title: Komisjoni direktiiv 2000/81/EÜ, 18. detsember 2000, millega muudetakse direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ (vastavalt teraviljas, loomses toidus ja teatavates taimsetes saadustes, kaasa arvatud puu- ja köögiviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta) lisasidEMPs kohaldatav tekst

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32000L0081

Euroopa Liidu Teataja L 326 , 22/12/2000 Lk 0056 - 0062

		Komisjoni direktiiv 2000/81/EÜ,18. detsember 2000,millega muudetakse direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ (vastavalt teraviljas, loomses toidus ja teatavates taimsetes saadustes, kaasa arvatud puu- ja köögiviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta) lisasid(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/362/EMÜ teraviljas sisalduvate ja selle pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta, [1] viimati muudetud direktiiviga 2000/58/EÜ, [2] eriti selle artiklit 10,võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/363/EMÜ loomses toidus sisalduvate ja selle pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta, [3] viimati muudetud direktiiviga 2000/58/EÜ, eriti selle artiklit 10,võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiivi 90/642/EMÜ teatavates taimsetes saadustes, kaasa arvatud puu- ja köögiviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta, [4] viimati muudetud direktiiviga 2000/58/EÜ, eriti selle artiklit 7,võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, [5] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2000/68/EÜ, [6] eriti selle artikli 4 lõike 1 punkti f,ning arvestades järgmist:(1) Uus toimeaine spiroksamiin on komisjoni direktiiviga 1999/73/EÜ [7] kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kasutamiseks üksnes fungitsiidina, täpsustamata eritingimusi, mis mõjutavad põllukultuure, mida võib töödelda spiroksamiini sisaldavate taimekaitsevahenditega.(2) Otsus lisada kõnealune toimeaine I lisasse põhines esitatud andmete hindamisel, mis käsitlesid kavandatavat kasutust fungitsiidina teravilja ja viinapuude puhul. Teatavad liikmesriigid on esitanud teavet kasutuse kohta teravilja ja viinapuude puhul vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktis f esitatud nõuetele. Olemasolev teave on läbi vaadatud ja see on piisav teatavate jääkide piirnormide kindlaksmääramiseks.(3) Kui ei ole kehtestatud ühenduse piirnormi või ajutist jääkide piirnormi, kehtestavad liikmesriigid enne loa andmist ajutised siseriiklikud piirnormid vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f.(4) Direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmisega vormistati spiroksamiini tehniline ja teaduslik hinnang 12. mail 1999 komisjoni aruandena spiroksamiini kohta. Kõnealuses aruandes määrati spiroksamiini aktsepteeritavaks päevadoosiks (ADI) 0,025 mg/kg kehamassi kohta päevas. Tarbijate eluaegset kokkupuutumist toiduainetega, mida on töödeldud spiroksamiiniga, on hinnatud ja mõõdetud vastavalt Euroopa Ühenduses kasutatavatele menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Tervishoiuorganisatsiooni avaldatud juhiseid, [8] ning on välja arvutatud, et käesolevas direktiivis kindlaksmääratud jääkide piirnormid ei põhjusta kõnealuse aktsepteeritava päevadoosi ületamist.(5) Spiroksamiini direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmisele eelnenud hindamiste ja arutluste käigus ei täheldatud selle aine puhul ägedat toksilist mõju, mis nõuaks akuutse standarddoosi kehtestamist.(6) Teatavate põllumajandussaaduste puhul on spiroksamiini kasutustingimused juba määratletud nii, et on võimalik kehtestada jääkide lõplikud piirnormid.(7) Tarbijate piisavaks kaitsmiseks kokkupuute eest sellistes saadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate jääkidega, mille jaoks ei ole luba antud, on asjakohane kehtestada kõikide nõukogu direktiividega 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ hõlmatud toodete puhul ajutiseks jääkide piirnormiks analüütiliselt määratud alammäär. Jääkide ajutiste piirnormide kehtestamine ühenduse tasandil ei takista liikmesriikidel kehtestada spiroksamiini jääkide piirnorme vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f ja vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ VI lisale, eriti selle B osa punktile 2.4.2.3; nelja aastat peetakse spiroksamiini peamiste edasiste kasutusviiside kindlakstegemiseks piisavaks. Pärast seda peaksid jääkide ajutised piirnormid muutuma lõplikuks.(8) Ühendus on edastanud komisjoni direktiivi eelnõu Maailma Kaubandusorganisatsioonile, kelle arvamusi on direktiivi lõplikul vormistamisel arvesse võetud. Komisjon selgitab talle esitatud heakskiidetud andmete alusel, kas teatavate pestitsiidide ja põllukultuuride kombinatsioonide puhul on võimalik määrata kindlaks jääkide piirnorm impordi jaoks.(9) Taimede teaduskomitee arvamusi, eriti nõuandeid ja soovitusi pestitsiididega töödeldud toiduainete tarbijate kaitse osas on arvesse võetud.(10) Käesolev direktiiv on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 86/362/EMÜ II lisa A osasse lisatakse järgmine kanne:"Pestitsiidide jäägid | Piirnorm (mg/kg) || |Spiroksamiin | 0,3 | Oder ja kaer || 0,05 | Muu teravili |Artikkel 2Direktiivi 86/363/EMÜ II lisa B osasse lisatakse järgmised kanded:"Pestitsiidide jäägid | Piirnorm (mg/kg) || | |I lisas CN-koodide 0201, 0202, 0203, 0204, 02050000, 0206, 0207, ex0208, 020900, 0210, 160100 ja 1602 all loetletud liha (sh rasva), lihatoodete, rupsi ja loomse rasva puhul | I lisas CN-koodide 0401, 0402, 040500 ja 0406 all loetletud piima ja piimatoodete puhul | I lisas CN-koodide 040700 ja 0408 all loetletud koorega värskete munade, linnumunade ja munarebude puhul |Spiroksamiin-karboksüülhape, väljendatud spiroksamiinina | 0,2 ex 0206 Neerud, maks 0,05 Muud tooted | 0,02 | 0,05 |Artikkel 3Käesoleva määruse lisa sisu lisatakse direktiivi 90/642/EMÜ II lisale.Artikkel 41. Kui direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ II lisas loetletud põllumajandussaaduste ja -toodete puhul on spiroksamiini jääkide piirnormi juures märge "p", siis on need piirnormid vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f ajutised (p — provisional).2. Neli aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist muutuvad nimetatud lisades esitatud spiroksamiini ajutised piirnormid lõplikuks vastavalt direktiivide 86/362/EMÜ ja 86/363/EMÜ artikli 4 lõikes 1 või direktiivi 90/642/EMÜ artiklis 3 määratletud tähenduses.Artikkel 51. Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.2. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. juuliks 2001. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.3. Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 18. detsember 2000Komisjoni nimelkomisjoni liigeDavid Byrne[1] EÜT L 221, 7.8.1986, lk 37.[2] EÜT L 244, 29.9.2000, lk 78.[3] EÜT L 221, 7.8.1986, lk 43.[4] EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71.[5] EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.[6] EÜT L 276, 28.10.2000, lk 41.[7] EÜT L 206, 5.8.1999, lk 16.[8] Juhised pestitsiidijääkide toidu kaudu omandamise hindamiseks (läbi vaadatud), mille on koostanud GEMS/Food Programme koostöös pestitsiidijääkide Codex'i komiteega, avaldatud Maailma Tervishoiuorganisatsiooni poolt 1997. aastal (WHO/FSF/FOS.97.7).--------------------------------------------------LISARühmad ja üksiktoodete näited, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme | Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid |Spiroksamiin |1.Puuvili, värske, kuivatatud või kuumtöötlemata, külmutatud, suhkrulisandita; pähklidi)TSITRUSVILJAD | 0,05 |Greipfruudid | |Sidrunid | |Laimid | |Mandariinid (sh klementiinid ja samalaadsed hübriidid) | |Apelsinid | |Pomelod | |Muud | |ii)PÄHKLIPUU VILJAD (KOORTEGA VÕI KOORTETA) | 0,05 |Mandlid | |Parapähklid | |Kašupähklid | |Kastanid | |Kookospähklid | |Sarapuupähklid | |Makadaamiapähklid | |Pekaanipähklid | |Piiniapähklid | |Pistaatsiad | |Kreeka pähklid | |Muud | |iii)ÕUNVILJAD | 0,05 |Õunad | |Pirnid | |Küdooniad | |Muud | |iv)LUUVILJAD | 0,05 |Aprikoosid | |Kirsid | |Virsikud (sh nektariinid ja samalaadsed hübriidid) | |Ploomid | |Muud | |v)MARJAD JA VÄIKSED PUUVILJADa)Laua- ja veiniviinamarjad | 1 |Lauaviinamarjad | |Veiniviinamarjad | |b)Maasikad (v.a metsmaasikad) | 0,05 |c)Koguviljad (v.a metsamarjad) | 0,05 |Murakad | |Põldmurakad | |Logani murakad | |Vaarikad | |Muud | |d)Muud väiksed puuviljad ja marjad (v.a metsamarjad) | 0,05 |Mustikad | |Jõhvikad | |Sõstrad (punased, mustad ja valged) | |Karusmarjad | |Muud | |e)Looduses kasvavad marjad ja viljad | 0,05 |vi)MUUD | 0,05 |Avokaadod | |Banaanid | |Datlid | |Viigimarjad | |Kiivid | |Kääbusapelsinid | |Litšid | |Mangod | |Oliivid | |Kannatuslille viljad | |Ananassid | |Granaatõunad | |Muud | |2.Köögiviljad, värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatud | 0,05 |i)JUURVILJAD JA MUGULKÖÖGIVILJADSöögipeet | |Porgand | |Juurseller | |Mädarõigas | |Maapirn | |Pastinaak | |Juurpetersell | |Redis | |Aed-piimjuur | |Maguskartul | |Kaalikas | |Naeris | |Jamss | |Muud | |ii)SIBULKÖÖGIVILJADKüüslauk | |Sibul | |Šalott | |Talisibul | |Muud | |iii)VILIKÖÖGIVILJADa)MaavitsalisedTomatid | |Punapiprad | |Baklažaanid | |Muud | |b)Kõrvitsalised – söödav koorKurgid | |Kornišonid | |Kabatšokid | |Muud | |c)Kõrvitsalised – mittesöödav koorMelonid | |Patissonid | |Arbuusid | |Muud | |d)Suhkrumais | |iv)KAPSASKÖÖGIVILJADa)Õisik-kapsadSpargelkapsas | |Lillkapsas | |Muud | |b)PeakapsadRooskapsas | |Peakapsas | |Muud | |c)LehtkapsadHiina kapsas | |Lehtkapsas | |Muud | |d)Nuikapsas | |v)LEHTKÖÖGIVILJAD JA VÄRSKED MAITSETAIMEDa)Salat ja muu sarnaneSalatkress | |Põldkännak | |Salat | |Eskariool | |Muud | |b)Spinat ja muu sarnaneSpinat | |Lehtpeet (mangold) | |Muud | |c)Ürt-allikkerss | |d)Salatsigur | |e)MaitsetaimedAed-harakputk | |Murulauk | |Petersell | |Lehtseller | |Muud | |vi)KAUNVILJAD (värsked)Oad (kaunadega) | |Oad (kaunadeta) | |Herned (kaunadega) | |Herned (kaunadeta) | |Muud | |vii)VARSKÖÖGIVILJAD (värsked)Spargel | |Hispaania artišokk | |Seller | |Apteegitill | |Kera-artišokk | |Porrulauk | |Rabarber | |Muud | |viii)SEENEDa)Kultuurseened | |b)Looduses kasvavad seened | |3.Kaunviljad | 0,05 |Uba | |Läätsed | |Herned | |Muud | |4.Õliseemned | 0,05 |Linaseemned | |Maapähklid | |Mooniseemned | |Seesamiseemned | |Päevalilleseemned | |Rapsiseemned | |Sojaoad | |Sinepiseemned | |Puuvillaseemned | |Muud | |5.Kartul | 0,05 |Varajane kartul | |Söögikartul | |6.Tee (kuivatatud lehed ja varred, fermenditud või mitte, Camellia sinensis) | 0,1 |7.Humal (kuivatatud), sh humalakäbi graanulid ja kontsentreerimata pulber | 0,1 |--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2014/106/EL, 5. detsember 2014 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/57/EÜ (ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta) V ja VI lisa  EMPs kohaldatav tekst

text:
               12.12.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 355/42

         KOMISJONI DIREKTIIV 2014/106/EL,
   5. detsember 2014,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/57/EÜ (ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta) V ja VI lisa
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiivi 2008/57/EÜ ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta, (1) eriti selle artikli 30 lõiget 3,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Allsüsteemide EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni ulatus ja sisu tuleks paremini määratleda direktiivi 2008/57/EÜ V lisas. Eelkõige tuleks selgelt märkida sellisele deklaratsioonile allakirjutaja vastutus.

               (2)

               Olemasolevate allsüsteemide muudatuste korral vastavustõendamise deklaratsiooniga seotud menetlused ja juhud, kui teavitatud asutused tegid täiendavaid kontrolle, tuleks täpsustada direktiivi 2008/57/EÜ V lisas.

               (3)

               Allsüsteemide vastavustõendamise menetluse eesmärk tuleks täpsustada direktiivi 2008/57/EÜ VI lisas. Lisaks tuleks samas lisas määrata kindlaks vastavustõendamise menetluse põhimõtted olemasolevate allsüsteemide muutmisel.

               (4)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2008/57/EÜ artikli 29 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2008/57/EÜ V ja VI lisa asendatakse vastavalt käesoleva direktiivi I ja II lisa tekstiga.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. jaanuariks 2016. Nad edastavad kõnealuste aktide teksti viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need aktid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiivi reguleerimisalas muudetavate peamiste siseriiklike õigusnormide tekstid.
   3.   Käesoleva direktiivi ülevõtmise ja rakendamise kohustust ei kohaldata Küprose Vabariigi ja Malta Vabariigi suhtes seni, kuni nende territooriumile ei ole rajatud raudteesüsteemi.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 5. detsember 2014

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  ELT L 191, 18.7.2008, lk 1.

      I LISA

            „V LISA
            ALLSÜSTEEMIDE EÜ VASTAVUSTÕENDAMISE DEKLARATSIOON
            1.   ALLSÜSTEEMIDE EÜ VASTAVUSTÕENDAMISE DEKLARATSIOON
            Allsüsteemi EÜ vastavustõendamise deklaratsioon on artikli 18 kohase taotleja kehtestatud deklaratsioon, milles ta kinnitab ainuisikuliselt, et asjaomane allsüsteem, mille suhtes on kohaldatud asjaomast vastavustõendamise menetlust, vastab asjakohaste liidu õigusaktide nõuetele, sealhulgas asjakohastele siseriiklikele eeskirjadele.
            EÜ vastavustõendamise deklaratsioon ja sellele lisatud dokumendid peavad olema kuupäevastatud ja allkirjastatud.
            EÜ vastavustõendamise deklaratsioon peab põhinema allsüsteemide EÜ vastavustõendamise menetlusel, mis on esitatud VI lisas. See peab olema kirjutatud tehnilisele dokumentatsioonile lisatud EÜ vastavustõendamise deklaratsiooniga samas keeles ja selles peab sisalduma vähemalt alljärgnev:

                        a)

                        viide käesolevale direktiivile, KTKdele ja kohaldatavatele siseriiklikele eeskirjadele;

                        b)

                        viide KTK(de)le või nendele osadele, mille vastavust ei ole EÜ vastavustõendamise menetluse käigus kontrollitud, ning siseriiklikele eeskirjadele, mida on kohaldatud erandi, ümberehitamise või uuendamise puhul KTKde osalise rakendamise, KTK üleminekuaja või erijuhtumi korral;

                        c)

                        artikli 18 kohase taotleja nimi ja aadress (märkida ärinimi ja täielik aadress; volitatud esindaja puhul märkida ka tellija või tootja ärinimi);

                        d)

                        allsüsteemi lühike kirjeldus;

                        e)

                        artiklis 18 viidatud EÜ vastavustõendamise(d) teinud teavitatud asutus(t)e nimi ja aadress ning tunnusnumber;

                        f)

                        aluslepingust tulenevatele muudele eeskirjadele vastavust hinnanud teavitatud asutus(t)e nimi ja aadress ning tunnusnumber;

                        g)

                        artikli 17 lõikes 3 osutatud siseriiklikele eeskirjadele vastavust hinnanud määratud asutuste nimi ja aadress ning tunnusnumber;

                        h)

                        käesoleva direktiivi kohaselt nõutavate riskihindamise ühiste ohutusmeetodite kasutamist käsitlevad ohutusaruanded kehtestanud hindamisasutus(t)e nimi ja aadress;

                        i)

                        viited dokumentidele, mis sisalduvad EÜ vastavustõendamise deklaratsiooniga kaasnevas tehnilises dokumentatsioonis;

                        j)

                        kõik asjakohased ajutised või lõplikud sätted, mida allsüsteemides peab järgima, ning vajaduse korral mis tahes kasutuspiirangud ja -tingimused;

                        k)

                        allkirja andja (st füüsiline isik või füüsilised isikud, kellel on volitus deklaratsioon allkirjastada) ametitõend.

                  Kui VI lisas viidatakse vastavustõendamise vaheteatisele, kehtivad kõnealusele deklaratsioonile käesoleva punkti sätted.
            2.   ALLSÜSTEEMIDE EÜ VASTAVUSTÕENDAMISE DEKLARATSIOON MUUDATUSTE KORRAL
            Kui muudatus ei ole EÜ vastavustõendamisega hõlmatud allsüsteemi hooldusega seotud asendamine, kohaldatakse ilma et see piiraks artikli 20 kohaldamist, järgmisi sätteid.
            2.1.   Kui muudatust tegev üksus näitab, et muudatus ei mõjuta allsüsteemi peamisi konstruktsiooniomadusi, mis on asjakohased põhiparameetrite nõuete täitmise seisukohast, siis:

                        a)

                        ajakohastab muudatust tegev üksus EÜ vastavustõendamise deklaratsiooniga kaasnevas tehnilises dokumentatsioonis sisalduvate dokumentide viited;

                        b)

                        puudub uue EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni kehtestamise vajadus.

                  2.2.   Kui muudatust tegev üksus näitab, et muudatus mõjutab allsüsteemi peamisi konstruktsiooniomadusi, mis on asjakohased mõne põhiparameetri nõuete täitmise seisukohast, siis:

                        a)

                        kehtestab muudatust tegev üksus täiendava EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni koos viitega asjaomastele põhiparameetritele;

                        b)

                        peab täiendavale EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile olema lisatud esialgse EÜ vastavustõendamise deklaratsiooniga kaasneva tehnilise dokumentatsiooni mittekehtivate dokumentide loetelu;

                        c)

                        peab EÜ vastavustõendamise deklaratsiooniga kaasnev tehniline dokumentatsioon sisaldama tõendeid, et muudatuste mõju piirdub punktis a osutatud põhiparameetritega;

                        d)

                        käesoleva lisa punkti 1 sätteid kohaldatakse mutatis mutandis kõnealuse täiendava EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni suhtes;

                        e)

                        kehtib algne EÜ vastavustõendamise deklaratsioon nende põhiparameetrite suhtes, mida muudatus ei mõjuta.

                  3.   ALLSÜSTEEMIDE EÜ VASTAVUSTÕENDAMISE DEKLARATSIOON TÄIENDAVA VASTAVUSTÕENDAMISE KORRAL
            Allsüsteemi EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni võib täiendada täiendava vastavustõendamise korral, eelkõige juhul, kui täiendav vastavustõendamine on vajalik täiendava kasutuselevõtu loa jaoks. Sellisel juhul piirdub täiendava deklaratsiooni ulatus täiendava vastavustõendamise ulatusega.”

      II LISA

            „VI LISA
            ALLSÜSTEEMIDE EÜ VASTAVUSTÕENDAMISE MENETLUS
            1.   ÜLDPÕHIMÕTTED
            „EÜ vastavustõendamine” – artikli 18 kohase taotleja järgitav menetlus tõendamaks, et täidetakse allsüsteemiga seotud asjakohaste liidu õigusaktide nõudeid, sealhulgas asjakohaseid siseriiklikke eeskirju, ning et allsüsteemi kasutuselevõtmiseks võib loa anda.
            2.   MÄÄRATUD ASUTUSE VÄLJASTATUD VASTAVUSTÕENDAMISE SERTIFIKAAT
            2.1.   Sissejuhatus

            Käesoleva direktiivi kohaldamisel on vastavustõendamine viitega koostalitluse tehnilistele kirjeldustele menetlus, mille käigus teavitatud asutus kontrollib ja sertifitseerib, et allsüsteem vastab asjakohasele koostalitluse tehnilisele kirjeldusele (KTK).
            See ei piira tellija või tootja (artikli 18 kohase taotleja) kohustusi täita aluslepingust tulenevaid muude kohaldatavate õigusaktide nõudeid, sealhulgas muude õigusaktide kohaselt nõutavad hindamisasutuste tehtavad mis tahes vastavustõendamised.
            2.2.   Vastavustõendamise vaheteatis

            2.2.1.   Põhimõtted

            Tellija või tootja (st artikli 18 kohane taotleja) taotlusel võib vastavustõendamine hõlmata allsüsteemide teatud osasid või see võib piirduda vastavustõendamise menetluse teatud etappidega. Sel juhul võib vastavustõendamise tulemused dokumenteerida vastavustõendamise vaheteatises, mille väljastab tellija või tootja (st artikli 18 kohane taotleja) valitud teavitatud asutus.
            Vastavustõendamise vaheteatises peab olema viide KTKdele, millele vastavust on hinnatud.
            2.2.2.   Allsüsteemi osad

            Artikli 18 kohane taotleja võib taotleda vastavustõendamise vaheteatise kasutamist iga osa kohta, milleks ta on allsüsteemi jaganud. Iga osa kontrollitakse igas etapis vastavalt punktile 2.2.3.
            2.2.3.   Vastavustõendamise menetluse etapid

            Allsüsteemi või allsüsteemi teatud osasid kontrollitakse igas järgmises etapis:

                        a)

                        üldine projekt;

                        b)

                        tootmine: ehitamine, sealhulgas eelkõige tsiviilehitustööd, komponentide valmistamine, kokkupanemine ja üldine seadistamine;

                        c)

                        lõplik katsetamine.

                  Taotleja (artikli 18 tähenduses) võib taotleda vastavustõendamise vaheteatise kasutamist kogu allsüsteemi või tema poolt jagatud osa kohta (vt punkt 2.2.2) projekteerimisetapi (kaasa arvatud tüübikatsetused) ja tootmisetapi puhul.
            2.3.   Vastavustõendamise sertifikaat

            2.3.1.   Vastavustõendamise eest vastutavad teavitatud asutused hindavad allsüsteemi projekteerimist, tootmist ja lõplikku katsetamist ning koostavad vastavustõendamise sertifikaadi, mis on ette nähtud tellija või tootja (st artikli 18 kohase taotleja) jaoks, kes omakorda koostab EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni. Vastavustõendamise sertifikaadis peab olema viide KTKdele, millele vastavust on hinnatud.
            Kui allsüsteemi vastavust kõigile asjakohastele KTKdele ei ole hinnatud (näiteks erandi, ümberehitamise või uuendamise puhul KTKde osalise rakendamise, KTK üleminekuaja või erijuhtumi korral), esitatakse vastavustõendamise sertifikaadis täpsed viited nendele KTKdele või nendele osadele, millele vastavust ei ole teavitatud asutus vastavustõendamise menetluse käigus kontrollinud.
            2.3.2.   Kui on väljastatud vastavustõendamise vaheteatis, võtab allsüsteemi vastavustõendamise eest vastutav teavitatud asutus neid vastavustõendamise vaheteatisi arvesse ning teeb enne vastavustõendamise sertifikaadi väljastamist järgmist:

                        a)

                        kontrollib, et vastavustõendamise vaheteatis hõlmab nõuetekohaselt KTKde asjakohaseid nõudeid;

                        b)

                        kontrollib kõiki vastavustõendamise vaheteatisega hõlmamata aspekte ja

                        c)

                        kontrollib allsüsteemi kui terviku lõplikku katsetamist.

                  2.3.3.   Kui muudetakse vastavustõendamise sertifikaadiga hõlmatud allsüsteemi, viib teavitatud asutus läbi üksnes need kontrollid ja katsetused, mis on muudatustega seotud ja nende puhul vajalikud — hindamine on seotud üksnes muudetava allsüsteemi osade ja nende liidestega nende osadega, mida ei muudeta.
            2.3.4.   Allsüsteemi vastavustõendamises osalev iga teavitatud asutus koostab artikli 18 lõike 3 kohase tehnilised dokumendid, mis hõlmavad tema tegevuse ulatust.
            2.4.   EÜ vastavustõendamise deklaratsiooniga kaasnev tehniline dokumentatsioon

            EÜ vastavustõendamise deklaratsiooniga kaasneva tehnilise dokumentatsiooni koostab taotleja (artikli 18 tähenduses) ja see peab sisaldama järgmist:

                        a)

                        kõnealuse allsüsteemi suhtes asjakohased projekteerimisega seotud tehnilised parameetrid, näiteks üldised ja detailsed ehitamisega kooskõlas olevad joonised, elektri- ja hüdraulikaskeemid, juhtimisahela skeemid, andmetöötlus- ja automaatikasüsteemide kirjeldus tasemel, mis on piisav, et dokumenteerida tehtud vastavustõendamine, käitamis- ja hooldusdokumendid jne;

                        b)

                        loetelu allsüsteemi inkorporeeritud koostalitlusvõime komponentidest, millele on viidatud artikli 5 lõike 3 punktis d;

                        c)

                        artikli 18 lõikes 3 osutatud tehniline dokumentatsioon, mille koostab allsüsteemi vastavustõendamises osalev iga teavitatud asutus ja mis sisaldab järgmist:

                                    —

                                    koopiad EÜ vastavusdeklaratsioonidest või vajaduse korral EÜ kasutussobivuse deklaratsioonidest, mis on ette nähtud artikli 5 lõike 3 punktis d osutatud koostalitlusekomponentide jaoks; kui see on asjakohane, lisatakse neile vastavad arvutused ning protokollide koopiad katsetuste ja hindamiste kohta, mida teostasid teavitatud asutused üldiste tehniliste kirjelduste alusel;

                                    —

                                    vastavustõendamise sertifikaadiga kaasnev vastavustõendamise vaheteatis, kui see on olemas, koos teavitatud asutuse poolt vastavustõendamise vaheteatisele tehtud kehtivuskontrolli tulemustega;

                                    —

                                    vastavustõendamise eest vastutava teavitatud asutuse allkirjastatud vastavustõendamise sertifikaat koos vastavate arvestusmärkustega, milles sätestatakse, et allsüsteem vastab asjakohaste KTKde nõuetele, ning nimetatakse allsüsteemi tegevuse ajal märgitud reservatsioonid, mis jäid kehtima; samuti peaks vastavustõendamise sertifikaadile lisama inspekteerimis- ja auditiaruanded, mille on koostanud kõnealune asutus seoses vastavustõendamisega, nagu on määratletud punktides 2.5.2 ja 2.5.3;

                        d)

                        aluslepingust tulenevate muude õigusaktidega kooskõlas väljastatud vastavustõendamise sertifikaadid;

                        e)

                        kui vastavalt artiklile 15 on nõutav ohutu integreerimise kontrollimine, lisatakse tehnilisele dokumentatsioonile hindaja aruanne direktiivi 2004/49/EÜ artikli 6 lõikes 3 viidatud riskihindamise ühiste ohutusmeetodite kohta.

                  2.5.   Järelevalve teavitatud asutuste poolt

            2.5.1.   Tootmise kontrollimise eest vastutaval teavitatud asutusel peab olema pidev juurdepääs ehitusplatsidele, tootmistsehhidele ja ladustamisaladele ning vajaduse korral eeltöötlemis- ja katsetamisrajatistele ning üldse kõikidele tööpaikadele, mida asutus peab oma ülesande täitmisel vajalikuks kontrollida. Teavitatud asutus peab tellijalt või tootjalt (st artikli 18 kohaselt taotlejalt) saama kõik selleks otstarbeks vajalikud dokumendid, eelkõige allsüsteemiga seotud rakendusplaanid ja tehnilise dokumentatsiooni.
            2.5.2.   Rakendamise kontrollimise eest vastutav teavitatud asutus peab regulaarselt tegema auditeid, et kinnitada vastavust asjakohas(t)ele KTK(de)le. Ta peab rakendamise eest vastutavatele isikutele esitama auditiaruande. Teatavatel ehitamise etappidel võib olla vajalik asutuse kohalolek.
            2.5.3.   Lisaks sellele võib teavitatud asutus ehitusplatse ja tootmistsehhe ette teatamata külastada. Selliste külastuste ajal võib teavitatud asutus teha täieliku või osalise auditi. Ta peab rakendamise eest vastutavatele isikutele esitama inspekteerimisaruande ja vajaduse korral auditiaruande.
            2.5.4.   Teavitatud asutusel on võimalus kontrollida koostalitlusvõime komponendiga varustatud allsüsteemi, et hinnata seal, kus vastav KTK seda nõuab, allsüsteemi kasutuskõlblikkust kavandatud raudteeümbruse piires.
            2.6.   Esitamine

            Tootja või tellija (st artikli 18 kohane taotleja) peab säilitama EÜ vastavustõendamise sertifikaadiga kaasneva tehnilise dokumentatsiooni koopia allsüsteemi kasutusaja jooksul. Dokumendid tuleb saata igale liikmesriigile, kes seda taotleb.
            Kasutuselevõtu loa saamiseks esitatav dokumentatsioon tuleb esitada selle liikmesriigi riiklikule ohutusasutusele, kus soovitakse luba saada. Riiklik ohutusasutus võib nõuda, et koos loaga esitatud dokumentide osa(d) tõlgitakse tema keelde.
            2.7.   Avaldamine

            Iga teavitatud asutus peab regulaarselt avaldama asjakohast teavet järgmiste dokumentide kohta:

                        a)

                        laekunud vastavustõendamise ja vastavustõendamise vaheteatise kasutamise taotlused;

                        b)

                        koostalitusvõime komponentide vastavuse ja kasutuskõlblikkuse hindamise taotlus;

                        c)

                        väljastatud või tagasilükatud vastavustõendamise vaheteatised;

                        d)

                        väljastatud või tagasilükatud vastavussertifikaadid ja kasutuskõlblikkuse EÜ sertifikaadid;

                        e)

                        väljastatud või tagasilükatud vastavustõendamise sertifikaadid.

                  2.8.   Keel

            EÜ vastavustõendamise menetlusega seotud dokumentatsioon ja kirjavahetus peavad olema selle liikmesriigi riigikeeles, kus tellija või tootja (st artikli 18 kohane taotleja) on registreeritud, või ELi ametlikus keeles, mille tellija või tootja (st artikli 18 kohane taotleja) on heaks kiitnud.
            3.   MÄÄRATUD ASUTUSE VÄLJASTATUD VASTAVUSTÕENDAMISE SERTIFIKAAT
            3.1.   Sissejuhatus

            Juhul kui kohaldatakse siseriiklikke eeskirju, hõlmab vastavustõendamine menetlust, mille kohaselt artikli 17 lõike 3 kolmanda lõigu alusel määratud asutus (edaspidi „määratud asutus”) kontrollib ja sertifitseerib, et allsüsteem vastab artikli 17 lõike 3 kohaselt teatatud siseriiklikele eeskirjadele iga liikmesriigi puhul, kus kavatsetakse allsüsteemi jaoks kasutuselevõtmiseks luba anda.
            3.2.   Vastavustõendamise sertifikaat

            Määratud asutus koostab vastavustõendamise sertifikaadi, mis on ette nähtud tellijale või tootjale (st artikli 18 kohasele taotlejale).
            Sertifikaat sisaldab täpset viidet siseriiklikule eeskirjale, millele vastavust on määratud asutus vastavustõendamise menetluse käigus kontrollinud.
            Veeremit moodustavate allsüsteemidega seotud siseriiklike eeskirjade olemasolu korral jagab määratud asutus sertifikaadi kahte ossa. Üks osa hõlmab viiteid nendele siseriiklikele eeskirjadele, mis on rangelt seotud üksnes veeremi ja asjakohase võrgustiku vahelise tehnilise koostalitlusvõimega, ning teine osa hõlmab kõiki ülejäänud siseriiklikke eeskirju.
            3.3.   Tehniline dokumentatsioon

            Siseriiklike eeskirjade olemasolu korral tuleb vastavustõendamise sertifikaadiga kaasnev tehniline dokumentatsioon, mille on koostanud määratud asutus, lisada EÜ vastavustõendamise deklaratsiooniga kaasnevale punktis 2.4 viidatud tehnilisele dokumentatsioonile ja seal peavad olema esitatud tehnilised andmed, mida on vaja, et hinnata allsüsteemi vastavust nendele siseriiklikele eeskirjadele.
            3.4.   Keel

            EÜ vastavustõendamise menetlusega seotud dokumentatsioon ja kirjavahetus peavad olema selle liikmesriigi riigikeeles, kus tellija või tootja (st artikli 18 kohane taotleja) on registreeritud, või ELi ametlikus keeles, mille tellija või tootja (st artikli 18 kohane taotleja) on heaks kiitnud.
            4.   ALLSÜSTEEMIDE OSADE VASTAVUSTÕENDAMINE KOOSKÕLAS ARTIKLI 18 LÕIKEGA 5
            Kui vastavustõendamise sertifikaat antakse välja teatavate allsüsteemi osade kohta, kohaldatakse käesolevat lisa mutatis mutandis nende osade suhtes.”


title: Komisjoni direktiiv 2000/58/EÜ, 22. september 2000, millega muudetakse direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ (vastavalt teraviljas, loomses toidus ja teatavates taimsetes saadustes, kaasa arvatud puu- ja köögiviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta) lisasidEMPs kohaldatav tekst

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32000L0058

Euroopa Liidu Teataja L 244 , 29/09/2000 Lk 0078 - 0083

		Komisjoni direktiiv 2000/58/EÜ,22. september 2000,millega muudetakse direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ (vastavalt teraviljas, loomses toidus ja teatavates taimsetes saadustes, kaasa arvatud puu- ja köögiviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta) lisasid(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/362/EMÜ teraviljas sisalduvate ja selle pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta, [1] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2000/48/EÜ, [2] eriti selle artiklit 10,võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/363/EMÜ loomses toidus sisalduvate ja selle pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta, [3] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2000/42/EÜ, [4] eriti selle artiklit 10,võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiivi 90/642/EMÜ teatavates taimsetes saadustes, kaasa arvatud puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta, [5] viimati muudetud direktiiviga 2000/57/EÜ, [6] eriti selle artiklit 7,võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, [7] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2000/10/EÜ, [8] eriti selle artikli 4 lõike 1 punkti f,ning arvestades järgmist:(1) Uus toimeaine metüülkresoksiim on komisjoni direktiiviga 1999/1/EÜ [9] kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kasutamiseks üksnes fungitsiidina, täpsustamata eritingimusi, mis mõjutavad põllukultuure, mida võib töödelda metüülkresoksiimi sisaldavate taimekaitsevahenditega.(2) Otsus lisada kõnealune toimeaine I lisasse põhines esitatud andmete hindamisel, mis käsitlesid kavandatavat kasutust fungitsiidina teravilja, õunviljade ja viinapuude puhul. Teatavad liikmesriigid on esitanud teavet muude kasutusviiside kohta vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktis f esitatud nõuetele. Olemasolev teave on läbi vaadatud ja see on piisav teatavate jääkide piirnormide kindlaksmääramiseks.(3) Kui ei ole kehtestatud ühenduse piirnormi või ajutist jääkide piirnormi, kehtestavad liikmesriigid ajutised siseriiklikud piirnormid vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f.(4) Direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmisega vormistati metüülkresoksiimi tehniline ja teaduslik hinnang 16. oktoobril 1998 komisjoni aruandena metüülkresoksiimi kohta. Kõnealuses aruandes määrati metüülkresoksiimi aktsepteeritavaks päevadoosiks (ADI) 0,4 mg/kg kehamassi kohta päevas. Tarbijate eluaegset kokkupuutumist toiduainetega, mida on töödeldud metüülkresoksiimiga, on hinnatud ja mõõdetud vastavalt Euroopa Ühenduses kasutatavatele menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Tervishoiuorganisatsiooni avaldatud juhiseid, [10] ning on välja arvutatud, et käesolevas direktiivis kindlaksmääratud jääkide piirnormid ei põhjusta kõnealuse aktsepteeritava päevadoosi ületamist.(5) Metüülkresoksiimi direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmisele eelnenud hindamiste ja arutluste käigus ei täheldatud selle aine puhul ägedat toksilist mõju, mis nõuaks akuutse standarddoosi kehtestamist.(6) Teatavate põllumajandussaaduste puhul on metüülkresoksiimi kasutustingimused juba määratletud nii, et on võimalik kehtestada jääkide lõplikud piirnormid.(7) Tarbijate nõuetekohaseks kaitsmiseks kokkupuute eest sellistes saadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate jääkidega, mille jaoks ei ole lube antud, on asjakohane kehtestada kõikide nõukogu direktiividega 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ hõlmatud toodete puhul ajutiseks jääkide piirnormiks analüütiliselt määratud alammäär. Jääkide ajutiste piirnormide kehtestamine ühenduse tasandil ei takista liikmesriikidel kehtestada metüülkresoksiimi jääkide ajutisi piirnorme vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f ja vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ VI lisale, eriti selle B osa punktile 2.4.2.3. Nelja aastat peetakse metüülkresoksiimi peamiste edasiste kasutusviiside kindlakstegemiseks piisavaks. Pärast seda peaksid jääkide ajutised piirnormid muutuma lõplikuks.(8) Käesolevas direktiivis sätestatud piirnormide osas on ühenduse kaubanduspartneritega Maailma Kaubandusorganisatsiooni kaudu konsulteeritud ja nende arvamusi kõnealuste piirnormide kohta on arvesse võetud. Komisjon selgitab talle esitatud heakskiidetud andmete alusel, kas teatavate pestitsiidide ja põllukultuuride kombinatsioonide puhul on võimalik määrata kindlaks jääkide piirnorm impordi jaoks.(9) Taimede teaduskomitee arvamusi, eriti nõuandeid ja soovitusi pestitsiididega töödeldud toiduainete tarbijate kaitse osas on arvesse võetud.(10) Käesolev direktiiv on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 86/362/EMÜ II lisa A osasse lisatakse järgmine kanne:Pestitsiidide jäägid | Piirnorm (mg/kg) || |Metüülkresoksiim | 0,05 | teravili |Artikkel 2Direktiivi 86/363/EMÜ II lisa B osasse lisatakse järgmised kanded:Pestitsiidide jäägid | Piirnorm (mg/kg) || |Metüülkresoksiim (piima puhul jääk 490M9 ning liha, maksa, rasva ja neerude puhul jääk 490M1, väljendatuna metüülkresoksiimina) | 0,05 | Piim |0,02 | Liha, maks, rasv |0,05 | Neerud |Metüülkresoksiim | 0,02 | Munad |Artikkel 3Käesoleva direktiivi lisas esitatud metüülkresoksiimi jääkide piirnormid lisatakse direktiivi 90/642/EMÜ II lisasse.Artikkel 41. Kui metüülkresoksiimi jääkide piirnormi juures on märge "p", siis on need piirnormid vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f ajutised (p– provisional).2. Neli aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist muutuvad kõnealustes lisades osutatud metüülkresoksiimi ajutised piirnormid lõplikuks vastavalt direktiivide 86/362/EMÜ ja 86/363/EMÜ artikli 4 lõikes 1 või direktiivi 90/642/EMÜ artiklis 3 määratletud tähenduses.Artikkel 5Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. märtsiks 2001. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad kõnealuseid õigusnorme alates 1. aprillist 2001.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. september 2000Komisjoni nimelkomisjoni liigeDavid Byrne[1] EÜT L 221, 7.8.1986, lk 37.[2] EÜT L 197, 3.8.2000, lk 26.[3] EÜT L 221, 7.8.1986, lk 43.[4] EÜT L 158, 30.6.2000, lk 51.[5] EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71.[6] EÜT L 244, 29.9.2000, lk 76.[7] EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.[8] EÜT L 57, 2.3.2000, lk 28.[9] EÜT L 21, 28.1.1999, lk 21.[10] Juhised pestitsiidijääkide toidu kaudu omandamise hindamiseks (läbi vaadatud), mille on koostanud GEMS/Food Programme koostöös pestitsiidijääkide Codex'i komiteega, avaldatud Maailma Tervishoiuorganisatsiooni poolt 1997. aastal (WHO/FSF/FOS.97.7).--------------------------------------------------LISARühmad ja üksiktoodete näited, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme | Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg) |Metüülkresoksiim |1.Puuvili, värske, kuivatatud või kuumtöötlemata, külmutatud, suhkrulisandita; pähklidi)TSITRUSVILJAD | 0,05 |Greipfruudid | |Sidrunid | |Laimid | |Mandariinid (sh klementiinid ja samalaadsed hübriidid) | |Apelsinid | |Pomelod | |Muud | |ii)PÄHKLIPUU VILJAD (KOORTEGA VÕI KOORTETA) | 0,1 |Mandlid | |Parapähklid | |Kašupähklid | |Kastanid | |Kookospähklid | |Sarapuupähklid | |Makadaamiapähklid | |Pekaanipähklid | |Piiniapähklid | |Pistaatsiad | |Kreeka pähklid | |Muud | |iii)ÕUNVILJAD | 0,2 |Õunad | |Pirnid | |Küdooniad | |Muud | |iv)LUUVILJAD | 0,05 |Aprikoosid | |Kirsid | |Virsikud (sh nektariinid ja samalaadsed hübriidid) | |Ploomid | |Muud | |v)MARJAD JA VÄIKSED PUUVILJADa)Laua- ja veiniviinamarjad | 1 |Lauaviinamarjad | |Veiniviinamarjad | |b)Maasikad (v.a metsmaasikad) | 0,05 |c)Koguviljad (v.a metsamarjad) | 0,05 |Murakad | |Põldmurakad | |Logani murakad | |Vaarikad | |Muud | |d)Muud väiksed puuviljad ja marjad (v.a metsamarjad) | 0,05 |Mustikad | |Jõhvikad | |Sõstrad (punased, mustad ja valged) | |Karusmarjad | |Muud | |e)Looduses kasvavad marjad ja viljad | 0,05 |vi)MUUDAvokaadod | |Banaanid | |Datlid | |Viigimarjad | |Kiivid | |Kääbusapelsinid | |Litšid | |Mangod | |Oliivid | 0,2 |Kannatuslille viljad | |Ananassid | |Granaatõunad | |Muud | 0,05 |2.Köögiviljad, värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatudi)JUURVILJAD JA MUGULKÖÖGIVILJAD | 0,05 |Söögipeet | |Porgand | |Juurseller | |Mädarõigas | |Maapirn | |Pastinaak | |Juurpetersell | |Redis | |Aed-piimjuur | |Maguskartul | |Kaalikas | |Naeris | |Jamss | |Muud | |ii)SIBULKÖÖGIVILJAD | 0,05 |Küüslauk | |Sibul | |Šalott | |Talisibul | |Muud | |iii)VILIKÖÖGIVILJADa)MaavitsalisedTomatid | 0,5 |Punapiprad | 1 |Baklažaanid | 0,5 |Muud | 0,05 |b)Kõrvitsalised – söödav koor | 0,05 |Kurk | |Kornišonid | |Suvekõrvits | |Muud | |c)Kõrvitsalised mittesöödav koor | 0,2 |Melonid | |Patissonid | |Arbuusid | |Muud | |d)Suhkrumais | 0,05 |iv)KAPSASKÖÖGIVILJAD | 0,05 |a)Õisik-kapsadSpargelkapsas | |Lillkapsas | |Muud | |b)PeakapsadRooskapsas | |Peakapsas | |Muud | |c)LehtkapsadHiina kapsas | |Lehtkapsas | |Muud | |d)Nuikapsas | |v)LEHTKÖÖGIVILJAD JA VÄRSKED MAITSETAIMED | 0,05 |a)Salat ja muu sarnaneSalatkress | |Põldkännak | |Salat | |Eskariool | |Muud | |b)Spinat ja muu sarnaneSpinat | |Lehtpeet (mangold) | |Muud | |c)Ürt-allikkress | |d)Salatsigur | |e)MaitsetaimedAed-harakputk | |Murulauk | |Petersell | |Lehtseller | |Muud | |vi)KAUNVILJAD (värsked) | 0,05 |Oad (kaunadega) | |Oad (kaunadeta) | |Herned (kaunadega) | |Herned (kaunadeta) | |Muud | |vii)VARSKÖÖGIVILI (värske) | 0,05 |Spargel | |Hispaania artišokk | |Seller | |Apteegitill | |Kera-artišokk | |Porrulauk | |Rabarber | |Muud | |viii)SEENED | 0,05 |a)Kultuurseened | |b)Looduses kasvavad seened | |3.Kaunviljad | 0,05 |Oad | |Läätsed | |Herned | |Muud | |4.Õliseemned | 0,1 |Linaseemned | |Maapähklid | |Mooniseemned | |Seesamiseemned | |Päevalilleseemned | |Rapsiseemned | |Sojaoad | |Sinepiseemned | |Puuvillaseemned | |Muud | |5.Kartul | 0,05 |Varajane kartul | |Söögikartul | |6.Tee (kuivatatud lehed ja varred, fermenditud või mitte, Camellia sinensis) | 0,1 |7.Humal (kuivatatud), sh humalakäbi graanulid ja kontsentreerimata pulber | 0,1 |--------------------------------------------------