title: Komisjoni direktiiv 98/90/EÜ, 30. november 1998, millega kohandatakse mootorsõidukite ja nende haagiste uksi käsitlevat nõukogu direktiivi 70/387/EMÜ tehnika arengugaEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31998L0090

Euroopa Liidu Teataja L 337 , 12/12/1998 Lk 0029 - 0039

		Komisjoni direktiiv 98/90/EÜ,30. november 1998,millega kohandatakse mootorsõidukite ja nende haagiste uksi käsitlevat nõukogu direktiivi 70/387/EMÜ tehnika arenguga(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 98/14/EÜ, [2] eriti selle artikli 13 lõiget 2,võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1970. aasta direktiivi 70/387/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste uksi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [3] muudetud Taani, Iirimaa ning Ühendkuningriigi ühinemisaktiga, eriti selle artiklit 3,ning arvestades, et:direktiiv 70/387/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist EÜ tüübikinnitusmenetluse kohta, mis kehtestati direktiiviga 70/156/EMÜ; sellest tulenevalt kohaldatakse käesoleva direktiivi suhtes direktiivi 70/156/EMÜ sätteid, mis kehtivad sõidukite süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul;direktiivi 70/387/EMÜ saab veelgi kohandada tehnika arenguga, parandades isikute ohutust, kes sisenevad mõnede raskete kaubaveokite juhikabiini või lahkuvad sealt;eelkõige direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõikes 4 ja artikli 4 lõikes 3 nõutakse, et igale üksikdirektiivile oleks lisatud teatis, mis sisaldab selle direktiivi I lisa asjakohaseid kirjeid, ja samuti VI lisal põhinev tüübikinnitustunnistus tüübikinnituse arvutistamiseks;pidades silmas direktiivi 70/387/EMÜ praktilist kohaldamist on vaja tagada, et igas liikmesriigis oleksid ühtsed sätted;käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiiviga 70/156/EMÜ asutatud tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 70/387/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artiklis 1 asendatakse sõna "põllumajandustraktorid" sõnadega "põllumajandus- ja metsatraktorid" ning sõnad "-masinad ja töösõidukid" sõnadega "kõik liikurmasinad".2. Lisasid muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 21. Alates 1. jaanuarist 1999 ei tohi liikmesriigid sõidukiustega seotud põhjustel:- keelduda mis tahes sõidukitüübile EÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisestvõi- keelata sõidukite registreerimist, müüki või kasutuselevõtmist,kui sõidukid vastavad direktiivi 70/387/EMÜ (muudetud käesoleva direktiiviga) nõuetele.2. Alates 1. oktoobrist 2000 liikmesriigid:- ei anna EÜ tüübikinnitustja- võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisestuutele sõidukitüüpidele sõidukiustega seotud põhjustel, kui direktiivi 70/387/EMÜ (muudetud käesoleva direktiiviga) nõuded ei ole täidetud.Artikkel 31. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 1998. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.Artikkel 4Käesolev direktiiv jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 30. november 1998Komisjoni nimelkomisjoni liigeMartin Bangemann[1] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[2] EÜT L 91, 25.3.1998, lk 1.[3] EÜT L 176, 10.8.1970, lk 5.--------------------------------------------------LISA1. Direktiivi 70/387/EMÜ lisade ette lisatakse järgmine lisade loetelu:LISADE LOETELU1. | I LISA | Reguleerimisala, mõisted, üldnõuded, EÜ tüübikinnituse taotlemine, EÜ tüübikinnituse andmine, tüübi ja tüübikinnituse muudatused, toodangu vastavus |1. liide: | Teatis |2. liide: | EÜ tüübikinnitustunnistus |2. | II LISA: | Konstruktsiooni- ja paigaldusnõuded ja koormuskatsed |3. | III LISA: | Juhikabiini uste kaudu sisse- ja väljapääsu puudutavad nõuded |.2. I lisa asendatakse järgmisega:I LISAREGULEERIMISALA, MÕISTED, ÜLDNÕUDED, EÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE, EÜ TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE, TÜÜBI JA TÜÜBIKINNITUSE MUUDATUSED, TOODANGU VASTAVUS1. REGULEERIMISALA1.1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse M1- ja N-kategooriasse [1] kuuluvate mootorsõidukite suhtes.2. MÕISTEDKäesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:2.1. sõiduki kinnitamine – sõidukitüübi kinnitamine uste ja nende karakteristikute suhtes;2.2. sõidukitüüp – sõidukid, mis oluliselt ei erine järgmiste peamiste omaduste poolest:- sulgurite ja hingede konstruktsiooni- ja tugevusomadused II lisas osutatud sõidukite puhul,- astmelaudade ja astmete konstruktsiooni- ja paigaldusnõuded III lisas loetlemata sõidukite puhul,- juurdepääsuastmete ja käepidemete asukoht ja geomeetrilised omadused III lisas osutatud sõidukite puhulniivõrd, kui need karakteristikud omavad tähendust seoses käesoleva direktiivi nõuetega.3. ÜLDNÕUDED3.1. Konstruktsioon3.1.1. Sõiduki konstruktsiooniomadused peavad võimaldama sellesse siseneda ja sealt väljuda täiesti ohutult.3.1.2. N2-kategooriasse kuuluvad sõidukid, mille täismass ületab 7,5 tonni, ja N3-kategooriasse kuuluvad sõidukid loetakse eespool osutatud nõuetele vastavaks, kui III lisa ettekirjutused on täidetud.3.2. Uksed, sisse- ja väljapääsud3.2.1. Uksed, sisse- ja väljapääsud peavad olema kergesti ja ohutult kasutatavad.3.3. Uksed ja sulgurid3.3.1. Uste ja sulgurite ehitus peab olema selline, et sulgemisel oleks võimalik vältida häirivat müra.3.3.2. Uksesulgurite konstruktsioon peab olema selline, et uksed ei avaneks juhuslikult.3.4. Sulgurid ja hinged (konstruktsiooni- ja paigaldusnõuded)3.4.1. Hingedel liikuvate uste (v.a voltuksed) paigaldamisel sõiduki külgedesse tuleb hinged kinnitada uste esiservade külge sõiduki liikumissuunas. Kaksikuste puhul kehtivad need nõuded esimesena avaneva uksetiiva suhtes; ukse teist tiiba peab saama riivistada.3.4.2. M1-kategooriasse kuuluvate sõidukite külguste sulgurid ja hinged peavad vastama käesoleva direktiivi II lisas kehtestatud nõuetele.3.5. Astmelauad ja astmed (konstruktsiooni- ja paigaldusnõuded)3.5.1. Käesoleva direktiivi tähenduses ei loeta astmelaudadeks ega astmeteks rattarummu, velgi ega muid ratta osi, v.a siis, kui konstruktsiooni või kasutamisega seotud põhjused välistavad astmelaudade või astmete paigaldamise sõiduki muudesse kohtadesse.3.5.2. Kui M1-, N1- ja N2- kategooriasse kuuluvate sõidukite, mille täismass ei ületa 7,5 tonni, sõitjateruumi sissepääsu porand on maapinnast kõrgemal kui 600 mm, peab sõidukil olema vahemalt üks astmelaud või aste.3.5.2.1. Kuid maastikusõidukite puhul, nagu see on määratletud direktiivi 70/156/EMÜ II lisa A osas, võib see vahemaa maapinnast olla kuni 700 mm.3.5.2.2. Astmelauad või astmed peavad olema konstrueeritud nii, et välistada libisemisohtu.4. EÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE4.1. Sõiduki tootja esitab EÜ tüübikinnituse taotluse sõidukitüübi uste suhtes.4.2. Teatise näidis on esitatud 1. liites.4.3. Tüübikinnituskatseid tegevale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatava tüübi representatiivsõiduk.5. EÜ TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE5.1. Kui asjakohased nõuded on täidetud, antakse EÜ tüübikinnitus direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõike 3 alusel.5.2. EÜ tüübikinnitustunnistuse näidis on esitatud 2. liites.5.3. Igale kinnituse saanud sõidukitüübile omistatakse kinnitusnumber vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ VII lisale. Sama liikmesriik ei või anda sama numbrit teisele sõidukitüübile.6. TÜÜBI JA TÜÜBIKINNITUSE MUUDATUSED6.1. Käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatud tüübi muutmisel kohaldatakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 5 sätteid.7. TOOTMISE VASTAVUS7.1. Tootmise vastavust käsitlevad meetmed võetakse direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 10 sätestatud korras.1. liide+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++2. liide+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++3. II lisa muudetakse järgmiselt:a) pealkirjas asendatakse sõna "SÕIDUAUTOD" sõnadega "M1-KATEGOORIA SÕIDUKID";b) punktis 1.1 asendatakse sõna "direktiiv" sõnaga "lisa".4. Lisatakse järgmine III lisa:III LISAN2-KATEGOORIA SÕIDUKITE, MILLE TÄISMASS ÜLETAB 7,5 TONNI, JA N3-KATEGOORIA SÕIDUKITE JUHIKABIINI USTE KAUDU SISSE- JA VÄLJAPÄÄSU PUUDUTAVAD NÕUDED1. Juhikabiini viivad astmed (vt joonis)1.1. Horisontaalsel ja siledal pinnal oleva töökorras sõiduki puhul ei tohi maapinna ja alumise astme ülemise pinna vaheline kaugus A ületada 600 mm.1.1.1. Kuid maastikusõidukite puhul, nagu see on määratletud direktiivi 70/156/EMÜ II lisa A osas, võib see vahemaa A olla kuni 700 mm.1.2. Astmete ülemiste pindade vaheline vahemaa B ei tohi ületada 400 mm. Kahe järjestikuse astme vaheline vertikaalne vahemaa ei tohi varieeruda enam kui 50 mm.1.2.1. Kuid maastikusõidukite puhul (vt 1.1.1) võib viimati nimetatud suurus olla kuni 100 mm.1.3. Lisaks tuleb täita järgmisi minimaalseid geomeetrilisi spetsifikatsioone:— astme sügavus (D): | 80 mm |— astme kliirens (E) (k.a astme sügavus): | 150 mm |— astme laius (F): | 300 mm |— madalaima astme laius (G): | 200 mm |— astme kõrgus (S): | 120 mm |— astme ülekate (H): | 0 mm |— pikisuunaline kattuvus (J): | 200 mm |1.3.1. Kuid maastikusõidukite puhul (vt 1.1.1) võib väärtust F vähendada kuni 200 millimeetrini.1.4. Konstruktsiooni või kasutamisega seotud põhjustel ja maastikusõidukite puhul (vt 1.1.1) võib alumine aste olla varb. Sellisel juhul peab varva sügavus R olema vähemalt 20 mm.1.4.1. Ümara ristlõikega varvad ei ole lubatud.1.5. Juhikabiinist allalaskumisel peab ülemise astme asukoht olema kergesti leitav.1.6. Astmete pealispind peab olema libisemisvastane. Lisaks sellele peab sõidu ajal ilmastikule ja mustusele avatud astmetel olema piisav äravool (kuivamispind).2. Juhikabiini käepidemed (vt joonis)2.1. Juhikabiini pääsemiseks peab olema üks või mitu sobivat käsipuud või käepidet või muud samaväärset kinnihoidmisvahendit.2.1.1. Käsipuu(d) või käepidemed või samaväärsed kinnihoidmisvahendid peavad asuma nii, et neist saab kergesti kinni haarata ja et need ei takista juhikabiini pääsemist.2.1.2. Käsipuude või käepidemete või samaväärsete kinnihoidmisvahendite kinnihoidmiskohas tohib olla kuni 100 mm katkestus (nt vahekinnitused).2.1.3. Kui juhikabiini pääsemiseks on rohkem kui kaks astet, peavad käsipuud, käepidemed või samaväärsed kinnihoidmisvahendid asuma nii, et isik saaks üheaegselt toetada ennast kolmes punktis (kahe käe ja ühe jalaga või kahe jala ja ühe käega).2.1.4. Käsipuude, käepidemete ja samaväärsete kinnihoidmisvahendite, v.a trepid, konstruktsioon ja asetus peab olema niisugune, et kasutajad laskuksid näoga kabiini suunas.2.1.5. Rooliratast võib lugeda käepidemeks.2.2. Horisontaalsel ja siledal pinnal oleva töökorras sõiduki puhul ei tohi maapinna ja vähemalt ühe käsipuu või käepideme või samaväärse kinnihoidmisvahendi alumise ääre vaheline kõrgus N ületada 1850 mm.2.2.1. Kuid maastikusõidukite puhul (vt 1.1.1) võib see vahemaa olla kuni 1950 mm.2.2.2. Kui juhikabiini põranda kaugus maapinnast on suurem kui N, loetakse seda kaugust N-iks.2.2.3. Lisaks sellele on käsipuu(de) või käepidemete või samaväärsete kinnihoidmisvahendite ülemise ääre ja ülemise astme (juhikabiini põranda) vaheline minimaalne vahemaa P:- käsipuu(de) või käepidemete või samaväärsete kinnihoidmisvahendite (U) puhul 650 mm,- käsipuu(de) või käepidemete või samaväärsete kinnihoidmisvahendite (V) puhul 550 mm.2.3. Tuleb täita järgmisi geomeetrilisi spetsifikatsioone:— kinnihoidmiskoha mõõtmed (K): | minimaalselt 16 mm maksimaalselt 38 mm, |— pikkus (M): | minimaalselt 150 mm, |— kaugus sõiduki osadest (L): | avatud uksega minimaalselt 40 mm. |+++++ TIFF +++++3. Kui juhikabiini põrand on kaldu, saadakse nõutavad mõõdud horisontaaltasandist, mis läbib põranda esiääre ja selle all oleva astme keskme vertikaaltasandi lõikumispunkti ja on risti sõiduki pikisuunalise kesktasandiga.[1] Nagu see on määratletud direktiivi 70/156/EMÜ II lisa A osas.--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/30/EÜ, 6. juuni 2000, ühenduses liiklevate kommertsveokite tehnokontrolli kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32000L0030

Euroopa Liidu Teataja L 203 , 10/08/2000 Lk 0001 - 0008

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/30/EÜ,6. juuni 2000,ühenduses liiklevate kommertsveokite tehnokontrolli kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 71 lõike 1 punkte c ja d,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]pärast konsulteerimist regioonide komiteega,tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras [3]ning arvestades järgmist:(1) Liikluse tihenemisega kaasnevad kõikides liikmesriikides samalaadsed tõsised ohutus- ja keskkonnaprobleemid.(2) Liiklusohutuse, keskkonnakaitse ja õiglase konkurentsi huvides tuleks kommertsveokeid kasutada ainult juhul, kui nende tehnoseisundit hoitakse kõrgel tasemel.(3) Vastavalt 20. detsembri 1996. aasta direktiivile 96/96/EÜ mootorsõidukite ja mootorsõidukite haagiste tehnoülevaatust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta [4] peavad kommertsveokid igal aastal läbima pädeva organi korraldatud kontrolli.(4) Direktiivi 94/12/EÜ [5] artiklis 4 on sätestatud mitmesuunaline lähenemine maanteetranspordi tekitatava saaste vähendamiseks kavandatud meetmete tasuvuse aspektidele; see lähenemisviis on lülitatud Euroopa programmi "Auto-oil I", mille raames on objektiivselt hinnatud kõige tasuvamaid meetmeid sõidukitehnoloogia, kütuse kvaliteedi, sõidukite kontrolli ja hoolduse valdkonnas ning ka mittetehnilisi meetmeid, et vähendada maanteetranspordi tekitatud heitgaaside kogust.(5) Seda lähenemisviisi silmas pidades on Euroopa Parlament ja nõukogu kütuse kvaliteedi tõstmiseks vastu võtnud direktiivi 98/70/EÜ [6] ning rangemate heitgaasistandardite kehtestamiseks direktiivi 98/69/EÜ [7] eramootorsõidukite ja kergete kommertsveokite kohta ning direktiivi 1999/96/EÜ [8] raskeveokite kohta.(6) Käesolev direktiiv on osa samast lähenemisviisist, kuid keskkonnakaitse seisukohalt oleks käesolevas etapis tõhusam mitte karmistada direktiivis 96/96/EÜ kehtestatud tehnoülevaatuse standardeid, vaid näha ette liiklevate sõidukite tehnokontroll, et tagada kõnealuse direktiivi kohaldamine kogu aasta vältel.(7) Iga-aastane ettenähtud tehnoülevaatus ei suuda tagada, et kontrollitud kommertsveokite tehnoseisund on maanteesõiduks kõlblik terve aasta vältel.(8) Spetsiaalsete lisatehnokontrollide tõhus rakendamine on tähtis ja tasuv meede, mis aitab kontrollida liiklevate kommertsveokite hooldust.(9) Tehnokontrollide käigus ei tohi esineda diskrimineerimist sõidukijuhi kodakondsuse alusel ega kommertsveoki registreerinud või kasutusele võtnud riigi alusel.(10) Kontrollitavad sõidukid tuleks valida täpselt suunatud lähenemisviisi alusel, selgitades eelkõige välja need, mis näivad kõige halvemas olukorras, samal ajal tuleks tõhustada asutuste tegevust ning vähendada võimalikult sõidukijuhtide ja ettevõtjate kulutusi ja ajakulu.(11) Kui kontrolli käigus avastatakse sõidukil tõsiseid puudusi, peab olema võimalik paluda selle liikmesriigi pädevatel asutustel, kus sõiduk on registreeritud või kasutusele võetud, võtta asjakohaseid meetmeid ja teatada asjaomasele taotlevale liikmesriigile kõikidest võetud järelmeetmetest.(12) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendamisvolituste kasutamise menetlus. [9](13) Asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte järgi on nii, et kui liikmesriigid ei suuda täielikult saavutada kavandatud meetme eesmärke, milleks on ühenduses liiklevate kommertsveokite tehnokontrolli korra kehtestamine, siis kavandatava meetme ulatuse tõttu on võimalik neid paremini saavutada ühenduse tasandil; käesolev direktiiv ei lähe nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Käesoleva direktiivi eesmärk on liiklusohutuse ja keskkonna olukorra parandamiseks tagada, et ühenduse liikmesriikide territooriumil liiklevad kommertsveokid vastaksid suuremal määral teatavatele direktiiviga 96/96/EÜ kehtestatud tehnilistele tingimustele.2. Käesoleva direktiiviga kehtestatakse ühenduse territooriumil liiklevate kommertsveokite tehnokontrolli teatavad tehnilised tingimused.3. Ilma et see piiraks ühenduse eeskirjade kohaldamist, ei piira käesolev direktiiv liikmesriikide õigust teha kontrolle, mis ei ole käesoleva direktiiviga reguleeritud või mis on seotud muude maanteetranspordi aspektidega ning eelkõige kommertsveokitega. Samal ajal ei ole liikmesriikidel keelatud kontrollida käesoleva direktiiviga reguleerimata kontrollide tegemisel I lisas loetletud detaile lisaks avalikele maanteedele ka muudes kohtades.Artikkel 2Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:kommertsveok  - direktiivi 96/96/EÜ I lisa kategooriatesse 1, 2 ja 3 kuuluvad mootorsõidukid ja haagised;liiklevate sõidukite tehnokontroll  - liikmesriigi territooriumil liiklevale kommertsveokile ametiasutuste poolt või nende järelevalve all ette teatamata ja ootamatult tehtav tehnilist laadi ülevaatus avalikul maanteel;tehnoülevaatus  - sõiduki tehnoseisundi kontroll, mis on sätestatud direktiivi 96/96/EÜ II lisas.Artikkel 31. Iga liikmesriik näeb ette piisavalt liiklevate sõidukite tehnokontrolle, et saavutada käesoleva direktiiviga hõlmatud kommertsveokite puhul artiklis 1 nimetatud eesmärgid, pidades silmas selliste veokite suhtes vastavalt direktiivile 96/96/EÜ kehtivat siseriiklikku korda.2. Tehnokontrollide käigus ei tohi esineda diskrimineerimist sõidukijuhi kodakondsuse alusel ega kommertsveoki registreerinud või kasutusele võtnud riigi alusel ning tuleb võimalikult vähendada sõidukijuhtide ja ettevõtjate kulutusi ja ajakulu.Artikkel 41. Tehnokontroll koosneb ühest, kahest või kõigist järgmistest osadest:a) seisva kommertsveoki seisundi visuaalne hindamine;b) artiklis 5 osutatud ja hiljuti koostatud tehnokontrolli akti või sõiduki tehnoseisundit tõendavate dokumentide kontrollimine ning liikmesriigis registreeritud või kasutusele võetud kommertsveoki puhul eelkõige direktiivile 96/96/EÜ vastava kohustusliku tehnoülevaatuse läbimist tõendavate dokumentide kontrollimine;c) sõiduki tehnoseisundis esinevate puuduste avastamine, mis hõlmab üht, mitut või kõiki I lisa punktis 10 loetletud kontrollitavaid detaile.2. Pidurisüsteeme ja heitgaase kontrollitakse II lisas sätestatud eeskirja kohaselt.3. Enne I lisa punktis 10 loetletud detailide kontrollimist tutvub kontrollija viimase kontrollkaardiga ja/või hiljuti koostatud tehnokontrolli aktiga, mille sõidukijuht võib talle esitada.Kontrollija võib arvesse võtta ka muid volitatud asutuste väljastatud ohutustunnistusi, mille sõidukijuht vajaduse korral esitab.Kui nendes kontrollkaartides ja/või aktis on kinnitatud, et teatavat I lisa punktis 10 loetletud detaili on kontrollitud eelneva kolme kuu jooksul, siis seda detaili enam uuesti ei kontrollita, välja arvatud juhul, kui selleks annab põhjust eelkõige nähtav defekt ja/või puudus.Artikkel 51. Artikli 4 lõike 1 punktis c osutatud kontrolliga seotud tehnokontrolli akti koostab kõnealuse kontrolli teinud asutus või kontrollija. Näidisakt on esitatud I lisas, mille punkt 10 sisaldab kontrollitavate detailide loetelu. Asutus või kontrollija peab tähistama märgikesega vastavad ruudud. Akt antakse kommertsveoki juhile.2. Kui asutus või kontrollija leiab, et kommertsveoki hoolduses esinevad vead võivad kujutada ohtu, mille tõttu tuleb eelkõige pidureid põhjalikumalt kontrollida, võib kommertsveokile määrata põhjalikuma läbivaatuse liikmesriigi poolt määratud ja lähedal asuvas ülevaatuspunktis vastavalt direktiivi 96/96/EÜ artiklile 2.Kui artikli 4 lõikes 1 osutatud tehnokontrolli või käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud põhjalikuma läbivaatuse käigus selgub, et kommertsveok kujutab tõsist ohtu veokis viibijatele või teistele maantee kasutajatele, võib selle veoki kasutamise keelata kuni avastatud vigade kõrvaldamiseni.Artikkel 6Liikmesriigid esitavad komisjonile iga kahe aasta järel enne 31. märtsi kahe eelneva aasta jooksul kontrollitud veokite arvu, liigitatuna kategooriate kaupa vastavalt I lisa punktile 6 ja registreerimisriikide kaupa, ning andmed kontrollitud detailide ja avastatud puuduste kohta vastavalt I lisa punktile 10.Esimesed andmed hõlmavad kaheaastast ajavahemikku, mis algab 1. jaanuaril 2003.Komisjon edastab selle informatsiooni Euroopa Parlamendile.Artikkel 71. Liikmesriigid abistavad üksteist käesoleva direktiivi kohaldamisel. Eelkõige esitavad nad üksteisele andmed kontrollide tegemise eest vastutava asutuse või vastutavate asutuste kohta ja kontaktisikute nimed.2. Mitteresidendile kuuluval kommertsveokil avastatud tõsistest puudustest, eelkõige nendest, mille tõttu keelatakse veoki kasutamine, teatatakse selle liikmesriigi pädevatele asutustele, kus veok on registreeritud või kasutusele võetud, vastavalt I lisas esitatud näidisaktile, ilma et see piiraks sanktsioonide kohaldamist selle liikmesriigi õigusaktide kohaselt, kus puudus avastati.Ilma et see piiraks artikli 5 kohaldamist, võivad selle liikmesriigi pädevad asutused, kus mitteresidendi kommertsveoki tõsine puudus avastati, paluda selle liikmesriigi pädevatel asutustel, kus veok on registreeritud või kasutusele võetud, võtta rikkuja suhtes asjakohaseid meetmeid, näiteks määrata veokile põhjalikum tehnoülevaatus.Pädevad asutused, kellele selline taotlus esitatakse, teatavad kõikidest rikkuja suhtes võetud meetmetest sellele liikmesriigile, kus kommertsveoki puudused avastati.Artikkel 8Kõik muudatused, mida on vaja I lisa muutmiseks või II lisas määratletud tehniliste standardite kohandamiseks tehnilise arenguga, võetakse vastu artikli 9 lõikes 2 sätestatud korras.Selliste muudatuste tõttu ei tohi siiski laieneda käesoleva direktiivi reguleerimisala.Artikkel 91. Komisjoni abistab vastavalt direktiivi 96/96/EÜ artiklile 8 asutatud tehnika arengule kohandamist käsitlev komitee, edaspidi "komitee".2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artiklis 8 sätestatut.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.3. Komitee võtab vastu oma töökorra.Artikkel 10Liikmesriigid kehtestavad karistused, mida kohaldatakse juhul, kui sõidukijuht või ettevõtja ei täida käesoleva direktiivi alusel kontrollitavaid tehnilisi nõudeid.Nad võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende karistuste rakendamine. Sätestatavad karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.Artikkel 11Komisjon esitab aasta jooksul pärast liikmesriikidelt artiklis 6 osutatud andmete saamist nõukogule käesoleva direktiivi kohaldamise aruande ja saadud tulemuste kokkuvõtte.Esimene aruanne hõlmab kaheaastast ajavahemikku, mis algab 1. jaanuaril 2003.Artikkel 121. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 10. augustit 2002. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, viidatakse nendes käesolevale direktiivile või lisatakse sellised viited neile ametliku avaldamise korral. Liikmesriigid sätestavad selliste viidete tegemise viisi.3. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 13Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 14Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 6. juuni 2000Euroopa Parlamendi nimelpresidentN. FontaineNõukogu nimeleesistujaE. Ferro Rodrigues[1] EÜT C 190, 18.6.1998, lk 10 ja EÜT C 116E, 26.4.2000, lk 7.[2] EÜT C 407, 28.12.1998, lk 112.[3] Euroopa Parlamendi 9. veebruari 1999. aasta arvamus (EÜT C 150, 28.5.1999, lk 27), nõukogu 2. detsembri 1999. aasta ühine seisukoht ja Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2000. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). Nõukogu 13. aprilli 2000. aasta otsus.[4] EÜT L 46, 17.2.1997, lk 1. Direktiivi on muudetud komisjoni direktiiviga 1999/52/EÜ (EÜT L 142, 5.6.1999, lk 26).[5] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. märtsi 1994. aasta direktiiv 94/12/EÜ mootorsõidukite heitgaaside tekitatud õhusaaste vastu võetavate meetmete kohta ja direktiivi 70/220/EMÜ muutmise kohta (EÜT L 100, 19.4.1994, lk 42).[6] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta direktiiv 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi kohta ja nõukogu direktiivi 93/12/EMÜ muutmise kohta (EÜT L 350, 28.12.1998, lk 58).[7] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta direktiiv 98/69/EÜ mootorsõidukite heitgaaside tekitatud õhusaaste vastu võetavate meetmete kohta ja direktiivi 70/220/EMÜ muutmise kohta (EÜT L 350, 28.12.1998, lk 1).[8] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta direktiiv 1999/96/EÜ liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad meetmeid, mida võetakse sõidukite diiselmootoritest paisatavate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu ning sõidukites kasutatavatest maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavatest ottomootoritest paisatavate gaasiliste osakeste heitmete vastu, ning nõukogu direktiivi 88/77/EMÜ (EÜT L 44, 16.2.2000, lk 1) muutmise kohta.[9] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.--------------------------------------------------I LISA+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------II LISAPIDURISÜSTEEMIDE JA HEITGAASIDEGA SEOTUD KATSETUSTE JA/VÕI KONTROLLIMISE EESKIRI1. Eritingimused pidurite kohtaKõik pidurisüsteemi osad ja selle mehhanism tuleb hoida heas töökorras ja nõuetekohaselt seadistada.Sõiduki pidurid peavad täitma järgmisi funktsioone:a) mootorsõidukite ning nende haagiste ja poolhaagiste sõidupiduri abil peab saama sõiduki kiirust aeglustada ning sõiduki ohutult, kiiresti ja tõhusalt peatada, olenemata võimalikust koormast ja sõidetava tee kaldetingimustest;b) mootorsõidukite ning nende haagiste ja poolhaagiste seisupiduri abil peab saama sõidukit paigal hoida, olenemata võimalikust koormast ja sõidetava tee kaldetingimustest.2. Eritingimused heitgaaside kohta2.1. Ottomootoriga (sädesüütega) mootorsõidukida) Kui heitgaasipaisanguid ei kontrollita spetsiaalse heitgaaside kontrollisüsteemi, näiteks lambda-anduriga kolmeastmelise katalüsaatori abil, siis toimub:1. heitgaasisüsteemi visuaalne kontroll võimalike lekete avastamiseks;2. vajaduse korral heitgaaside kontrollisüsteemi visuaalne kontroll vajalike seadmete olemasolu väljaselgitamiseks;3. pärast asjakohast mootori soojendusaega (vastavalt sõidukitootja soovitustele) mõõdetakse heitgaaside süsinikmonooksiidisisaldust tühikäigul (ilma koormuseta).Heitgaaside maksimaalne lubatud süsinikmonooksiidisisaldus ei tohi ületada järgmisi norme:- 4,5 mahuprotsenti sõidukite puhul, mis on esmakordselt registreeritud või kasutusele võetud selle kuupäeva, millest alates liikmesriigid nõuavad direktiiviga 70/220/EMÜ [1] sõidukitele kehtestatud nõuete täitmist, ja 1. oktoobri 1986 vahelisel ajal,- 3,5 mahuprotsenti sõidukite puhul, mis on esmakordselt registreeritud või kasutusele võetud pärast 1. oktoobrit 1986.b) Kui heitgaasipaisanguid kontrollitakse spetsiaalse heitgaaside kontrollisüsteemi, näiteks lambda-anduriga kolmeastmelise katalüsaatori abil, siis toimub:1. heitgaasisüsteemi visuaalne kontroll võimalike lekete avastamiseks ja kõigi osade olemasolu väljaselgitamiseks;2. heitgaaside kontrollisüsteemi visuaalne kontroll vajalike seadmete olemasolu väljaselgitamiseks;3. sõiduki heitgaaside kontrollisüsteemi tõhususe kontroll lambdaväärtuse ja heitgaaside süsinikmonooksiidisisalduse mõõtmise teel vastavalt punktile 4;4. heitgaasitorustikust paisatavad heitgaasid - piirväärtused- mõõtmine mootori tühikäigul:heitgaaside maksimaalne lubatud süsinikmonooksiidisisaldus ei tohi ületada 0,5 mahuprotsenti,- mõõtmine mootori kõrgendatud pööretel (ilma koormuseta), mis peavad olema vähemalt 2000 min−1:süsinikmonooksiidisisaldus: maksimaalselt 0,3 mahuprotsenti,lambda: 1 ± 0,03 või vastavalt tootja spetsifikatsioonidele.2.2. Survesüütemootoriga (diiselmootoriga) mootorsõidukidHeitgaaside suitsususe mõõtmine vabakiirendusel (koormuseta mootor tühikäigust maksimaalselt lubatud pööreteni). Kontsentratsioonitase ei tohi ületada [2] järgmisi neeldumisteguri piirväärtusi:- ülelaadeta diiselmootorite puhul 2,5 m−1,- turbodiiselmootorite puhul 3,0 m−1või samaväärseid väärtusi, kui kasutatakse käesolevatele nõuetele vastavatest seadmetest erinevaid seadmeliike.Nende nõuete täitmisest on vabastatud sõidukid, mis on registreeritud või esmakordselt kasutusele võetud enne 1. jaanuari 1980.2.3. Kontrollimisel kasutatavad seadmedSõidukite heitgaase kontrollitakse seadmetega, mille abil saab täpselt kindlaks määrata vastavuse tootja poolt ettenähtud või soovitatud piirväärtustele.[1] Nõukogu 20. märtsi 1970. aasta direktiiv 70/220/EMÜ mootorsõidukite heitgaaside tekitatud õhusaaste vastu võetavaid meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 76, 6.4.1970, lk 1). Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 1999/102/EÜ (EÜT L 334, 28.12.1999, lk 43).[2] Nõukogu 2. augusti 1972. aasta direktiiv 72/306/EMÜ sõidukite diiselmootoritest paisatavate heitgaaside tekitatud õhusaaste vastu võetavaid meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 190, 20.8.1972, lk 1). Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 97/20/EÜ (EÜT L 125, 16.5.1997, lk 2).--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2007/6/EÜ, 14. veebruar 2007 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ metrafenooni, Bacillus subtilis ’e, spinosaadi ja tiametoksaami lisamisega toimeainete hulka (EMPs kohaldatav tekst )

text:
               15.2.2007

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 43/13

      KOMISJONI DIREKTIIV 2007/6/EÜ,
   14. veebruar 2007,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ metrafenooni, Bacillus subtilis’e, spinosaadi ja tiametoksaami lisamisega toimeainete hulka
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikega 2 esitas BASF AG (Belgia) 4. juunil 2002 Ühendkuningriigile taotluse toimeaine metrafenooni lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni otsusega 2003/105/EÜ (2) kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele.

               (2)

               Kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikega 2 esitas AgraQuest 19. aprillil 2000 Saksamaale taotluse toimeaine Bacillus subtilis'e tüve QST 713 (edaspidi “Bacillus subtilis”) lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni otsusega 2001/6/EÜ (3) kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele.

               (3)

               Kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikega 2 esitas Dow AgroSciences 19. juulil 1999 Madalmaadele taotluse toimeaine spinosaadi lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni otsusega 2000/210/EÜ (4) kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele.

               (4)

               Kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikega 2 esitas Novartis Crop Protection AG (praegu Syngenta) 17. märtsil 1999 Hispaaniale taotluse toimeaine tiametoksaami lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni otsusega 2000/181/EÜ (5) kinnitati, et toimik on täielik ning et seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele.

               (5)

               Nimetatud toimeainete toimet inimeste tervisele ja keskkonnale taotlejate esitatud kasutusviiside puhul on hinnatud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigete 2 ja 4 sätetele. Määratud referentliikmesriigid esitasid asjaomaste toimeainete hindamisaruannete projektid Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) 31. oktoobril 2003 (metrafenoon) ja komisjonile 15. mail 2001 (Bacillus subtilis), 5. märtsil 2001 (spinosaad) ja 21. jaanuaril 2002 (tiametoksaam).

               (6)

               Metrafenooni hindamisaruande kohta on esitanud eksperthinnangud liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusameti hindamistöörühm ning see esitati komisjonile 18. jaanuaril 2005. aastal Euroopa Toiduohutusameti teadusliku aruandena metrafenooni kohta. (6) Liikmesriigid ja komisjon on kõnealuse hindamisaruande toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees läbi vaadanud. Liikmesriigid ja komisjon on hindamisaruannete projektid Bacillus subtilis’e, spinosaadi ja tiametoksaami kohta toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees läbi vaadanud. Kõnealune läbivaatamine lõpetati 14. juulil 2006 ning vormistati komisjoni aruandena metrafenooni, Bacillus subtilis’e, spinosaadi ja tiametoksaami kohta.

               (7)

               Mitmete uuringute põhjal on selgunud, et asjaomaseid toimeaineid sisaldavad taimekaitsevahendid peaksid üldiselt vastama direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b ning artikli 5 lõikes 3 ette nähtud nõuetele, eriti nende kasutusviiside puhul, mida uuriti ja mida komisjoni aruandes üksikasjalikult kirjeldati. Seetõttu on asjakohane lisada metrafenoon, Bacillus subtilis, spinosaad ja tiametoksaam kõnealuse direktiivi I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides asjaomaseid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite kasutuslubade väljaandmine vastavalt kõnealuse direktiivi sätetele.

               (8)

               Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeainete kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetelusse kandmist anda liikmesriikidele kuus kuud metrafenooni, Bacillus subtilis’e, spinosaadi ja tiametoksaami sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate ajutiste kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas toodud asjakohaste tingimuste täitmine. Liikmesriigid peaksid kehtivad ajutised kasutusload ümber registreerima, muutma või tühistama vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ sätetele. Erandina nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik iga taimekaitsevahendi iga kavandatava kasutusviisi täieliku, III lisa nõuetele vastava toimiku esitamiseks ja hindamiseks direktiivis 91/414/EMÜ sätestatud ühtsete põhimõtete alusel.

               (9)

               Seepärast on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

               (10)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. juuliks 2007. Nad edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. augustist 2007.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastu võetud riigisiseste põhiliste õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   1.   Vajaduse korral muudavad või tühistavad liikmesriigid direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt toimeainetena metrafenooni, Bacillus subtilis’t, spinosaadi või tiametoksaami sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivad load 31. juuliks 2007. Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, et kõnealuse direktiivi I lisas vastavalt metrafenooni, Bacillus subtilis’e, spinosaadi ja tiametoksaami suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealuseid toimeaineid käsitlevate kannete B osas nimetatud tingimused, ning et loa valdajal on olemas kõnealuse direktiivi artikli 13 lõike 2 tingimuste kohaselt II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.
   2.   Erandina lõikest 1 teevad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab metrafenooni, Bacillus subtilis’t, spinosaadi või tiametoksaami ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. jaanuariks 2007 lisatud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetelusse, toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt kõnealuse direktiivi VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele ning võttes arvesse kõnealuse direktiivi I lisa metrafenooni, Bacillus subtilis’t, spinosaadi või tiametoksaami käsitleva kande B osa. Sellest hinnangust lähtuvalt teevad nad kindlaks, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.
   Pärast kindlakstegemist:

               a)

               muudavad liikmesriigid luba või tühistavad selle hiljemalt 31. juuliks 2008, juhul kui taimekaitsevahend sisaldab metrafenooni, Bacillus subtilis’t, spinosaadi või tiametoksaami ainsa toimeainena, või

               b)

               vajaduse korral muudavad nad ühena mitmest toimeainest metrafenooni, Bacillus subtilis’t, spinosaadi või tiametoksaami sisaldavate toodete kasutuslube või tühistavad need hiljemalt 31. juuliks 2008 või kuupäevaks, mis on niisuguse muudatuse tegemiseks või loa tühistamiseks ette nähtud direktiivi või direktiividega, millega asjakohane aine või asjakohased ained kanti direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

         Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub 1. veebruaril 2007.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 14. veebruar 2007

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/136/EÜ (ELT L 349, 12.12.2006, lk 42).

      (2)  ELT L 43, 18.2.2003, lk 45.

      (3)  EÜT L 2, 5.1.2001, lk 25.

      (4)  EÜT L 64, 11.3.2000, lk 24.

      (5)  EÜT L 57, 2.3.2000, lk 35.

      (6)  EFSA teaduslik aruanne (2006) 58, 1–72, Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance metrafenone (valmimiskuupäev: 13. jaanuar 2006).

      LISA
      Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa tabeli lõppu lisatakse järgmised read:

                     Nr

                     Tavanimetus, tunnuskoodid

                     Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus

                     Puhtus (1)

                     Jõustumiskuupäev

                     Lisamise aegumine

                     Erisätted

                     “139

                     Metrafenoon
                     CASi nr 220899-03-6
                     CIPACi nr 752

                     3′-bromo-2,3,4,6′-tetrametoksü-2′,6-dimetüülbensofenoon

                     ≥ 940 g/kg

                     1. veebruar 2007

                     31. jaanuar 2017

                     A   OSA
                     Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.
                     B   OSA
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse metrafenooni kohta alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 14. juulil 2006 koostatud lõpliku aruande järeldusi, eelkõige aruande I ja II lisa.
                     Vastavalt artikli 13 lõikele 5 teavitavad liikmesriigid komisjoni kaubanduslikult toodetud tehnilise materjali üksikasjadest.

                     140

                        Bacillus subtilis

                     (Cohn 1872)
                     Tüvi QST 713, identne tüvega AQ 713
                     kultuurikogu nr NRRL B -21661
                     CIPACi nr määratlemata

                     Mittekohaldatav

                     1. veebruar 2007

                     31. jaanuar 2017

                     A   OSA
                     Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.
                     B   OSA
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 14. juulil 2006 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees Bacillus subtilis’e kohta koostatud hindamise aruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.

                     141

                     Spinosaad
                     CASi nr 131929-60-7 (Spinosüün A)
                     131929-63-0 (Spinosüün D)
                     CIPACi nr 636

                                    Spinosüün A:

                                 (2R,3aS,5aR,5bS,9S,13S,14R,16aS,16bR)-2-(6-desoksü-2,3,4-tri-O-metüül-α-L-mannopüranosüüloksü)-13-(4-dimetüülamiino-2,3,4,6-tetradesoksü-β-D-erütropüranosüüloksü)-9-etüül-2,3,3a,5a,5b,6,7,9,10,11,12,13,14,15,16a,16b-heksadekahüdro-14-metüül-1H-8-oksatsüklododeka[b]as-indatseen-7,15-dioon

                                    Spinosüün D:

                                 (2S,3aR,5aS,5bS,9S,13S,14R,16aS,16bS)-2-(6-desoksü-2,3,4-tri-O-metüül-α-L-mannopüranosüüloksü)-13-(4-dimetüülamiino-2,3,4,6-tetradesoksü-β-D-erütropüranosüüloksü)-9-etüül-2,3,3a,5a,5b,6,7,9,10,11,12,13,14,15,16a,16b-heksadekahüdro-4,14-dimetüül-1H-8-oksatsüklododeka[b]as-indatseen-7,15-dioon

                           Spinosaad on segu spinosiin A-st 50–95 % ulatuses ja spinosiin D-st 5–50 % ulatuses

                     ≥ 850 g/kg

                     1. veebruar 2007

                     31. jaanuar 2017

                     A   OSA
                     Lubatud kasutada ainult insektitsiidina.
                     B   OSA
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse spinosaadi kohta alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 14. juulil 2006 koostatud lõpliku aruande järeldusi, eelkõige aruande I ja II lisa.
                     Selles üldhinnangus peaksid liikmesriigid:

                                 —

                                 pöörama erilist tähelepanu veeorganismide kaitsele,

                                 —

                                 pöörama tähelepanu vihmausside ohustamisele kui ainet kasutatakse kasvuhoones.

                           Vajaduse korral hõlmavad loa väljaandmise tingimused meetmeid riskide vähendamiseks.

                     142

                     Tiametoksaam
                     CASi nr 153719-23-4
                     CIPACi nr 637

                     (E,Z)-3-(2-kloro-tiasool-5-üülmetüül)-5-metüül-[1,3,5]oksadiasinaan-4-ülideen N-nitroamiin

                     ≥ 980 g/kg

                     1. veebruar 2007

                     31. jaanuar 2017

                     A   OSA
                     Lubatud kasutada ainult insektitsiidina.
                     B   OSA
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse tiametoksaami kohta alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 14. juulil 2006 koostatud lõpliku aruande järeldusi, eelkõige aruande I ja II lisa.
                     Selles üldhinnangus peaksid liikmesriigid:

                                 —

                                 pöörama erilist tähelepanu võimalikule põhjavee reostusele, mis tuleneb eelkõige toimeainest ja selle metaboliitidest NOA 459602, SYN 501406 ja CGA 322704, kui toimeainet kasutatakse tundlike mullastiku- ja/või kliimatingimustega piirkondades,

                                 —

                                 pöörama erilist tähelepanu veeorganismide kaitsele,

                                 —

                                 pöörama erilist tähelepanu pikaajalisele riskile väikeste taimetoiduliste loomade suhtes, kui ainet kasutatakse seemnete töötlemiseks.

                           Vajaduse korral hõlmavad loa väljaandmise tingimused meetmeid riskide vähendamiseks.”

         (1)  Täiendavad andmed toimeainete identifitseerimiseks ja määratlemiseks on esitatud aruandes.