Tähtis õiguslik teade

|

32004L0042

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/42/EÜ, 21. aprill 2004, teatavates värvides, lakkides ja sõidukite taasviimistlustoodete orgaanilistes lahustites kasutamise tulemusena tekkivate lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste piiramise kohta, millega muudetakse direktiivi 1999/13/EÜ

Euroopa Liidu Teataja L 143 , 30/04/2004 Lk 0087 - 0096 CS.ES Peatükk 15 Köide 08 Lk 376  - 385 ET.ES Peatükk 15 Köide 08 Lk 376  - 385 HU.ES Peatükk 15 Köide 08 Lk 376  - 385 LT.ES Peatükk 15 Köide 08 Lk 376  - 385 LV.ES Peatükk 15 Köide 08 Lk 376  - 385 MT.ES Peatükk 15 Köide 08 Lk 376  - 385 PL.ES Peatükk 15 Köide 08 Lk 376  - 385 SK.ES Peatükk 15 Köide 08 Lk 376  - 385 SL.ES Peatükk 15 Köide 08 Lk 376  - 385

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/42/EÜ,21. aprill 2004,teatavates värvides, lakkides ja sõidukite taasviimistlustoodete orgaanilistes lahustites kasutamise tulemusena tekkivate lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste piiramise kohta, millega muudetakse direktiivi 1999/13/EÜEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [1]tegutsedes vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korrale [2]ning arvestades järgmist:(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiiviga 2001/81/EÜ teatavate õhusaasteainete siseriiklike ülemmäärade kohta kehtestatakse ühenduse kompleksse hapestamise ja troposfääriosooni vastu võitlemise strateegia osana teatavate õhusaasteainete, kaasa arvatud lenduvate orgaaniliste ühendite, siseriiklikud ülemmäärad, [3] mis tuleb saavutada hiljemalt 2010. aastaks, kuid ei sätestata saasteainete konkreetsetest allikatest lähtuvate heitkoguste piirväärtusi.(2) Lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste siseriiklikele ülemmääradele vastamiseks tuleb liikmesriikidel suunata tähelepanu nende heitkoguste mitmete erinevate allikate tüüpidele.(3) Lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste ülemmäärast kinnipidamise tagamiseks täiendab käesolev direktiiv siseriiklikul tasandil võetud meetmeid.(4) Ühenduse sätete puudumise korral võib liikmesriikide seadusandlus lenduvate orgaaniliste ühendite sisaldumise kohta teatavates tooteliikides erineda. Sellised erinevused koos vastava seadusandluse puudumisega mõnedes liikmesriikides looks siseturul kaubandusele ülearused tõkked ja moonutaks konkurentsi.(5) Seepärast tuleb ühtlustada siseriiklikud seadused ja sätted, millega kehtestatakse lenduvate orgaaniliste ühendite piirväärtused troposfääriosooni vastu võitlemiseks käesoleva direktiiviga kaetud toodetes, tagamaks, et need ei takista nimetatud toodete vaba liikumist.(6) Kuna liikmesriigid ei suuda saavutada piisaval tasemel kavandatava meetme eesmärki, nimelt lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste vähendamist, sest lenduvate orgaaniliste ühendite heitkogused ühes liikmesriigis mõjutavad õhu kvaliteeti teises liikmesriigis ning seetõttu on lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste vähendamist meetme ulatuse ja mõjude tõttu võimalik paremini saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmed vastavalt asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttele. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale, kui on vaja nimetatud eesmärgi saavutamiseks.(7) Värvides, lakkides ja sõidukite taasviimistlustoodetes sisalduvad lenduvad orgaanilised ühendid põhjustavad lenduvate orgaaniliste ühendite olulise paiskumise õhku, mis põhjustavad fotokeemiliste oksüdantide kohalikku ja piiriülest teket troposfääri piirikihis.(8) Teatavates värvides, lakkides ja sõidukite taasviimistlustoodetes sisalduvat lenduvate orgaaniliste ühendite kogust tuleb seepärast vähendada niivõrd, kui kliimatingimusi arvestades tehniliselt ja majanduslikult võimalik on.(9) Seoses keskkonnakaitse kõrge tasemega tuleb kehtestada ja saavutada käesoleva direktiiviga reguleeritud toodetes kasutatud lenduvate orgaaniliste ühendite sisalduse piirväärtused.(10) Enne käesoleva direktiivi nõuete jõustumist toodetud toodetele tuleb kehtestada üleminekusätted.(11) Liikmesriikidel peaks olema võimalik anda üksiklitsentse käesoleva direktiiviga kehtestatud lahusti piirväärtustele mittevastavate, rangelt piiratud tootekoguste kindlal eesmärgil ostmiseks ja müügiks.(12) Käesolev direktiiv täiendab ühenduse keemiliste ainete ja preparaatide märgistamise sätteid.(13) Tarbijate ja/või töötajate tervise kaitse ja töökeskkonna kaitse ei kuulu käesoleva direktiivi reguleerimisalasse ja liikmesriikide poolt selle eesmärgiga võetud meetmeid käesolev direktiiv ei mõjuta.(14) Selleks et määrata kindlaks, kas igas käesoleva direktiiviga kaetud värvide, lakkide ja sõidukite taasviimistlustoodete kategoorias leitud lenduvate orgaaniliste ühendite massikontsentratsioon jääb lubatud piiridesse, tuleb jälgida sisalduse piirväärtusi.(15) Kuna teatavates sõidukite taasviimistluses kasutatavate toodete lenduvate orgaaniliste ühendite sisaldust reguleeritakse nüüd käesoleva direktiiviga, tuleb nõukogu direktiivi teatavates toimingutes ja seadeldistes orgaaniliste lahustite kasutamise tulemusena tekkivate lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste piiramise kohta [4] vastavalt muuta.(16) Liikmesriikidel peaks sellest olenemata olema võimalik säilitada või võtta kasutusele nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivis 70/156/EMÜ (liikmesriikide mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta) [5] määratletud maanteesõidukite taasviimistluse heitkoguste kontrollimise siseriiklikud meetmed või osa nendest, mida teostatakse sõiduki remondi, kaitse või kaunistamise eesmärgil väljaspool tootmisseadeldisi.(17) Käesolevat direktiivi ei kohaldata toodete suhtes, mis on müüdud direktiiviga 1999/13/EÜ lubatud eksklusiivseks kasutamiseks seadeldistes, kui muude meetmetega on võimalik lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguseid vähemalt samaväärselt vähendada.(18) Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad karistuste kohta käesoleva direktiivi sätete rikkumiste eest ja tagama nende eeskirjade rakendamise. Need karistused peaksid olema mõjusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.(19) Liikmesriigid esitavad komisjonile käesoleva direktiivi rakendamisel saadud kogemuste kohta aruandeid.(20) Üle tuleb vaadata nii käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jäävates toodetes sisalduvate lenduvate orgaaniliste ainete ulatuse vähendamine kui ka juba sätestatud lenduvate orgaaniliste ainete piirväärtuste edasise vähendamise võimalus.(21) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, [6]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Eesmärk ja rakendusala1. Käesoleva direktiivi eesmärk on piirata teatavates värvides ja lakkides ja sõidukite taasviimistlustoodetes tekkivaid lenduvate orgaaniliste ühendite sisaldust, et vältida või vähendada lenduvate orgaaniliste ühendite panust troposfääriosoonist tingitud õhusaastesse.2. Lõikes 1 kehtestatud eesmärgi saavutamiseks ühtlustatakse käesoleva direktiiviga teatavate värvide ja lakkide ja sõidukite taasviimistlustoodete tehnilised kirjeldused.3. Käesolevat direktiivi kohaldatakse I lisas nimetatud toodete suhtes.4. Käesolev direktiiv ei piira ega mõjuta ühenduse või siseriiklikul tasandil tarbijate ja töötajate tervise ja nende töökeskkonna kaitseks võetud meetmeid, kaasa arvatud märgistamise nõudeid.Artikkel 2MõistedKäesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:pädev asutus  – riigiorgan või asutus, kes liikmesriikide õigusnormide kohaselt vastutab käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmise eest;ained  – looduses esinevad või tööstuslikult saadud tahked, vedelad või gaasilised keemilised elemendid ja nende ühendid;preparaadid  – kahest või enamast ainest koostatud segud ja lahused;orgaaniline ühend  – ühend, mis koosneb vähemalt süsinikust ja ühest või mitmest järgmisest elemendist: vesinik, hapnik, fosfor, räni, lämmastik või halogeen, välja arvatud süsinikoksiidid, anorgaanilised karbonaadid ja bikarbonaadid;lenduv orgaaniline ühend  – orgaaniline ühend keemise algtemperatuuriga kuni 250 °C mõõdetuna tavarõhul 101,3 kPa;lenduvate orgaaniliste ühendite sisaldus  – lenduvate orgaaniliste ühendite mass väljendatuna grammides liitri kohta (g/l), toote formulatsioonis kasutamisvalmis olekus. Lenduvate orgaaniliste ühendite massi mis tahes tootes, mis tekitab kuivamisel keemilise reaktsiooni, moodustades osa pinnakattevahendist, ei loeta lenduvate orgaaniliste ühendite sisalduseks;orgaaniline lahusti  – lenduvad orgaanilised ühendid, mida kasutatakse üksi või koos muude ainetega toorainete, toodete või jäätmete lahustamiseks, puhastusvahendina saasteainete lahustamiseks, lahustina, dispergandina, viskoossuse või pindpinevuse regulaatorina, plastifikaatorina või konservandina;pinnakattevahend  – pealispinna kaunistamiseks, kaitsmiseks või muuks kasutusotstarbeliseks mõjutamiseks kasutatav preparaat, kaasa arvatud kõik orgaanilised lahustid ja preparaadid, mis sisaldavad nende nõuetekohaseks kasutamiseks vajalikke orgaanilisi lahusteid;kile  – substraadile ühe või enama pinnakatekihi kandmisest tulenev katkematu kiht;vesialuselised pinnakattevahendid  – pinnakattevahendid, mille viskoossust korrigeeritakse vee kasutamisega;lahustipõhjalised pinnakattevahendid  – pinnakattevahendid, mille viskoossust korrigeeritakse orgaanilise lahusti kasutamisega;turuleviimine  – kolmandatele isikutele kas raha eest või mitte kättesaadavaks tegemine. Ühenduse tolliterritooriumile importimine tähendab käesoleva direktiivi mõistes turuleviimist.Artikkel 3Nõuded1. Liikmesriigid tagavad, et I lisas nimetatud tooted viiakse nende territooriumil turule pärast II lisas sätestatud kuupäevi, kui nende lenduvate orgaaniliste ühendite sisaldus ei ületa II lisas kehtestatud piirväärtusi ja vastab artiklile 4.Lenduvate orgaaniliste ühendite sisalduse vastavuse määramisel II lisas kehtestatud piirväärtustele kasutatakse III lisas viidatud analüütilisi meetodeid.I lisas sätestatud toodete osas, millele tuleb valmistoote saamiseks lisada lahusteid või muid lahusteid sisaldavaid komponente, kohaldatakse valmistoote lenduvate orgaaniliste ühendite sisaldusele II lisas kehtestatud piirväärtusi.2. Erandina lõikest 1 vabastavad liikmesriigid eespool nimetatud nõuetest tooted, mis on müüdud kasutamiseks direktiivis 1999/13/EÜ nimetatud eksklusiivses tegevuses, mida teostatakse vastavalt selle direktiivi artiklile 3 või 4 registreeritud või kasutusloa saanud seadeldises.3. Hoonete ja vanasõidukite restaureerimise ja hooldamise eesmärgil võivad liikmesriigid anda individuaalseid müügi- ja ostulitsentse rangelt piiratud tootekogustele, mis ei vasta II lisas sätestatud lenduvate orgaaniliste ühendite piirväärtustele.4. Käesoleva direktiivi reguleerimisalasse jäävad tooted, mis on toodetud enne II lisas sätestatud kuupäevi ega vasta lõikes 1 nimetatud nõuetele, võib viia turule 12 kuu jooksul pärast kõnealuse toote osas kehtiva nõude jõustumise kuupäeva.Artikkel 4MärgistamineLiikmesriigid tagavad, et I lisas nimetatud tooted kannavad turuleviimisel etiketti. Etiketile märgitakse järgmine teave:a) toote alaliik ja vastav lenduvate orgaaniliste ühendite piirväärtus grammides liitri kohta, nagu on viidatud II lisas;b) valmistoote maksimaalne lenduvate orgaaniliste ühendite sisaldus grammides liitri kohta.Artikkel 5Pädev asutusLiikmesriigid määravad käesoleva direktiiviga sätestatud kohustuste täitmiseks pädeva asutuse ja teavitavad komisjoni sellest hiljemalt 30. aprillil 2005.Artikkel 6JärelevalveLiikmesriigid asutavad käesoleva direktiiviga vastavuse kontrollimiseks järelevalveprogrammi.Artikkel 7AruandlusLiikmesriigid esitavad järelevalveprogrammi tulemuste kohta käesoleva direktiiviga ja vastavalt artikli 3 lõikele 3 litsentseeritud kategooriate ja koguste aruanded. Esimesed kaks aruannet esitatakse komisjonile 18 kuud pärast II lisas sätestatud lenduvate orgaaniliste ühendite sisalduse piirväärtusele vastavuse kuupäeva; seejärel esitatakse aruanne iga viie aasta järel. Komisjon koostab eelnevalt seireandmete esitamise ühise vormi vastavalt artikli 12 lõikes 2 viidatud korrale. Iga-aastased andmed esitatakse komisjonile nõudmisel.Artikkel 8Vaba ringlusKäesolevas direktiivis käsitletud põhjustel ei keela, piira ega takista liikmesriigid käesoleva direktiivi reguleerimisalasse jäävate toodete turuleviimist, kui valmistooted vastavad käesoleva direktiivi nõuetele.Artikkel 9KontrollimineKomisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule:1. hiljemalt 2008. aastal direktiivi 2001/81/EÜ artiklis 10 mainitud ülevaate tulemustel põhineva aruande. Aruanne käsitleb:a) käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jäävate lenduvate orgaaniliste ühendite, kaasa arvatud värvide ja lakkide aerosoolid, vähendamise võimalikku ulatust ja potentsiaali;b) sõidukite taasviimistlustoodetes sisalduvate lenduvate orgaaniliste ühendite võimalikku edasist vähendamist (2. faas);c) kõiki värvidele ja lakkidele ettenähtud 2. faasi rakendamise sotsiaalse ja majandusliku mõjuga seotud elemente;2. vähemalt 30. kuud pärast II lisa 2. faasi lenduvate orgaaniliste ühendite sisalduse piirväärtuste rakendamist esitatakse aruanne, milles arvestatakse eriti artiklis 7 viidatud aruandeid ja värvide, lakkide ja sõidukite taasviimistlustoodete tootmise kõiki tehnoloogilisi arenguid. Kõnealune aruanne käsitleb käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jäävate lenduvate orgaaniliste ühendite vähendamise reguleerimisala laiendamist ja potentsiaali, kaasa arvatud võimalikku sisepindade ja välispindade värvide eristamist, nagu on märgitud I lisa alaliikides d ja e, punktis 1.1 ja II lisa A jaos.Aruannetele lisatakse vastavalt vajadusele käesoleva direktiivi muutmise ettepanekud.Artikkel 10SanktsioonidLiikmesriigid määravad kindlaks sanktsioonide reeglid, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi kohaselt vastuvõetud siseriiklike sätete rikkumise korral. Need sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teavitavad komisjoni nendest reeglitest ja meetmetest hiljemalt 30. oktoobril 2005 ja teavitavad viivitamatult kõigist hilisematest muudatustest nendes.Artikkel 11Kohandamine tehnika arengugaKomisjon võtab vastavalt artikli 12 lõikes 2 viidatud korrale vastu vajalikud muudatused III lisa kohaldamiseks tehnika arenguga.Artikkel 12Komitee1. Komisjoni abistab nõukogu direktiivi 1999/13/EÜ artikliga 13 loodud komitee (edaspidi "komitee").2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.3. Komitee võtab vastu oma töökorra.Artikkel 13Direktiivi 1999/13/EÜ muutmine1. Direktiivi 1999/13/EMÜ muudetakse järgmiselt:I lisa lõigus pealkirjaga "Sõidukite taasviimistlus" kustutatakse järgmine taane:"— direktiivis 70/156/EMÜ määratletud maanteesõidukite või nende osade pindade katmine, mida teostatakse sõiduki remontimise, restaureerimise või kaunistamise käigus väljaspool tööstusettevõtet,".2. Olenemata lõikest 1 võivad liikmesriigid säilitada või võtta kasutusele direktiivi 1999/13/EÜ reguleerimisalast kustutatud taasviimistluse heitkoguste kontrollimise siseriiklikud meetmed.Artikkel 14Ülevõtmine1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. oktoobril 2005. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti koos tabeliga, milles näidatakse, kuidas käesoleva direktiivi sätted vastavad vastuvõetud siseriiklikele sätetele.Artikkel 15Direktiivi jõustumineKäesolev direktiiv jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 16AdressaadidKäesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Strasbourg, 21. aprill 2004Euroopa Parlamendi nimelpresidentP. CoxNõukogu nimeleesistujaD. Roche[1] ELT C 220, 16.9.2003, lk 43.[2] Euroopa Parlamendi 25. septembri 2003. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 7. jaanuari 2004. aasta ühine seisukoht (ELT C 79 E, 30.3.2004, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 30. märtsi 2004. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).[3] EÜT L 309, 27.11.2001, lk 22.[4] EÜT L 85, 29.3.1999, lk 1. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).[5] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2004/3/EÜ (ELT L 49, 19.2.2004, lk 36).[6] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.--------------------------------------------------I LISAREGULEERIMISALA1. Käesoleva direktiivi mõistes tähendavad värvid ja lakid alltoodud alaliikides loetletud tooteid, välja arvatud aerosoole. Tegemist on hoonetele ja nende liistudele ja detailidele ja nendega seotud struktuuridele dekoratiivsetel, funktsionaalsetel ja kaitse-eesmärkidel kantava pinnakattevahendiga.1.1. Alaliigid:siseseinte ja lagede matid pinnakattevahendid  – siseseintele ja lagedele kantavad pinnakattevahendid läike kaldenurgaga ≤25@60o;siseseinte ja lagede läikivad pinnakattevahendid  – siseseintele ja lagedele kantavad pinnakattevahendid läike kaldenurgaga >25@60o;pinnakattevahendid mineraalsubstraadist välisseinale  – pinnakattevahendid kivist, tellisest või krohvitud välisseina katmiseks;puidust, metallist või plastmassist välis-/siseliistude ja -fassaadi värvid  – pinnakattevahendid liistude ja fassaadi katmiseks, mille tagajärjel tekib läbipaistmatu kile. Need pinnakattevahendid on mõeldud kandmiseks puidust, metallist või plastmassist substraadile. See alaliik hõlmab alus- ja vahekihtide pinnakattevahendeid;välis-/siseliistude lakid ja puidupeitsid  – pinnakattevahendid liistude katmiseks, mille tagajärjel tekib läbipaistev või poolläbipaistev kile puidu, metalli ja plastmassi kaunistamiseks ja kaitsmiseks. See alaliik hõlmab läbipaistmatuid puidupeitse. Läbipaistmatu puidupeitsi tagajärjel tekib läbipaistmatu kile puidu kaunistamiseks ja kaitsmiseks ilmastiku toime vastu, nagu on määratletud dokumendis EN 927-1 poolstabiilses kategoorias;minimaalse kattega puidupeitsid  – puidupeitsid, mille keskmine paksus vastavalt EN 927-1:1996 on ISO 2808: 1997 meetodi 5 A kohaselt katsetades vähem kui 5 μm;krundid  – tihendava ja/või blokeeriva omadusega puidul või seintel ja laes kasutamiseks mõeldud pinnakaitsevahendid;siduvad krundid  – pinnakaitsevahendid lahtiste substraadi osakeste stabiliseerimiseks või vett tõrjuvate omaduste edasiandmiseks ja/või puidu kaitsmiseks sinavuse eest;ühe komponendiga pinnakattevahendid  – kilet moodustaval materjalil põhinevad erilised pinnakattevahendid. Need on mõeldud erilise toime jaoks, nagu plastmassi krunt ja pinnavärvid; rauasubstraatide krunt, reaktsioonivõimeliste metallide, nagu tsink ja alumiinium, krunt, korrosioonivastased kattevahendid, põranda kattevahendid, sh puit- ja tsementpõrandatele, graffiti kaitse, tuletõke ja toiduainetööstuse või terviseteenistuse hügieenistandardid;kahe komponendiga pinnakattevahendid  – sama kasutusotstarbega nagu ühe komponendiga pinnakattevahendid, aga sisaldavad enne kasutamist lisatavat teist komponenti (näiteks tertsiaalset amiini);mitmevärvilised pinnakattevahendid  – esimesel katmisel kahe- või mitmetoonilise efekti andmiseks mõeldud pinnakattevahendid;dekoratiivsed pinnakattevahendid  – erilise iluefekti andmiseks mõeldud pinnakattevahendid kasutamiseks eriliselt ettevalmistatud substraadil või krunditud pinnal ja hiljem kuivamisel erinevate töötlemisvahenditega töödeldud pindadel.2. Käesoleva direktiivi mõistes tähendavad sõidukite taasviimistlustooted allpool esitatud alaliikides nimetatud tooteid. Neid kasutatakse direktiivis 70/156/EMÜ määratletud maanteesõidukite pinnakattevahenditena või nende osana sõiduki remondi, kaitse või kaunistamise eesmärgil väljaspool tootmisseadeldisi.2.1. Alaliigid:ettevalmistus ja puhastus i) ettevalmistavad tooted hõlmavad värvipüstoli puhastit (värvipüstolite ja muu varustuse puhastamiseks mõeldud toode), värvieemaldajaid, rasvatustajaid (k.a plastmassi jaoks mõeldud antistaatilisi tüüpe) ja silikoonieemaldajaid;ii) eelpuhasti – pinnakattevahendi pealekandmise eelseks ja pinna ettevalmistamise käigus pinna puhastamiseks mõeldud puhastusvahend;täitepahtel  – raske koostisega ühendid sügavate pinnadefektide täitmiseks enne viimistluspahtli pealekandmist;krunt i) viimistluspahtel – vahetult enne pinnavärvi pealekandmist korrosioonitõrjeks kasutatav pinnakattevahend pinnavärvi kinnituvuse tagamiseks ja väikeste pinnadefektide täitmisega ühtse pinna tekkimise soodustamiseks;ii) metallikrunt – krundina kasutatavad pinnakattevahendid, nagu aktivaatorid, tihendajad, pahtlid, aluskihid, plastmassi krundid, värv-värvile, mitteliivapõhised täiteained ja pihustatavad täiteained;iii) puhastuskrunt – pinnakattevahendid, mis sisaldavad vähemalt 0,5 % kaalust otse metallile kantavat fosforhapet korrosioonikindluse ja kinnituvuse andmiseks; keevitatavate kruntidena kasutatavad pinnakattevahendid ja galvaniseeritud ja tsinkpindadel kasutatavad peitslahused;pinnavärv i) aluspinna kattevahendid – värvi ja mis tahes optiliste efektide andmiseks pigmenteeritud pinnakattevahendid, kuid mitte pinnakattevahendi süsteemi läige või pinna vastupidavus;ii) läbipaistvad pinnakattevahendid – pinnakattesüsteemile läike ja vastupidavuse omaduste andmiseks mõeldud läbipaistvad pinnakattevahendid;erilised viimistlusvahendid  – pinnavärvina mõeldud eriliste omadustega pinnakattevahendid, nagu metallik- või pärlmutterefekt, ühekihiline, kõrgekvaliteedilised ühevärvilised ja läbipaistvad kattekihid (näiteks kriimustuskindlad ja fluoritud läbipaistvad kattekihid), peegeldav aluskiht, tekstuuriga kihid (näiteks haamer), libisemisvastased, kattekihialused tihendajad, vigastuskindlad pinnakattevahendid, sisepindade viimistlusmaterjalid ja aerosoolid.--------------------------------------------------II LISAA. VÄRVIDE JA LAKKIDE LENDUVATE ORGAANILISTE ÜHENDITE MAKSIMAALSED PIIRVÄÄRTUSED| Toote alaliik | Tüüp | Faas (g/l ) [1] (alates 1.1.2007) | Faas (g/l) [1] (alates 1.1.2010) |a | Matid siseseinad ja laed (läige <25@60o) | WB | 75 | 30 |SB | 400 | 30 |b | Läikivad siseseinad ja laed (läige >25@60o) | WB | 150 | 100 |SB | 400 | 100 |c | Mineraalsubstraadist välisseinad | WB | 75 | 40 |SB | 450 | 430 |d | Puidust ja metallist välis-/siseliistude ja -fassaadi värvid | WB | 150 | 130 |SB | 400 | 300 |e | Välis-/siseliistude lakid ja puidupeitsid, k.a läbipaistmatud puidupeitsid | WB | 150 | 130 |SB | 500 | 400 |f | Minimaalse kattega puidupeitsid | WB | 150 | 130 |SB | 700 | 700 |g | Krundid | WB | 50 | 30 |SB | 450 | 350 |h | Siduvad krundid | WB | 50 | 30 |SB | 750 | 750 |i | Ühe komponendiga pinnakattevahendid | WB | 140 | 140 |SB | 600 | 500 |j | Kahe komponendiga reageerivad pinnakattevahendid eriotstarbeliseks kasutamiseks näiteks põrandatel | WB | 140 | 140 |SB | 550 | 500 |k | Mitmevärvilised pinnakattevahendid | WB | 150 | 100 |SB | 400 | 100 |l | Dekoratiivsed pinnakattevahendid | WB | 300 | 200 |SB | 500 | 200 |B. SÕIDUKITE TAASVIIMISTLUSTOODETE LENDUVATE ORGAANILISTE ÜHENDITE MAKSIMAALSED PIIRVÄÄRTUSED| Toote alaliik | Pinnakattevahendid | Lenduvad orgaanilised ühendid g/l [2] (1.1.2007) |a | Ettevalmistus ja puhastus | Ettevalmistus | 850 |Eelpuhasti | 200 |b | Täitepahtel | Kõik tüübid | 250 |c | Krunt | Viimistluspahtel ja metallikrunt | 540 |Puhastuskrunt | 780 |d | Pinnavärv | Kõik tüübid | 420 |e | Erilised kattevärvid | Kõik tüübid | 840 |[1] g/l valmistootes[2] g/l valmistoode. Välja arvatud alaliik a. Tootes sisalduv vesi tuleb maha arvata.--------------------------------------------------III LISAARTIKLI 3 LÕIKES 1 VIIDATUD MEETODIDParameeter | Ühik | Katse |Meetod | Avaldamise kuupäev |Lenduvate orgaaniliste ühendite sisaldus | g/l | ISO 11890-2 | 2002 |Lenduvate orgaaniliste ühendite sisaldus kui esineb reaktsioonivõimelisi lahjendusvedelikke | g/l | ASTMD 2369 | 2003 |--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2010/47/EL, 5. juuli 2010 , millega kohandatakse tehnika arenguga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/30/EÜ ühenduses liiklevate kommertsveokite tehnokontrolli kohta

text:
               8.7.2010

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 173/33

         KOMISJONI DIREKTIIV 2010/47/EL,
   5. juuli 2010,
   millega kohandatakse tehnika arenguga Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/30/EÜ ühenduses liiklevate kommertsveokite tehnokontrolli kohta
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/30/EÜ ühenduses liiklevate kommertsveokite tehnokontrolli kohta, (1) eriti selle artikli 8 esimest lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Liiklusohutuse, keskkonnakaitse ja õiglase konkurentsi seisukohast on oluline tagada kasutatavate kommertsveokite nõuetekohane hooldus ja kontroll, et säilitada nende ohutu toimimine Euroopa Liidus liiklemisel.

               (2)

               Direktiivis 2000/30/EÜ sätestatud standardeid ja meetodeid tuleks kohandada tehnika arenguga, mille tulemusel on tehnokontrollid Euroopa Liidus tõhusamad.

               (3)

               Sõidukijuhtide ja ettevõtjate kulutuste ja ajakulu minimeerimiseks peaksid kontrollid toimuma mõistliku aja jooksul.

               (4)

               Iga kontrollitava sõiduki ülevaatuste tulemuste, defektide ja eriomaduste vastavuse tagamiseks tuleks välja anda artikli 5 lõikes 1 osutatud üksikasjalikum ühtlustatud kontrollakt.

               (5)

               Tehnilised nõuded erinevad tüübikinnitust käsitlevates õigusaktides (2) määratletud sõidukikategooriate lõikes. Sõidukikategooriate arvessevõtmiseks tuleks kontrollakti vastavalt muuta.

               (6)

               Selleks et sõidukite identifitseerimine oleks usaldusväärsem, peaks kontrollakt peale sõiduki registreerimisnumbri sisaldama ka sõiduki valmistajatehase tähist (VIN-koodi).

               (7)

               Kontrollijate avastatud vigade registreerimise hõlbustamiseks peaks kontrollakti pöördel sisalduma detailide täielik loetelu.

               (8)

               Tehnokontrollide edasiseks tõhustamiseks tehnika arengut silmas pidades tuleks kõigi II lisas loetletud detailide jaoks sätestada kontrollimeetodid.

               (9)

               Peale ohutuse, turvalisuse ja keskkonnakaitsega seotud detailide peab kontroll hõlmama ka sõiduki identifitseerimist, et tagada õigete kontrollide tegemine ja õigete standardite kohaldamine, võimaldada kontrollitulemuste registreerimist ja muude õigusnormide täitmist.

               (10)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 2009/40/EÜ artikli 7 alusel asutatud mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatuse direktiivi tehnika arenguga kohandamise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2000/30/EÜ I ja II lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. jaanuariks 2012. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga hõlmatud valdkonnas vastu võetud siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 5. juuli 2010

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT L 203, 10.8.2000, lk 1.

      (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivi 2007/46/EÜ (millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta) II lisa (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

      LISA
      Direktiivi 2000/30/EÜ I ja II lisa muudetakse järgmiselt:

                  1)

                  I lisa asendatakse järgmisega:

                     „I lisa
                     (esikülg)

                        KONTROLLITAVATE PUNKTIDE LOETELU SISALDAV TEHNOKONTROLLI NÄIDISAKT

                                 1.

                                 Kontrolli koht …………………………………………………

                                 2.

                                 Kuupäev………………………………………..…

                                 3.

                                 Kellaaeg ………………………………..…………………

                                 4.

                                 Sõiduki riigitunnus ja registreerimisnumber ……….……………

                                 5.

                                 Valmistajatehase tähis (VIN-kood) …………………..………………………

                                 6.

                                 Sõiduki kategooria

                                       (a)
                                        N2(a) (3,5–12 t)

                                       (b)
                                        N3(a) (üle 12 t)

                                       (c)
                                        O3(a) (3,5–10 t)

                                       (d)
                                        O4(a) (üle 10 t)

                                       (e)
                                        M2(a) (rohkem kui 9 istekohta(b) kuni 5 t)

                                       (f)
                                        M3(a) (rohkem kui 9 istekohta(b) rohkem kui 5 t)

                                       (g)
                                        Muu sõidukikategooria (artikli 1 lõige 3) ………………………….

                                 7.

                                 Transpordi eest vastutav ettevõtja

                                             a)

                                             Nimi ja aadress…………………………………
                                             …

                                             b)

                                             Ühenduse tegevusloa number (määrus (EÜ) nr 1072/2009)…… …

                                 8.

                                 Kodakondsus (sõidukijuht) …………………………….…

                                 9.

                                 Sõidukijuhi nimi ……………..……………………….…

                                 10.

                                 Kontrollitavate punktide loetelu…

                                             kontrollitud(d)

                                             kontrollimata

                                             ei vasta nõuetele(e)

                                                         (0)

                                                         identifitseerimine(f)

                                             

                                             

                                             

                                                         (1)

                                                         pidurisüsteem

                                             

                                             

                                             

                                                         (2)

                                                         rooliseade(f)

                                             

                                             

                                             

                                                         (3)

                                                         nähtavus(f)

                                             

                                             

                                             

                                                         (4)

                                                         valgustusseadmed ja elektrisüsteem(f)

                                             

                                             

                                             

                                                         (5)

                                                         teljed, veljed, rehvid, vedrustus(f)

                                             

                                             

                                             

                                                         (6)

                                                         šassii ja selle kinnitused(f)

                                             

                                             

                                             

                                                         (7)

                                                         muu varustus, sh sõidumeerik(f) ja kiiruspiirik

                                             

                                             

                                             

                                                         (8)

                                                         saasted, sh heitgaasid ning kütuse- ja/või õlilekked

                                             

                                             

                                             

                                 11.

                                 Tehnokontrolli tulemus:
                                 Sõiduki kasutuskeeld ohtlike rikete tõttu 

                                 12.

                                 Muu/märkused: …………………………… …

                                 13.

                                 Tehnokontrolli teinud asutus/ametnik või kontrollija
                                 Allkirjad:

                                             Tehnokontrolli teinud asutuse/ametniku või kontrollija allkiri
                                             …

                                             Sõidukijuhi allkiri
                                             …

                        Märkused

                                 a)

                                 Sõiduki kategooria kooskõlas direktiivi 2007/46/EÜ II lisaga (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

                                 b)

                                 Istekohtade arv, k.a juhikoht (registreerimistunnistuse punkt S.1).

                                 c)

                                 Olemasolu korral.

                                 d)

                                 „Kontrollitud” tähendab, et asjaomases rühmas on kontrollitud vähemalt ühte või mitut direktiiviga 2010/48/EL muudetud direktiivi 2009/40/EÜ II lisas loetletud kontrollitavat detaili.

                                 e)

                                 Tagaküljel osutatud defektid.

                                 f)

                                 Katsemeetodid ja suunised defektide hindamiseks kooskõlas direktiiviga 2010/48/EL muudetud direktiivi 2009/40/EÜ II lisaga

                           (tagakülg)
                     0.   SÕIDUKI IDENTIFITSEERIMINE

                                 0.1.

                                 Registreerimismärgid

                                 0.2.

                                 Valmistajatehase tähis/tehasetähis/seerianumber

                           1.   PIDURISÜSTEEM

                                 1.1.

                                 Mehhaaniline seisund ja toimimine

                                 1.1.1.

                                 Sõidupiduri pedaali šarniir

                                 1.1.2.

                                 Pedaali seisund ja pidurijuhtimisseadme käigutagavara

                                 1.1.3.

                                 Vaakumpump või kompressor ja mahutid

                                 1.1.4.

                                 Alarõhu hoiatusmärgutuli või mõõtur

                                 1.1.5.

                                 Seisupidurikraan

                                 1.1.6.

                                 Seisupiduri tööseade, pidurikang, piduri lukustus

                                 1.1.7.

                                 Piduriklapid/ventiilid (jalgpidurikraanid, rõhualandajad, regulaatorid)

                                 1.1.8.

                                 Haagisepidurite ühendused (elektri- ja pneumoühendused)

                                 1.1.9.

                                 Energiavaru survepaak

                                 1.1.10.

                                 Pidurivõimendid, peasilinder (hüdraulilistel süsteemidel)

                                 1.1.11.

                                 Jäigad piduritorud

                                 1.1.12.

                                 Elastsed pidurivoolikud

                                 1.1.13.

                                 Piduriklotsikatted

                                 1.1.14.

                                 Piduritrumlid, pidurikettad

                                 1.1.15.

                                 Piduritrossid, -vardad, -hoovastik

                                 1.1.16.

                                 Piduri tööseadmed (sh vedruakud või hüdraulilised silindrid)

                                 1.1.17.

                                 Koormuse regulaator

                                 1.1.18.

                                 Kulumise kompensaatorid ja näiturid

                                 1.1.19.

                                 Aeglustisüsteem (kui see on paigaldatud või nõutav)

                                 1.1.20.

                                 Haagisepidurite automaatne rakendumine

                                 1.1.21.

                                 Terve pidurisüsteem

                                 1.1.22.

                                 Katseühendused

                                 1.2.

                                 Sõidupiduri toimimine ja tõhusus

                                 1.2.1.

                                 Toimimine

                                 1.2.2.

                                 Tõhusus

                                 1.3.

                                 Varu-/hädapiduri toimimine ja tõhusus

                                 1.3.1.

                                 Toimimine

                                 1.3.2.

                                 Tõhusus

                                 1.4.

                                 Seisupiduri toimimine ja tõhusus

                                 1.4.1.

                                 Toimimine

                                 1.4.2.

                                 Tõhusus

                                 1.5.

                                 Aeglustisüsteemi toimimine

                                 1.6.

                                 Mitteblokeeruv pidurisüsteem

                           2.   ROOLISEADE

                                 2.1.

                                 Mehaaniline seisund

                                 2.1.1.

                                 Rooliseadme seisund

                                 2.1.2.

                                 Rooliseadme korpuse kinnitus

                                 2.1.3.

                                 Roolihoovastiku seisund

                                 2.1.4.

                                 Roolihoovastiku toimimine

                                 2.1.5.

                                 Võimendrool

                                 2.2.

                                 Rooliratas ja -sammas

                                 2.2.1.

                                 Rooliratta seisund

                                 2.2.2.

                                 Roolisammas

                                 2.3.

                                 Rooli vabakäik

                                 2.4.

                                 Rooliratta reguleeritus

                                 2.5.

                                 Haagise pöördtelje pöördlaud

                           3.   NÄHTAVUS

                                 3.1.

                                 Vaateväli

                                 3.2.

                                 Klaasi seisund

                                 3.3.

                                 Tahavaatepeeglid

                                 3.4.

                                 Klaasipuhastid

                                 3.5.

                                 Klaasipesurid

                                 3.6.

                                 Niiskuse eemaldamise süsteem

                           4.   TULED, HELKURID JA ELEKTRISEADMED

                                 4.1.

                                 Esilaternad

                                 4.1.1.

                                 Seisund ja toimimine

                                 4.1.2.

                                 Reguleeritus

                                 4.1.3.

                                 Lülitid

                                 4.1.4.

                                 Vastavus nõuetele

                                 4.1.5.

                                 Reguleerimisseadmed

                                 4.1.6.

                                 Esilaternate puhastusseade

                                 4.2.

                                 Eesmised ja tagumised ääretulelaternad, küljeääretulelaternad ja ülemised ääretulelaternad

                                 4.2.1.

                                 Seisund ja toimimine

                                 4.2.2.

                                 Lülitid

                                 4.2.3.

                                 Vastavus nõuetele

                                 4.3.

                                 Piduritulelaternad

                                 4.3.1.

                                 Seisund ja toimimine

                                 4.3.2.

                                 Lülitid

                                 4.3.3.

                                 Vastavus nõuetele

                                 4.4.

                                 Suunatulelaternad ja ohutuled

                                 4.4.1.

                                 Seisund ja toimimine

                                 4.4.2.

                                 Lülitid

                                 4.4.3.

                                 Vastavus nõuetele

                                 4.4.4.

                                 Vilkumissagedus

                                 4.5.

                                 Eesmised ja tagumised udutuled

                                 4.5.1.

                                 Seisund ja toimimine

                                 4.5.2.

                                 Reguleeritus

                                 4.5.3.

                                 Lülitid

                                 4.5.4.

                                 Vastavus nõuetele

                                 4.6.

                                 Tagurdustuled

                                 4.6.1.

                                 Seisund ja toimimine

                                 4.6.2.

                                 Lülitid

                                 4.6.3.

                                 Vastavus nõuetele

                                 4.7.

                                 Numbrituli

                                 4.7.1.

                                 Seisund ja toimimine

                                 4.7.2.

                                 Vastavus nõuetele

                                 4.8.

                                 Helkurid, nähtavamaks tegemise märgistus ja tagumised märgistusplaadid

                                 4.8.1.

                                 Seisund

                                 4.8.2.

                                 Vastavus nõuetele

                                 4.9.

                                 Valgustusseadmete kohustuslikud märgutuled

                                 4.9.1.

                                 Seisund ja toimimine

                                 4.9.2.

                                 Vastavus nõuetele

                                 4.10.

                                 Pukseeriva veoki ja haagise või poolhaagise elektriühendused

                                 4.11.

                                 Elektripaigaldised

                                 4.12.

                                 Mittekohustuslikud laternad ja helkurid

                                 4.13.

                                 Aku

                           5.   TELJED, VELJED, REHVID, VEDRUSTUS

                                 5.1.

                                 Teljed

                                 5.1.1.

                                 Teljed

                                 5.1.2.

                                 Käändmikud

                                 5.1.3.

                                 Rattalaagrid

                                 5.2.

                                 Veljed ja rehvid

                                 5.2.1.

                                 Rattarumm

                                 5.2.2.

                                 Veljed

                                 5.2.3.

                                 Rehvid

                                 5.3.

                                 Vedrustus

                                 5.3.1.

                                 Vedrud ja stabilisaator

                                 5.3.2.

                                 Amortisaatorid

                                 5.3.3.

                                 Pöördtorud, reaktiivvardad, õõtshargid ja -hoovad

                                 5.3.4.

                                 Vedrustuse liigendid

                                 5.3.5.

                                 Õhkvedrustus

                           6.   ŠASSII JA SELLE KINNITUSED

                                 6.1.

                                 Šassii või raam ja selle kinnitused

                                 6.1.1.

                                 Üldine seisund

                                 6.1.2.

                                 Väljalasketorud ja summutid

                                 6.1.3.

                                 Kütusepaak ja -torud (sh kütteaine paak ja torud)

                                 6.1.4.

                                 Kaitserauad, küljekaitse ja tagumised allasõidutõkked

                                 6.1.5.

                                 Varuratta kandur

                                 6.1.6.

                                 Haakeseadmed ja pukseerimisseadised

                                 6.1.7.

                                 Jõuülekanne

                                 6.1.8.

                                 Mootori paigaldusdetailid

                                 6.1.9.

                                 Mootori jõudlus

                                 6.2.

                                 Kabiin ja kere

                                 6.2.1.

                                 Seisund

                                 6.2.2.

                                 Paigaldus

                                 6.2.3.

                                 Uksed ja ukselukud

                                 6.2.4.

                                 Põrand

                                 6.2.5.

                                 Juhiiste

                                 6.2.6.

                                 Muud istmed

                                 6.2.7.

                                 Juhtimisseadised

                                 6.2.8.

                                 Kabiini astmed

                                 6.2.9.

                                 Muud sõiduki sise- ja välisseadmed

                                 6.2.10.

                                 Poritiivad, -plekid, -kummid, pritsmekaitsevarustus

                           7.   MUU VARUSTUS

                                 7.1.

                                 Turvavööd/turvavöö pandlad

                                 7.1.1.

                                 Kinnituste turvalisus

                                 7.1.2.

                                 Seisund

                                 7.1.3.

                                 Turvavöö koormuse piiraja

                                 7.1.4.

                                 Turvavöö eelpingutid

                                 7.1.5.

                                 Turvapadjasüsteem

                                 7.1.6.

                                 SRS-süsteemid

                                 7.2.

                                 Tulekustuti

                                 7.3.

                                 Lukud ja kasutamistõkis

                                 7.4.

                                 Ohukolmnurk

                                 7.5.

                                 Käsiapteek

                                 7.6.

                                 Ratta tõkiskingad (-kiilud)

                                 7.7.

                                 Helisignaalseade

                                 7.8.

                                 Kiirusmõõdik

                                 7.9.

                                 Sõidumeerik

                                 7.10.

                                 Kiiruspiirik

                                 7.11.

                                 Odomeeter

                                 7.12.

                                 Elektrooniline stabiilsuskontroll (ESC)

                           8.   SAASTED

                                 8.1.

                                 Müravähendussüsteem

                                 8.2.

                                 Heitgaasid

                                 8.2.1.

                                 Bensiinimootori heited

                                 8.2.1.1.

                                 Heitgaaside kontrollseadmed

                                 8.2.1.2.

                                 Gaasilised heited

                                 8.2.2.

                                 Diiselmootori heited

                                 8.2.2.1.

                                 Heitgaaside kontrollseadmed

                                 8.2.2.2.

                                 Suitsusus

                                 8.3.

                                 Elektromagnetiliste häirete vähendamine

                                 8.4.

                                 Muud keskkonnaga seotud punktid

                                 8.4.1.

                                 Nähtav suits

                                 8.4.2.

                                 Vedelikulekked”

                  2)

                  II lisa asendatakse järgmisega:

                     „II LISA
                     SISUKORD

                                 1.

                              SISSEJUHATUS

                                 2.

                              KONTROLLINÕUDED

                                 1.

                              Pidurisüsteem

                                 8.

                              Saasted
                           1.   SISSEJUHATUS
                     Käesolevas lisas sätestatakse eeskirjad pidurisüsteemide ja heitgaasidega seotud katseteks ja/või kontrollimiseks tehnokontrolli käigus. Tehnokontrollide ajal ei pea kasutama seadmeid. Siiski tõstab see kontrollide kvaliteeti ning võimaluse korral on seadmete kasutamine soovitatav.
                     Detailid, mida võib kontrollida ainult seadmete abil, on märgistatud tähega (S).
                     Kui osutatud on visuaalsele kontrollile, tähendab see seda, et peale detailide visuaalse ülevaatamise peaks kontrollija võimaluse korral neid ka käsitsema, mürataset hindama või rakendama muid asjakohaseid kontrollimeetodeid ilma seadmeid kasutamata.
                     2.   KONTROLLINÕUDED
                     Tehnokontrollid võivad hõlmata järgnevalt loetletud detaile ja meetodite kasutamist. Puudustena on esitatud näited tuvastatavate defektide kohta.

                                 Detail

                                 Meetod

                                 Puudused

                                 1.   PIDURISÜSTEEM

                           1.1.   Mehaaniline seisund ja toimimine

                                             1.1.1.

                                             Sõidupiduri pedaali šarniir

                                 Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel
                                 Märkus: Võimendiga pidurisüsteemidega sõidukeid tuleks kontrollida väljalülitatud mootoriga.

                                             a)

                                             Šarniir on liiga tihke.

                                             b)

                                             Ülemäärane kulumine või lõtk.

                                             1.1.2.

                                             Pedaali seisund ja pidurijuhtimisseadme käigutagavara

                                 Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel
                                 Märkus: Võimendiga pidurisüsteemidega sõidukeid tuleks kontrollida väljalülitatud mootoriga.

                                             a)

                                             Liigne või ebapiisav käigutagavara.

                                             b)

                                             Pidurdusseadis ei vabane korralikult.

                                             c)

                                             Piduripedaali libisemisvastane osa puudub, on lahtine või siledaks kulunud.

                                             1.1.3.

                                             Vaakumpump või kompressor ja mahutid

                                 Komponentide visuaalne kontroll tavapärase töörõhu juures. Kontrollitakse vaakumi või õhurõhu ohutu taseme saavutamiseks kuluvat aega ning hoiatusseadise, mitmemähiselise kaitseklapi ja rõhualandusventiili toimimist.

                                             a)

                                             Ebapiisav õhurõhk/vaakum, et võimaldada piduri rakendamist vähemalt kaks korda pärast hoiatusseadise töölehakkamist (või kui mõõtur näitab ohtu).

                                             b)

                                             Ohutuks tööks vajaliku õhurõhu/vaakumi tekkeks kuluv aeg ei vasta nõuetele (7).

                                             c)

                                             Mitmemähiseline kaitseklapp või rõhualandusventiil ei tööta.

                                             d)

                                             Märkimisväärset rõhulangust põhjustav õhuleke või kuuldavad õhulekked.

                                             e)

                                             Pidurisüsteemi toimimist mõjutada võiv väline kahjustus.

                                             1.1.4.

                                             Alarõhu hoiatusmärgutuli või mõõtur

                                 Toimimise kontroll

                                 Defektne mõõtur või märgutuli või mõõturi või märgutule rike.

                                             1.1.5.

                                             Seisupidurikraan

                                 Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel

                                             a)

                                             Käepide on pragunenud, kahjustunud või liigselt kulunud.

                                             b)

                                             Ebakindel klapivõll või klapp.

                                             c)

                                             Ühendused on lahti või süsteem lekib.

                                             d)

                                             Mitterahuldav toimimine.

                                             1.1.6.

                                             Seisupiduri tööseade, pidurikang, piduri lukustus

                                 Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel

                                             a)

                                             Piduri lukustus ei pea kindlalt.

                                             b)

                                             Kangiliigend või lukustusmehhanism on ülemäära kulunud.

                                             c)

                                             Kangi liigne liikumine, mis viitab ebaõigele reguleerimisele.

                                             d)

                                             Tööseade puudub, see on kahjustunud või ei tööta.

                                             e)

                                             Mitterahuldav toimimine, hoiatusmärgutuli näitab riket.

                                             1.1.7.

                                             Piduriklapid/ventiilid (jalgpidurikraanid, rõhualandajad, regulaatorid)

                                 Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel

                                             a)

                                             Klapp/ventiil on kahjustunud või õhku lekib liigselt.

                                             b)

                                             Kompressorist tuleb liigselt õli.

                                             c)

                                             Klapp/ventiil on ebakindel või valesti paigaldatud.

                                             d)

                                             Hüdraulikavedeliku leke.

                                             1.1.8.

                                             Haagisepidurite ühendused (elektri- ja pneumoühendused)

                                 Kõigi pukseeriva veoki ja haagise pidurisüsteemide ühenduste lahtivõtmine ja uuesti ühendamine

                                             a)

                                             Kraan või isetihenev ventiil on defektne.

                                             b)

                                             Kraan või klapp on ebakindel või valesti paigaldatud.

                                             c)

                                             Ülemäärased lekked.

                                             d)

                                             Valesti ühendatud või nõutavas kohas ühendamata.

                                             e)

                                             Ei tööta õigesti.

                                             1.1.9.

                                             Energiavaru survepaak

                                 Visuaalne kontroll

                                             a)

                                             Paak on kahjustunud, roostes või lekib.

                                             b)

                                             Äravooluseade ei tööta.

                                             c)

                                             Paak on ebakindel või valesti paigaldatud.

                                             1.1.10.

                                             Pidurivõimendid, peasilinder (hüdraulilistel süsteemidel)

                                 Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel

                                             a)

                                             Võimendi on defektne või ebatõhus.

                                             b)

                                             Peasilinder on defektne või lekib.

                                             c)

                                             Peasilinder on ebakindel.

                                             d)

                                             Pidurivedelikku ei ole piisavas koguses.

                                             e)

                                             Puudub peasilindri paagi kork.

                                             f)

                                             Pidurivedeliku hoiatuslamp põleb või on defektne.

                                             g)

                                             Pidurivedeliku taseme hoiatussüsteem ei tööta korralikult.

                                             1.1.11.

                                             Jäigad piduritorud

                                 Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel

                                             a)

                                             Ilmne purunemise või pragunemise oht.

                                             b)

                                             Torud või ühenduskohad lekivad.

                                             c)

                                             Torud on kahjustunud või ülemäära roostes.

                                             d)

                                             Torud on paigaldatud valesse kohta.

                                             1.1.12.

                                             Elastsed pidurivoolikud

                                 Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel

                                             a)

                                             Ilmne purunemise või pragunemise oht.

                                             b)

                                             Voolikud on kahjustunud, mässitud, väändunud või liiga lühikesed.

                                             c)

                                             Voolikud või ühenduskohad lekivad.

                                             d)

                                             Voolikud paisuvad rõhu all.

                                             e)

                                             Voolikud on poorsed.

                                             1.1.13.

                                             Piduriklotsikatted

                                 Visuaalne kontroll

                                             a)

                                             Katted on ülemääraselt kulunud.

                                             b)

                                             Katted on määrdunud (õli, määre jne).

                                             c)

                                             Katted puuduvad.

                                             1.1.14.

                                             Piduritrumlid, pidurikettad

                                 Visuaalne kontroll

                                             a)

                                             Trumlid või kettad on ülemääraselt kulunud, roostes, kriimustatud või pragunenud, ebakindlad või mõranenud.

                                             b)

                                             Trumlid või kettad on määrdunud (õli, määre jne).

                                             c)

                                             Trumlid või kettad puuduvad.

                                             d)

                                             Alusplaat on ebakindel.

                                             1.1.15.

                                             Piduritrossid, -vardad, -hoovastik

                                 Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel

                                             a)

                                             Tross on kahjustunud või sõlmes.

                                             b)

                                             Komponent on ülemääraselt kulunud või roostes.

                                             c)

                                             Tross, varras või liitmik on ebakindel.

                                             d)

                                             Trossijuhik on defektne.

                                             e)

                                             Pidurisüsteemi vaba liikumine on piiratud.

                                             f)

                                             Hoovad/liitmikud ei liigu õigesti, viidates valele reguleerimisele või liigsele kulumisele.

                                             1.1.16.

                                             Piduri tööseadmed (sh vedruakud või hüdraulilised silindrid)

                                 Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel

                                             a)

                                             Tööseade on mõranenud või kahjustunud.

                                             b)

                                             Tööseade lekib.

                                             c)

                                             Tööseade on ebakindel või valesti paigaldatud.

                                             d)

                                             Tööseade on ülemäära roostes.

                                             e)

                                             Survekolvi või -membraani ebapiisav või ülemäärane vabakäik.

                                             f)

                                             Tolmukaitse puudub või on ülemäära kahjustunud.

                                             1.1.17.

                                             Koormuse regulaator

                                 Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel

                                             a)

                                             Ühendused on defektsed.

                                             b)

                                             Ühendused on valesti reguleeritud.

                                             c)

                                             Regulaator on kinni kiilunud või ei tööta.

                                             d)

                                             Regulaator puudub.

                                             e)

                                             Andmesilt puudub.

                                             f)

                                             Andmed on loetamatud või ei vasta nõuetele (7).

                                             1.1.18.

                                             Kulumise kompensaatorid ja näiturid

                                 Visuaalne kontroll

                                             a)

                                             Kompensaator on kahjustunud, kinni kiilunud või liigub valesti, on ülemäärselt kulunud või valesti reguleeritud.

                                             b)

                                             Kompensaator on defektne.

                                             c)

                                             Kompensaator on valesti paigaldatud või asendatud.

                                             1.1.19.

                                             Aeglustisüsteem (kui see on paigaldatud või nõutav)

                                 Visuaalne kontroll

                                             a)

                                             Ühendused või kinnitused on ebakindlad.

                                             b)

                                             Süsteem on ilmselt defektne või puudub.

                                             1.1.20.

                                             Haagisepidurite automaatne rakendumine

                                 Pukseeriva veoki ja haagise pidurisüsteemide ühenduste lahtivõtmine

                                 Ühenduse lahtivõtmisel ei rakendu haagisepidur automaatselt.

                                             1.1.21.

                                             Terve pidurisüsteem

                                 Visuaalne kontroll

                                             a)

                                             Muud süsteemi seadmed (näiteks jäätumisvastane pump, õhukuivati jms) on väliselt kahjustatud või ülemäära roostes, nii et see kahjustab pidurisüsteemi.

                                             b)

                                             Ülemäärane õhu- või antifriisi leke.

                                             c)

                                             Mis tahes komponent on ebakindel või valesti paigaldatud.

                                             d)

                                             Mis tahes komponenti on sobimatult parandatud või muudetud.

                                             1.1.22.

                                             Katseühendused (kui need on paigaldatud või nõutavad)

                                 Visuaalne kontroll

                                             a)

                                             Ühendused puuduvad.

                                             b)

                                             Ühendused on kahjustunud, kasutuskõlbmatud või lekivad.

                           1.2.   Sõidupiduri toimimine ja tõhusus

                                             1.2.1.

                                             Toimimine

                                                (S)

                                 Katse tehakse pidurite staatilise katsetamise seadmel, rakendades pidureid järk-järgult kuni maksimaalse vajutuseni.

                                             a)

                                             Ühe või enama ratta pidurdusjõud on ebapiisav.

                                             b)

                                             Ühe ratta pidurdusjõud on vähem kui 70 % sama telje teise ratta maksimaalsest mõõdetud pidurdusjõust.

                                             c)

                                             Pidurdusjõud ei muutu järk-järgult (blokeerumine).

                                             d)

                                             Mõne ratta pidur rakendub liiga vara või hilja.

                                             e)

                                             Ratta täispöörete ajal pidurdusjõud kõigub ülemääraselt.

                                             1.2.2.

                                             Tõhusus

                                                (S)

                                 Katse tehakse pidurite staatilise katsetamise seadmel ettenähtud kaalu juures.

                                             a)

                                             Ei anna vähemalt järgmist minimaalset pidurdustõhusust:

                                             b)

                                             M1-, M2- ja M3-kategooria sõidukite puhul 50 % (1)

                                             c)

                                             N1-kategooria sõidukite puhul 45 %

                                             d)

                                             N2- ja N3-kategooria sõidukite puhul 43 % (2)

                                             e)

                                             O2-, O3- ja O4-kategooria sõidukite puhul 40 % 3 (3)

                           1.3.   Varu-/hädapiduri toimimine ja tõhusus (kui tegemist on eraldi süsteemiga)

                                             1.3.1.

                                             Toimimine

                                                (S)

                                 Kui varupidurisüsteem on sõidupidurisüsteemist eraldatud, kasutatakse punktis 1.2.1 osutatud meetodit.

                                             a)

                                             Ühe või enama ratta pidurdusjõud on ebapiisav.

                                             b)

                                             Ühe ratta pidurdusjõud on vähem kui 70 % sama telje teise ratta maksimaalsest mõõdetud pidurdusjõust.

                                             c)

                                             Pidurdusjõud ei muutu järk-järgult (blokeerumine).

                                             1.3.2.

                                             Tõhusus

                                                (S)

                                 Kui varupidurisüsteem on sõidupidurisüsteemist eraldatud, kasutatakse punktis 1.2.2 osutatud meetodit.

                                 Pidurdusjõud on väiksem kui 50 % (4) punktis 1.2.2 osutatud sõidupiduri pidurdusjõust registrimassi järgi arvutatuna või poolhaagiste puhul lubatud teljekoormuste summa järgi arvutatuna.

                           1.4.   Seisupiduri toimimine ja tõhusus

                                             1.4.1.

                                             Toimimine

                                                (S)

                                 Piduri rakendamine pidurite staatilise katsetamise seadmel

                                 Ühe või mitme ratta pidur ei tööta.

                                             1.4.2.

                                             Tõhusus

                                                (S)

                                 Katse tehakse pidurite staatilise katsetamise seadmel ettenähtud kaalu juures.

                                 Kõikide sõidukikategooriate puhul ei ole pidurdusjõud vähemalt 16 % registrimassi järgi arvutatuna või mootorsõidukitel 12 % täismassi järgi arvutatuna, kusjuures kohaldatakse neist kahest suuremat.

                                             1.5.

                                             Aeglustisüsteemi toimimine

                                 Visuaalne kontroll ning võimaluse korral süsteemi toimimise katse

                                             a)

                                             Pidurdusjõud ei muutu järk-järgult (ei kohaldata mootorpiduri suhtes).

                                             b)

                                             Süsteem ei tööta.

                                             1.6.

                                             Mitteblokeeruv pidurisüsteem

                                 Hoiatusseadise visuaalne kontroll

                                             a)

                                             Hoiatusseadise rike.

                                             b)

                                             Hoiatusseadis näitab süsteemi riket.

                                 8.   SAASTED

                           8.2.   Heitgaasid

                           8.2.1.   Bensiinimootori heited

                                             8.2.1.1.

                                             Heitgaaside kontrollseadmed

                                 Visuaalne kontroll

                                             a)

                                             Tootja paigaldatud heitkoguste kontrollseadmed puuduvad või on ilmselt defektsed.

                                             b)

                                             Heitkoguste mõõtmist oluliselt mõjutada võivad lekked.

                                             8.2.1.2.

                                             Gaasilised heited

                                                (S)

                                 Heitkoguste mõõtmine heitgaasianalüsaatori abil kooskõlas nõuetega (7). Teise võimalusena võib sobivate pardadiagnostika (OBD) seadmetega varustatud sõidukite puhul heitgaasisüsteemi nõuetekohast toimimist kontrollida OBD-seadme vastava näidu põhjal, kontrollides OBD-süsteemi nõuetekohast toimivust heitgaaside mõõtmise kohas tühikäigul tootja soovitatavatel katse ettevalmistamise tingimustel ja kooskõlas muude nõuetega (7) ning võttes arvesse asjakohaseid hälbeid.
                                 Teise võimalusena mõõtmine kaugmõõtmisseadme abil ning selle tulemuste kinnitamine standardsetel katsemeetoditel.

                                             a)

                                             Gaasilised heited ületavad tootja kindlaksmääratud konkreetseid tasemeid

                                             b)

                                             või, juhul kui see teave ei ole kättesaadav, süsinikmonooksiidi heited ületavad

                                                         1)

                                                         sõidukite puhul, mille heitgaase ei kontrollita spetsiaalse heitgaaside kontrollsüsteemi abil,

                                                                     —

                                                                     4,5 % või

                                                                     —

                                                                     3,5 %

                                                               vastavalt nõuetes (7) kindlaksmääratud esmase registreerimise või kasutuselevõtu kuupäevale;

                                                         2)

                                                         sõidukite puhul, mille heitgaase kontrollitakse spetsiaalse heitgaaside kontrollsüsteemi abil,

                                                                     —

                                                                     tühikäigul 0,5 %,

                                                                     —

                                                                     kõrgendatud pööretel 0,3 %
                                                                     või

                                                                     —

                                                                     tühikäigul 0,3 % 5 (5),

                                                                     —

                                                                     kõrgendatud pööretel 0,2 %

                                                               vastavalt nõuetes (7) kindlaksmääratud esmase registreerimise või kasutuselevõtu kuupäevale

                                             c)

                                             Lambda väärtus ei jää vahemikku 1 ± 0,03 või ei ole kooskõlas tootja spetsifikatsiooniga.

                                             d)

                                             OBD osutab olulisele rikkele.

                                             e)

                                             Kaugmõõtmine näitab olulist nõuetele mittevastavust.

                           8.2.2.   Diiselmootori heited

                                             8.2.2.1.

                                             Heitgaaside kontrollseadmed

                                 Visuaalne kontroll

                                             a)

                                             Tootja paigaldatud heitkoguste kontrollseadmed puuduvad või on ilmselt defektsed.

                                             b)

                                             Heitkoguste mõõtmist oluliselt mõjutada võivad lekked.

                                             8.2.2.2.

                                             Suitsusus

                                                (S)

                                             a)

                                             Heitgaaside suitsusust mõõdetakse vabakiirendusel (koormust ei rakendata miinimumpööretest kuni katkesti rakendumiseni), käigukang on neutraalses asendis ja sidur on lahutatud.

                                             b)

                                             Sõiduki ettevalmistus:

                                                         1.

                                                         Sõidukit võib katsetada ilma ettevalmistuseta, kuid ohutuse mõttes tuleks kontrollida, kas mootor on soe ja rahuldavas mehaanilises seisukorras.

                                                         2.

                                                         Eeltingimused:

                                                                     i)

                                                                     Mootor peab olema täiesti soe, näiteks mootoriõli temperatuur peab õlimõõtevarda torus sondiga mõõdetuna olema vähemalt 80 °C või, kui see on madalam, vastama normaalsele töötemperatuurile või peab infrapunase kiirguse alusel mõõdetud mootorisilindrite temperatuur olema eespool nimetatud temperatuuriga vähemalt samaväärne. Kui seoses sõiduki koostega ei ole selline mõõtmine praktiline, võib mootori normaalse töötemperatuuri määrata muul viisil, näiteks mootori jahutusventilaatori töötamise põhjal.

                                                                     ii)

                                                                     Heitgaasisüsteemi puhastatakse vähemalt kolme vabakiirendustsükliga või samaväärse meetodiga.

                                             c)

                                             Katsemenetlus:

                                                         1.

                                                         Mootor ja mis tahes turboülelaadur peab enne iga vabakiirendustsüklit olema tühikäigul. Suure võimsusega diiselmootorite puhul tähendab see vähemalt kümnesekundilist ootamist pärast gaasipedaali vabastamist.

                                                         2.

                                                         Iga vabakiirendustsükli alustamiseks tuleb gaasipedaal kiiresti ja sujuvalt (vähem kui ühe sekundiga), kuid mitte ägedalt alla vajutada, et saavutada maksimaalne sissepritse pritsepumbast.

                                                         3.

                                                         Iga vabakiirendustsükli ajal jõuab mootor enne gaasipedaali vabastamist maksimaalselt lubatud pööreteni või automaatülekandega sõidukite puhul tootja määratud pööreteni või, kui need andmed ei ole kättesaadavad, kahe kolmandikuni maksimaalselt lubatud pööretest. Seda saab kontrollida näiteks mootori pöörete arvu jälgides või jättes piisavalt aega gaasipedaali esimesest vajutamisest kuni selle vabastamiseni, mis M2-, M3-, N2- või N3-kategooria sõidukite puhul peaks olema vähemalt kaks sekundit.

                                                         4.

                                                         Sõiduk loetakse ülevaatuse mitteläbinuks ainult siis, kui vähemalt viimase kolme vabakiirendustsükli aritmeetiline keskmine ületab piirväärtust. Seda võib arvutada, jättes kõrvale mis tahes mõõtmised, mis märkimisväärselt erinevad mõõdetud keskmisest, või kasutades mis tahes statistilist arvutusmeetodit, mis võtab arvesse mõõtmiste hajuvust. Liikmesriigid võivad kehtestada piirangu katsetsüklite arvule.

                                                         5.

                                                         Mittevajaliku testimise vältimiseks võivad liikmesriigid tunnistada ülevaatuse mitteläbinuks need sõidukid, mille mõõtmistulemused pärast vähem kui kolme vabakiirendustsükli või puhastustsükli läbimist ületavad märkimisväärselt piirväärtuse. Samuti võivad liikmesriigid mittevajaliku testimise vältimiseks tunnistada ülevaatuse läbinuks need sõidukid, mille mõõtmistulemused jäävad pärast vähem kui kolme vabakiirendustsükli või puhastustsükli läbimist märkimisväärselt piirväärtusele alla, võttes arvesse asjakohaseid hälbeid.

                                       Teise võimalusena mõõtmine kaugmõõtmisseadme abil ning selle tulemuste kinnitamine standardsetel katsemeetoditel.

                                             a)

                                             Sõidukite puhul, mis on registreeritud või esmakordselt kasutusele võetud pärast nõuetes (7) kindlaksmääratud kuupäeva,
                                             ületab suitsusus taset, mis on märgitud sõidukile kinnitatud tootja andmesildil;

                                             b)

                                             kui see teave ei ole kättesaadav või kui nõuete (7) alusel ei ole kontrollväärtuste kasutamine lubatud, siis

                                                         —

                                                         ülelaadeta mootorite puhul 2,5 m-1,

                                                         —

                                                         turbomootorite puhul 3,0 m-1;
                                                         või nõuetes (7) määratletud või pärast nõuetes (h) kindlaksmääratud kuupäeva esmaselt registreeritud või kasutusele võetud sõidukite puhul

                                                         —

                                                         1,5 m-1 6 (6).

                                             c)

                                             Kaugmõõtmine näitab olulist nõuetele mittevastavust.

         (1)  48 % sõidukite puhul, millel puudub ABS või mille tüübikinnitus on varasem kui 1. oktoober 1991

         (2)  45 % sõidukite puhul, mis on registreeritud pärast 1988. aastat või alates eeskirjades () kindlaksmääratud kuupäevast, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

         (3)  43 % poolhaagiste ja veokonksuga haagiste puhul, mis on registreeritud pärast 1988. aastat või alates eeskirjades () kindlaksmääratud kuupäevast, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

         (4)  2,2 m/s2 N1-, N2- ja N3-kategooria sõidukite puhul

         (5)  Sõidukid, mis on tüübikinnituse saanud direktiiviga 98/69/EÜ või hiljem muudetud direktiivi 70/220/EMÜ I lisa punktis 5.3.1.4 sisalduva tabeli A või B reas esitatud piirväärtuste kohaselt või mis on esmaselt registreeritud või kasutusele võetud pärast 1. juulit 2002.

         (6)  Sõidukid, mis on tüübikinnituse saanud direktiiviga 98/69/EÜ või hiljem muudetud direktiivi 70/220/EMÜ I lisa punktis 5.3.1.4 sisalduva tabeli B reas esitatud piirväärtuste kohaselt või direktiiviga 1999/96/EÜ või hiljem muudetud direktiivi 88/77/EMÜ I lisa punktis 6.2.1 sisalduva tabeli B1, B2 või C reas ettenähtud piirväärtuste kohaselt või mis on esimest korda registreeritud või kasutusele võetud pärast 1. juulit 2008.

         (7)  Sellised nõuded sätestatakse sõiduki esmase registreerimise või esmase kasutuselevõtu kuupäeval kehtivate tüübikinnitusnõuetega, samuti moderniseerimise kohustustega või sõiduki registreerinud riigi õigusaktidega.”