikkel 3a | Artikkel 4 |Artikkel 4 | Artikkel 5 |Artikkel 4a | Artikkel 6 |Artikkel 5 | Artikkel 7 |Artikkel 6 | Artikkel 8 |Artikkel 7 | Artikkel 9 |Artikkel 8 | Artikkel 10 |Artikkel 9 | Artikkel 11 |Artikkel 10 | Artikkel 12 |Artikkel 11 | Artikkel 13 |Artikkel 11a | Artikkel 14 |Artikkel 12 | Artikkel 15 |Artikkel 12a | Artikkel 16 |Artikkel 13 | Artikkel 17 |Artikkel 14 | Artikkel 19 |Artikkel 14a | Artikkel 18 |Artikli 15 lõike 1 punkt a | Artikkel 20a |Artikli 15 lõike 1 punkt b | Artikkel 20b |Artikkel 16 | Artikkel 21 |Artikkel 18 | Artikkel 22 |Artikkel 19 | Artikkel 23 |Artikkel 20a | Artikkel 24 |Artikkel 20 | Artikkel 25 |Artikkel 21 | Artikkel 26 |Artikli 21a lõige 1 | Artikli 27 lõige 1 |Artikli 21a lõike 2 punkt i | artikli 27 lõike 2 punkt a |Artikli 21a lõike 2 punkt ii | artikli 27 lõike 2 punkt b |Artikkel 22 | Artikkel 28 |– | Artikkel 29 |– | Artikkel 30 |– | Artikkel 31 |– | Artikkel 32 |– | Artikkel 33 |I LISA | I LISA |II LISA I osa punkt 1 | II LISA I osa punkt 1 |II LISA I osa punkti 1 alapunkt a | II LISA I osa punkt 2 |II LISA I osa punkt 2 | II LISA I osa punkt 3 |II LISA I osa punkt 3 | II LISA I osa punkt 4 |II LISA II osa | II LISA II osa |III LISA | III LISA |IV LISA A osa punkti a alapunkt 1 | IV LISA A osa punkti a alapunkt 1 |IV LISA A osa punkti a alapunkt 2 | IV LISA A osa punkti a alapunkt 2 |IV LISA A osa punkti a alapunkt 3 | IV LISA A osa punkti a alapunkt 3 |IV LISA A osa punkti a alapunkt 4 | IV LISA A osa punkti a alapunkt 4 |IV LISA A osa punkti a alapunkt 5 | IV LISA A osa punkti a alapunkt 5 |IV LISA A osa punkti a alapunkt 6 | IV LISA A osa punkti a alapunkt 6 |IV LISA A osa punkti a alapunkt 7 | IV LISA A osa punkti a alapunkt 7 |IV LISA A osa punkti a alapunkt 8 | IV LISA A osa punkti a alapunkt 8 |IV LISA A osa punkti a alapunkt 9 | IV LISA A osa punkti a alapunkt 9 |IV LISA A osa punkti a alapunkt 10 | IV LISA A osa punkti a alapunkt 10 |IV LISA A osa punkti a alapunkti 10 taane a | IV LISA A osa punkti a alapunkt 11 |IV LISA A osa punkti a alapunkt 11 | IV LISA A osa punkti a alapunkt 12 |IV LISA A osa punkt b | IV LISA A osa punkt b |IV LISA B osa | IV LISA B osa |V LISA | V LISA |– | VI LISA |– | VII LISA |--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2010/4/EL, 8. veebruar 2010 , millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil kosmeetikatooteid käsitleva nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ III lisa (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               9.2.2010

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 36/21

         KOMISJONI DIREKTIIV 2010/4/EL,
   8. veebruar 2010,
   millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil kosmeetikatooteid käsitleva nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ III lisa
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/768/EMÜ liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,
   olles konsulteerinud tarbijaohutuse komiteega
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Praegu on kaks mitteoksüdeerivat juuksevärvi, mida lubatakse direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 2. osas ettenähtud piirangute ja tingimuste kohaselt kosmeetikatoodetes ajutiselt (kuni 31. detsembrini 2010) kasutada.

               (2)

               Nende kahe mitteoksüdeeriva juuksevärvi HC Orange No. 2 ja 2-hydroxyethylamino-5-nitroanisole suhtes, mis on loetletud direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 2. osas viitenumbrite 26 ja 29 all, esitas tarbijaohutuse komitee lõpliku arvamuse ohutuse kohta. Tarbijaohutuse komitee soovituse kohaselt on suurim lubatud sisaldus valmis kosmeetikatootes HC-oranž nr 2 puhul 1,0 % ja 2-hydroxyethylamino-5-nitroanisole puhul 0,2 %. Seega saab HC Orange No. 2 ja 2-hydroxyethylamino-5-nitroanisole lõplikult reguleerida III. lisa 1. osas.

               (3)

               Seega tuleks direktiivi 76/768/EMÜ vastavalt muuta.

               (4)

               Et tagada sujuv üleminek nende HC Orange No. 2 sisaldavate toodete turustamiseks, mis ei vasta käesolevas direktiivis sätestatud märgistusnõuetele, on vaja määrata asjakohane üleminekuperiood.

               (5)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise kosmeetikatoodete komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 76/768/EMÜ muutmine
   Direktiivi 76/768/EMÜ III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. septembriks 2010. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad käesoleva direktiivi lisa sätteid, välja arvatud märgistamist käsitlevad kohustused kirje 208 veerus f alates 1. detsembrist 2010.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Üleminekusätted
   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et pärast 1. novembrit 2011 ei vii Euroopa Liidu tootjad või Euroopa Liidus registrisse kantud importijad turule kosmeetikatooteid, mis ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 1. osa kirje 208 veerus f esitatud märgistamise nõuetele.
   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et pärast 1. novembrit 2012 ei müüda ega levitata Euroopa Liidus lõpptarbijatele kosmeetikatooteid, mis ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 1. osa kirje 208 veerus f esitatud märgistamise nõuetele.
   Artikkel 4
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 5
   Adressaadid
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 8. veebruar 2010

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169.

      LISA
      Direktiivi 76/768/EMÜ III lisa muudetakse järgmiselt.

                  1)

                  1. osasse lisatakse järgmised kirjed:

                              Viitenumber

                              Aine

                              Piirangud

                              Märgistusele trükitavad kasutustingimused ja hoiatused

                              Rakendus ja/või kasutusvaldkond

                              Suurim lubatud sisaldus valmis kosmeetikatootes

                              Muud piirangud ja nõuded

                              a

                              b

                              c

                              d

                              e

                              f

                              „208

                              1-(beeta-aminoetüül)amino-4-(beeta-hüdroksüetüül)oksü-2-nitrobenseen ja selle soolad
                              HC Orange No.2
                              CASi nr 85765-48-6
                              EINECSi nr 416-410-1

                              Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks

                              1,0 %

                                          —

                                          Mitte kasutada koos nitroosivate süsteemidega

                                          —

                                          Suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg

                                          —

                                          Hoida nitritivabas mahutis

                              Juuksevärvid võivad põhjustada tõsiseid allergilisi reaktsioone.
                              Lugege juhend läbi ja järgige seda.
                              Toode ei ole ette nähtud kasutamiseks alla 16aastastel lastel.
                              „Musta hennaga” tehtud ajutised tätoveeringud võivad suurendada allergia tekkimise ohtu.
                              Ärge värvige juukseid,

                                          —

                                          kui teie näol on lööve või kui teie peanahk on tundlik, ärritatud või kahjustatud;

                                          —

                                          kui teil on kunagi pärast juuste värvimist esinenud mingeid reaktsioone;

                                          —

                                          kui teil on varem „musta hennaga” tehtud ajutise tätoveeringu järgselt esinenud mingeid reaktsioone.”

                              209

                              2-[(2-metoksü-4-nitrofenüül)amino]etanool ja selle soolad
                              2-Hydroxyethylamino-5-nitroanisole
                              CASi nr 66095-81-6
                              EINECSi nr 266-138-0

                              Mitteoksüdeeriv värvaine, juuste värvimiseks

                              0,2 %

                                          —

                                          Mitte kasutada koos nitroosivate süsteemidega

                                          —

                                          Suurim nitrosoamiini sisaldus: 50 μg/kg

                                          —

                                          Hoida nitritivabas mahutis

                  2)

                  2. osa kirjed viitenumbritega 26 ja 29 jäetakse välja.