title: Komisjoni direktiiv 2008/109/EÜ, 28. november 2008 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ (taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta) IV lisa

text:
               29.11.2008

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 319/68

      KOMISJONI DIREKTIIV 2008/109/EÜ,
   28. november 2008,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ (taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta) IV lisa
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eriti selle artikli 14 teise lõigu punkti d,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiivi 2000/29/EÜ IV lisas on sätestatud puidust pakkematerjali ja muud kui puitlasti toestava või eraldava puidu ühendusse sissetoomise erinõuded. Nõuded põhinevad ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni rahvusvahelisel fütosanitaarmeetmete standardil (International Standard for Phytosanitary Measures, ISPM) nr 15 „Suunised puidust pakkematerjali kohta rahvusvahelises kaubanduses” („Guidelines for regulating wood packaging material in international trade”). (2)

               (2)

               Lisaks ISPM nr 15 kohaselt heakskiidetud nõuetele sisaldab direktiivi 2000/29/EÜ IV lisa nõuet selle kohta, et imporditud puidust pakkematerjal peab olema valmistatud kooritud puidust. Kooritud puidu nõude kohaldamist on kaks korda edasi lükatud.

               (3)

               Ühendus on esitanud taotluse ISPM nr 15 läbivaatamiseks, et viia sellesse sisse nõue, millega võetakse arvesse ühendusele muret tekitavat rahvusvahelises kaubanduses kasutataval puidust pakkematerjalil leiduvast puukoorest tulenevat ohtu.

               (4)

               Rahvusvaheliselt tunnustatud metsandusekspertidest koosnev metsakarantiini käsitlev tehniline rühm (Technical Panel on Forest Quarantine, TPFQ), mis asutati rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni (IPPC) egiidi all, analüüsis puidust pakkematerjalil leiduvast puukoorest tulenevat fütosanitaarset ohtu käsitlevate olemasolevate teadusuuringute andmeid. Metsakarantiini tehniline rühm tuli järeldusele, et on olemas tehniline põhjendus nõudele, et rahvusvahelises kaubanduses kasutatav puidust pakkematerjal peaks olema kooreta ning puukooretükkide täpselt kindlaks määratud piirmääraga, tagamaks fütosanitaarse ohu püsimine lubataval tasemel, ning et selline nõue tuleks lisada ISPM nr 15 täiendatud versiooni.

               (5)

               Et kaitsta ühenduse territooriumi kahjulike organismide sissetoomise eest, tuleks puidust pakkematerjali ja pakkimispuidul leiduvat puukoort käsitlevad ühenduse nõuded viia vastavusse metsakarantiini tehnilise rühma tehniliste järeldustega ilma rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni fütosanitaarmeetmete komitee poolset ISPM nr 15 täiendatud versiooni vastuvõtmist ootamata.

               (6)

               Seetõttu on asjakohane kooritud puidu nõuet kohandada puukoore esinemise tehniliselt põhjendatud piirmääraga.

               (7)

               Seepärast tuleks direktiivi 2000/29/EÜ IV lisa vastavalt muuta.

               (8)

               Komisjoni direktiiviga 2006/14/EÜ (3) (millega muudeti komisjoni direktiivi 2000/29/EÜ IV lisa) kehtestatud nõuet, et imporditud puidust pakkematerjal peab olema valmistatud kooritud ümarpuidust, kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009. Seetõttu tuleb käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmeid samuti kohaldada alates 1. jaanuarist 2009. Et aga kolmandad riigid saaksid teha vajalikud kohandused, on asjakohane ette näha puidukoore nõude kohaldamine alates 1. juulist 2009.

               (9)

               Käesolevas direktiivis ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2000/29/EÜ IV lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisas esitatud tekstile.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad hiljemalt 31. detsembriks 2008 käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning nende normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. jaanuarist 2009.
   Kui liikmesriigid kõnealused normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 28. november 2008

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Androulla VASSILIOU

      (1)  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1.

      (2)  ISPM nr 15, märts 2002, FAO, Rooma.

      (3)  ELT L 34, 7.2.2006, lk 24.

      LISA
      Direktiivi 2000/29/EÜ IV lisa A osa I jagu muudetakse järgmiselt:

                  1)

                  punkt 2 asendatakse järgmisega:

                                          „2.

                                          Puidust pakkematerjal pakkekastide, karpide, salvede, vaatide ja muude samalaadsete pakenditena, puitalused, äärtega puitalused jm puidust kaubaalused, kaubaaluste puidust ääred, mida kasutatakse mitmesuguste objektide veol, v.a kuni 6 mm paksune toorpuit ja töödeldud puit, mille tootmisel on kasutatud liimi, kuumust ja rõhku või nende kombinatsioone, mis tuleb kolmandatest riikidest, välja arvatud Šveits.

                              Puidust pakkematerjal peab olema:

                                          —

                                          kooreta, välja arvatud mis tahes arv puukooretükke, kui nende laius on kas alla 3 sentimeetri (olenemata nende pikkusest) või, juhul kui nende laius on suurem kui 3 sentimeetrit, maksimumpindalaga 50 ruutsentimeetrit, ning

                                          —

                                          kooskõlas heakskiidetud käsitlusviisidega vastavalt ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni rahvusvahelise fütosanitaarmeetmete standardi nr 15 „Suunised puidu pakkematerjali kohta rahvusvahelises kaubanduses” I lisale ja

                                          —

                                          varustatud märkega, nagu on ette nähtud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni rahvusvahelise fütosanitaarmeetmete standardi nr 15 „Suunised puidu pakkematerjali kohta rahvusvahelises kaubanduses” II lisas, mis näitab, et puidust pakkematerjal on läbinud tunnustatud fütosanitaarse töötluse.

                                    Esimest alapunkti kohaldatakse alates 1. juulist 2009.”

                  2)

                  punkt 8 asendatakse järgmisega:

                                          „8.

                                          Lasti eraldav või toestav puit, kaasa arvatud puit, millel pole säilinud looduslik kumer pind, välja arvatud kuni 6 mm paksune toorpuit ja töödeldud puit, mille tootmiseks on kasutatud liimi, kuumust ja rõhku või nende kombinatsioone, mis tuleb kolmandatest riikidest, välja arvatud Šveits.

                              Puit peab olema:

                                          —

                                          kooreta, välja arvatud mis tahes arv puukooretükke, kui nende laius on alla 3 sentimeetri (olenemata nende pikkusest) või, juhul kui nende laius on suurem kui 3 sentimeetrit, maksimumpindalaga 50 ruutsentimeetrit, ning

                                          —

                                          kooskõlas heakskiidetud käsitlusviisidega vastavalt ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni rahvusvahelise fütosanitaarmeetmete standardi nr 15 „Suunised puidu pakkematerjali kohta rahvusvahelises kaubanduses” I lisale ja

                                          —

                                          varustatud märkega, nagu on ette nähtud ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni rahvusvahelise fütosanitaarmeetmete standardi nr 15 „Suunised puidu pakkematerjali kohta rahvusvahelises kaubanduses” II lisas, mis näitab, et puidust pakkematerjal on läbinud tunnustatud fütosanitaarse töötluse.

                                    Esimest alapunkti kohaldatakse alates 1. juulist 2009.”


title: Nõukogu direktiiv, 12. detsember 1977, ravimites lubatud värvaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31978L0025

Euroopa Liidu Teataja L 011 , 14/01/1978 Lk 0018 - 0020 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 8 Lk 0039  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 7 Lk 0034  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 8 Lk 0039  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 8 Lk 0086  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 8 Lk 0086

		Nõukogu direktiiv,12. detsember 1977,ravimites lubatud värvaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(78/25/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:ravimeid käsitlevate seaduste peamine eesmärk peab olema rahvatervise kaitse; see eesmärk tuleb saavutada vahenditega, mis ei takista ühenduse farmaatsiatööstuse ega ravimikaubanduse arengut;kuigi nõukogu 23. oktoobri 1962. aasta direktiiviga [3] (viimati muudetud direktiiviga 76/399/EMÜ) [4] kehtestati ühtne nimekiri nendest värvainetest, mida on lubatud kasutada toiduainetes, on ravimite värvimist käsitlevates liikmesriikide seadustes siiski veel erinevusi; teatavad liikmesriigid kohaldavad ravimite suhtes toiduainete tarvis sätestatud eeskirju; teistel on ravimites ja toiduainetes lubatud värvainete jaoks eraldi nimekirjad;need erinevused kalduvad kahjustama ühenduse ravimikaubandust ja ravimitele lisamiseks lubatud värvainete kaubandust; seetõttu mõjutavad need erinevused otseselt ühisturu loomist ja toimimist;kogemused on näidanud, et tervise seisukohast ei ole olemas põhjusi, miks toiduainetes lubatud värvaineid ei tohiks lubada kasutada ka ravimites; järelikult tuleks 23. oktoobri 1962. aasta direktiivi I ja III lisa praegusel või hiljem muudetud kujul kohaldada ka ravimite suhtes;kui värvaine kasutamine toiduainetes ja ravimites rahvatervise kaitseks keelatakse, tuleks tehnoloogilisi ja majanduslikke häireid vältida niipalju kui võimalik; selleks tuleks sätestada kord, millega kehtestatakse tihe koostöö liikmesriikide ja komisjoni vahel ravimitele lisatavate värvainete sektoris tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohandamise komitee raames;erilist tähelepanu tuleb pöörata nendele värvainetele, mis on senini teatavates liikmesriikides lubatud eelkõige välispidiste ravimite värvimiseks,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Liikmesriigid lubavad kasutada nõukogu 26. jaanuari 1965. aasta direktiivis 65/65/EMÜ (ravimpreparaate käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) [5] kindlaksmääratud inimestele ja loomadele mõeldud ravimite värvimiseks ainult neid värvaineid, mis on loetletud 23. oktoobri 1962. aasta direktiivi I lisa I ja II jaos (direktiivi on hiljem muudetud). Kohaldatakse ka kõiki teatavate värvainete suhtes sätestatud üleminekusätteid.Artikkel 2Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada 23. oktoobri 1962. aasta direktiivi I lisa I ja II jaos loetletud värvainete vastavus selle direktiivi III lisas sätestatud üldistele ja konkreetsetele puhtusekriteeriumidele.Artikkel 3Käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks kohaldatakse samuti analüüsimeetodeid, mis on vajalikud vastavuse tõendamiseks 23. oktoobri 1962. aasta direktiivi alusel vastuvõetud üldistele ja konkreetsetele puhtusekriteeriumidele.Artikkel 4Kui 23. oktoobri 1962. aasta direktiivi I lisast arvatakse mingi värvaine välja, kuid seda värvainet sisaldavate toiduainete turustamine võib veel piiratud aja jooksul jätkuda, kehtib see säte ka ravimite kohta. Siiski võib seda piiratud kasutusaega ravimite suhtes muuta artiklis 6 sätestatud korras.Artikkel 51. Käesolevaga moodustatakse ravimitele lisatavate värvainete sektoris tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohandamise komitee, edaspidi "komitee", mis koosneb liikmesriikide esindajatest ja mille eesistuja on komisjoni esindaja.2. Komitee võtab vastu oma töökorra.Artikkel 61. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab komitee eesistuja omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotluse korral kõnealuse küsimuse komiteele.2. Võetavate meetmete eelnõu esitab komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee meetmete kohta oma arvamuse. Arvamused võetakse vastu 41 poolthäälega, liikmesriikide hääli arvestatakse asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 sätestatud korras. Eesistuja ei hääleta.3. Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu.Kui kavandatud meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule.Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jooksul alates ettepaneku tegemisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu.Artikkel 71. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 18 kuu jooksul alates käesoleva direktiivi teatavakstegemisest ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Siiski võib liikmesriik oma territooriumil lubada nelja aasta jooksul alates käesoleva direktiivi teatavakstegemisest turustada selliseid ravimeid, milles sisalduvad värvained ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele, kui need värvained olid selles liikmesriigis lubatud enne direktiivi vastuvõtmist.3. Sõltuvalt toidu teaduskomitee ja artiklis 5 osutatud komitee arvamusest esitab komisjon nõukogule, kui see on asjakohane, kahe aasta jooksul alates käesoleva direktiivi vastuvõtmisest ettepaneku direktiivi muutmiseks, võimaldamaks kasutada:- värvaineid:=briljantsinine | FCF | CI 42090, |=punane | 2G | CI 18050, |- muid värvaineid ainult välispidiste ravimite tarvis.Nõukogu teeb komisjoni ettepaneku kohta otsuse hiljemalt kahe aasta jooksul pärast selle esitamist.4. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 8Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 12. detsember 1977Nõukogu nimeleesistujaA. Humblet[1] EÜT C 62, 30.5.1974, lk 23.[2] EÜT C 116, 30.9.1974, lk 24.[3] EÜT 115, 11.11.1962, lk 2645/62.[4] EÜT L 108, 26.4.1976, lk 19.[5] EÜT 22, 9.2.1965, lk 369/65.--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/53/EÜ, 18. september 2000, kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32000L0053

Euroopa Liidu Teataja L 269 , 21/10/2000 Lk 0034 - 0043

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/53/EÜ,18. september 2000,kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]olles nõu pidanud regioonide komiteega,toimides asutamislepingu artiklis 251 nimetatud menetluse kohaselt vastavalt lepituskomisjonis 23. mail 2000. aastal heakskiidetud ühistekstile [3]ning arvestades järgmist:(1) Kasutuselt kõrvaldatud sõidukeid käsitlevad erinevad siseriiklikud meetmed tuleks ühtlustada esiteks selleks, et võimalikult vähendada kasutuselt kõrvaldatud sõidukite mõju keskkonnale ning sel viisil kaasa aidata keskkonna kaitsele, säilitamisele ja kvaliteedi parandamisele ning energia säästmisele, ning teiseks, et tagada siseturu tõrgeteta toimimine ja hoida ära konkurentsi moonutamine ühenduses.(2) On vaja kogu ühendust hõlmavat raamistikku, et tagada siseriiklike lähenemisviiside ühtsus eespool nimetatud eesmärkide saavutamisel, pidades silmas eelkõige ringlussevõtu ja taaskasutamise arvestamist sõidukite konstrueerimisel, kogumis- ja töötlemisrajatistele esitatavaid nõudeid ning korduvkasutamise, ringlussevõtu ja taaskasutamisega seotud eesmärkide saavutamist, arvesse võttes subsidiaarsuspõhimõtet ning põhimõtet, et saastaja maksab.(3) Igal aastal tekitavad kasutuselt kõrvaldatud sõidukid ühenduses kaheksa kuni üheksa miljonit tonni asjakohast töötlemist vajavaid jäätmeid.(4) Ettevaatus- ja ennetuspõhimõtte rakendamiseks ning kooskõlas ühenduse jäätmetöötlusstrateegiaga tuleb võimalikult hoiduda jäätmete tekitamisest.(5) Peale selle kehtib põhimõte, et jäätmed tuleb korduv- või taaskasutusele võtta, kusjuures eelistatakse korduvkasutamist ning ringlussevõttu.(6) Liikmesriigid peaksid võtma meetmeid tagamaks, et ettevõtjad seavad sisse kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kogumise, töötlemise ja taaskasutamise süsteemid.(7) Liikmesriigid peaksid tagama sõiduki viimasele valdajale ja/või omanikule võimaluse toimetada kasutuselt kõrvaldatud sõiduk tegevusloaga töötlemiskotta tasuta, sest kõnealusel sõidukil puudub turuväärtus või selle turuväärtus on negatiivne. Liikmesriigid peaksid tagama, et tootjad kataksid kõik kõneluste meetmete rakenduskulud või märkimisväärse osa rakenduskuludest; turujõudude tavapärast toimimist ei tohiks takistada.(8) Käesoleva direktiivi reguleerimisala peaks hõlmama sõidukeid ja kasutuselt kõrvaldatud sõidukeid, kaasa arvatud nende sõidukite osad ja materjalid ning varu- ja asendusosad, ilma et see piiraks ohutusnorme, õhku saastavaid heitmeid ja mürakaitset käsitlevate sätete kohaldamist.(9) Käesoleva direktiivi puhul tuleb silmas pidada, et selles on vajaduse korral kasutatud termineid mitmest olemasolevast direktiivist, nimelt nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiivist 67/548/EMÜ (ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta), [4] nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivist 70/156/EMÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta), [5] ning nõukogu 15. juuli 1975. aasta direktiivist jäätmete kohta. [6](10) Nõuetekohaselt ja keskkonnasõbralikul viisil hoitavate vanasõidukite kohta, mille puhul mõeldakse ajaloolisi, kollektsionääridele huvi pakkuvaid või muuseumidele mõeldud sõidukeid, olgu need siis kasutusvalmis või osadeks lahti võetud, ei kehti direktiivis 75/442/EMÜ sätestatud jäätmete määratlus ning kõnealused sõidukid ei ole käesoleva direktiivi reguleerimisalas.(11) Sõidukites kasutatavate ohtlike ainete vähendamise ja kontrollimise vormis ennetusabinõude kasutuselevõtmine on tähtis sõiduki kavandamisjärgust alates eelkõige selleks, et tõkestada nende eraldumist keskkonda, hõlbustada ringlussevõttu ning vältida ohtlike jäätmete kõrvaldamist. Eelkõige peaks olema keelatud plii, elavhõbeda, kaadmiumi ja kuuevalentse kroomi kasutamine. Neid raskemetalle tohiks kasutada ainult teataval otstarbel ning loetelu kohaselt, mis korrapäraste ajavahemike tagant läbi vaadatakse. See aitab hoolt kanda, et teatavatest materjalidest ja osadest ei saa purustusjäägid, et need ei lähe põletamisele ega prügilasse.(12) Pidevalt tuleb parandada kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kõigi plastide ringlussevõttu. Komisjon uurib käesoleval ajal polüvinüülkloriidi (PVC) mõju keskkonnale. Nende uuringute põhjal teeb komisjon vajaduse korral ettepanekud polüvinüülkloriidi kasutamise kohta, muu hulgas ka sõidukites.(13) Kasutuselt kõrvaldatud sõidukite ja nende osade demonteerimise, korduvkasutamise ja ringlussevõtu nõuded peaksid olema lahutamatult seotud uute sõidukite projekteerimise ja tootmisega.(14) Tuleks ergutada ringlussevõetud materjalide turgude arendamist.(15) Kindlustamaks kasutuselt kõrvaldatud sõidukite keskkonnale ohutut kõrvaldamist, tuleks luua asjakohased kogumissüsteemid.(16) Tuleks kasutusele võtta lammutustõend, mis oleks kasutuselt kõrvaldatud sõidukite registrist kustutamise aluseks. Liikmesriigid, kellel puudub registrist kustutamise süsteem, peaksid sisse seadma süsteemi, mille kohaselt kasutuselt kõrvaldatud sõiduki üleandmisel töötlemiskojale teatatakse lammutustõendist asjaomasele pädevale asutusele.(17) Käesolev direktiiv ei takista liikmesriike lubamast sõidukeid vajaduse korral ajutiselt registrist kustutada.(18) Kogumine ja töötlemine peaksid olema lubatud ainult nendele ettevõtjatele, kes on saanud tegevusloa või täitnud konkreetsed tingimused, kui loa asemel kasutatakse registreerimist.(19) Tuleks edendada sõidukite ringlussevõttu ja taaskasutamist.(20) On oluline kehtestada ladustamis- ja töötlemisnõuded, et hoida ära kahjulik mõju keskkonnale ning moonutuste tekkimine kaubanduses ja konkurentsis.(21) Tulemuste saamiseks lühikese aja jooksul ning ettevõtjatele, tarbijatele ja ametivõimudele vajaliku pikemaajalise tulevikuväljavaate loomiseks tuleks ettevõtjatele seada korduvkasutamise, ringlussevõtu ja taaskasutamisega seotud kvantifitseeritud eesmärgid.(22) Tootjad peaksid tagama sõidukite sellise projekteerimise ja tootmise, mis võimaldab saavutada korduvkasutamise, ringlussevõtu ja taaskasutamise kvantifitseeritud eesmärgid. Komisjon edendab selleks Euroopa standardite väljatöötamist ning võtab muud vajalikud meetmed muudatuste tegemiseks asjassepuutuvates sõidukite tüübikinnitust käsitlevates Euroopa õigusaktides.(23) Liikmesriigid peaksid tagama, et käesoleva direktiivi sätete rakendamisel säilib konkurents eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete pääsemisel kogumis-, demonteerimis-, töötlemis- ja ringlussevõtuturule.(24) Kasutuselt kõrvaldatud sõidukite demonteerimise ja taaskasutamise ning eelkõige ringlussevõtu hõlbustamiseks peaksid sõidukitootjad varustama tegevusloaga töötlemiskojad kogu vajaliku demonteerimisteabega, kuid eelkõige ohtlikke materjale puudutavate andmetega.(25) Vajaduse korral tuleb edendada Euroopa standardite väljatöötamist. Sõidukite ja materjalide tootjad peaksid kasutama osade ja materjalide kodeerimisstandardeid, mis komisjonil tuleb asjaomase komitee abiga kehtestada. Standardite väljatöötamisel võtab komisjon vajaduse korral arvesse asjaomaste rahvusvaheliste foorumite tööd kõnealuses valdkonnas.(26) Kogu ühendust hõlmavad andmed kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta on vajalikud selleks, et jälgida käesoleva direktiivi eesmärkide rakendamist.(27) Tarbijad peaksid saama nõuetekohast informatsiooni, et nad oma käitumist ja suhtumist kohandaksid; selleks peaksid asjaomased ettevõtjad andmed kättesaadavaks tegema.(28) Liikmesriigid võivad soovi korral rakendada teatavaid sätteid asjaomase majandussektoriga sõlmitud lepingute abil, kui teatavad tingimused on täidetud.(29) Komisjon peaks komiteemenetluses kohandama töötlemiskodade ja ohtlike ainete kasutamisega seotud nõuded teaduse ja tehnika arenguga ning vastu võtma lammutustõendis esitatavad miinimumnormid, andmebaasi vormingud ning rakendusmeetmed, mis on vajalikud kvantifitseeritud eesmärkide täitmise kontrollimiseks.(30) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. [7](31) Liikmesriigid võivad käesoleva direktiivi sätteid kohaldada enne direktiivis ettenähtud tähtaega tingimusel, et kõnealused meetmed on kooskõlas asutamislepinguga,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1EesmärgidKäesolevas direktiivis nähakse ette meetmed, mis on esmajoones suunatud sõidukitest tekkivate jäätmete vältimisele ning kasutuselt kõrvaldatud sõidukite ja nende osade korduvkasutamisele, ringlussevõtmisele ja muudele kasutuselt kõrvaldatud sõidukite taaskasutusvormidele, et vähendada jäätmete kõrvaldamist, ning sõidukitega nende tööea jooksul tegelevate kõigi ettevõtjate ning eriti nende ettevõtjate keskkonnakaitsealaste töötulemuste parandamisele, kes vahetult tegelevad kasutuselt kõrvaldatud sõidukite töötlemisega.Artikkel 2MõistedKäesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:1. sõiduk — direktiivi 70/156/EMÜ IIA lisas määratletud M1-või N1-kategooria mis tahes sõidukid ning direktiivi 92/61/EMÜ määratluse kohased kolmerattalised mootorsõidukid, välja arvatud kolmerattalised mootorrattad;2. kasutuselt kõrvaldatud sõiduk — direktiivi 75/442/EMÜ artikli 1 punkti a tähenduses jäätmetena käsitletav sõiduk;3. tootja — sõiduki valmistaja või kutseline sõiduki liikmesriiki importija;4. vältimine — meetmed, mille eesmärk on vähendada kasutuselt kõrvaldatud sõidukite, nende materjalide ja ainete koguseid ning keskkonnaohtlikkust;5. töötlemine — tegevus pärast kasutuselt kõrvaldatud sõiduki üleandmist ettevõttele reostusohu kõrvaldamiseks, demonteerimiseks, lõike- ja purustustöödeks, taaskasutamiseks või purustusjäätmete kõrvaldamise ettevalmistamiseks või mis tahes muudeks töödeks kasutuselt kõrvaldatud sõidukite ja nende osade taaskasutusele võtmise ja/või kõrvaldamise jaoks;6. korduvkasutamine — toiming, mille kohaselt kasutuselt kõrvaldatud sõidukite osad kasutatakse ära samal eesmärgil, milleks need valmistati;7. ringlussevõtt — jäätmematerjali ümbertöötamine tootmisprotsessis algeesmärgil või muudel eesmärkidel, kuid mitte energia saamiseks. Energia tootmine on põlevjäätmete kasutamine energia saamiseks otsese põletamise teel koos muude jäätmetega või eraldi, mille puhul eraldub soojusenergia;8. taaskasutamine — direktiivi 75/442/EMÜ IIB lisas ettenähtud mis tahes toimingud;9. kõrvaldamine — direktiivi 75/442/EMÜ IIA lisas ettenähtud mis tahes toimingud;10. ettevõtjad — tootjad, turustajad, kogujad, mootorsõidukite kindlustusseltsid, demonteerijad, purustajad, taaskasutusele ja ringlusse võtjad ning muud kasutuselt kõrvaldatud sõidukite ning nende osade ja materjalide töötlemisega tegelevad ettevõtjad;11. ohtlik aine — direktiivi 67/548/EMÜ alusel ohtlike ainete hulka arvatud mis tahes aine;12. purustaja — mis tahes seade, mida kasutatakse kasutuselt kõrvaldatud sõidukite tükeldamiseks või osadeks lõikamiseks, sealhulgas vahetult korduvkasutatavate metallijääkide saamiseks;13. demonteerimisandmed — kogu info, mis on vajalik kasutuselt kõrvaldatud sõidukite nõuetele vastavaks ja keskkonnaohutuks töötlemiseks. Sõidukite ja sõidukiosade tootjad teevad need andmed tegevusloaga töötlemiskodadele kättesaadavaks juhendite vormis või elektrooniliste vahendite abil (näiteks kirjutatav laserketas, sidusteenused).Artikkel 3Reguleerimisala1. Käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvad kasutuselt kõrvaldatud sõidukid, kaasa arvatud nende osad ja materjalid. Käesolevat direktiivi kohaldatakse olenemata sellest, kuidas sõidukit on kasutamise ajal hooldatud või remonditud ning olenemata sellest, kas sõiduk on varustatud tootja poolt tarnitud või muude osadega, mille varu- või asendusosadena paigaldamine vastab asjaomastele ühenduse või siseriiklikele sätetele, ilma et see piiraks artikli 5 lõike 4 kolmanda lõigu kohaldamist.2. Käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira ühenduse olemasoleva õiguse ja asjakohaste siseriiklike õigusaktide kohaldamist, mis käsitlevad eelkõige ohutusnorme, õhku saastavaid heitmeid ja mürakaitset ning pinnase ja vee kaitset.3. Liikmesriigid võivad teha tootjale ja tema sõidukitele erandi käesoleva direktiivi artikli 7 lõikest 4 ning artiklitest 8 ja 9, kui tootja valmistab või impordib ainult neid sõidukeid, mille suhtes kehtib erand direktiivist 70/156/EMÜ kõnealuse direktiivi artikli 8 lõike 2 punkti a alusel.4. Direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõike 1 punkti a teises taandes määratletud eriotstarbeliste sõidukite suhtes ei kehti käesoleva direktiivi artikli 7 sätted.5. Kolmerattaliste mootorsõidukite suhtes kohaldatakse ainult käesoleva direktiivi artikli 5 lõikeid 1 ja 2 ning artiklit 6.Artikkel 4Vältimine1. Edendamaks jäätmete vältimist, ergutavad liikmesriigid eelkõige:a) sõidukitootjaid, et need koostöös materjalide ja seadmete tootjatega piiraksid ohtlike ainete kasutamist sõidukites ning vähendaksid võimalikult suurel määral nende koguseid sõiduki projekteerimisjärgust alates, et eelkõige vältida nende eraldumist keskkonda, hõlbustaksid ringlussevõttu ning hoiaksid ära ohtlike jäätmete lõpphoiustamise vajaduse;b) selliste uute sõidukite projekteerimist ja tootmist, mille puhul võetakse täielikult arvesse ning hõlbustatakse kasutuselt kõrvaldatud sõidukite, nende osade ja materjalide demonteerimist, korduv- ja taaskasutamist ning eelkõige ringlussevõttu;c) sõidukitootjaid, et need koostöös materjalide ja seadmete tootjatega võtaksid sõidukite ja muude toodete valmistamisel kasutusele üha suuremas koguses ringlussevõetavaid materjale, et arendada ringlussevõetavate materjalide turgusid.2. a) Liikmesriigid tagavad, et pärast 1. juulit 2003 turule viidud sõidukite materjalid ja osad ei sisalda pliid, elavhõbedat, kaadmiumi ega kuuevalentset kroomi, välja arvatud II lisas loetletud juhud ning seal kindlaksmääratud tingimused;b) komisjon teeb vastavalt tehnika ja teaduse arengule korrapäraselt ning artiklis 11 sätestatud korras II lisas muudatusi, et:i) vajaduse korral määrata kindlaks punktis a nimetatud ainete maksimaalse lubatava sisalduse sõidukite konkreetsetes materjalides ja osades;ii) teha sõidukite teatavate materjalide ja osade puhul erand punkti a sätetest, kui kõnealuste ainete kasutamine on vältimatu;iii) jätta II lisast välja materjalid ja osad, kui kõnealuste ainete kasutamist saab vältida;iv) määrata punktide i ja ii kohaselt kindlaks sõiduki need materjalid ja osad, mis on enne edasist töötlemist eemaldatavad; need märgistatakse või tehakse identifitseeritavaks muul asjakohasel viisil;c) komisjon muudab II lisa esimest korda hiljemalt 21. oktoobril 2001. Ühtegi lisas loetletud erandit ei tunnistata ühelgi juhul kehtetuks enne 1. jaanuari 2003.Artikkel 5Kogumine1. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et:- ettevõtjad seavad sisse kogumissüsteemid kõigi kasutuselt kõrvaldatud sõidukite ning tehniliselt teostatavas ulatuses sõiduautode remontimisel eemaldatud ning jäätmeteks tunnistatud kasutatud osade jaoks,- kogumiskohad nende territooriumil oleksid nõuetekohaselt kättesaadavad.2. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et kõik kasutuselt kõrvaldatud sõidukid viiakse tegevusloaga töötlemiskodadesse.3. Liikmesriigid seavad sisse süsteemi, mille kohaselt kasutuselt kõrvaldatud sõiduk kustutatakse registrist lammutustõendi esitamisel. Kõnealuse tõendi saab valdaja ja/või omanik kasutuselt kõrvaldatud sõiduki viimisel töötlemiskotta. Artikli 6 kohaselt tegevusloa saanud töötlemiskodadel on lammutustõendi väljastamise õigus. Liikmesriigid võivad anda tootjatele, müüjatele ja kogujatele loa väljastada tegevusloaga töötlemiskoja nimel lammutustõendeid, kui nad tagavad, et kasutuselt kõrvaldatud sõiduk viiakse tegevusloaga töötlemiskotta, ning tingimusel, et nad on ametlikult registrisse kantud.Lammutustõendi väljaandmine tegevusloaga töötlemiskoja nimel ei anna töötlejatele, müüjatele ega kogujatele õigust nõuda kulude mis tahes rahalist hüvitamist, välja arvatud liikmesriikide poolt otseselt ettenähtud juhtudel.Liikmesriigid, kellel ei ole käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevaks registrist kustutamise süsteemi, loovad süsteemi, mille kohaselt tehakse lammutustõendi saamine teatavaks asjaomasele pädevale asutusele, kui kasutuselt kõrvaldatud sõiduk viiakse töötlemiskotta, ning täidavad muudel juhtudel käesolevas lõikes ettenähtud tingimusi. Käesoleva punkti sätteid kohaldavad liikmesriigid teevad komisjonile teatavaks selle põhjused.4. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et sõiduki üleandmine tegevusloaga töötlemiskojale lõikes 3 ettenähtud korras toimuks ilma mis tahes kuludeta viimasele valdajale ja/või omanikule, sest sõidukil puudub turuväärtus või selle turuväärtus on negatiivne.Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et tootjad kannavad kõik või märkimisväärse osa käesoleva meetme rakenduskuludest ja/või võtavad kasutuselt kõrvaldatud sõiduki tagasi esimeses lõigus nimetatud tingimustel.Liikmesriigid võivad ette näha, et kasutuselt kõrvaldatud sõidukite edasitoimetamine ei toimu täielikult tasuta juhul, kui kõnealusel sõidukil puuduvad sõiduki põhilised osad, eelkõige mootor ja kere, või kui see sisaldab jäätmeid, mis on lisatud kasutuselt kõrvaldatud sõidukisse.Komisjon kontrollib korrapäraselt esimese lõigu rakendamist tagamaks, et see ei kutsu esile konkurentsimoonutusi turul, ning teeb vajaduse korral Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku kõnealuse lõigu muutmiseks.5. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et pädevad asutused tunnustavad vastastikku muudes liikmesriikides lõike 3 kohaselt väljaantud lammutustõendeid. Selleks koostab komisjon hiljemalt 21. oktoobril 2001 lammutustõendis esitatavad miinimumnõuded.Artikkel 6Töötlemine1. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et kõik kasutuselt kõrvaldatud sõidukid ladustatakse (ka ajutiselt) ning käideldakse direktiivi 75/442/EMÜ artiklis 4 ettenähtud üldnõuete kohaselt ning kooskõlas käesoleva direktiivi I lisas sätestatud tehniliste miinimumnõuetega, ilma et see piiraks tervishoiu- ja keskkonnaalaste siseriiklike määruste kohaldamist.2. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et kõik töötlemisega tegelevad üksused või ettevõtjad saavad direktiivi 75/442/EMÜ artiklites 9, 10 ja 11 ettenähtud korras pädevatelt asutustelt tegevusloa või on selliste asutuste poolt registrisse kantud.Erandi direktiivi 75/442/EMÜ artikli 11 lõike 1 punktis b nimetatud loanõudest võib kohaldada kasutuselt kõrvaldatud sõidukitest pärit jäätmete taaskasutuselevõtmistoimingute suhtes pärast kasutuselt kõrvaldatud sõidukite töötlemist käesoleva direktiivi 1. lisa punkti 3 kohaselt juhul, kui pädevad asutused teevad ülevaatuse enne registrisse kandmist. Sellel ülevaatusel määratakse kindlaks:a) käideldavate jäätmete tüüp ja kogused;b) tehnilised üldnõuded, mida tuleb täita;c) ohutusabinõud, mis tuleb võttadirektiivi 75/442/EMÜ artiklis 4 nimetatud eesmärkide saavutamiseks. Ülevaatus tehakse kord aastas. Erandit kasutavad liikmesriigid saadavad tulemused komisjonile.3. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et töötlemistoimingutega tegelev mis tahes üksus või ettevõtja täidab I lisas ettenähtud korras vähemalt järgmisi kohustusi:a) kasutuselt kõrvaldatud sõidukid demonteeritakse enne edasist töötlemist või muid võrdväärseid meetmeid, mille eesmärk on vähendada igasugust kahjulikku mõju keskkonnale. Artikli 4 lõikes 2 ettenähtud korras märgistatud või muul viisil identifitseeritavad osad ja materjalid eemaldatakse enne edasist töötlemist;b) ohtlikud materjalid ja osad eemaldatakse ja eraldatakse viisil, mis ei tekita kasutuselt kõrvaldatud sõidukite purustusjäätmete saastumist;c) demonteerimistoimingud ja ladustamine peavad tagama sõiduki osade sobivuse korduv- või taaskasutamiseks, kuid eelkõige ringlussevõtuks.Kasutuselt kõrvaldatud sõidukite reostusohu kõrvaldamiseks ettenähtud I lisa punktis 3 nimetatud töötlemistoimingud tuleb teha nii ruttu kui võimalik.4. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et lõikes 2 nimetatud luba või registrisse kandmine hõlmab kõik tingimused, mis on vajalikud lõigetes 1, 2 ja 3 ettenähtud nõuete täitmiseks.5. Liikmesriigid ergutavad töötlemisega tegelevaid üksusi või ettevõtjaid, et need võtaksid kasutusele sertifitseeritud keskkonnajuhtimissüsteemid.Artikkel 7Korduvkasutamine ja taaskasutamine1. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid soodustamaks korduvkasutuseks sobivate osade korduvkasutamist, nende osade taaskasutamist, mida ei saa korduvalt kasutada, ning ringlussevõtu eelistamist, kui see on keskkonnaohutuse seisukohast võimalik, piiramata sellega sõidukite ohutusnõuete ning õhku saastavate heitmete ning mürakaitsega seotud keskkonnanõuete kohaldamist.2. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks ettevõtjate jõudmise järgmiste eesmärkideni:a) hiljemalt 1. jaanuariks 2006 suureneb kõigi kasutuselt kõrvaldatud sõidukite aastane korduv- ja taaskasutamine vähemalt 85 % sõiduki keskmisest massist. Sama tähtaja jooksul tõuseb aastane korduvkasutus ja ringlussevõtt vähemalt 80 % sõiduki keskmisest massist;enne 1. jaanuari 1980. aastat toodetud sõidukite suhtes võivad liikmesriigid sätestada madalamad eesmärgid, kuid need ei tohi olla alla 75 % korduv- ja taaskasutuse puhul ning alla 70 % seoses korduvkasutuse ja ringlussevõtuga. Käesoleva punkti sätteid kohaldavad liikmesriigid teevad komisjonile ja muudele liikmesriikidele teatavaks selle põhjused.b) hiljemalt 1. jaanuariks 2015 suureneb kõigi kasutuselt kõrvaldatud sõidukite korduv- ja taaskasutamine aastas vähemalt 95 % sõiduki keskmisest massist. Sama tähtaja jooksul tõuseb aastane korduvkasutus ja ringlussevõtt vähemalt 85 % sõiduki keskmisest massist.Euroopa Parlament ja komisjon kontrollivad hiljemalt 31. detsembriks 2005 punktis b nimetatud eesmärkide täitmist komisjoni ettekande põhjal, millele on lisatud ettepanek. Ettekandes võtab komisjon arvesse sõidukite materjalide alased uuendused ning kõik muud sõidukitega seotud asjakohased keskkonnaküsimused.Komisjon kehtestab artiklis 11 ettenähtud korras üksikasjalikud eeskirjad, mis on vajalikud käesolevas lõigus ettenähtud eesmärkide täitmise kontrollimiseks. Seejuures võtab komisjon arvesse kõik asjakohased tegurid, muu hulgas andmete kättesaadavuse ning kasutuselt kõrvaldatud sõidukite ekspordi- ja impordiküsimuse. Komisjon võtab kõnealuse meetme hiljemalt 21. oktoobril 2002.3. Euroopa Parlament ja komisjon määravad komisjoni ettepaneku põhjal kindlaks korduv- ja taaskasutamise ning korduv- ja ringlussevõtuga seotud eesmärgid 2015. aastale järgnevateks aastateks.4. Direktiivi 70/156/EMÜ muutmiseks valmistudes edendab komisjon sõidukite demonteeritavuse, taaskasutatavuse ja ringlussevõtu Euroopa standardite koostamist. Kohe pärast standardite osas kokkuleppe saavutamist, kuid igal juhul hiljemalt 2001. aasta lõpuks, muudavad Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal direktiivi 70/156/EMÜ nii, et kõnealuse direktiivi kohaselt tüübikinnituse saanud ning kolm aastat pärast direktiivi 70/156/EMÜ muutmist turule viidud sõidukid peavad olema korduvkasutatavad ja/või ringlussevõetavad vähemalt 85 % ulatuses sõiduki massist ning korduv- ja/või taaskasutatavad vähemalt 95 % ulatuses sõiduki massist.5. Ettepanekus muuta direktiivi 70/156/EMÜ seoses sõidukite demonteeritavuse, taaskasutatavuse ja ringlussevõetavusega võtab komisjon asjakohasel viisil arvesse vajadust tagada, et osade korduvkasutus ei ohustaks turvalisust ega keskkonda.Artikkel 8Kodeerimisstandardid/demonteerimisandmed1. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et tootjad võtaksid koostöös materjalide ja seadmete tootjatega kasutusele osade ja materjalide kodeerimisstandardid, et eelkõige hõlbustada korduv- ja taaskasutamiseks sobivate osade ja materjalide identifitseerimist.2. Komisjon kehtestab artiklis 11 ettenähtud korras käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud standardid hiljemalt 21. oktoobril 2001. Seejuures võtab komisjon arvesse asjaomaste rahvusvaheliste foorumite tööd ning toetab seda vajaduse korral.3. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et tootjad esitavad iga uue turuleviidud sõiduki demonteerimisandmed kuue kuu jooksul pärast sõiduki turuleviimist. Kõnealustes andmetes identifitseeritakse töötlemiskodadele käesoleva direktiivi nõuetele vastamiseks vajalikus ulatuses sõiduki eri osad ja materjalid ning kõigi ohtlike ainete asupaik sõidukis, silmas pidades eelkõige artiklis 7 ettenähtud eesmärkide saavutamist.4. Ilma et see piiraks kaubandus- ja tootmisandmete konfidentsiaalsust, võtavad liikmesriigid vajalikke meetmeid tagamaks, et sõidukiosade tootjad teevad tegevusloaga töötlemiskodadele vajalikus ulatuses kättesaadavaks teabe, mis on vajalik korduvkasutuseks sobivate osade demonteerimiseks, ladustamiseks ja katsetamiseks.Artikkel 9Aruandlus ja teave1. Liikmesriigid saadavad iga kolme aasta tagant komisjonile aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta. Aruanne esitatakse küsimustiku või kava põhjal, mille komisjon koostab direktiivi 91/692/EMÜ [8] artiklis 6 ettenähtud korras, et luua kasutuselt kõrvaldatud sõidukeid ja nende töötlemist hõlmav andmebaas. Aruanne sisaldab asjaomast teavet võimalike muudatuste kohta mootorsõidukite müümise ning kogumise, demonteerimise, purustamise, taaskasutamise ja ringlussevõtu struktuuris, mis kutsuvad esile konkurentsi moonutamist liikmesriikide vahel või nende piires. Küsimustik või kava saadetakse liikmesriikidele kuus kuud enne aruandeperioodi algust. Aruanne esitatakse komisjonile üheksa kuu jooksul pärast kolme aasta pikkuse aruandeperioodi lõppemist.Esimene aruanne hõlmab kolmeaastast ajavahemikku, mis algab 21. aprillil 2002.Komisjon avaldab eespool nimetatud teabel põhineva ettekande käesoleva direktiivi rakendamise kohta üheksa kuu jooksul pärast aruannete saamist liikmesriikidelt.2. Liikmesriigid nõuavad iga juhtumi puhul ettevõtjatelt järgmiste andmete avaldamist:- sõidukite ja osade konstruktsioon nende taaskasutatavust ja ringlussevõetavust silmas pidades,- kasutuselt kõrvaldatud sõidukite keskkonnaohutu töötlemine, eelkõige kõigi vedelike eemaldamine ja demonteerimine,- kasutuselt kõrvaldatud sõidukite ja nende osade ringlussevõtu, korduvkasutamis- ja taaskasutamisviiside arendamine ja võimalikult tulemuslikuks muutmine,- taaskasutamise ja ringlussevõtu abil saavutatud edu lõpphoiustatavate jäätmete vähendamisel ning taaskasutamise ja ringlussevõtu määrade suurendamisel.Tootja peab kõnealuse teabe sõidukite võimalikele ostjatele kättesaadavaks tegema. See avaldatakse reklaamialases kirjanduses, mida kasutatakse uute sõidukite turustamisel.Artikkel 10Rakendamine1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 21. aprilliks 2002. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.3. Käesolevas direktiivis sätestatud eesmärkide saavutamise korral võivad liikmesriigid artikli 4 lõikes 1, artikli 5 lõike 1, artikli 7 lõike 1, artikli 8 lõigete 1 ja 3 ning artikli 9 lõike 2 sätted üle võtta ning täpsustada artikli 5 lõikes 4 ettenähtud üksikasjalikke rakenduseeskirju lepingute abil pädevate asutuste ja asjaomaste majandussektorite vahel. Kõnealused lepingud peavad vastama järgmistele nõuetele:a) lepingud peavad olema täidetavad;b) lepingutes tuleb kindlaks määrata eesmärgid ning nendele vastavad tähtajad;c) lepingud tuleb avaldada riigi teatajas või üldsusele võrdväärselt kättesaadavas ametlikus dokumendis ning edastada komisjonile;d) lepingu tulemusi peab korrapäraselt kontrollima, neist tuleb aru anda pädevatele asutustele ja komisjonile ning teavitama üldsust vastavalt lepingus ettenähtud tingimustele;e) pädevad asutused tagavad lepingu alusel saavutatud edusammude kontrollimise;f) lepingu täitmata jätmise korral peavad liikmesriigid õigus- või haldusnormide abil rakendama käesoleva direktiivi asjakohaseid sätteid.Artikkel 11Komiteemenetlus1. Komisjoni abistab direktiivi 75/442/EMÜ artikli 18 alusel moodustatud komitee, edaspidi "komitee".2. Kui viidatakse käesolevale artiklile, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.3. Komitee võtab vastu oma töökorra.4. Komisjon võtab käesolevas artiklis ettenähtud korras vastu:a) lammutustõendi artikli 5 lõikes 5 nimetatud miinimumnõuded;b) artikli 7 lõike 2 kolmandas lõigus nimetatud üksikasjalikud eeskirjad;c) artiklis 9 nimetatud andmebaasisüsteemi vormingud;d) muudatused, mis on vajalikud käesoleva direktiivi lisade kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga.Artikkel 12Jõustumine1. Direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.2. Artikli 5 lõiget 4 kohaldatakse:- alates 1. juulist 2002 sõidukite suhtes, mis viiakse turule kõnealusest kuupäevast alates,- alates 1. jaanuarist 2007 sõidukite suhtes, mis viiakse turule enne esimeses taandes nimetatud kuupäeva.3. Liikmesriigid võivad kohaldada artikli 5 lõiget 4 enne lõikes 2 kindlaksmääratud kuupäevi.Artikkel 13AdressaadidKäesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 18. september 2000Euroopa Parlamendi nimelpresidentN. FontaineNõukogu nimeleesistujaH. Védrine[1] EÜT C 337, 7.11.1997, lk 3, ningEÜT C 156, 3.6.1999, lk 5.[2] EÜT C 129, 27.4.1998, lk 44.[3] Euroopa Parlamendi 11. veebruari 1999. aasta arvamus (EÜT C 150, 28.5.1999, lk 420), nõukogu 29. juuli 1999. aasta ühine seisukoht (EÜT C 317, 4.11.1999, lk 19) ja Euroopa Parlamendi 3. veebruari 2000. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). Nõukogu 20. juuli 2000. aasta otsus ja Euroopa Parlamendi 7. septembri 2000. aasta otsus.[4] EÜT 196, 16.8.1967, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 98/98/EÜ (EÜT L 355, 30.12.1998, lk 1).[5] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 98/91/EÜ (EÜT L 11, 16.1.1999, lk 25).[6] EÜT L 194, 25.7.1975, lk 39. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega 96/350/EÜ (EÜT L 135, 6.6.1996, lk 32).[7] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[8] EÜT L 377, 31.12.1991, lk 48.--------------------------------------------------I LISATöötlemise artikli 6 lõigete 1 ja 3 kohased tehnilised miinimumnõuded1. Kasutuselt kõrvaldatud sõidukite ladustamiskohad (kaasa arvatud ajutise ladustamise korral) enne töötlemist:- mitteläbilaskva pinnasega asjakohased alad, mis on varustatud vedelike kogumisseadmete, dekanterite ja puhastite-rasvatustajatega,- seadmed vee, sealhulgas vihmavee töötlemiseks kooskõlas tervishoiu- ja keskkonnaalaste eeskirjadega.2. Töötlemiskohad:- mitteläbilaskva pinnasega asjakohased alad, mis on varustatud vedelike kogumisseadmete, dekanterite ja puhastite-rasvatustajatega,- demonteeritud varuosade nõuetekohane ladustamisvõimalus, kaasa arvatud õliga saastunud varuosade mitteläbilaskva pinnasega ladustamiskoht,- asjakohased konteinerid akude (elektrolüütide neutraliseerimisega kohapeal või mujal), filtrite ja PCB/PCT sisaldavate kondensaatorite hoidmiseks,- asjakohased paagid kasutuselt kõrvaldatud sõiduki vedelike eraldi hoidmiseks: kütus, mootoriõli, transmissiooniõli, ülekandeseadmeõli, hüdraulikaõli, jahutusvedelikud, antifriis, pidurivedelikud, akuhapped, kliimaseadmesüsteemide vedelikud ning kõik muud kasutuselt kõrvaldatud sõiduki vedelikud,- seadmed vee, sealhulgas vihmavee töötlemiseks kooskõlas tervishoiu- ja keskkonnaalaste eeskirjadega.- nõuetekohane kasutatud rehvide ladustamine, mille puhul peetakse silmas tuleohutust ning välditakse ülemäärselt suurte koguste ladustamist.3. Kasutuselt kõrvaldatud sõidukite keskkonnaohutuks muutmise toimingud:- akude ja vedelgaasimahutite eemaldamine,- plahvatusohtlike osade eemaldamine või neutraliseerimine (näiteks turvapadjad),- kütuse, mootoriõli, transmissiooniõli, käigukastiõli, hüdraulikaõli, jahutusvedelike, antifriisi, pidurivedelike, kliimaseadmesüsteemide vedelike ja kõigi kasutuselt kõrvaldatud sõidukis sisalduvate muude vedelike eemaldamine ja eraldi kogumine ning hoidmine juhul, kui need ei ole vajalikud asjaomaste osade korduvkasutamisel,- kõigi elavhõbedat sisaldavate osade eemaldamine võimalikult suurel määral.4. Töötlemistoimingud ringlussevõtu edendamiseks:- katalüsaatorite eemaldamine,- vaske, alumiiniumi ja magneesiumi sisaldavate metallosade eemaldamine, kui kõnealused metallid ei ole juba purustamisel üksteisest eraldatud,- rehvide ja suurte plastosade (kaitserauad, esipaneel, vedelikumahutid jne) eemaldamine, kui kõnealused materjalid ei ole purustamisel üksteisest eraldatud nii, et neid oleks võimalik materjalidena tõhusalt ringlusse võtta,- klaasi eemaldamine.5. Ladustamistoimingud ei tohi vigastada vedelikke sisaldavaid või taaskasutatavaid osi ega varuosi.--------------------------------------------------II LISAMaterjalid ja osad, mille suhtes kehtib erand artikli 4 lõike 2 punktist aMaterjalid ja osad | Märgistatavad või identifitseeritavad artikli 4 lõike 2 punkti b alapunkti iv alusel |Plii legeeriva elemendina1.Teras (k.a galvaanitud teras), pliisisaldusega kuni 0,35 massiprotsenti | |2.Alumiinium, pliisisaldusega kuni 0,4 massiprotsenti | |3.Alumiinium (rattapöidades, mootoriosades ja aknahoobades), pliisisaldusega kuni 4 massiprotsenti | x |4.Vasesulam, pliisisaldusega kuni 4 massiprotsenti | |5.Pliist/pronksist laagriliud ja puksid | |Plii ja pliiühendid osades6.Akud | x |7.Bensiinimahutite sisekate | x |8.Vibratsioonisummutid | x |9.Vulkaniseerimisvahend kõrgsurve või kütusevoolikute jaoks | |10.Kaitsva värvikihi stabilisaator | |11.Elektroonilistes plaatides ja muudes seadmetes sisalduv joodis | |Kuuevalentne kroom12.Korrosioonivastane kate mitmetel sõiduki põhilise tähtsusega osadel (maksimaalselt 2 g sõiduki kohta) | |Elavhõbe13.Pirnid ja armatuurlaual paiknevad ekraanid | x |Komisjon hindab artikli 4 lõike 2 punktis b ettenähtud menetluse raames esmajoones:- legeerelemendina lisatud plii sisaldust rattapöidades, mootoriosades ja aknahoobades kasutatavas alumiiniumis,- akude pliisisaldust,- tasakaalustusvihtide pliisisaldust,- elektrilisi osi, mis sisaldavad pliid klaas- või keraamilistes matriitsides,- elektrisõidukite akude kaadmiumisisaldust,et võimalikult kiiresti kindlaks teha II lisa vastava muutmise vajadus. Seoses kaadmiumiga elektrisõidukite akudes võtab komisjon artikli 4 lõike 2 punktis b nimetatud menetluse ja keskkonnaseisundi üldhinnangu alusel arvesse asendusainete kättesaadavust ning vajadust säilitada elektrisõidukite kättesaadavus.--------------------------------------------------