Tähtis õiguslik teade

|

31996L0038

Komisjoni direktiiv 96/38/EÜ, 17. juuni 1996, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 76/115/EMÜ mootorsõidukite turvavööde kinnituspunktide kohtaEMPs kohaldatav tekst

Euroopa Liidu Teataja L 187 , 26/07/1996 Lk 0095 - 0105 CS.ES Peatükk 13 Köide 017 Lk 106  - 116 ET.ES Peatükk 13 Köide 017 Lk 106  - 116 HU.ES Peatükk 13 Köide 017 Lk 106  - 116 LT.ES Peatükk 13 Köide 017 Lk 106  - 116 LV.ES Peatükk 13 Köide 017 Lk 106  - 116 MT.ES Peatükk 13 Köide 017 Lk 106  - 116 PL.ES Peatükk 13 Köide 017 Lk 106  - 116 SK.ES Peatükk 13 Köide 017 Lk 106  - 116 SL.ES Peatükk 13 Köide 017 Lk 106  - 116

		Komisjoni direktiiv 96/38/EÜ,17. juuni 1996,millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 76/115/EMÜ mootorsõidukite turvavööde kinnituspunktide kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud direktiiviga 95/54/EÜ, [2] eriti selle artikli 13 lõiget 2,võttes arvesse nõukogu 18. detsembri 1975. aasta direktiivi 76/115/EMÜ mootorsõidukite turvavööde kinnituspunkte käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [3] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 90/629/EMÜ, [4] eriti selle artiklit 3,ning arvestades, etdirektiiv 76/115/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist EMÜ tüübikinnitusmenetluse kohta, mis on kehtestatud direktiiviga 70/156/EMÜ; kusjuures sellest tulenevalt kehtivad käesolevale direktiivile direktiivi 70/156/EMÜ sätted sõidukite süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kohta;eelkõige direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõikes 4 ja artikli 4 lõikes 3 nõutakse, et igale üksikdirektiivile oleks lisatud teatis, mis sisaldab selle direktiivi I lisa asjakohaseid punkte, ja samuti VI lisal põhinev tüübikinnitustunnistus tüübikinnituse elektrooniliseks salvestamiseks;reisijate avarii korral sõidukist väljapaiskumise ärahoidmist on võimalik tõhustada, nõudes komisjoni direktiivis 90/628/EMÜ [5] ette nähtud miinimumarvu 1-tüüpi pingutiga puusavööde paigaldamist kõigile näoga ja seljaga sõidusuunas paiknevate istekohtadele M2- ja M3-kategooria mootorsõidukites (välja arvatud sõidukid, mis on mõeldud nii linnasõiduks kui ka seisvatele reisijatele);viimati direktiiviga 90/628/EMÜ muudetud nõukogu direktiivi 77/541/EMÜ muudatuste jõustamine [6] ülalnimetatud turvavööde nõudmiseks M2- ja M3-kategooria sõidukites sõltub viimati nõukogu direktiiviga 81/577/EMÜ [7] muudetud nõukogu direktiivi 74/408/EMÜ kohandamisest tehnika arenguga istmete tugevuse osas ja käesolevast direktiivist turvavöö kinnituspunktide osas; [8]viidatakse viimati komisjoni direktiiviga 78/632/EMÜ [9] muudetud nõukogu direktiivile 74/60/EMÜ [10] mootorsõidukite sisustuse kohta;käesoleva direktiivi sätted on kooskõlas direktiiviga 70/156/EMÜ asutatud tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 76/115/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikkel 1 sõnastatakse järgmiselt:"Käesolevat direktiivi kohaldatakse mootorsõidukite turvavöödele, mis on mõeldud täiskasvanud reisijatele näoga sõidusuunas olevatel istmetel."2. Artiklis 2 asendatakse sõnad "I lisa" sõnadega "IIA lisa".3. Direktiivi 76/115/EMÜ artiklites 3 ja 4 asendatakse sõnad "I, III ja IV lisa" sõnaga "lisad".4. Lisasid muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 21. Alates 1. jaanuarist 1997 ei tohi liikmesriigid turvavööde kinnituspunktidega seotud põhjustel:- keelduda sõidukitüübile EMÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest, ega- keelata sõidukite registreerimist, müüki või kasutuselevõtmist,kui kõnealuse sõidukitüübi või sõidukite turvavööde kinnituspunktid vastavad käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 76/115/EMÜ nõuetele.2. Alates 1. oktoobrist 1999 M2-kategooria sõidukitele täismassiga mitte üle 3500 kg ja alates 1. oktoobrist 1997 kõigile ülejäänud sõidukitele:- ei tohi liikmesriigid enam anda EÜ tüübikinnitust ja- võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisestsõidukitüübile selle turvavööde kinnituspunktidega seotud põhjustel, kui käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 76/115/EMÜ nõuded pole täidetud.3. Alates 1. oktoobrist 2001 M2-kategooria sõidukitele täismassiga mitte üle 3500 kg ja alates 1. oktoobrist 1999 kõigile ülejäänud sõidukitele:- peavad liikmesriigid vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ sätetele lugema uue sõidukiga kaasasolevaid vastavustunnistusi selle direktiivi artikli 7 lõike 1 kohaldamisel kehtetuteks ja- võivad keelduda uute sõidukite registreerimisest, müügist või kasutuselevõtmisest, kui neil puudub direktiivis 70/156/EMÜ määratletud vastavustunnistus,turvavööde kinnituspunktidega seotud põhjustel, kui käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 76/115/EMÜ nõuded pole täidetud.Artikkel 31. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. detsembriks 1996.Kui liikmesriigid kõnealused normid vastu võtavad, viidatakse nendes käesolevale direktiivile või lisatakse neile vastav viide ametliku avaldamise korral. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 4Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 17. juuni 1996Komisjoni nimelkomisjoni liigeMartin Bangemann[1] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[2] EÜT L 266, 8.11.1995, lk 1.[3] EÜT L 24, 30.1.1976, lk 6.[4] EÜT L 341, 6.12.1990, lk 14.[5] EÜT L 341, 6.12.1990, lk 1.[6] EÜT L 220, 29.8.1977, lk 95.[7] EÜT L 209, 29.7.1981, lk 34.[8] EÜT L 221, 12.8.1974, lk 1.[9] EÜT L 206, 29.7.1978, lk 26.[10] EÜT L 38, 11.2.1974, lk 2.--------------------------------------------------LISALisatakse järgmine lisade loetelu:"LISADE LOETELUI LISA: | Mõisted, EMÜ tüübikinnituse taotlemine, EMÜ tüübikinnituse andmine, määratlused, katsed, toodangu vastavus, juhendid || Liide 1: | Kinnituspunktide vähim arv || Liide 2: | Alumiste kinnituspunktide asukoht ja nõuded nurkadele || Liide 3: | Teatis || Liide 4: | Tüübikinnitustunnistus |II LISA: | Tegelike turvavöö kinnituspunktide asukoht |III LISA: | Tõmbeseade |"I lisa muudetakse järgmiselt:————————————————————————— Punkti 1.14 järele lisatakse uus punkt 1.15:"1.15. Kontrollvöönd – ala kahe vertikaalse pikitasandi vahel, mis on teineteisest 400 mm kaugusel ja sümmeetrilised H-punkti suhtes ning mis on määratud direktiivi 74/60/EMÜ II lisas kirjeldatud peakujulise seadme pööramisega vertikaalasendist horisontaalasendisse. Seade tuleb asetada nii, nagu kirjeldatud selles lisas ning reguleerida maksimaalpikkusele 840 mm."Punkt 2.1 sõnastatakse järgmiselt:"2.1. Sõidukitüübi tüübikinnitustaotluse turvavööde kinnituspunktide osas direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõike 4 kohaselt esitab sõiduki tootja."Punkt 2.2 sõnastatakse järgmiselt:"2.2. Teatise näidis on toodud 3. liites."Punktid 2.2.1 kuni 2.2.5 (kaasa arvatud) kustutatakse.Punkt 3 sõnastatakse järgmiselt:"3. EÜ tüübikinnituse andmine3.1. Kui vastavad nõuded on täidetud, antakse välja EÜ tüübikinnitus direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõike 3 ja vajadusel artikli 4 lõike 4 kohaselt.3.2. EMÜ tüübikinnitustunnistuse näidis on toodud 4. liites.3.3. Igale tüübikinnituse saanud sõidukitüübile antakse tüübikinnitusnumber vastavalt direktiivile 70/156/EMÜ. Üks liikmesriik ei tohi anda sama numbrit mitmele sõidukitüübile."Punktis 4.1 asendatakse sõnad"I lisa"sõnadega"II lisa".Punkt 4.3.1 sõnastatakse järgmiselt:"4.3.1. Kõik M- ja N-kategooria sõidukid (välja arvatud need M2- ja M3-kategooria sõidukid, mis on mõeldud nii linnasõiduks kui ka seisvatele reisijatele) peavad olema varustatud käesoleva direktiivi nõuetele vastavate turvavööde kinnituspunktidega."Punkt 4.3.2 sõnastatakse järgmiselt:"4.3.2. Turvavööde kinnituspunktide vähim arv iga näoga ja seljaga sõidusuunas paikneva istekoha kohta peab vastama 1. liites määratletud arvule"Punktis 4.3.5 asendatakse sümbol"*"sümboliga""(ainult saksakeelses versioonis).Lisatakse järgmine uus punkt 4.3.7:"4.3.7. Igal I liites sümboliga+++++ TIFF +++++märgitud istekohal peab olema kolm kinnituspunkti, välja arvatud juhul, kui on täidetud üks järgmistest tingimusest:- otse ees asub iste või muud sõiduki osad, mis on vastavuses direktiivi 74/408/EMÜ III lisa 1. liite lõikega 3.5, või- ükski sõiduki osa ei ole kontrollvööndis või ei saa liikuva sõiduki korral seal olla, või- nimetatud kontrollvööndis asuvad sõiduki osad vastavad direktiivi 74/408/EMÜ III lisa 6. liites löögisummutile sätestatud nõuetele,kusjuures viimasel juhul võib kinnituspunkte olla kaks."Punkt4.3.7nimetatakse ümber punktiks4.3.8.Punkti 4.3.8 esimene lause sõnastatakse järgmiselt:"Kokkupandavate istmete või ainult paigalseisvas sõidukis kasutamiseks mõeldud istmete ja ka kõigi muude istmete korral… ei nõuta vööde kinnituspunkte."Punkti 4.3.8 järele lisatakse kaks uut punkti"4.3.9. Kahekorruselise sõiduki ülemise korruse osas kehtivad keskmisele esiistmele esitatud nõuded ka äärmistele esiistmetele.4.3.10. Ainult paigalseisvas sõidukis teise suunda pööratavate või asetatavate istmete korral kehtivad punkti 4.3.1 nõuded nendele tavapäraseks kasutamiseks mõeldud suundadele vastavalt käesolevale direktiivile ainult siis, kui sõiduk liigub maanteel. Märkus selle kohta peab sisalduma teatises."Punkti 4.4.3.4 lõppu lisatakse järgmine lause:"M2- ja M3-kategooria sõidukite istmete korral, välja arvatud esiistmed, peavad nurgad α1 ja α2 olema vahemikus 45–90 kraadi kõikides tavapärastes kasutamisasendites."Lisatakse järgmine uus punkt 5.1.1.2:"5.1.1.2. Katsed võivad piirduda ainult ühe istme või istmete rühma kinnituspunktidega tingimustel, et- kõnealustel kinnituspunktidel on samasugused konstruktsioonilised omadused nagu teiste istmete või istmete rühmaga seotud kinnituspunktidel, ja- kus selliste kinnituspunktide täieliku või osalise paigaldamise korral istmetele või istmete rühmale on istmete või istmete rühma konstruktsioonilised omadused samasugused nagu teistel istmetel või istmete rühmal."Punktid5.1.1.2ja5.1.1.3nimetatakse ümber vastavalt punktideks5.1.1.3ja5.1.1.4.Punkt 5.3.1 sõnastatakse järgmiselt:"5.3.1. Kõiki sama istmete rühma vööde kinnituspunkte tuleb katsetada samaaegselt. Rikete tekkimise ohu korral istmete ja/või kinnituspunktide ebavõrdsel koormamisel võib läbi viia ebavõrdse koormuse lisakatse."Punkt 5.3.2 sõnastatakse järgmiselt:"5.3.2. Tõmbejõudu rakendatakse suunas, mis vastab istme asendi suunale 10° ±5° nurga all sõiduki keskpikitasandiga paralleelsest horisontaaltasapinnast ülevalpool."Punktides 5.3.4, 5.4.1.2, 5.4.1.3, 5.4.2.1, 5.4.2.2, 5.4.3 ja 5.4.5.2 asendatakse sõnad"IV lisa"sõnadega"III lisa".Punkt 5.4.4.2 sõnastatakse järgmiselt:"5.4.4.2. Punktides 5.4.1, 5.4.2 ja 5.4.3 toodud koormustele lisatakse jõud, mis on võrdne kogu istme 20-kordse kaaluga.M2- ja N2-kategooria sõidukite korral peab see jõud olema võrdne kogu istme 10-kordse kaaluga, M3- ja N3-kategooria sõidukite korral peab see olema võrdne kogu istme 6,6-kordse kaaluga."Punkti 5.4.5.2 järele lisatakse järgmine uus punkt:"5.4.6. Katse seljaga sõidusuunas paiknevate istmete korral:5.4.6.1. Kinnituspunkte tuleb katsetada vastavalt punktides 5.4.1, 5.4.2 või 5.4.3 määratletud jõududele. Igal üksikul juhul peab katsekoormus vastama M3- ja N3-sõidukite jaoks ette nähtud koormustele.5.4.6.2. Katsekoormus suunatakse kõnealuse istekoha suhtes ettepoole vastavalt lõikes 5.3 määratletud protseduurile."Punkti 5.5.3 järele lisatakse järgmine uus punkt:"5.5.4. Erandina võivad M2-kategooria (üle 3,5 tonni) ja M3-kategooria sõidukite ühele või mitmele istmele paigaldatud ülemised kinnituspunktid, mis vastavad direktiivi 74/408/EMÜ III lisa nõuetele, mitte vastata punkti 5.5.1 nõuetele, mis puudutavad punkti 4.4.4.6 nõuetele vastavust. Kõnealus(t)e istme(te) täpsed andmed peavad olema toodud 4. liites viidatud tüübikinnitustunnistuse lisas."Punkt 6.1 sõnastatakse järgmiselt:"6.1. Üldjuhul tuleb meetmed toodangu vastavuse tagamiseks võtta vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 sätetele."Punkt 7 nimetatakse ümber punktiks 8 ja selle ette lisatakse järgmine uus punkt 7:"7. Tüübi muutmine ja muudatused tüübikinnitustes:7.1. Käesoleva direktiivi kohaselt tüüpi tehtud muudatuste korral kohaldatakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 5 sätteid."I lisale lisatakse järgmised uued 1. ja 2. liide:"1. liideKinnituspunktide vähim arvSõiduki kategooria | Näoga sõidusuunas istekohad | Seljaga sõidusuunas istekohad |Äärmised | Keskmised |Esiistmed | Muud | Esiistmed | Muud |M1 | 3 | 3 või 2 Ø | 3 või 2 * | 2 | 2 |M2 ≤ 3,5 T | 3 | 3 | 3 | 3 | 2 |+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++M3 & M2 > 3,5 T | 3 | 3 või 2 | 3 või 2 | 3 või 2 | 2 |N1, N2 & N3 | 3 | 2 või 0 | 3 või 2 * | 2 või 0 | — |Sümbolite tähendus:2: kaks alumist kinnituspunkti, mis võimaldavad B-tüüpi turvavöö paigaldamist või, kui see on vajalik, direktiivi 77/541/EMÜ XV lisa kohaselt, Br-, Br3-, Br4m- või Br4Nm-tüüpi turvavöö paigaldamist.3: kaks alumist kinnituspunkti ja üks ülemine kinnituspunkt, mis võimaldavad A-tüüpi kolmepunktivöö paigaldamist või, kui see on vajalik direktiivi 77/541/EMÜ XV lisa kohaselt, Ar-, Ar4m- või Ar4Nm-tüüpi kolmepunktivöö paigaldamist.Ø: viide punktile 4.3.3 (kaks kinnituspunkti lubatud, kui iste paikneb seespool läbikäiku).*: viide punktile 4.3.4 (kaks kinnituspunkti lubatud, kui tuuleklaas on väljaspool kontrollvööndit).: viide punktidele 4.3.5 ja 4.3.6 (kaks kinnituspunkti nõutud kaitseta istekohtadel).+++++ TIFF +++++ : viide punktile 4.3.7 (kaks kinnituspunkti lubatud, kui midagi pole kontrollvööndis).+++++ TIFF +++++ : viide punktile 4.3.1 (erisätted sõiduki ülakorruse jaoks).2. liideAlumiste kinnituspunktide asukoht. Nõuded ainult nurkadeleIste | M1 | Muu kui M1 || |Esiiste | pandlapoolne (α2) | 45°–80° | 30°–80° |muu kui pandlapoolne (α1) | 30°–80° | 30°–80° |nurga konstant | 50°–70° | 50°–70° |iste – pandlapoolne (α2) | 45°–80° | 20°–80° |iste – muu kui pandlapoolne (α1) | 30°–80° | 20°–80° |reguleeritav iste seljatoe nurgaga < 20° | 45°–80° (α2) * 20°–80° (α1) * | 20°–80° |Tagaiste | | 30°–80° | 20°–80° Ψ |Kokku-pandav | Vöö kinnituspunktid ei ole kohustuslikud. Kui kinnituspunkt on olemas: vt nõudeid nurkadele esi- ja tagaistmetel. |Märkused:: äärmine ja keskmine.*: kui nurk on konstantne, vt punkti 4.4.3.1.Ψ: 45°–90° M2- ja M3-sõidukite istmete korral."Lisatakse kaks järgmist uut liidet:"3. liide+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++4. liide+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++"3. II LISA jäetakse välja4. III LISA nimetatakse ümber II LISAKS ja pealkirjastatakse järgmiselt: "Turvavöö kasutuses olevate kinnituspunktide asukoht".5. IV LISA nimetatakse ümber III LISAKS.--------------------------------------------------


title: Nõukogu Direktiiv, 27. juuni 1977, üldõdede tegevust käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31977L0453

Euroopa Liidu Teataja L 176 , 15/07/1977 Lk 0008 - 0010 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 6 Köide 1 Lk 0204  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 06 Köide 1 Lk 0258  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 6 Köide 1 Lk 0204  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 06 Köide 2 Lk 0009  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 06 Köide 2 Lk 0009

		Nõukogu direktiiv,27. juuni 1977,üldõdede tegevust käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta(77/453/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 49, 57, 66 ja 235,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:nõukogu direktiivis 77/452/EMÜ [3] sätestatud üldõdede diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikust tunnustamist silmas pidades võimaldab liikmesriikide koolituskursuste võrreldavus piirduda sellealase kooskõlastamise puhul tingimusega pidada kinni miinimumnõuetest ja jätta liikmesriikidele vabadus korraldada õppetööd vastavalt oma soovile;käesolevas direktiivis kavandatud kooskõlastamine ei välista edaspidist kooskõlastamist;käesolevas direktiivis kavandatud kooskõlastamine hõlmab üldõdede tööalast koolitust; koolituse osas ei tee enamik liikmesriike praegu vahet meditsiiniõdedel, kes tegutsevad palgatöötajatena, ja meditsiiniõdedel, kes on füüsilisest isikust ettevõtjad; seepärast tuleb spetsialistide vaba liikumise võimalikult tõhusaks edendamiseks ühenduses laiendada käesoleva direktiivi kohaldamisala palgatöötajatest meditsiiniõdedele,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Liikmesriigid seavad direktiivi 77/452/EMÜ artiklis 3 nimetatud üldõe diplomi, tunnistuse või muu kvalifikatsiooni tõendava dokumendi saamise tingimuseks sellise eksami sooritamise, mis tagab, et kõnealune isik on koolituse ajal omandanud:a) piisavad teadmised üldõe tegevusega seotud teadusharudest, sealhulgas arusaamise tervete ja haigete inimeste ehitusest, füsioloogilistest funktsioonidest ja käitumisest, samuti inimese tervisliku seisundi ja tema elukeskkonna vahelistest suhetest;b) piisavad teadmised asjaomase kutseala laadist ja eetikast ning tervise ja põetamise põhialustest;c) piisavad kliinilised kogemused; selliste kogemuste valimisel tuleks aluseks võtta nende väärtus koolituse seisukohast ja need tuleks hankida patsientide hooldusraviks küllaldase pädevate töötajate ja seadmete arvuga pädevate põetajate järelevalve all;d) oskuse osaleda tervishoiutöötajate praktilises koolituses ja tervishoiutöötajatega töötamise kogemused;e) teiste tervishoiusektori kutsealade esindajatega töötamise kogemused.2. Lõikes 1 nimetatud koolitus hõlmab vähemalt:a) 10 aastast põhiharidust, mida tõendab liikmesriigi pädevate asutuste väljaantud diplom, tunnistus või muu kvalifikatsiooni tõendav dokument või dokument, mis on saadud pärast samatasemelise kutseeksami sooritamist ja mis annab selle omanikule õiguse astuda meditsiiniõe koolitust andvasse kooli;b) täisajaga erialast koolitust, mis peab hõlmama vähemalt käesoleva direktiivi lisas toodud koolitusprogrammi õppeaineid ja sisaldama kolmeaastast kursust või 4600 tundi teoreetilist ja praktilist koolitust.3. Liikmesriigid tagavad, et meditsiiniõdede koolitust andev institutsioon vastutab kogu programmi vältel teooria ja praktika kooskõlastamise eest.Lisa A osas nimetatud teoreetiline ja tehniline koolitus peab olema tasakaalus ja kooskõlastatud sama lisa B osas nimetatud meditsiiniõdede kliinilise koolitusega, nii et oleks võimalik asjakohaselt omandada lõikes 1 loetletud kogemusi.Meditsiiniõdede kliiniline juhendamine peab toimuma täiendkoolituse vormis järelevalve all haiglaosakondades või muudes pädevate asutuste heakskiidetud tervishoiuteenistustes, sealhulgas kodupõetuskeskustes. Koolituse kestel peavad õenduseriala üliõpilased osalema asjaomaste osakondade tegevuses niivõrd, kuivõrd see on seotud nende koolitusega. Neid teavitatakse hooldusraviga seotud vastutusest.4. Hiljemalt viie aasta pärast alates käesoleva direktiivi teatavakstegemisest ja olukorra ülevaatamise tulemusi silmas pidades otsustab nõukogu komisjoni ettepanekul, kas teoreetilise ja tehnilise koolituse vahelist tasakaalu ning meditsiiniõdede kliinilist koolitust käsitleva lõike 3 sätted tuleks säilitada või neid muuta.5. Liikmesriigid võivad anda osalise vabastuse isikutele, kes on läbinud osa lõike 2 punktis b nimetatud koolitusest mõne muu vähemalt samatasemelise koolituse vormis.Artikkel 2Artiklist 1 olenemata võivad liikmesriigid lubada osalise ajaga koolitust pädevate siseriiklike asutuste heakskiidetud tingimustel.Osalise ajaga koolituse pikkus ei või olla lühem kui täisajaga koolituse puhul. Koolituse tase ei või selle osaajalisuse tõttu langeda.Artikkel 3Käesolevat direktiivi kohaldatakse ka nende liikmesriikide kodanike suhtes, kes nõukogu 15. oktoobri 1968. aasta määruse (EMÜ) nr 1612/68 (töötajate liikumisvabaduse kohta ühenduses) [4] kohaselt tegelevad või kavatsevad tegelda mõne direktiivi 77/452/EMÜ artiklis 1 nimetatud tegevusega palgatöötajatena.Artikkel 41. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud meetmed kahe aasta jooksul alates direktiivi teatavakstegemisest ja teavitavad sellest viivitamata komisjoni.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 5Kui liikmesriigil on käesoleva direktiivi kohaldamisel teatavates valdkondades suuri raskusi, uurib komisjon neid raskusi koos selle riigiga ja taotleb otsuse 75/365/EMÜ, [5] muudetud otsusega 77/455/EMÜ, [6] alusel moodustatud kõrgemate tervishoiuametnike komitee arvamust.Vajaduse korral esitab komisjon nõukogule asjakohaseid ettepanekuid.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 27. juuni 1977Nõukogu nimeleesistujaJ. Silkin[1] EÜT C 65, 5.6.1970, lk 12.[2] EÜT C 108, 26.8.1970, lk 23.[3] EÜT L 176, 15.7.1977, lk 1.[4] EÜT L 257, 19.10.1968, lk 2.[5] EÜT L 167, 30.6.1975, lk 19.[6] EÜT L 176, 15.7.1977, lk 13.--------------------------------------------------LISAÜLDÕDEDE KOOLITUSPROGRAMMÜldõe diplomi, tunnistuse või muu kvalifikatsiooni tõendava dokumendi saamisega lõppev koolitusprogramm koosneb järgmisest kahest osast:A. Teoreetiline ja tehniline koolitus:a) põetamine:kutseala laad ja eetika,tervishoiu ja põetamise põhialused,põetamise üldalused ja seos järgmiste valdkondadega:- üld- ja erimeditsiin,- üld- ja erikirurgia,- laste hooldus ja pediaatria,- hooldus raseduse ja sünnitusjärgsel ajal,- vaimne tervis ja psühhiaatria,- vanurite hooldus ja geriaatria;b) baasteadusedanatoomia ja füsioloogia,patoloogia,bakterioloogia, viroloogia ja parasitoloogia,biofüüsika, biokeemia ja radioloogia,toitumisõpetus,hügieen:- ennetav meditsiin,- terviseõpetus,farmakoloogia;c) eriteadused:sotsioloogia,psühholoogia,töökorralduse üldalused,õpetamise üldalused,sotsiaal- ja tervishoiualased õigusnormid,põetamise õiguslikud aspektid.B. Kliiniline koolitus:Põetamine ja selle seos järgmiste valdkondadega:- üld- ja erimeditsiin,- üld- ja erikirurgia,- laste hooldus ja pediaatria,- hooldus raseduse ja sünnitusjärgsel ajal,- vaimne tervis ja psühhiaatria,- vanurite hooldus ja geriaatria,- kodupõetus.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 25. juuni 1991, millega muudetakse direktiivi 83/477/EMÜ töötajate kaitse kohta asbestiga kokkupuutest tingitud ohtude eest tööl (teine üksikdirektiiv direktiivi 80/1107/EMÜ artiklis 8 määratletud tähenduses)

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31991L0382

Euroopa Liidu Teataja L 206 , 29/07/1991 Lk 0016 - 0018 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 5 Köide 5 Lk 0060  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 5 Köide 5 Lk 0060

		Nõukogu direktiiv,25. juuni 1991,millega muudetakse direktiivi 83/477/EMÜ töötajate kaitse kohta asbestiga kokkupuutest tingitud ohtude eest tööl (teine üksikdirektiiv direktiivi 80/1107/EMÜ artiklis 8 määratletud tähenduses)(91/382/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 118a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, mis esitati pärast tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu nõuandekomiteega konsulteerimist, [1]koostöös Euroopa Parlamendiga, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:asutamislepingu artikkel 118a näeb ette, et nõukogu võtab direktiividega vastu miinimumnõuded, et eelkõige töökeskkonna parandamisega tagada töötajate ohutuse ja tervise parem kaitse;vastavalt kõnealusele artiklile tuleb nendes direktiivides hoiduda selliste haldus-, finants- ja õiguslike piirangute kehtestamisest, mis pidurdaksid väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete asutamist ja arengut;komisjoni teatis tööohutust, -hügieeni ja -tervishoidu käsitleva programmi kohta [4] näeb ette direktiivide vastuvõtmise töötajate tervise ja ohutuse tagamiseks;nõukogu võttis oma 21. detsembri 1987. aasta resolutsioonis tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu kohta [5] teadmiseks komisjoni kavatsuse esitada nõukogule lähimas tulevikus ühenduse tasandil olevad miinimumnõuded, mis käsitlevad kaitset ohtlikest ainetest, sealhulgas kantserogeenidest tingitud ohtude eest; nõukogu pidas vajalikuks, et sellega seoses tuleks aluseks võtta asenduspõhimõte, mille kohaselt kasutataks ohutuid või vähem ohtlikke aineid;asbest on eriti ohtlik aine, mis võib põhjustada rasket haigust ja mida kasutatakse mitmesuguste tööde puhul;võttes arvesse teaduse ja tehnika arengut ning pidades silmas nõukogu 19. septembri 1983. aasta direktiivi 83/447/EMÜ (töötajate kaitse kohta asbestiga kokkupuutest tingitud ohtude eest tööl (teine üksikdirektiiv direktiivi 80/1107/EMÜ artiklis 8 määratletud tähenduses)) [6] kohaldamisel omandatud kogemusi, tuleks töötajate kaitset parandada ning vähendada direktiiviga 83/477/EMÜ ettenähtud tasemeid ja piirväärtusi;asbesti pihustamise keelamine ei ole küllaldane, et vältida asbestikiudude tungimist atmosfääri; muud teatavate materjalide, sealhulgas asbesti kasutamisega seotud töövõtted tuleb samuti keelata;veel ei saa vastu võtta otsust õhu asbestisisalduse mõõtmise ühtse meetodi kehtestamise kohta ühenduse tasandil;käesolev direktiiv tuleks läbi vaadata 31. detsembriks 1995, võttes eelkõige arvesse teaduse ja tehnika arengut ja käesoleva direktiivi kohaldamisel omandatud kogemusi;otsusega 74/325/EMÜ, [7] viimati muudetud 1985. aasta ühinemisaktiga, nähakse ette, et komisjon konsulteerib selles valdkonnas ettepanekute koostamisel tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu nõuandekomiteega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 83/477/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 3 lõige 3 asendatakse järgmisega:"3. Kui lõikes 2 nimetatud hindamine näitab, et asbestikiudude kontsentratsioon töökoha õhus igasuguste isikukaitsevahendite puudumise korral liikmesriikide valiku kohaselt kas mõõdetuna või arvutatuna ona) krüsotiili osas- väiksem kui 0,20 kiudu/cm3 kaheksa tunni pikkuse võrdlusperioodi jooksul ja/või- väiksem kui kumulatiivne doos 12,00 kiudpäeva/cm3 kolme kuu jooksul,b) kõigi teiste asbestitüüpide osas kas eraldi või seguna, sealhulgas krüsotiili sisaldavate segude osas- väiksem kui 0,10 kiudu/cm3 kaheksa tunni pikkuse võrdlusperioodi jooksul ja/või- väiksem kui kumulatiivne doos 6,00 kiudpäeva/cm3 kolme kuu jooksul,ei kohaldata artikleid 4, 7 ja 13, artikli 14 lõiget 2 ning artikleid 15 ja 16."2. Artikkel 5 asendatakse järgmisega:"Artikkel 5Asbesti pihustamine ja asbesti sisaldavate väikese tihedusega (kuni 1 g/cm3) isoleermaterjalide või helikindlate materjalide kasutamist eeldavad töövõtted tuleb keelata."3. Artikli 7 punkti 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:"Asutamislepingu artikli 118a kohaselt ja teaduse ja tehnika arengut ning käesoleva direktiivi kohaldamisel omandatud kogemusi arvesse võttes vaatab nõukogu esimese lõigu esimese lause sätted läbi 31. detsembriks 1995, pidades silmas õhu asbestisisalduse mõõtmise ühtse meetodi kehtestamist ühenduse tasandil;"4. Artikkel 8 asendatakse järgmisega:"Artikkel 8Kohaldatakse järgmisi piirväärtusi:a) krüsotiilikiudude kontsentratsioon töökoha õhus:0,60 kiudu/cm3, mis on mõõdetud või arvutatud kaheksa tunni pikkuse võrdlusperioodi kohta;b) kõigi teiste asbestikiutüüpide kontsentratsioon töökoha õhus kas eraldi või segudes, sealhulgas krüsotiili sisaldavates segudes:0,30 kiudu/cm3, mis on mõõdetud või arvutatud kaheksa tunni pikkuse võrdlusperioodi kohta."5. Artikkel 9 asendatakse järgmisega:"Artikkel 91. Ilma et see piiraks artikli 7 punkti 1 kolmanda lõigu kohaldamist, vastavalt asutamislepingu artiklile 118a ja võttes eelkõige arvesse teaduse ja tehnika arengut ning käesoleva direktiivi kohaldamisel omandatud kogemusi, vaatab nõukogu käesoleva direktiivi sätted läbi 31. detsembriks 1995.2. Käesoleva direktiivi lisade kohandamiseks tehnika arengu arvestamise vajadust silmas pidades nõutavad muudatused tehakse vastavalt nõukogu 27. novembri 1980. aasta direktiivi 80/1107/EMÜ (töötajate kaitse kohta ohtude eest, mis tulenevad kokkupuutest keemiliste, füüsikaliste ja bioloogiliste mõjuritega tööl)* artiklites 9 ja 10 kirjeldatud korrale. [8]6. Artiklit 12 muudetakse järgmiselt:a) lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:"Pädevate asutuste nõudel peab kava sisaldama järgmist teavet:- töö iseloom ja võimalik kestus,- töö teostamise koht,- kasutatavad tööviisid, kui töö on seotud asbesti või asbesti sisaldavate materjalide käsitsemisega,- selliste seadmete omadused, mida kasutatakse:- töötajate kaitseks ja saastusest puhastamiseks,- teiste töökohal või selle läheduses viibivate isikute kaitseks.";b) lisatakse järgmine lõige:"3. Pädevate asutuste nõudel tuleb neile lõikes 1 nimetatud kavast enne kavandatud töö algust teatada.".Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. jaanuaril 1993.Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Kuupäev 1. jaanuar 1993 asendatakse asbestikaevandamise osas siiski kuupäevaga 1. jaanuar 1996.Kreeka Vabariigi puhul on:- esimeses lõigus nimetatud kuupäev 1. jaanuar 1996 ja- neljandas lõigus nimetatud kuupäev 1. jaanuar 1999.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 25. juuni 1991Nõukogu nimeleesistujaJ.-C. Juncker[1] EÜT C 161, 30.6.1990, lk 14.[2] EÜT C 284, 12.11.1990, lk 98 ja EÜT C 129, 20.5.1991, lk 93.[3] EÜT C 332, 31.12.1990, lk 162.[4] EÜT C 28, 3.2.1988, lk 3.[5] EÜT C 28, 3.2.1988, lk 1.[6] EÜT L 263, 24.9.1983, lk 25.[7] EÜT L 185, 9.7.1974, lk 15.[8] EÜT L 327, 3.12.1980, lk 8."--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/22/EÜ, 23. aprill 2009 , tarbijate huve kaitsvate ettekirjutuste kohta (kodifitseeritud versioon) EMPs kohaldatav tekst

text:
               1.5.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 110/30

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/22/EÜ,
   23. aprill 2009,
   tarbijate huve kaitsvate ettekirjutuste kohta
   (kodifitseeritud versioon)
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. mai 1998. aasta direktiivi 98/27/EÜ tarbijate huve kaitsvate ettekirjutuste kohta (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

               (2)

               Teatavates direktiivides, mis on loetletud käesoleva direktiivi I lisa nimekirjas, sätestatakse tarbijate huvide kaitse eeskirjad.

               (3)

               Olemasolevad mehhanismid kõnealuste direktiivide täitmise tagamiseks nii siseriiklikul kui ka ühenduse tasandil ei võimalda alati õigel ajal lõpetada tarbijate ühishuve kahjustavaid rikkumisi. Ühishuvid ei tähenda rikkumiste tõttu kahju kannatanud inimeste huvide summat. Käesolevaga ei piirata rikkumise tõttu kahju kannatanud üksikisikute algatatud hagisid.

               (4)

               Siseriiklike sätete kohaselt keelatud tegevuse lõpetamisel võib direktiive ülevõtvate siseriiklike meetmete tõhusus olla takistatud, kuigi tegemist on direktiivi nõuetest rangemate nõuetega, mis on kooskõlas asutamislepinguga ning nendes direktiivides lubatud kaitsemeetmetega, kui need meetmed toovad kaasa tagajärgi ka mõnes teises kui need direktiivid vastuvõtnud liikmesriigis.

               (5)

               Kõnealused raskused võivad tekitada häireid siseturu tõrgeteta toimimises, sest piisab õigusvastase tegevuse viimisest teise riiki, et see oleks väljaspool õigusaktide kohaldamisala. Selline tegevus moonutab konkurentsi.

               (6)

               Kõnealused raskused vähendavad tõenäoliselt tarbijate usaldust siseturu vastu ja võivad piirata ühenduse õiguse rikkumise läbi kahjustatud tarbijate ühishuve esindavate organisatsioonide või neid huve kaitsvate sõltumatute riigiasutuste tegevusulatust.

               (7)

               Kõnealune tegevus ulatub sageli üle liikmesriikide piiride. On vaja kiiresti teataval määral ühtlustada siseriiklikke sätteid, mis võimaldavad eespool mainitud õigusvastasele tegevusele lõpu teha, olenemata liikmesriigist, milles selle tagajärjed ilmnevad. Kohtualluvuse osas ei piirata käesolevaga rahvusvahelise eraõiguse norme ega liikmesriikidevahelisi kehtivaid konventsioone, austades samas liikmesriikide üldisi asutamislepingust tulenevaid kohustusi, eelkõige kohustusi, mis on seotud siseturu tõrgeteta toimimisega.

               (8)

               Kavandatud meetmete eesmärgi võib saavutada ainult ühendus. Seepärast on ühendus kohustatud tegutsema.

               (9)

               Asutamislepingu artikli 5 kolmas lõik kohustab ühendust mitte võtma meetmeid, mis läheksid kaugemale sellest, mida on vaja asutamislepingu eesmärkide saavutamiseks. Vastavalt kõnealusele artiklile tuleb võimalikult suurel määral arvesse võtta siseriiklike õigussüsteemide eripära, jättes liikmesriikidele vabaduse valida erinevate samaväärse mõjuga võimaluste vahel. Kohtutel ja haldusasutustel, kes on pädevad otsustama käesolevas direktiivis osutatud menetlustes, peaks olema õigus tutvuda varasemate otsuste tulemustega.

               (10)

               Ühe võimalusena tuleks nõuda, et üks või mitu tarbijate ühishuvide kaitsmise eest vastutavat sõltumatut riigiasutust teostaksid käesolevas direktiivis sätestatud hagemisõigust. Teise võimalusena tuleks ette näha, et kõnealust õigust teostaksid organisatsioonid, kelle tegevuse eesmärk on kaitsta tarbijate ühishuve vastavalt siseriiklikes õigusaktides ettenähtud tingimustele.

               (11)

               Liikmesriikidel peaks olema võimalus valida kahe kõnealuse võimaluse vahel või need ühendada, et määrata siseriiklikul tasandil käesoleva direktiivi eesmärkide jaoks pädevad asutused ja/või organisatsioonid.

               (12)

               Ühendusesiseste rikkumiste korral peaks kõnealuste asutuste ja/või organisatsioonide puhul kohalduma vastastikuse tunnustamise põhimõte. Siseriiklike üksuste taotluse peale peaksid liikmesriigid teatama komisjonile nende siseriiklike üksuste nimed ja nende tegevuse eesmärgid, kes on pädevad käesoleva direktiivi sätete alusel oma riigis esitama hagi.

               (13)

               Komisjon peab tagama kõnealuste pädevate üksuste nimekirja avaldamise Euroopa Liidu Teatajas. Kuni ei ole avaldatud vastupidise sisuga teadet, eeldatakse, et selles nimekirjas olev pädev üksus on teo- ja õigusvõimeline.

               (14)

               Liikmesriikidel peaks olema võimalus nõuda ettekirjutust taotleva hagi esitamist kavatsevalt osapoolelt eelnevaid läbirääkimisi, mis annaks kostjale võimaluse lõpetada vaidlustatud rikkumine. Liikmesriikidel peaks olema võimalus nõuda, et kõnealune eelnev läbirääkimine toimuks kõnealuste liikmesriikide määratud sõltumatu riigiasutuse osavõtul.

               (15)

               Kui liikmesriigid on kehtestanud eelneva läbirääkimise nõude, tuleks määrata kahenädalane tähtaeg alates läbirääkimistaotluse saamisest. Kui nimetatud tähtaja jooksul ei saavutata rikkumise lõpetamist, on taotlejal õigus viivitamata esitada hagi pädevale kohtule või haldusasutusele.

               (16)

               On otstarbekas, et komisjon annab aru käesoleva direktiivi toimimise, eelkõige selle ulatuse ja eelneva läbirääkimise kohta.

               (17)

               Käesoleva direktiivi kohaldamine ei tohiks kahjustada ühenduse konkurentsieeskirjade kohaldamist.

               (18)

               Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtaegadega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Reguleerimisala
   1.   Käesoleva direktiivi eesmärk on ühtlustada liikmesriikide õigus- ja haldusnormid, mis on seotud artiklis 2 nimetatud ettekirjutust taotlevate hagidega, mille eesmärk on kaitsta tarbijate ühishuve I lisas loetletud direktiivide alusel, et tagada siseturu tõrgeteta toimimine.
   2.   Käesolevas direktiivis tähendab „rikkumine” igasugust tegu, mis on vastuolus I lisas loetletud direktiividega sellistena, nagu need on siseriiklikku õiguskorda üle võetud, ja mis kahjustab lõikes 1 osutatud ühishuve.
   Artikkel 2
   Ettekirjutuste taotlemine
   1.   Liikmesriigid määravad kohtud või haldusasutused, kes on pädevad otsustama artiklis 3 määratletud pädevate üksuste algatatud menetlustes, mille eesmärgiks on:

               a)

               igasuguse rikkumise võimalikult kiire lõpetamine või ärakeelamine, vajaduse korral lihtmenetlusega;

               b)

               vajaduse korral selliste meetmete vastuvõtmine nagu otsuse täielik või osaline avaldamine sellisel viisil, nagu peetakse otstarbekaks, ja/või endist olukorda taastava dokumendi avaldamine selleks, et kõrvaldada rikkumise kestev mõju;

               c)

               kuivõrd asjaomase liikmesriigi õigussüsteem seda võimaldab, kohustada kaotanud kostjat otsuse täitmata jätmise korral kohtu või haldusasutuse poolt täpsustatud tähtaja jooksul tasuma riigikassale või mõnele muule siseriiklikes õigusaktides või nende alusel määratud saajale kindlaksmääratud summa iga viivitatud päeva eest või mingi muu siseriiklikes õigusaktides ettenähtud summa selleks, et tagada otsuste täitmine.

         2.   Käesolev direktiiv ei piira kohaldatava õiguse osas rahvusvahelise eraõiguse normide kohaldamist; tavaliselt kohaldatakse selle liikmesriigi õigusakte, kus rikkumine alguse sai, või selle liikmesriigi õigusakte, kus ilmnevad rikkumise tagajärjed.
   Artikkel 3
   Hagi esitamiseks pädevad üksused
   Käesolevas direktiivis tähendab „pädev üksus” igasugust vastavalt liikmesriigi õigusaktidele moodustatud asutust või organisatsiooni, kellel on õigustatud huvi, et artiklis 1 osutatud sätted oleksid tagatud, eelkõige:

               a)

               üht või mitut sõltumatut riigiasutust, kelle konkreetseks ülesandeks on artiklis 1 osutatud huvide kaitsmine neis liikmesriikides, kus sellised asutused olemas on ja/või

               b)

               organisatsioone, kelle eesmärk on artiklis 1 osutatud huvide kaitsmine vastavalt siseriiklikes õigusaktides sätestatud tingimustele.

         Artikkel 4
   Ühendusesisesed rikkumised
   1.   Iga liikmesriik võtab vajalikke meetmeid tagamaks, et kõnealuses liikmesriigis alguse saanud rikkumise puhul võib iga pädev üksus teises liikmesriigis, kus rikkumine mõjutab pädeva üksuse kaitstavaid huve, anda asja artiklis 2 osutatud kohtusse või haldusasutusse, esitades käesoleva artikli lõikes 3 ettenähtud nimekirja. Kohtud või haldusasutused aktsepteerivad seda nimekirja pädeva üksuse õigus- ja teovõime tõendina, aga see ei piira nende õigust kontrollida, kas pädeva asutuse tegevuse eesmärk õigustab konkreetsel juhul hagi esitamist.
   2.   Ühendusesiseseid rikkumisi silmas pidades ja piiramata teistele üksustele siseriiklike õigusaktide alusel antud õigusi, teatavad liikmesriigid oma pädevate üksuste taotluse peale komisjonile, et kõnealustel üksustel on artikli 2 alusel hagemisõigus. Liikmesriigid teatavad komisjonile nende pädevate üksuste nimed ja tegevuse eesmärgid.
   3.   Komisjon koostab lõikes 2 osutatud pädevate üksuste nimekirja, täpsustades nende tegevuse eesmärgid. Kõnealune nimekiri avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas; muudatused nimekirjas avaldatakse viivitamata ja ajakohastatud nimekiri avaldatakse iga kuue kuu tagant.
   Artikkel 5
   Eelnev läbirääkimine
   1.   Liikmesriigid võivad kehtestada või säilitada sätteid, mille kohaselt ettekirjutust taotleda kavatsev osapool saab menetlust alustada alles pärast seda, kui ta on proovinud saavutada rikkumise lõpetamist läbirääkimistel kostjaga või kostja ja artikli 3 punktis a määratletud pädeva üksusega selles liikmesriigis, kus ettekirjutust taotletakse. Liikmesriik otsustab, kas ettekirjutust taotlev osapool peab pädeva üksusega läbi rääkima. Kui rikkumise lõpetamist ei saavutata kahe nädala jooksul pärast läbirääkimistaotluse vastuvõtmist, võib asjaomane osapool viivitamata esitada ettekirjutust taotleva hagi.
   2.   Liikmesriikides vastuvõetud eelnevat läbirääkimist reguleerivatest eeskirjadest teatatakse komisjonile ja need avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 6
   Aruanded
   1.   Komisjon esitab käesoleva direktiivi kohaldamise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande iga kolme aasta tagant ja esimest korda hiljemalt 2. juuliks 2003.
   2.   Esimeses aruandes käsitleb komisjon eelkõige:

               a)

               käesoleva direktiivi reguleerimisala isikute ühishuvide kaitsmisel kaubanduse, tööstuse, käsitöönduse või kutsetegevuse valdkonnas;

               b)

               käesoleva direktiivi reguleerimisala nii, nagu see on määratletud I lisas loetletud direktiividega;

               c)

               seda, kas artiklis 5 sätestatud eelnev läbirääkimine on aidanud tarbijakaitset tõhustada.

         Vajaduse korral lisatakse nimetatud aruandele ettepanekud käesoleva direktiivi muutmiseks.
   Artikkel 7
   Ulatuslikumat hagemisõigust käsitlevad sätted
   Käesolev direktiiv ei takista liikmesriikidel vastu võtmast või säilitamast sätteid, mis annavad pädevatele üksustele ja teistele asjaomastele isikutele ulatuslikumad hagemisõigused siseriiklikul tasandil.
   Artikkel 8
   Rakendamine
   Liikmesriigid edastavad komisjonile siseriiklike õigusaktide sätted, mis nad käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võtavad.
   Artikkel 9
   Kehtetuks tunnistamine
   Direktiiv 98/27/EÜ, mida on muudetud II lisa A osas loetletud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäevadega.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas III lisas esitatud vastavustabeliga.
   Artikkel 10
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub 29. detsembril 2009.
   Artikkel 11
   Adressaadid
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 23. aprill 2009

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         H.-G. PÖTTERING

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         P. NEČAS

      (1)  ELT C 161, 13.7.2007, lk 39.

      (2)  Euroopa Parlamendi 19. juuni 2007. aasta arvamus (ELT C 146 E, 12.6.2008, lk 73) ja nõukogu 23. märtsi 2009. aasta otsus.

      (3)  EÜT L 166, 11.6.1998, lk 51.

      (4)  Vt II lisa A osa.

      I LISA

         ARTIKLIS 1 OSUTATUD DIREKTIIVIDE NIMEKIRI
          (1)

                  1.

                  Nõukogu 20. detsembri 1985. aasta direktiiv 85/577/EMÜ tarbija kaitsmise kohta väljaspool äriruume sõlmitud lepingute korral (EÜT L 372, 31.12.1985, lk 31).

                  2.

                  Nõukogu 22. detsembri 1986. aasta direktiiv 87/102/EMÜ tarbijakrediiti käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 42, 12.2.1987, lk 48) (2).

                  3.

                  Nõukogu 3. oktoobri 1989. aasta direktiiv 89/552/EMÜ teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta: artiklid 10–21 (EÜT L 298, 17.10.1989, lk 23).

                  4.

                  Nõukogu 13. juuni 1990. aasta direktiiv 90/314/EMÜ reisipakettide, puhkusepakettide ja ekskursioonipakettide kohta (EÜT L 158, 23.6.1990, lk 59).

                  5.

                  Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiiv 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes (EÜT L 95, 21.4.1993, lk 29).

                  6.

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 1997. aasta direktiiv 97/7/EÜ tarbijate kaitse kohta sidevahendi abil sõlmitud lepingute korral (EÜT L 144, 4.6.1997, lk 19).

                  7.

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. mai 1999. aasta direktiiv 1999/44/EÜ tarbekaupade müügi ja nendega seotud garantiide teatavate aspektide kohta (EÜT L 171, 7.7.1999, lk 12).

                  8.

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul. (Direktiiv elektroonilise kaubanduse kohta) (EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1).

                  9.

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiiv 2001/83/EÜ inimtervishoius kasutatavaid ravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta: artiklid 86–100 (EÜT L 311, 28.11.2001, lk 67).

                  10.

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. septembri 2002. aasta direktiiv 2002/65/EÜ, milles käsitletakse tarbijale suunatud finantsteenuste kaugturustust (EÜT L 271, 9.10.2002, lk 16).

                  11.

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2005. aasta direktiiv 2005/29/EÜ, mis käsitleb ettevõtja ja tarbija vaheliste tehingutega seotud ebaausaid kaubandustavasid siseturul (ELT L 149, 11.6.2005, lk 22).

                  12.

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (ELT L 376, 27.12.2006, lk 36).

                  13.

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. jaanuari 2009. aasta direktiiv 2008/122/EÜ tarbijate kaitse kohta seoses osaajalise kasutamise õiguse, pikaajalise puhkusetoote, edasimüügi ja vahetuslepingute teatavate aspektidega (ELT L 33, 3.2.2009, lk 10).

         (1)  Punktides 5, 6, 9 ja 11 osutatud direktiivid sisaldavad erisätteid ettekirjutust taotlevate hagide kohta.

         (2)  „Nimetatud direktiiv tunnistati kehtetuks ja asendati alates 12. maist 2010 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2008. aasta direktiiviga 2008/48/EÜ (mis käsitleb tarbijakrediidilepinguid) (ELT L 133, 22.5.2008, lk 66).”

      II LISA

         A   OSA

         Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatustega

      (osutatud artiklis 9)

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/27/EÜ
                  (EÜT L 166, 11.6.1998, lk 51).

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/44/EÜ
                  (EÜT L 171, 7.7.1999, lk 12).

                  ainult mis puudutab artiklit 10

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/31/EÜ
                  (EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1).

                  ainult mis puudutab artikli 18 lõiget 2

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/65/EÜ
                  (EÜT L 271, 9.10.2002, lk 16).

                  ainut mis puudutab artiklit 19

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/29/EÜ
                  (ELT L 149, 11.6.2005, lk 22).

                  ainult mis puudutab artikli 16 lõiget 1

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/123/EÜ
                  (ELT L 376, 27.12.2006, lk 36).

                  ainult artikkel 42

         B   OSA

         Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevad

      (osutatud artiklis 9)

                  Direktiiv

                  ülevõtmise tähtpäev

                  kohaldamise tähtpäev

                  Direktiiv 98/27/EÜ

                  1. jaanuar 2001

                  —

                  Direktiiv 1999/44/EÜ

                  1. jaanuar 2002

                  —

                  Direktiiv 2000/31/EÜ

                  16. jaanuar 2002

                  —

                  Direktiiv 2002/65/EÜ

                  9. oktoober 2004

                  —

                  Direktiiv 2005/29/EÜ

                  12. juuni 2007

                  12. detsember 2007

                  Direktiiv 2006/123/EÜ

                  28. detsember 2009

                  —

      III LISA

         VASTAVUSTABEL

                  Direktiiv 98/27/EÜ

                  Käesolev direktiiv

                  Artiklid 1 – 5

                  Artiklid 1 – 5

                  Artikkel 6, lõige 1

                  Artikkel 6, lõige 1

                  Artikkel 6, lõige 2, esimene lõik, esimene taane

                  Artikkel 6, lõige 2, esimene lõik, punkt a

                  Artikkel 6, lõige 2, esimene lõik, teine taane

                  Artikkel 6, lõige 2, esimene lõik, punkt b

                  Artikkel 6, lõige 2, esimene lõik, kolmas taane

                  Artikkel 6, lõige 2, esimene lõik, punkt c

                  Artikkel 6, lõige 2, teine lõik

                  Artikkel 6, lõige 2, teine lõik

                     Artikkel 7

                     Artikkel 7

                  Artikkel 8, lõige 1

                  —

                  Artikkel 8, lõige 2

                     Artikkel 8

                  —

                     Artikkel 9

                     Artikkel 9

                     Artikkel 10

                     Artikkel 10

                     Artikkel 11

                  Lisa

                  I lisa

                  —

                  II lisa

                  —

                  III lisa


title: Nõukogu Direktiiv, 10. oktoober 1989, millega muudetakse direktiivi 77/452/EMÜ, mis käsitleb üldõdede diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikust tunnustamist ja mis sisaldab meetmeid asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse kasutamise hõlbustamiseks, ning millega muudetakse direktiivi 77/453/EMÜ üldõdede tegevust käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31989L0595

Euroopa Liidu Teataja L 341 , 23/11/1989 Lk 0030 - 0032 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 6 Köide 3 Lk 0024  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 6 Köide 3 Lk 0024

		Nõukogu direktiiv,10. oktoober 1989,millega muudetakse direktiivi 77/452/EMÜ, mis käsitleb üldõdede diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikust tunnustamist ja mis sisaldab meetmeid asutamisõiguse ja teenuste osutamise vabaduse kasutamise hõlbustamiseks, ning millega muudetakse direktiivi 77/453/EMÜ üldõdede tegevust käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta(89/595/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 49, artikli 57 lõiget 1 ja lõike 2 esimest ja kolmandat lauset ning artiklit 66,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]koostöös Euroopa Parlamendiga, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:direktiivi 77/453/EMÜ [4] artikli 1 lõike 3 teises lõigus on sätestatud põhimõte, et teoreetiline ja tehniline koolitus peavad olema kooskõlas ja tasakaalus kliinilise koolitusega, kuigi erisuhet ei ole sätestatud; artikli 1 lõikes 4 märgitakse, et nõukogu otsustab komisjoni ettepanekul, kas need sätted säilitada või neid muuta;käesoleva läbivaatuse alusel ja võttes eriti arvesse üldõdede teadmiste tasemega seotud suurenenud nõudmisi, on asjakohane muuta direktiivi 77/453/EMÜ artikli 1 lõiget 4 nii, et teoreetilise koolituse pikkus on vähemalt üks kolmandik ja kliinilise koolituse pikkus vähemalt pool kõnealuse direktiivi artikli 1 lõike 2 punktis b nimetatud koolituse miinimumpikkusest; selle suhte tõttu tuleb teoreetiline ja kliiniline koolitus täpsemalt määratleda;tuleb ka täpsustada, et direktiivi 77/453/EMÜ lisas esitatud õppeainete loend ei ole piirav, nagu ka muude tervishoiualasid käsitlevate direktiivide vastavates sätetes, ning direktiivis 77/453/EMÜ ja selle lisa pealkirjades tuleb kasutada standardtermineid "teoreetiline koolitus" ja "kliiniline koolitus"; samuti tuleb direktiivi 77/452/EMÜ [5] (viimati muudetud direktiiviga 89/594/EMÜ [6]) teatavate sätete sõnastus viia vastavusse nõukogu 16. juuni 1975. aasta direktiivi 75/362/EMÜ (mis käsitleb meditsiinialaste diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikust tunnustamist ja mis sisaldab meetmeid asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse kasutamise hõlbustamiseks, [7] viimati muudetud direktiiviga 89/594/EMÜ) samalaadsete sätete sõnastusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 77/452/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 6 lõige 3 asendatakse järgmisega:"3. Kui vastuvõtval liikmesriigil on üksikasjalikke andmeid tõsise juhtumi kohta, mis on aset leidnud väljaspool tema territooriumi enne kõnealuse isiku liikmesriigis tegutsema asumist ning mille puhul on tõenäoline, et see mõjutab asjaomase tegevuse alustamist tema territooriumil, võib vastuvõttev liikmesriik sellest teavitada liikmesriiki, kust see isik on pärit või saabunud.Päritoluliikmesriik või liikmesriik, kust see isik on saabunud, kontrollib andmete õigsust. Selle asutused teevad vastavalt uuringu laadile ja ulatusele otsuse ning teavitavad vastuvõtvat liikmesriiki kõikidest meetmetest, mida nad sellest tulenevalt rakendavad nende väljastatud tunnistuste või dokumentide suhtes.Liikmesriigid tagavad edastatava teabe konfidentsiaalsuse."2. Artikli 7 lõige 2 asendatakse järgmisega:"2. Kui vastuvõtval liikmesriigil on üksikasjalikke andmeid tõsise juhtumi kohta, mis on aset leidnud väljaspool tema territooriumi enne kõnealuse isiku liikmesriigis tegutsema asumist ning mille puhul on tõenäoline, et see mõjutab asjaomase tegevuse alustamist tema territooriumil, võib vastuvõttev liikmesriik sellest teavitada liikmesriiki, kust see isik on pärit või saabunud.Päritoluliikmesriik või liikmesriik, kust see isik on saabunud, kontrollib andmete õigsust. Selle asutused teevad vastavalt uuringu laadile ja ulatusele otsuse ning teavitavad vastuvõtvat liikmesriiki kõikidest meetmetest, mida nad sellest tulenevalt rakendavad lõike 1 kohaselt edastatud teabe suhtes."3. Lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 10aKui vastuvõttev liikmesriik nõuab artiklis 1 osutatud toiminguid alustada või jätkata soovivatelt kohalikelt kodanikelt vannet või tõotust ja kui teiste liikmesriikide kodanikud ei saa vannet või tõotust sellisel kujul kasutada, tagab vastuvõttev liikmesriik, et asjaomastele isikutele pakutakse võimalust anda sobilik ja samaväärne vanne või tõotus."4. Artikli 11 lõike 1 teise lõigu järele lisatakse järgmine tekst:"Seetõttu ja lisaks lõikes 2 sätestatud teenuste osutamist käsitlevale deklaratsioonile võivad liikmesriigid nõuda automaatset ajutist registreerimist või pro forma liikmelisust kutseorganisatsioonis või -organis, et lubada nende territooriumil kehtivate ametialaste käitumisreeglitega seotud sätete rakendamist, või alternatiivina registreerimist, tingimusel et nimetatud registreerimine või liikmelisus ei viivita ega muuda mingil muul viisil keeruliseks teenuste osutamist ega kehtesta teenuseid pakkuvale isikule mingeid lisakulutusi."5. Artikkel 14 jäetakse välja.Artikkel 2Direktiivi 77/453/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 1 lõike 2 punkt b ning lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:"2. b) täispikkusega spetsiaalse rakendusliku kallakuga koolitus, mis peab hõlmama käesoleva direktiivi lisas sätestatud programmi õppeaineid ning kolmeaastast kursust või 4600 tundi teoreetilist ja kliinilist koolitust.3. Liikmesriigid tagavad, et meditsiiniõdede koolitust korraldava koolitusasutuse ülesandeks on teoreetilise ja kliinilise koolituse kooskõlastamine kogu õppeprogrammi raames.a) Teoreetiline koolitus on:see osa õenduskoolitusest, mille jooksul õendusõpilased omandavad kõikehõlmava hooldusravi kavandamiseks, teostamiseks ja hindamiseks vajalikud teadmised, arusaamise ja kutseoskused. Seda koolitust antakse õenduskoolis ja muudes koolitusasutuse poolt valitud koolitusüksustes ning koolitajateks on õendusõpetajad ja teised pädevad isikud.b) Kliiniline koolitus on:see osa õenduskoolitusest, mille jooksul õendusõpilased õpivad omandatud teadmiste ja oskuste abil hooldusrühma osana ja kaudses kokkupuutes terve või haige üksikisiku ja/või nende ühendusega kavandama, teostama ja hindama nõutavat kõikehõlmavat hooldusravi. Õendusõpilane õpib lisaks hooldusrühma liikmena töötamisele tegutsema ka hooldusrühma juhina, kes korraldab kõikehõlmavat hooldusravi, mille hulka kuulub üksikisikute ja väikerühmade tervisekasvatus tervishoiuasutustes või kogukonnas.Koolitus toimub haiglates ning muudes tervishoiuasutustes ja kogukonnas koolitatud meditsiiniõe vastutusel ja koostöös teiste erialase ettevalmistuse saanud meditsiiniõdedega. Koolitusse võib kaasata ka teisi erialase ettevalmistusega töötajaid.Õendusõpilased osalevad asjaomaste osakondade tegevuses niivõrd, kui see tegevus aitab kaasa nende koolitamisele, mille jooksul nad õpivad täitma hooldusraviga lahutamatult seotud ülesandeid.4. Lisa A osas nimetatud teoreetiline koolitus tasakaalustatakse ja kooskõlastatakse lisa B osas nimetatud kliinilise koolitusega nii, et käesoleva artikli lõikes 1 loetletud teadmisi ja kogemusi on võimalik nõuetekohasel viisil omandada. Teoreetilise koolituse pikkus on vähemalt üks kolmandik ja kliinilise koolituse pikkus vähemalt pool lõike 2 punktis b nimetatud koolituse miinimumpikkusest."2. Lisa muudetakse järgmiselt:a) sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:"Koolitusprogramm üldõe diplomi, tunnistuse või muu kvalifikatsiooni tõendava dokumendi saamiseks koosneb järgmisest kahest osast ja vähemalt järgmistest õppeainetest. Üht või enamat nimetatud õppeainet võib õpetada muude kursuste osana või nendega seoses."b) A ja B osa pealkirju muudetakse järgmiselt:- hispaaniakeelses tekstis asendatakse pealkiri "A. Enseñanza teórica y técnica" pealkirjaga "A. Enseñanza teórica" ning pealkiri "B. Enseñanzas de enfermería clínica" pealkirjaga "B. Enseñanza clínica",- taanikeelses tekstis asendatakse pealkiri "A. Teoretisk og teknisk undervisning" pealkirjaga "A. Teoretisk undervisning",- saksakeelses tekstis asendatakse pealkiri "A. Theoretischer und technischer Unterricht" pealkirjaga "A. Theoretischer Unterricht" ning pealkiri "B. Klinisch-praktische Krankenpflege-Ausbildung" pealkirjaga "B. Klinische Unterweisung",- kreekakeelses tekstis asendatakse pealkiri "A. Θεωρητική και πρακτική διδασκαλία" pealkirjaga "A. Θεωρητική διδασκαλία" ning pealkiri "B. Κλινική διδασκαλία του νοσοκόμου" pealkirjaga "B. Κλινική διδασκαλία",- ingliskeelses tekstis asendatakse pealkiri "A. Theoretical and technical instruction" pealkirjaga "A. Theoretical instruction",- prantsuskeelses tekstis asendatakse pealkiri "A. Enseignement théorique et technique" pealkirjaga "A. Enseignement théorique" ning pealkiri "B. Enseignement infirmier clinique" pealkirjaga "B. Enseignement clinique",- itaaliakeelses tekstis asendatakse pealkiri "A. Insegnamento teorico e tecnico" pealkirjaga "A. Insegnamento teorico" ning pealkiri "B. Insegnamento infermieristico clinico" pealkirjaga "B. Insegnamento clinico",- hollandikeelses tekstis asendatakse pealkiri "A. Theoretisch en technisch onderwijs" pealkirjaga "A. Theoretisch onderwijs",- portugalikeelses tekstis asendatakse pealkiri "A. Ensino teórico e técnico" pealkirjaga "A. Ensino teórico" ning pealkiri "B. Ensino clínico da enfermagem" pealkirjaga "B. Ensino clínico".Artikkel 3Üldõdede koolituskursused, mis algasid enne 13. oktoobrit 1991 eelneva kava kohaselt kooskõlas direktiivi 77/453/EMÜ artikliga 1, võib lõpule viia vastavalt kõnealusele kavale.Artikkel 4Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud meetmed hiljemalt 13. oktoobril 1991. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 10. oktoober 1989Nõukogu nimeleesistujaF. Doubin[1] EÜT C 20, 26.1.1988, lk 10 ja EÜT C 322, 15.12.1988, lk 22.[2] EÜT C 235, 12.9.1988, lk 68 ja EÜT C 256, 9.10.1989.[3] EÜT C 134, 24.5.1988, lk 27.[4] EÜT L 176, 15.7.1977, lk 8.[5] EÜT L 176, 15.7.1977, lk 1.[6] EÜT L 341, 23.11.1989, lk 19.[7] EÜT L 167, 30.6.1975, lk 1.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2005/2/EÜ, 19. jaanuar 2005, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ toimeainete Ampelomyces quisqualis ja Gliocladium catenulatum lisamisegaEMPs kohaldatav tekst

text:
               22.1.2005

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 20/15

      KOMISJONI DIREKTIIV 2005/2/EÜ,
   19. jaanuar 2005,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ toimeainete Ampelomyces quisqualis ja Gliocladium catenulatum lisamisega
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 said Prantsusmaa ametiasutused 12. aprillil 1996 taotluse ettevõttelt JSC International Ltd toimeaine Ampelomyces quisqualis kandmiseks kõnealuse direktiivi I lisasse. Komisjoni otsusega 97/591/EÜ (2) kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele.

               (2)

               Soome sai 19. mail 1998 vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikele 2 taotluse ettevõttelt Kemira Agro OY (nüüd: Verdera OY) toimeaine Gliocladium catenulatum kandmiseks kõnealuse direktiivi I lisasse. Komisjoni otsusega 1999/392/EÜ (3) kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele.

               (3)

               Kõnealuste toimeainete mõju inimese tervisele ja keskkonnale taotleja poolt kavandatud kasutusviiside puhul on hinnatud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigetele 2 ja 4. Määratud referentliikmesriigid esitasid komisjonile kõnealuste toimeainete hindamisaruannete projektid 28. oktoobril 1997 (Ampelomyces quisqualis) ja 15. juunil 2000 (Gliocladium catenulatum).

               (4)

               Liikmesriigid ja komisjon on hindamisaruannete projektid toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees läbi vaadanud. Läbivaatamine vormistati 8. oktoobril 2004. aastal komisjoni aruannetena toimeainete Ampelomyces quisqualis ja Gliocladium catenulatum kohta.

               (5)

                  Ampelomyces quisqualis’t käsitlev toimik ja teave esitati ka taimede teaduskomiteele. Kõnealuse komitee ettekanne võeti ametlikult vastu 7. märtsil 2001. (4)

               (6)

               Komitee jõudis oma arvamuses järeldusele, et nõuetele vastavate pulmonoloogiliste uuringute puudumise tõttu jäi kasutajate risk piisavalt uurimata. Komitee otsustas veel, et üldiselt peaks üks osa lähteandmetest olema kordusdoosid, kuid selle võib piisava põhjendatuse korral ära jätta. Konkreetselt Ampelomyces quisqualis’e puhul ei saanud komisjon oma arvamust kordusdooside vajaduse kohta esitada, sest puudusid nõuetekohased pulmonoloogilised uuringud.

               (7)

               Komitee jõudis lõplikule järeldusele, et kuigi Ampelomyces quisqualis’ega seotud allergilisi reaktsioone ei ole täheldatud, ei saa kindel olla, et põllumajanduse kaudu tekkiv võimalik kokkupuude kõnealuse organismiga ei kutsu esile allergilisi reaktsioone. Komitee soovitas kasutusloajärgse meetmena kontrollida tootjate ja kasutajate tervislikku seisundit ning teha kontrollimise tulemused täiendava hindamise jaoks kättesaadavaks.

               (8)

               Käesolevas direktiivis ja lõplikus aruandes on teaduskomitee täiendaval läbivaatamisel antud soovitused arvesse võetud.

               (9)

               Taotleja tegi teaduskomitee nõuete kohaselt teise pulmonoloogilise uuringu. Alalises komitees tunnistati uuring teaduslikult korrektseks ja usaldusväärseks ning täiendava hindamise põhjal otsustati, et Ampelomyces quisqualis ei ole imetajate suhtes patogeenne ega nakkusohtlik, ning sellega seoses ei esine toksiine; seega on kasutajate tegevusest tulenevat kokkupuuteohtu taimede teaduskomitee soovituste kohaselt piisavalt uuritud.

               (10)

               Võimalikke allergilisi reaktsioone silmas pidades ei ole toimeaine põllumajandusliku kasutamisega seoses registreeritud ühtegi sellise reaktsiooni juhtu. Seetõttu ei ole põhjust arvata, et selliste reaktsioonide tekke tõsine oht on olemas. Kuid allergiliste reaktsioonide esinemise võimalust ei saa siiski täielikult välistada. Need probleemid ei tohiks takistada toimeaine kandmist direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, küll aga tuleks need lahendada, kui liikmesriigid kehtestavad seireprogrammid seoses loa andmisega Ampelomyces quisqualis’t sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamiseks.

               (11)

               Alalise komitee hinnangu põhjal otsustati, et kahjulikku toimet inimesele ei esine, kui peetakse kinni ettenähtud kasutustingimustest.

               (12)

                  Gliocladium catenulatum’i läbivaatamisel ei kerkinud esile ühtegi lahendamata küsimust ega probleemi, mille üle oleks tulnud taimede teaduskomitee või Euroopa Toiduohutusametiga nõu pidada.

               (13)

               Mitmed uuringud kinnitavad, et asjaomaseid toimeaineid sisaldavad taimekaitsevahendid võib üldiselt lugeda vastavateks direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b ning artikli 5 lõikes 3 ettenähtud nõuetele, eelkõige nende kasutamisjuhtude põhjal, mida uuriti ja mille kohta esitati üksikasjalikud andmed komisjoni lõplikus aruandes. Seetõttu on Ampelomyces quisqualis ja Gliocladium catenulatum vaja kanda nimetatud direktiivi I lisasse tagamaks, et kõigis liikmesriikides antakse neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite kasutusload välja nimetatud direktiiviga ettenähtud korras.

               (14)

               Pärast Ampelomyces quisquals’e ja Gliocladium catenulatum’i kandmist direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse tuleks liikmesriikidele anda küllaldaselt aega, et rakendada direktiivi 91/414/EMÜ kõnealuseid toimeaineid sisaldavaid taimekaitsevahendeid käsitlevad sätted ja eelkõige selleks, et läbi vaadata olemasolevad ajutised kasutusload ning hiljemalt kõnealuse ajavahemiku lõpuks muuta need pidevateks kasutuslubadeks, neid muuta või need tühistada direktiivi 91/414/EMÜ sätetega ettenähtud korras.

               (15)

               Seepärast on vastavalt vaja muuta direktiivi 91/414/EMÜ.

               (16)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. septembriks 2005. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. oktoobrist 2005.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   1.   Liikmesriigid vaatavad uuesti läbi iga Ampelomyces quisqualis’t või Gliocladium catenulatum’it sisaldava taimekaitsevahendi kasutusloa tagamaks, et kõnealuste toimeainete puhul täidetakse kõiki direktiivi 91/414/EMÜ I lisas sätestatud tingimusi. Nad muudavad vajaduse korral kasutuslube või tühistavad need direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt hiljemalt 30. septembriks 2005.
   2.   Iga kasutusloaga taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab Ampelomyces quisqualis’t või Gliocladium catenulatum’it kui ainsat toimeainet või kui ühte paljudest toimeainetest, mis on kõik hiljemalt 31. märtsiks 2005 kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, hindavad liikmesriigid toodet uuesti dokumentide põhjal, mis vastavad kõnealuse direktiivi III lisas esitatud nõuetele. Selle hindamise põhjal määravad nad kindlaks, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.
   Seejärel toimivad liikmesriigid järgmiselt:

               a)

               toote puhul, mis sisaldab Ampelomyces quiqualis’t või Gliocladium catenulatum’it ainsa toimeainena, muudetakse vajaduse korral toote kasutamisluba või tühistatakse see hiljemalt 30. septembriks 2006; või

               b)

               toote puhul, mis sisaldab peale Ampelomyces quiqualis’e või Gliocladium catenulatum’i ka mitut muud toimeainet, muudetakse või tühistatakse kasutusluba vajaduse korral 30. septembriks 2006 või kuupäevaks, mis on kõnealuseks muutmiseks või tühistamiseks ette nähtud vastavas direktiivis või direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained lisati direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, milline on hilisem.

         Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub 1. aprillil 2005.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 19. jaanuar 2005

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega 2004/99/EÜ (ELT L 309, 6.10.2004, lk 6).

      (2)  EÜT L 239, 30.8.1997, lk 48.

      (3)  EÜT L 148, 15.6.1999, lk 44.

      (4)  Taimede teaduskomitee arvamus seoses toimeaine Ampelomyces quisqualis hindamisega nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ (taimekaitsevahendite turuleviimise kohta) tähenduses. Taimede teaduskomitees 7. märtsil 2001 vastuvõetud arvamus.

      LISA
      I lisa tabeli lõppu lisatakse järgmine rida:

                     Nr

                     Üldnimetus, tunnuskood

                     IUPACi nimetus

                     Puhtus (1)

                     Jõustumine

                     Lisamise aegumine

                     Erisätted

                     “94

                        Ampelomyces quisqualis

                     Tüvi: AQ 10
                     kultuuride kogu nr CNCM I-807
                     CIPACi nr
                     Jaotamata

                     Ei kohaldata

                     1. aprill 2005

                     31. märts 2015

                     Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.
                     Kasutuslubade andmisel võetakse arvesse 8. oktoobril 2004 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees Ampelomyces quisqualis’e kohta koostatud lõplikku aruannet, eelkõige selle I ja II liite järeldusi.

                     99

                        Gliocladium catenulatum

                     Tüvi: J1446
                     kultuuride kogu nr DSM 9212
                     CIPACi nr
                     Jaotamata

                     Ei kohaldata

                     1. aprill 2005

                     31. märts 2015

                     Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.
                     Kasutuslubade andmisel võetakse arvesse 30. märtsil 2004 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees Gliocladium catenulatum’i kohta koostatud lõplikku aruannet, eelkõige selle I ja II liite järeldusi.
                     Selles üldhinnangus peaksid liikmesriigid erilist tähelepanu pöörama kasutajate ja töötajate kaitsele. Vajaduse korral tuleks kohaldada riskitõrjemeetmeid.”

         (1)  Täiendavad andmed toimeainete identifitseerimiseks ja määratlemiseks on esitatud lõplikus aruandes.


title: Nõukogu direktiiv, 18. juuni 1991, millega kümnendat korda muudetakse direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega

text:
Avis juridique important

|

31991L0338

Official Journal L 186 , 12/07/1991 P. 0059 - 0063 Finnish special edition: Chapter 13 Volume 20 P. 0198  Swedish special edition: Chapter 13 Volume 20 P. 0198

NÕUKOGU DIREKTIIV,18. juuni 1991,millega kümnendat korda muudetakse direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega(91/338/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,1koostöös Euroopa Parlamendiga,2võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust3ning arvestades, et:meetmed siseturu järkjärguliseks rajamiseks tuleks vastu võtta perioodil, mis lõpeb 31. detsembril 1992; siseturg hõlmab sisepiirideta ala, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine;nõukogu on oma 25. jaanuari 1988. aasta resolutsioonis4 kutsunud komisjoni viivitusteta arendama erimeetmeid ühenduse tegevusprogrammiks, et võidelda keskkonna kaadmiumiga saastamise vastu; samuti tuleb kaitsta inimese tervist ning sellepärast tuleks rakendada üldine strateegia, millega eelkõige piiratakse kaadmiumi kasutamist ja ergutatakse võimalike asendusainete uurimist;asendusainetega seotud teadmiste ja tehnika osas tehakse edusamme; sellepärast oleks soovitatav kõnealust olukorda süstemaatiliselt ümber hinnata, lähtudes kõnealuse resolutsiooniga ette nähtud teaduslike ja tehniliste uuringute tulemustest;polüvinüülkloriidi (PVC) ei tohi värvida kaadmiumipõhiste pigmentidega; teatavateks rakendusteks on praegustes tehnoloogilistes oludes siiski vaja kasutada kaadmiumipõhist stabilisaatorit;teatavate liikmesriikide poolt eespool osutatud ainete või neid sisaldavate valmististe kasutamise või turustamise suhtes juba kehtestatud piirangutel on otsene mõju siseturu rajamisele ja toimimisele; sellepärast on vaja ühtlustada liikmesriikide õigusakte selles valdkonnas ning sellest tulenevalt muuta I lisa direktiivis 76/769/EMÜ,5 mida on viimati muudetud direktiiviga 89/678/EMÜ,6ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 76/769/EMÜ I lisa muudetakse nii, nagu on sätestatud käesoleva direktiivi lisas. Siiski ei kohaldata neid uusi sätteid kaadmiumi sisaldavate toodete suhtes, mis on juba hõlmatud muude ühenduse õigusaktidega.Artikkel 2Tänu teadmiste ja tehnika arengule seoses kaadmiumist ja selle ühenditest vähem ohtlike asendusainetega, annab komisjon liikmesriikidega konsulteerides olukorrale uue hinnangu esmakordselt kolme aasta jooksul alates artikli 3 lõikes 1 osutatud kuupäevast ning seejärel korrapäraste ajavahemike tagant vastavalt direktiivi 76/769/EMÜ artikliga 2a ette nähtud korrale.Artikkel 31. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembril 1992. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Kui liikmesriigid lõikes 1 osutatud meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 18. juuni 1991Nõukogu nimeleesistujaG. WOHLFARTLISADirektiivi 76/769/EMÜ I lisasse lisatakse järgmised ained:"24. Kaadmium (CAS nr 7440-43-9) ja selle ühendid 1.1. Ei tohi kasutada värvimaks valmistooteid, mis on valmistatud järgmistest ainetest ja valmististest:- polüvinüülkloriid (PVC) [3904 10] [3904 21] [3904 22] 1- polüuretaan (PUR) [3909 50]- madala tihedusega polüetüleen (ld PE), välja arvatud madala tihedusega polüetüleen, mida kasutatakse värvitud alussegu valmistamiseks [3901 10]- tselluloosatsetaat (CA) [3912 11] [3912 12]- tselluloosatsetaatbutüraat (CAB) [3912 11] [3912 12]- epoksüvaigud [3907 30]Igal juhul ja olenemata kasutusalast või ettenähtud lõppotstarbest ei tohi eespool loetletud ainetest ja valmististest tehtud kaadmiumiga värvitud valmistooteid ega tootekomponente turustada, kui nende kaadmiumisisaldus (väljendatult Cd metalli kujul) ületab 0,01 % plastikmaterjali massist.1.2. 1.1. jagu kohaldatakse alates 31. detsembrist 1995:a) järgmistest ainetest ja valmististest tehtud valmistoodete suhtes:- melamiin-formaldehüüd- (MF) -vaigud [3909 20] 1- uurea-formaldehüüd- (UF) -vaigud [3909 10]- küllastumata polüestrid (UP) [3907 91]- polüetüleentereftalaat (PET) [3907 60]- polübutüleentereftalaat (PBT)- läbipaistev/üldotstarbeline polüstüreen [3903 11] [3903 19]- akrüül-nitriil-metüül-metakrülaat (AMMA)- võrkstruktuuriga polüetüleen (VPE)- kõrglöögikindel polüstüreen- polüpropüleen (PP) [3902 10]b) värvid [3208] [3209]Kui värvidel on suur tsingisisaldus, peab kaadmiumi jääkkontsentratsioon nendes olema nii väike kui võimalik ega tohi mingil juhul ületada 0,1 % massist.1.3. 1.1. ja 1.2. jagusid ei kohaldata siiski nende toodete suhtes, mida värvitakse ohutuse tagamiseks.2.1. Ei tohi kasutada stabiliseerimaks järgnevalt loetletud tooteid, mis on valmistatud vinüülkloriidi polümeeridest või kopolümeeridest:- pakendimaterjalid (kotid, konteinerid, pudelid, kaaned) [3923 29 10] [3920 41] [3920 42] 1- kontori- või koolitarbed [3926 10]- mööbli või sõidukite furnituur jms tooted [3926 30]- rõivad ja rõivamanused (k.a kindad) [3926 20]- põranda- ja seinakatted [3918 10]- impregneeritud, pealistatud, kaetud või lamineeritud riie [5903 10]- kunstnahk [4202]- grammofoniplaadid [8524 10]- torud ja voolikud ja nende liitmikud [3917 23]- pöörduksed- maanteeveosõidukid (interjöör, eksterjöör, kerealune)- ehituses või tööstuses kasutatava teraslehe kattekiht- elektrijuhtmete isolatsioonIgal juhul ja olenemata kasutusalast või ettenähtud lõppotstarbest ei tohi vinüülkloriidi polümeeridest või kopolümeeridesttehtud valmistooteid ega tootekomponente, mida on stabiliseeritud kaadmiumi sisaldavate ainetega, turustada, kui nende kaadmiumisisaldus (väljendatult Cd metalli kujul) ületab 0,01 % polümeeri massist. Need sätted jõustuvad 30. juunil 1994.2.2. 2.1. jagu ei kohaldata siiski nende valmistoodete suhtes, milles kasutatakse kaadmiumipõhiseid stabilisaatoreid ohutuse tagamiseks.3. Käesolevas direktiivis tähendab "kadmeerimine" igasuguse metallilise kaadmiumi deposiiti või kihti metallpinnal.3.1. Ei tohi kasutada järgmistes sektorites/rakendustes kasutatavate metallitoodete või tootekomponentide kadmeerimiseks.a) seadmed ja masinad:- toiduainete tootmiseks [8210] [8417 20] [8419 81] [8421 11] [8421 22] [8422] [8435] [8437] [8438] [8476 11] 1- põllumajanduses [8419 31] [8424 81] [8432] [8433] [8434] [8436]- jahutamiseks ja külmutamiseks [8418]- trükkimiseks ja raamatute köitmiseks [8440] [8442] [8443]b) seadmed ja masinad järgmiste toodete tootmiseks:- tarbekaubad [7321] [8421 12] [8450] [8509] [8516] 1- mööbel [8465] [8466] [9401] [9402] [9403] [9404]- sanitaartehnikatooted [7324]- keskkütte- ja konditsioneerseadmed [7322] [8403] [8404] [8415]Igal juhul ja olenemata kasutusalast või ettenähtud lõppotstarbest on keelatud turustada eespool punktides a ja b loetletud sektorites/rakendustes kasutatavaid ning eespool punktis b loetletud sektorites valmistatud kadmeeritud tooteid ja selliste toodete komponente.3.2. Samuti kohaldatakse 3.1. jaos osutatud sätteid alates 30. juunist 1995 kadmeeritud toodete ja selliste toodete komponentide suhtes, kui neid kasutatakse järgnevalt punktides a ja b loetletud sektorites/rakendustes, ning järgnevalt punktis b loetletud sektorites valmistatud toodete suhtes:a) seadmed ja masinad järgmiste toodete valmistamiseks:- paber ja papp [8419 32] [8439] [8441] 1- tekstiil ja rõivad [8444] [8445] [8447][8448] [8449] [8451] [8452]b) seadmed ja masinad järgmiste toodete valmistamiseks:- tööstuslikud teisaldusmehhanismid ja -masinad [8425] [8426] [8427] [8428] [8429] [8430] [8431] 1- maanteesõidukid ja põllutöömasinad [peatükk 87]- veerem [peatükk 86]- veesõidukid [peatükk 89]3.3. Siiski ei kohaldata 3.1. ja 3.2. jagu:- toodete ja tootekomponentide suhtes, mida kasutatakse lennunduses, kosmoselennunduses, kaevandamisel, avamerelaevanduses ja tuumasektoris, kus rakendused peavad vastama kõrgetele ohutusstandarditele, ning maanteesõidukite ja põllutöömasinate, veeremi ja veesõidukite ohutusseadmetes,- elektrikontaktide suhtes igas kasutussektoris, arvestades selle aparatuuri usaldusväärsust, millele need paigaldatakse."1 Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987).1 EÜT C 8, 13.1.1990, lk 8 ning 26. novembril 1990 esitatud muudatus.2 EÜT C 260, 15.10.1990, lk 92 ja EÜT C 129, 20.5.1991.3 EÜT C 112, 7.5.1990, lk 1.4 EÜT C 30, 4.2.1988, lk 1.5 EÜT L 262, 27.9.1976, lk 201.6 EÜT L 398, 30.12.1989, lk 24.