title: Nõukogu direktiiv, 20. juuni 1991, millega muudetakse masinaid puudutavate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitlevat direktiivi 89/392/EMÜ

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31991L0368

Euroopa Liidu Teataja L 198 , 22/07/1991 Lk 0016 - 0032 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 20 Lk 0210  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 20 Lk 0210

		Nõukogu direktiiv,20. juuni 1991,millega muudetakse masinaid puudutavate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitlevat direktiivi 89/392/EMÜ(91/368/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut [1],koostöös Euroopa Parlamendiga [2],võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:masinad, millega kaasnevad spetsiifilised ohud tingituna nende liikuvusest või võimest raskusi tõsta või neist kahest omadusest koos, peavad vastama nii direktiiviga 89/392/EMÜ [4] sätestatud üldistele tervishoiu- ja ohutusnõuetele kui ka nimetatud spetsiifiliste ohtudega seotud tervishoiu- ja ohutusnõuetele;puudub vajadus näha nimetatud masinatüüpide jaoks ette muid sertifitseerimismenetlusi kui direktiivis 89/392/EMÜ esialgselt sätestatud menetlused;liikuvusest ja raskuste tõstmisest tulenevate spetsiifiliste ohtudega seotud täiendavate oluliste tervishoiu- ja ohutusnõuete sätestamine võib toimuda direktiivi 89/392/EMÜ muutmisega selliselt, et see sisaldab ka nimetatud täiendavaid sätteid; nimetatud muudatust on võimalik kasutada teatud puudujääkide parandamiseks kõikide masinate suhtes kohaldatavates olulistes tervishoiu- ja ohutusnõuetes;on vaja näha ette üleminekukord, mis võimaldab liikmesriikidel lubada tuua turule ja võtta kasutusele masinaid, mis on toodetud vastavalt 31. detsembril 1992 kehtivatele siseriiklikele eeskirjadele;olemasolevate direktiivide reguleerimisalasse kuuluvad teatud seadmed või masinad kuuluvad ka käesoleva direktiivi reguleerimisalasse; on parem, kui üks direktiiv käsitleb kõiki seadmeid; seetõttu on soovitav asjakohased olemasolevad direktiivid käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeval tühistada,ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 89/392/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:a) lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:"Masinate hulka kuuluvad ka masina funktsiooni muutvad vahetatavad seadmed (kui nendeks vahetatavateks seadmeteks ei ole varuosad või tööriistad), mis tuuakse turule selleks, et operaator saaks need ise masina või mitmete erinevate masinate või traktori külge monteerida";b) lõikes 3:- esimene taane jäetakse välja,- teine taane asendatakse alltooduga:- "– tõsteseadmed, mis on konstrueeritud ja valmistatud inimeste tõstmiseks ja/või ümberpaigutamiseks koos koormaga või ilma, välja arvatud ülestõstetava operaatori töökohaga tööstustõstukid.",- kolmandasse taandesse lisatakse alltoodud fraas: "kui tegemist ei ole lasti tõstmiseks või allalaskmiseks kasutatava masinaga,",- lisatakse järgmised taanded:- "– transpordivahendid, st sõidukid ja nende haagised, mis on mõeldud ainult inimeste veoks õhus, teedel, raudteel või veeteedel, samuti transpordivahendid, mis on mõeldud kauba veoks õhus, avalikult kasutataval maanteel, raudteel või veeteedel. Käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvad maavarade kaevandamisel kasutatavad sõidukid,- — meresõidukid ja avamere ujuvrajatised koos sellistel sõidukitel või rajatistel olevate seadmetega,- — inimeste ühistranspordiks või eraveoks mõeldud rippteed,- — põllumajandus- ja metsatraktorid, nagu need on määratletud nõukogu 4. märtsi 1974. aasta direktiivi 74/150/EMÜ põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [5] viimati muudetud direktiiviga 88/297/EMÜ, [6] artikli 1 lõikes 1,- — spetsiaalselt sõjalisel otstarbel kasutamiseks või avaliku korra kaitseks konstrueeritud ja valmistatud masinad."2. Artikli 2 lõike 3 esimeses lauses asendatakse fraas "… käesoleva direktiivi sätted" fraasiga "ühenduses kehtivad sätted".3. Artikli 4 lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:""Vahetatavaid seadmeid" peetakse artikli 1 lõike 2 kolmanda lõigu tähenduses masinateks, järelikult peavad need kõikidel juhtudel kandma EÜ märki ning nendega peab olema kaasas II lisa punktis A nimetatud EÜ vastavusavaldus."4. Artiklile 8 lisatakse järgmine lõige:"7. Lõikega 6 kehtestatud kohustusi ei kohaldata isikute suhtes, kes monteerivad masina või traktori külge artikli 1 kohase vahetatava seadme, seda tingimusel, et osad sobivad kokku ja kõik kokkumonteeritud masina koostisosad kannavad EÜ märki ning nendega on kaasas EÜ vastavusavaldus."5. Artikkel 13 asendatakse alltooduga:"Artikkel 131. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. jaanuariks 1992. Liikmesriigid teatavad neist viivitamatult komisjonile.Kui liikmesriigid nimetatud meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Niisuguse viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Liikmesriigid jõustavad kõnealused meetmed 1. jaanuaril 1993, välja arvatud direktiivides 86/295/EMÜ, [7] 86/296/EMÜ [8] ja 86/663/EMÜ [9] nimetatud seadmete puhul, mille suhtes kohaldatakse nimetatud meetmeid alates 1. juulist 1995.2. Lisaks sellele lubavad liikmesriigid kuni 31. detsembrini 1994, välja arvatud direktiivides 86/295/EMÜ, 86/296/EMÜ ja 86/663/EMÜ nimetatud seadmete puhul, mille jaoks nimetatud ajavahemik lõpeb 31. detsembril 1995, niisuguste masinate turule toomist ja kasutuselevõttu, mis on nende territooriumil 31. detsembril 1992 kehtivatele siseriiklikele eeskirjadele vastavad.Alates 1. juulist 1995 ei takista direktiivid 86/295/EMÜ, 86/296/EMÜ ja 86/663/EMÜ lõike 1 rakendamist.3. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.4. Komisjon kontrollib enne 1. jaanuari 1994 käesoleva direktiiviga seotud standardimistöö edusamme ja teeb vajadusel ettepaneku asjakohaste meetmete võtmiseks."6. I lisa muudetakse järgmiselt:a) Punktile 1.3.7 lisatakse järgmine lõik: "Töö käigus liikuvate osade juhusliku blokeerumise vältimiseks tuleb rakendada kõiki vajalikke meetmeid. Kui blokeerumine võib toimuda rakendatud ettevaatusabinõudest hoolimata, peab tootja varustama masina eriliste kaitseseadiste või tööriistade, kasutusjuhendi ja vajadusel masina külge kinnitatud sildiga, et seadet oleks võimalik ohutult blokeeringust vabastada.";b) Lisatakse järgmine punkt:"1.6.5. Sisemiste osade puhastamineMasinad peavad olema konstrueeritud ja valmistatud selliselt, et ohtlikke aineid või preparaate sisaldanud sisemisi osi oleks võimalik puhastada ilma masinasse sisenemata; vajalik tühjendamine peab olema võimalik ka väljastpoolt. Kui masinasse sisenemise vältimine on täiesti võimatu, peab tootja rakendama masina valmistamise käigus meetmeid, mis võimaldavad teostada puhastamist võimalikult ohutult.";c) Punktile 1.7.0 lisatakse järgmine lõik: "Kui rike järelevalveta masina töös võib ohustada ohualas viibivate inimeste tervist ja turvalisust, peab masin olema varustatud selliselt, et see annab hoiatuseks sobiva valgus- või helisignaali.";d) Punktile 1.7.3 lisatakse järgmised lõigud:"Kui masinaosa tuleb kasutamise ajal käsitseda tõsteseadmega, peab selle mass olema esitatud loetavalt, kustutamatult ja üheti mõistetavalt.Artikli 1 lõike 2 kolmandas lõigus nimetatud vahetatavatel seadmetel peab olema samasugune teave.";e) Punktile 1.7.4 a lisatakse järgmine taane:"– vajadusel masina külge kinnitatavate tööriistade olulised omadused.";f) Punkti 1.7.4 f kolmas lõik asendatakse alltooduga: "Kui ühtlustatud standardeid ei kohaldata, tuleb helitaset mõõta masina jaoks kõige sobivama meetodi abil.";g) Lisatakse käesoleva direktiivi I lisaga sätestatud punktid 3 kuni 5.7.7. II lisa punkti B teise taande järele lisatakse järgmised taanded:"– vajadusel registreeritud asutuse nimi ja aadress ning EÜ tüübihindamistõendi number,— vajadusel selle registreeritud asutuse nimi ja aadress, kellele on toimik vastavalt artikli 8 lõike 2 punkti c esimesele taandele edastatud,— vajadusel selle registreeritud asutuse nimi ja aadress, kes on teostanud artikli 8 lõike 2 punkti c teises taandes nimetatud tõendamise,— vajadusel viide ühtlustatud standarditele."8. IV lisas asendatakse punkt 12 käesoleva direktiivi II lisaga sätestatud punktidega 12 kuni 15.Artikkel 231. detsembrist 1994 tunnistatakse kehtetuks:- artiklid 2 ja 3 nõukogu 1973. aasta 19. novembri direktiivis 73/361/EMÜ, mis käsitleb terastrosside, kettide ja konksude sertifitseerimist ja märgistamist puudutavate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist [10] ja mida on viimati muudetud direktiiviga 76/434/EMÜ [11],- komisjoni 1976. aasta 13. aprilli direktiiv 76/434/EMÜ, millega kohandatakse terastrosside, kettide ja konksude sertifitseerimist ja märgistamist puudutavate liikmesriikide õigusaktide tehnika arenguga ühtlustamist käsitlevat nõukogu 1973. aasta 19. novembri direktiivi.31. detsembrist 1995 tunnistatakse kehtetuks:- nõukogu 1986. aasta 26. mai direktiiv 86/295/EMÜ, mis käsitleb teatud ehitusseadmete jaoks mõeldud ümbermineku puhul kaitsvaid turvakabiine puudutavate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist, [12]- nõukogu 1986. aasta 26. mai direktiiv 86/296/EMÜ, mis käsitleb teatud ehitusseadmete jaoks mõeldud kukkuvate esemete eest kaitsvaid turvakatuseid puudutavate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist, [13]- nõukogu 1986. aasta 22. detsembri direktiiv 86/663/EMÜ, mis käsitleb iseliikuvaid tööstustõstukeid puudutavate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist [14] ja mida on viimati muudetud direktiiviga 89/240/EMÜ [15].Artikkel 31. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. jaanuariks 1992. Liikmesriigid teatavad neist viivitamatult komisjonile.Kui liikmesriigid nimetatud meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Niisuguse viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Liikmesriigid kohaldavad nimetatud meetmeid alates 1. jaanuarist 1993.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 20. juuni 1991Nõukogu nimeleesistujaR. Goebbels[1] EÜT C 37, 17.2.1990, lk 5 jaEÜT C 268, 24.10.1990, lk 12.[2] EÜT C 175, 16.7.1990, lk 119 jaEÜT C 129, 20.5.1991.[3] EÜT C 168, 10.7.1990, lk 15.[4] EÜT L 183, 29.6.1989, lk 9.[5] EÜT L 84, 28.3.1974, lk 10.[6] EÜT L 126, 20.5.1988, lk 52.[7] EÜT L 186, 8.7.1986, lk 1.[8] EÜT L 186, 8.7.1986, lk 10.[9] EÜT L 384, 31.12.1986, lk 12.[10] EÜT L 335, 5.12.1973, lk 51.[11] EÜT L 122, 8.5.1976, lk 20.[12] EÜT L 186, 8.7.1986, lk 1.[13] EÜT L 186, 8.7.1986, lk 10.[14] EÜT L 384, 31.12.1986, lk 12.[15] EÜT L 100, 12.4.1989, lk 1.--------------------------------------------------I LISAPunktid 3 kuni 5.7 lisatakse direktiivi 89/392/EMÜ I lisasse."3. OLULISED TERVISHOIU- JA OHUTUSNÕUDED MASINATE LIIKUVUSEST TULENEVATE SPETSIIFILISTE OHTUDE KORVAMISEKSLisaks punktides 1 ja 2 antud olulistele tervishoiu- ja ohutusnõuetele tuleb masinad, millega kaasnevad nende liikuvusest tulenevad ohud, konstrueerida ja valmistada kooskõlas alltoodud nõuetega.Iseliikuvate või muude masinate või traktoritega veetavate või tõugatavate või transporditavate masinatega, mida kasutatakse tööpiirkondades ja mille käitamine nõuab töötamise ajal liikuvust (pidevat või vaheaegadega liikumist järjestikuste fikseeritud töökohtade vahel), kaasnevad alati liikuvusest tulenevad ohud.Liikuvusest tulenevad ohud võivad olla seotud ka niisuguste masinatega, mis on töötamise ajal paigal, ent mis on varustatud selliselt, et neid saab hõlpsasti ühest kohast teise liigutada (rataste, rullide, jalaste jms varustatud masinad või kergetele tugiplatvormidele või liikuvale alusele jms asetatud masinad).Tõendamaks, et mullafreesid ja aktiiväkked ei põhjusta ohualas viibivatele isikutele vastuvõetamatuid ohte, peab tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja iga kõnealuse masinatüübi puhul tegema või laskma teha asjakohased katsed.3.1. Üldsätted3.1.1. Määratlus"Juht" tähendab masina liikumise eest vastutavat operaatorit. Juht võib sõita koos masinaga või liikuda jalgsi koos masinaga või juhtida masinat kaugjuhtimise teel (juhtmega side, raadioside jne).3.1.2. ValgustusKui tootja on kavandanud masina kasutamiseks valgustamata kohtades, peab iseliikuval masinal ilma muid kohaldatavaid eeskirju (liikluseeskiri, meresõidueeskirjad jne) piiramata olema teostatavaks tööks sobiv valgustusseade.3.1.3. Masina konstrueerimine selle käsitsemise hõlbustamiseksKui masinat ja/või selle osi käsitsetakse tootja juhiste kohaselt, ei tohi masina ja/või selle osade käsitsemise ajal olla võimalikud äkilised liikumised ega ebastabiilsusest tulenevad ohud.3.2. Töökohad3.2.1. JuhtimiskohtJuhtimiskoht peab olema konstrueeritud asjakohaselt ergonoomika põhimõtteid arvestades. Juhtimiskohti võib olla ka kaks või rohkem ja sel juhul peab iga juhtimiskoht olema varustatud kõikide nõutavate juhtimisseadistega. Kui juhtimiskohti on rohkem kui üks, peab masin olema konstrueeritud selliselt et nendest ühe kasutamine välistab teiste kasutamise (välja arvatud hädaseiskamise korral). Juhtimiskohalt peab olema niisugune nähtavus, et juht saab masinat ja selle tööriistu nende planeeritud kasutustingimustes käitada talle ja juuresolevatele inimestele täiesti ohutult. Vajadusel peab masin olema varustatud sobivate seadmetega ebapiisavast otsesest nähtavusest tulenevate ohtude kõrvaldamiseks.Masin peab olema konstrueeritud ja valmistatud selliselt, et juht ja masinal olevad operaatorid ei saa juhtimiskohast tahtmatult puudutada rattaid ega roomikuid.Juhtimiskoht peab olema konstrueeritud ja valmistatud selliselt, et oleks ära hoitud kõik heitgaasidest ja/või hapnikupuudusest tulenevad ohud tervisele.Masinas oleva juhi juhtimiskoht peab olema konstrueeritud ja valmistatud selliselt, et selle saab piisava ruumi olemasolul varustada juhikabiiniga. Niisugusel juhul peab kabiinis olema koht juhile ja/või operaatorile vajalike juhiste jaoks. Kui keskkonnatingimused põhjustavad ohtu, peab juhtimiskoht olema varustatud sobiva kabiiniga.Kui masin on varustatud kabiiniga, peab see olema konstrueeritud, valmistatud ja/või varustatud selliselt, et juhile on tagatud head töötingimused ning juht on kaitstud esineda võivate ohtude eest (näiteks ebapiisav küte ja ventilatsioon, ebapiisav nähtavus, liigne müra ja vibratsioon, kukkuvad esemed, esemete läbitungimine, ümberminek jne). Väljapääsu kaudu peab olema võimalik kiiresti väljuda. Lisaks tuleb kabiin varustada hädaväljapääsuga, mille suund erineb tavalisest väljapääsust.Kabiini ja selle sisseseade valmistamiseks kasutatud materjalid peavad olema tulekindlad.3.2.2. IsteMasina juhiiste peab võimaldama juhil püsida stabiilses asendis ja olema konstrueeritud ergonoomika põhimõtteid asjakohaselt arvestades.Iste peab olema konstrueeritud selliselt, et juhile mõjuv vibratsioon väheneks mõistlikult saavutatava miinimumini. Istme kinnitused peavad vastu pidama kõikidele neile avalduda võivatele pingetele, eriti ümbermineku korral. Kui juhi jalgade all ei ole põrandat, peavad juhil olema libisemiskindla materjaliga kaetud jalatoed.Kui masinale tuleb paigaldada ümbermineku puhul kaitsev turvakabiin, peab iste olema varustatud juhti istmel hoidva turvavöö või võrdväärse seadisega, mis ei piira juhtimiseks vajalikke liigutusi või vedrustuse põhjustatud liikumisi.3.2.3. Muud kohadKui kasutustingimused näevad ette, et mõnikord või regulaarselt veab masin lisaks juhile ka muid operaatoreid, või kui nad töötavad masinal, tuleb masin varustada nimetatud isikute vedamiseks sobivate või masinal ohutult töötamist (eelkõige ilma kukkumisohuta) võimaldavate kohtadega.Kui töötingimused võimaldavad, peavad nimetatud töökohad olema varustatud istmetega.Kui juhtimiskoht tuleb varustada kabiiniga, tuleb ka teisi kohti kaitsta samade ohtude eest, mille eest kaitstakse juhtimiskohta.3.3. Juhtimisseadised3.3.1 JuhtseadisedJuht peab saama juhtimiskohalt kasutada kõiki masina juhtimiseks vajalikke juhtseadiseid, välja arvatud niisuguste toimingute teostamisel, mida saab ohutult sooritada üksnes juhtimiskohast eemal asuvaid juhtseadiseid kasutades. Sellega viidatakse eelkõige muudele töökohtadele (mitte juhtimiskohale), mille eest vastutatavad teised operaatorid (mitte juht) või olukordadele, mil juht peab toimingu ohutuks teostamiseks oma juhtimiskohalt lahkuma.Pedaalide olemasolul peavad need olema konstrueeritud, valmistatud ja paigaldatud selliselt, et juhil oleks võimalik neid ohutult kasutada ja et eksimisoht oleks võimalikult väike; nende pind peab olema libisemiskindel ja kergesti puhastatav.Kui masina juhtimisseadiste kasutamine võib tekitada ohtu (eelkõige ohtlikku liikumist), peavad juhtimisseadised, välja arvatud mitme eelreguleeritud asendiga juhtimisseadised, minema tagasi neutraalasendisse kohe pärast operaatori poolt vabastamist.Ratastel liikuva masina puhul peab rooliajam olema konstrueeritud ja valmistatud selliselt, et see vähendab löökidest juhtratastele põhjustatud rooliratta või juhthoova äkiliste liikumiste jõudu.Iga diferentsiaali lukustav juhtimisseadis peab olema konstrueeritud ja paigutatud selliselt, et see võimaldab diferentsiaali masina liikumise ajal vabastada.Punkti 1.2.2 viimast lauset ei kohaldata liikuvusfunktsiooni suhtes.3.3.2. Käivitamine/liikumineMasinast juhitav iseliikuv masin peab olema varustatud selliselt, et kõrvalised isikud ei saa mootorit käivitada.Masinast juhitava iseliikuva masinaga sõitmine peab olema võimalik üksnes siis, kui juht kasutab juhtimisseadiseid.Kui masin tuleb töötamiseks varustada seadmetega, mis ületavad selle tavalist töötamisala (nt stabilisaatorid, kraananool jne), peab juhil olema võimalus enne masina liigutamist hõlpsalt kontrollida, et nimetatud seadmed on kindlas, ohutut liikumist võimaldavas asendis.Ülaltoodu kehtib ka kõikide muude osade puhul, mis peavad ohutu liikumise võimaldamiseks olema kindlas asendis ja vajadusel lukustatud.Kui see on tehniliselt ja majanduslikult teostatav, peab masina liikumine sõltuma eespool nimetatud osade ohutust asendist.Masin ei tohi mootori käivitumisel liikuma hakata.3.3.3. SõitmisfunktsioonIlma seejuures liikluseeskirja sätete kohaldamist piiramata peavad iseliikuvad masinad ja nende haagised vastama aeglustus-, peatumis-, pidurdus- ja paigalseisunõuetele, tagades ohutuse kõikides tootja poolt lubatud kasutus-, laadimis-, kiirus-, maastiku- ja kaldetingimustes, mis vastavad tavakasutuse puhul ettetulevatele tingimustele.Juht peab saama iseliikuva masina kiirust vähendada ja masina peatada selleks ettenähtud põhiseadise abil. Kui põhiseadise tõrke või selle energiavarustuse häire korral on ohutuse tagamiseks vaja, peab masinal aeglustamiseks ja peatumiseks olemas olema täiesti iseseisvate ja kergesti juurdepääsetavate juhtimisseadistega hädapidurdusseadis.Kui see on ohutuse tagamiseks vajalik, peab masinal olema seisupidur paigalseisva masina liikumatuks muutmiseks. Seisupidur võib olla ühendatud mõne teises lõigus nimetatud seadisega tingimusel, et see on täiesti mehaaniline.Kaugjuhitav masin peab olema konstrueeritud ja valmistatud selliselt, et kui juht kaotab masina üle kontrolli, peatub see automaatselt.Punkti 1.2.4 ei kohaldata sõitmisfunktsiooni suhtes.3.3.4. Käies juhitavate masinate liikumineKäies juhitava iseliikuva masina liikumine peab olema võimalik üksnes siis, kui juht vastavat juhtimisseadist pidevalt mõjutab. Eelkõige ei tohi masin mootori käivitumisel liikuma hakata.Käies juhitava iseliikuva masina juhtimissüsteemid peavad olema konstrueeritud selliselt, et masina ootamatust juhi suunas liikumisest tulenevad ohud on viidud miinimumini. Eelkõige:a) muljumine;b) pöörlevate tööriistade poolt põhjustatud vigastused.Samuti peab masina tavaline sõidukiirus olema kooskõlas juhi kõndimiskiirusega.Masinate puhul, mille külge võib kinnitada pöörleva tööriista, ei tohi selle tööriista käivitamine olla sisselülitatud tagasikäigu ajal võimalik, välja arvatud juhul, kui masina liikumine on põhjustatud tööriista liikumisest. Viimasel juhul peab tagurdamiskiirus olema niisugune, et see ei ohusta juhti.3.3.5. Juhtimisahela rikeVõimendiga rooli olemasolu korral ei tohi selle energiavarustuse häire takistada masina juhtimist selle peatamiseks kuluva aja jooksul.3.4. Kaitse mehaaniliste ohtude eest3.4.1. Kontrollimatud liikumisedKui masina osa on seisatud, peab selle muust kui juhtimisseadiste mõjutamisest tulenev liikumine peatumisasendist olema niisugune, et see ei ohusta ohualas viibivaid inimesi.Masin peab olema konstrueeritud, valmistatud ja vajadusel asetatud liikuvale alusele viisil, mis tagab, et masina raskuskeskme kontrollimatud võnked ei mõjuta selle stabiilsust ega avalda selle konstruktsioonile liigset pinget.3.4.2. Purunemisoht kasutamise ajalMasina suure kiirusega pöörlevad osad, mis võivad rakendatud meetmetest hoolimata puruneda või laguneda, peavad olema kinnitatud ja kaitstud selliselt, et purunemise korral välditakse nende kildude eemalepaiskumist või kui see ei ole võimalik, siis nii, et killud ei saa paiskuda juhtimis- ja/või töökoha poole.3.4.3. ÜmberminekKui iseliikuva masina juhi ja võimalike operaatorite töökoht on masinas ja on olemas ümberminekuoht, peab masin olema vastavalt konstrueeritud ja varustatud kinnituspunktidega, mis võimaldavad kinnitada masinale ümbermineku puhul kaitsva turvakabiini (ROPS).Turvakabiin peab olema niisugune, et ümbermineku korral pakub see masinas sõitvale juhile ja vajadusel kaasasõitvatele operaatoritele piisava ohutu ruumi (DLV).Tõendamaks, et turvakabiin vastab teises lõigus sätestatud nõudele, peab tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja iga kõnealuse turvakabiinitüübi puhul tegema või laskma teha asjakohased katsed.Lisaks peavad üle 15 kW võimsusega alltoodud pinnaseteisaldusmasinad olema varustatud ümbermineku eest kaitsva turvakabiiniga:- roomik- või rataslaadurid,- rippekskavaator-laadurid,- roomik- või ratastraktorid,- skreeperid, iselaadivad või mitte,- teehöövlid,- liigendraamiga kallurid.3.4.4. Kukkuvad esemedKui iseliikuva masina juhi ja võimalike operaatorite töökoht on masinas ja on olemas kukkuvatest esemetest või materjalidest tulenev oht ning kui masina suurus seda võimaldab, peab masin olema vastavalt konstrueeritud ja varustatud kinnituspunktidega, mis võimaldavad masinale kinnitada kukkuvate esemete eest kaitsva turvakatuse (FOPS).Turvakatus peab olema niisugune, et esemete või materjalide kukkumise korral pakub see kaasasõitvatele operaatoritele piisava ohutu ruumi (DLV).Tõendamaks, et turvakabiin vastab teises lõigus sätestatud nõudele, peab tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja iga kõnealuse turvakatusetüübi puhul tegema või laskma teha asjakohased katsed.3.4.5. JuurdepääsuvahendidKäsipuud ja astmed peavad olema konstrueeritud, valmistatud ja paigutatud selliselt, et operaatorid kasutaks neid vaistlikult ega kasutaks nende asemel juhtimisseadiseid.3.4.6. PukseerimisseadisedKõikidel pukseerivatel või pukseeritavatel masinatel peavad olema pukseerimis- või haakeseadised, mis on konstrueeritud, valmistatud ja paigutatud selliselt, et oleks tagatud hõlbus ja ohutu külge- ja lahtihaakimine ning välistatud juhuslik lahtihaakumine kasutamise ajal.Kui veotiisli raskus nõuab, peab niisugustel masinatel olema tugi, mille toetuspind sobib koormuse ja pinnasega.3.4.7. Iseliikuva masina (või traktori) ja käitatava masina vaheline jõuülekanneIseliikuva masina (või traktori) käitatavat masinat esimese paikse laagriga ühendavad kardaanvõllid peavad olema iseliikuva masina poolelt ja käitatava masina poolelt kaitstud kogu kardaanvõlli ja ühendatud universaalliigendite ulatuses.Iseliikuva masina (või traktori) poolel peab jõusiirdevõll, mille külge on kinnitatud jõuülekandevõll, olema kaitstud kas iseliikuva masina (või traktori) külge kinnitatud katte või mõne muu võrdväärset kaitset pakkuva seadisega.Pukseeritava masina poolel peab sisestusvõll olema kaitstud masina külge kinnitatud kaitsekattega.Pöördemomendi piirajaid või vabajooksusidureid võib kardaanvõllide külge kinnitada üksnes käitatava masina poolses otsas. Kardaanvõll peab olema vastavalt tähistatud.Kõikidel pukseeritavatel masinatel, mille töö nõuab iseliikuva masina või traktoriga ühendamiseks jõuülekandevõlli, peab olema niisugune jõuülekandevõlli kinnitussüsteem, et masina lahtihaakimisel ei saa jõuülekandevõll ega selle piire kokkupuutel maa või masinaga kahjustada.Piirde välisosad peavad olema konstrueeritud, valmistatud ja asetatud selliselt, et need ei saa pöörelda koos jõuülekandevõlliga. Piire peab tavaliste universaalliigendite korral katma jõuülekandevõlli kuni seesmiste harkide otsteni ja lainurk-universaalliigendite puhul kuni välimise liigendi või liigendite keskkohani.Kardaanvõlli läheduses olevatele töökohtadele juurdepääsuteed võimaldavad tootjad peavad tagama, et kuuendas lõigus kirjeldatud võlli piirdeid ei saa kasutada astmetena, kui need ei ole selleks konstrueeritud ja valmistatud.3.4.8. Jõuülekande osade liigutaminePunkti 1.3.8.A erandina ei pea sisepõlemismootorite puhul eemaldatavatel, mootoriruumi liikuvatele osadele juurdepääsu välistavatel piiretel olema blokeerimisseadist juhul, kui neid saab avada üksnes tööriista või võtme või juhtimiskohas asuva juhtimisseadme abil ja kui juhtimiskoht on täielikult suletud kabiinis, millel on kõrvaliste isikute juurdepääsu välistamiseks lukk.3.5. Kaitse muude ohtude eest3.5.1. AkudAku kest peab olema valmistatud ja asetatud ning aku peab olema paigaldatud selliselt, et ümbermineku korral oleks võimalikult suurel määral välditud elektrolüüdi valgumine operaatori peale ja/või et võimalikult suurel määral oleks välditud aurude kogunemine operaatorite asukohtadesse.Masin peab olema konstrueeritud ja valmistatud selliselt, et akut saab selleks ettenähtud kergesti juurdepääsetava tööriista abil lahti ühendada.3.5.2. TulekahjuOlenevalt sellest, milliseid ohte tootja on masina kasutamisel ette näinud, peab masin, kui selle mõõtmed võimaldavad:- kas võimaldama kinnitada kergesti juurdepääsetavaid tulekustuteid,- või olema varustatud sisseehitatud tulekustutussüsteemidega.3.5.3. Tolmu-, gaasi- jms emissioonidNiisuguste ohtude korral võib punktis 1.5.13 sätestatud kogumisseadmed asendada muude vahenditega, näiteks pihustatava vee abil sadestamisega.Punkti 1.5.13 teist ja kolmandat lõiku ei kohaldata, kui masina põhiülesandeks on toodete pihustamine.3.6. Märguanded ja juhendid3.6.1. Märgid ja hoiatusedMasinal peavad olema kasutamist, reguleerimist ja hooldust käsitlevad märguandevahendid ja/või juhendsildid kõikides vajalikes kohtades, et tagada ohualas viibivate inimeste tervis ja turvalisus. Need peavad olema valitud, konstrueeritud ja valmistatud selliselt, et need oleks selgelt nähtavad ja kustutamatud.Ilma seejuures avalikel maanteedel liikumise korral järgitavate nõuete kohaldamist piiramata peavad masinast juhitaval masinal olema järgmised seadmed:- helihoiatusseadis ohualas viibivate inimeste hoiatamiseks,- ettenähtud kasutustingimuste kohane valgussignaalide süsteem, nagu pidurituled, tagurdustuled ja pöörlevad hoiatustuled. Viimast nõuet ei kohaldata masinate suhtes, mis on mõeldud üksnes allmaatööks ja millel puudub elektritoide.Tavalistes kasutustingimustes inimesi löögi- või muljumisohtu seadvad kaugjuhitavad masinad peavad olema varustatud asjakohaste, nende liikumisest märku andvate vahenditega või ohualas viibivaid inimesi niisuguste ohtude eest kaitsevate vahenditega. Sama kehtib masinate suhtes, mille kasutamine on seotud pideva edasi-tagasi liikumisega mööda ühte telge ja kus juht ei näe otse masina taha.Masin peab olema valmistatud selliselt, et kõiki hoiatus- ja märguandeseadiseid ei saa tahtmatult mittetoimivaiks muuta. Kui ohutuse seisukohalt on oluline, peavad niisugustel seadistel olema vahendid nende korrasoleku kontrollimiseks ja nende tõrge peab olema operaatorile hõlpsasti märgatav.Kui masina või selle tööriistade liikumine on eriti ohtlik, peavad masinal olema töötavale masinale lähenemise eest hoiatavad sildid; nimetatud sildid peavad olema loetavad piisavalt kaugelt, et tagada masina läheduses viibima pidavate inimeste ohutus.3.6.2. MärgistaminePunktis 1.7.3 sätestatud miinimumnõudeid tuleb täiendada alltooduga:- nimivõimsus kilovattides (kW),- kõige tavalisema konfiguratsiooni mass kilogrammides (kg) ja vajadusel:- tootja poolt ettenähtud suurim tõmbejõud haakekonksu juures njuutonites (N),- tootja poolt ettenähtud suurim vertikaalkoormus haakekonksule njuutonites (N).3.6.3. KasutusjuhendKasutusjuhend peab lisaks punktiga 1.7.4 sätestatud miinimumnõuetele sisaldama alltoodud teavet:a) masina poolt põhjustatava vibratsiooni puhul kas tegelik väärtus või samasugusel masinal teostatud mõõtmiste põhjal arvutatud väärtus:- kätele avalduv korrigeeritud vibrokiirenduse ruutkeskmine väärtus, kui see ületab 2,5 m/s2; kui see ei ületa 2,5 m/s2, siis tuleb see ära mainida,- kehale (jalad või istmik) avalduv korrigeeritud vibrokiirenduse ruutkeskmine väärtus, kui see ületab 0,5 m/s2; kui see ei ületa 0,5 m/s2, siis tuleb see ära mainida.Kui ühtlustatud standardeid ei kohaldata, tuleb vibratsiooni mõõta asjakohase masina seisukohast kõige sobivamat meetodit kasutades.Tootja peab ära märkima masina tööolud mõõtmise ajal ja mõõtmisel kasutatud meetodid;b) kui masinal on olenevalt kasutatavast varustusest mitmeid kasutusvõimalusi, peavad vahetatavate seadmete kinnitamise võimalusega põhimasina valmistajad ja vahetatavate seadmete valmistajad esitama vajaliku teabe, et neid seadmeid oleks võimalik ohutult kinnitada ja kasutada.4. OLULISED TERVISHOIU- JA OHUTUSNÕUDED SPETSIIFILISTE TÕSTMISEST TULENEVATE OHTUDE KORVAMISEKSLisaks punktides 1, 2 ja 3 esitatud olulistele tervishoiu- ja ohutusnõuetele tuleb masinad, millega kaasnevad tõsteprotseduuride teostamisest tulenevad ohud (peamiselt lasti mahakukkumisoht ja kokkupõrkeoht või tõsteprotseduuri teostamisega kaasnev ümberpaiskamisoht) konstrueerida ja valmistada kooskõlas alltoodud nõuetega.Tõsteprotseduuride teostamisest tulenevad ohud kaasnevad eriti niisuguste masinatega, mis on konstrueeritud lasti liigutamiseks selliselt, et liikumisel leiab aset taseme muutus. Last võib koosneda esemetest, materjalidest või kaupadest.4.1. Üldised märkused4.1.1. Määratluseda) abitõstevahendid:abitõstevahendid on koostisosad või seadmed, mis ei ole masina külge kinnitatud ja mis on lasti kinnitamiseks asetatud masina ja lasti vahele või lasti külge;b) abihaardevahendid:abihaardevahendid on abivahendid, mis aitavad moodustada või kasutada troppi, näiteks silmuskonksud, tõsterõngad, rõngad, rõngaspoldid jne;c) suunatav last:suunatav last tähendab lasti, mille kogu liikumine toimub mööda jäiku või painduvaid juhikuid, mille asendi määravad fikseeritud punktid;d) koormusvarutegur:koormusvarutegur tähendab aritmeetilist suhet masina tootja tagatud suurima koormuse (koormus, mida seade, abiseadis või masin suudab kanda) ja suurima lubatud koormuse vahel, mis on märgitud vastavalt seadmele, abiseadisele või masinale;e) katsetustegur:katsetustegur tähendab staatilise või dünaamilise koormuskatse käigus seadmele, abiseadisele või masinale rakendatud koormuse ja seadmele, abiseadisele või masinale märgitud suurima lubatud koormuse vahelist aritmeetilist suhet;f) staatiline koormuskatse:staatiline koormuskatse tähendab katset, mille käigus masinat või abitõsteseadist esmalt kontrollitakse, seejärel koormatakse asjakohase staatilise katsetusteguriga korrutatud suurima lubatud koormusega, seejärel eemaldatakse kõnealune koormus ja kontrollitakse uuesti, tagamaks, et ei ole tekkinud kahjustusi;g) dünaamiline koormuskatse:dünaamiline koormuskatse tähendab katset, mille käigus masinat kasutatakse selle kõikvõimalikes konfiguratsioonides suurimal lubatud koormusel (võttes arvesse masina dünaamilist toimimist) et kontrollida, kas masin ja selle ohutusseadised toimivad nõuetekohaselt.4.1.2. Kaitse mehaaniliste ohtude eest4.1.2.1. Ebastabiilsusest tulenevad ohudMasin peab olema konstrueeritud ja valmistatud selliselt, et punktiga 1.3.1 nõutav stabiilsus säilib nii masina kasutamisel kui ka kasutamisväliselt, kaasa arvatud kõik veo-, monteerimis- ja demonteerimisetapid koostisosade eeldatavate tõrgete korral ning kasutusjuhendi kohaselt tehtavate katsete ajal.Selleks peab tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja kasutama sobivaid tõendamismeetodeid; eelkõige iseliikuvate üle 1,80 m tõstekõrgusega tööstustõstukite puhul peab tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja iga kõnealuse tööstustõstukitüübi puhul tegema või laskma teha platvormi stabiilsuse katse või samalaadse katse.4.1.2.2. Juhtrööpad ja rööbasteedMasinal peavad olema seadised, mis juhtrööbastele või rööbasteedele mõjudes takistavad rööbastelt mahasõitu.Kui rööbastelt mahasõit toimub või rööbastee või liikuva osa tõrke tõttu niisugustest seadistest olenemata, peavad masinal olema seadised, mis takistavad seadmete, osade või lasti kukkumist või masina ümberminekut.4.1.2.3. Mehaaniline vastupidavusMasinad, abitõstevahendid ja eemaldatavad osad peavad tootja poolt ettenähtud paigaldustingimustes ja tööoludes suutma kõikides asjakohastes konfiguratsioonides neile avaldatavatele pingetele vastu pidada nii kasutamise ajal kui vajadusel ka kasutamisväliselt, võttes vajadusel asjakohaselt arvesse atmosfääritegurite mõju ja inimeste poolt avaldatavat jõudu. Nimetatud nõuet tuleb täita ka vedamise, monteerimise ja demonteerimise ajal.Masinad ja abitõstevahendid peavad olema konstrueeritud ja valmistatud selliselt, et välditaks väsimisest või kulumisest tulenevaid tõrkeid, võttes asjakohaselt arvesse nende kasutusotstarvet.Kasutatud materjalid peavad olema valitud tootja poolt ettenähtud töökeskkondade järgi, arvestades eelkõige korrosiooni, hõõrdumist, lööke, külmarabedust ja vananemist.Masinad ja abitõstevahendid peavad olema konstrueeritud ja valmistatud selliselt, et need peavad staatiliste koormuskatsete käigus vastu ülekoormusele ilma, et tekiks püsivaid deformatsioone või nähtavaid defekte. Arvutuste tegemisel tuleb võtta arvesse piisava ohutustaseme tagamiseks valitud staatilise katsetusteguri väärtusi; selle teguri väärtused on üldiselt järgmised:a) käsitsi juhitavad masinad ja abitõstevahendid: 1,5;b) muud masinad: 1,25.Masinad peavad olema konstrueeritud ja valmistatud selliselt, et need läbivad tõrgeteta niisugused dünaamilised koormuskatsed, mille tegemisel kasutatakse dünaamilise katsetusteguriga korrutatud suurimat lubatud koormust. Nimetatud dünaamiline katsetustegur valitakse nii, et on tagatud piisav ohutustase: üldiselt on teguri väärtus 1,1.Dünaamilised koormuskatsed tuleb teha masinatel, mis on valmis kasutuselevõtuks tavalistes kasutustingimustes. Üldiselt viiakse katsed läbi tootja poolt ettenähtud nimikiirustel. Kui masina juhtimisahel võimaldab mitut samaaegset liikumist (näiteks pöörlemine ja lasti teisaldamine), tuleb katsed teha kõige ebasoodsamates tingimustes, mis tähendab, et tavaliselt kõnealused liikumised ühendatakse.4.1.2.4. Rihmarattad, trumlid, ketid või trossidRihmarataste, trumlite ja rataste läbimõõt peab vastama nende külge kinnitatavate trosside või kettide suurusele.Trumlid ja rattad peavad olema konstrueeritud, valmistatud ja paigaldatud selliselt, et nendel olevad trossid või ketid saaksid nende ümber keerduda neilt maha kukkumata.Otseselt lasti tõstmiseks või lasti hoidmiseks kasutatavad trossid ei tohi olla jätkatud mujal kui otstes (jätkamine on lubatud konstruktsiooni poolest vastavalt kasutusvajadustele regulaarselt muudetavate seadmestike puhul). Trosside ja trossiotste ühine koormusvarutegur valitakse nii, et on tagatud piisav ohutustase; üldiselt on selle teguri väärtus 5.Tõstekettide koormusvarutegur valitakse nii, et on tagatud piisav ohutustase; üldiselt on selle teguri väärtus 4.Piisava koormusvaruteguri saavutamise tõendamiseks peab tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja iga kõnealuse otseselt lasti tõstmiseks kasutatava keti- või trossitüübi ja trossiotste puhul tegema või laskma teha asjakohased katsed.4.1.2.5. AbihaardevahendidAbihaardevahendite suuruse kavandamisel tuleb asjakohaselt arvesse võtta väsimis- ja vananemisprotsesse niisuguse töötsüklite arvu puhul, mis ühtib vastavalt kõnealuse rakenduse töötingimustega kindlaksmääratule nende arvatava kasutuseaga.Lisaks sellele:a) terastrossi ja trossiotste ühine koormusvarutegur valitakse nii, et on tagatud piisav ohutustase; üldiselt on selle teguri väärtus 5. Trossidel ei tohi olla jätkukohti ega silmuseid mujal kui otstes;b) keevitatud lülidest valmistatud kettide kasutamisel peavad lülid olema lühikesed. Kõikide ketitüüpide koormusvarutegur valitakse nii, et on tagatud piisav ohutustase; üldiselt on selle teguri väärtus 4;c) tekstiilköite või -troppide koormusvarutegur oleneb materjalist, valmistusviisist, mõõtmetest ja kasutamisest. See tegur valitakse nii, et on tagatud piisav ohutustase; üldiselt on selle teguri väärtus 7 tingimusel, et kasutatud materjalid on eriti kvaliteetsed ja valmistusviis on kooskõlas kasutusotstarbega. Muul juhul määratakse samaväärse ohutustaseme tagamiseks tegurile üldiselt suurem väärtus.Tekstiilköites ja -troppides ei tohi olla sõlmi, liiteid ega jätkukohti mujal kui tropi otstes, välja arvatud otsikuteta troppide puhul.d) kõikide troppi moodustavate või koos tropiga kasutatavate metallosade koormusvarutegur peab olema valitud nii, et on tagatud piisav ohutustase; üldiselt on selle teguri väärtus 4;e) mitmeharulise tropi suurim lubatud koormus määratakse kindlaks nõrgima haru ohutusteguri, harude arvu ja tropi kasutusvariandist sõltuva vähendusteguri põhjal;f) piisava koormusvaruteguri saavutamise tõendamiseks peab tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja iga punktides a, b, c ja d nimetatud osa tüübi puhul tegema või laskma teha asjakohased katsed.4.1.2.6. Liikumise juhtimineLiikumist juhtivad seadised peavad toimima selliselt, et masinad, millele need on paigaldatud, püsivad ohutuna:a) masinad peavad olema konstrueeritud või varustatud seadistega selliselt, et nende osade liikumise amplituud jääb kindlaksmääratud piiridesse. Niisuguste seadiste töölehakkamisele peab vajadusel eelnema hoiatus;b) kui mitut paikset või rööbastel liikuvat masinat saab samas kohas samaaegselt liigutada ja on olemas kokkupõrkeoht, peavad niisugused masinad olema konstrueeritud ja valmistatud selliselt, et neid oleks võimalik varustada süsteemidega, mis võimaldavad nimetatud ohte vältida;c) masinate mehhanismid peavad olema konstrueeritud ja valmistatud selliselt, et last ei saa ohtlikult libiseda ega vabalt ja ootamatult kukkuda isegi energiavarustuse osalise või täieliku katkestuse korral ega siis, kui operaator lõpetab masina kasutamise;d) tavalistes tööoludes ei tohi olla võimalik lasta lasti alla üksnes hõõrdpiduri abil, välja arvatud masinate puhul, mille otstarve eeldab nende sellist toimimist;e) hoideseadised peavad olema konstrueeritud ja valmistatud selliselt, et on välistatud lasti juhuslik kukkumine.4.1.2.7. Lasti käsitsemineMasinate juhtimiskohad peavad olema paigutatud selliselt, et võimalike kokkupõrgete vältimiseks samaaegselt liikuda ja ohtu tekitada võivate inimeste, seadmete või muude masinatega on tagatud liikuvate osade liikumisteede parim võimalik nähtavus.Suunatava lastiga paiksed masinad peavad olema konstrueeritud ja valmistatud selliselt, et hoitaks ära lasti või vastukaalude kokkupõrked ohualas viibivate inimestega.4.1.2.8. VälkMasinatel, mida tuleb kasutamise ajal kaitsta pikselöökide mõju eest, peab olema süsteem pikselöögist tulenevate elektrilaengute maasse juhtimiseks.4.2. Erinõuded masinatele, mis ei ole käsitsi käitatavad4.2.1. Juhtimisseadised4.2.1.1. JuhtimiskohtPunktis 3.2.1 sätestatud nõudeid kohaldatakse ka mitteliikuvate masinate suhtes.4.2.1.2. IstePunkti 3.2.2 esimeses ja teises lõigus ning punktis 3.2.3 sätestatud nõudeid kohaldatakse ka mitteliikuvate masinate suhtes.4.2.1.3. JuhtseadisedMasina või selle seadmete liikumist juhtivad seadised peavad minema tagasi neutraalasendisse kohe, kui operaator need vabastab. Kui aga osalise või täieliku liikumise puhul puudub lasti või masina kokkupõrkeoht, võib nimetatud seadised asendada juhtimisseadistega, mis võimaldavad automaatset peatamist eelnevalt valitud tasemetel ilma, et operaator peaks isetagastuvat juhtimisseadist pidevalt mõjutama.4.2.1.4. Kontroll lasti üleMasinatel, mille suurim lubatud koormus on vähemalt 1000 kg või mille ümberminekumoment on vähemalt 40000 Nm, peavad alltoodud juhtudel olema seadised juhi hoiatamiseks ja lasti ohtliku liikumise vältimiseks:- masina ülekoormamine- kas suurima lubatud koormuse ületamise tagajärjel või- koormuse ületamisest tulenevate momentide tagajärjel,- lasti tõstmisest tulenev ümberminekumomentide ületamine.4.2.2. Trossidega suunatavad seadisedKande-, tõste- või kande- ja tõstetrossidel peavad olema vastukaalud või seadised, mis võimaldavad trossi pinget pidevalt kontrollida.4.2.3. Ohud ohualas viibivatele inimestele. Juurdepääs juhtimiskohale ja sekkumispunktideleMasinatel, millel on suunatud last või mille lastitoed liiguvad mööda selgelt määratletud teed, peavad olema seadised ohualas viibivate isikute ohtusattumise vältimiseks.4.2.4. Otstarbele vastavusMasinate turule toomisel või esmakordsel kasutuselevõtul peab tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja tagama asjakohaseid meetmeid rakendades või rakendada lastes, et kasutamisvalmid käsi- või jõuajamiga abitõstevahendid ja masinad suudavad oma kindlaksmääratud funktsioone ohutult täita. Nimetatud meetmete puhul tuleb arvesse võtta masina staatilisi ja dünaamilisi omadusi.Kui masinat ei saa kokku monteerida tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja ruumides, tuleb asjakohaseid meetmeid rakendada kasutuskohas. Muul juhul võib meetmeid rakendada kas tootja juures või kasutuskohas.4.3. Märgistamine4.3.1. Ketid ja trossidIgal koostu mittekuuluval tõsteketil, -trossil või linttropil peab olema märgis, või kui see ei ole võimalik, siis plaat või eemaldamatu rõngas tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja nime ja aadressi ning asjakohase tunnistuse numbriga.Tunnistus peab sisaldama ühtlustatud standardites nõutavat teavet või niisuguste standardite puudumisel vähemalt alltoodud teavet:- tootja või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja nimi,- vajadusel tootja või tema volitatud esindaja aadress ühenduses,- keti või trossi kirjeldus, mis sisaldab alltoodud andmeid:- nimimõõtmed,- konstruktsioon,- valmistusmaterjal,- materjali suhtes kohaldatud metallurgiline eritöötlus,- katsete korral kasutatud standardid,- keti või trossi suurim lubatud koormus. Koormusväärtused võib esitada iga kindlaksmääratud rakenduse puhul.4.3.2. AbitõstevahendidKõikidel abitõstevahenditel peavad olema järgmised andmed:- tootja tunnusandmed,- materjali tunnusandmed (nt rahvusvaheline liigitus), kui seda teavet on vaja kokkusobivuse jaoks,- suurim lubatud koormus,- EÜ märk.Kui abiseadiste koostisosadeks on niisugused trossid või köied, mida on füüsiliselt võimatu märgistada, peavad esimeses lõigus nimetatud andmed olema esitatud abitõstevahendi külge kindlalt kinnitatud plaadil või mõnel muul vahendil.Andmed peavad olema loetavad ja asuma kohas, kust need töötlemise, kulumise jms tõttu ei kao ja kus need ei kahjusta abitõstevahendi tugevust.4.3.3. MasinadLisaks punktiga 1.7.3 sätestatud miinimumteabele peavad igale masinale olema loetavalt ja kustutamatult märgitud nimikoormust käsitlevad andmed:i) kodeerimata kujul, selgelt ja nähtavalt seadise peal sellise masina puhul, kus on võimalik ainult üks väärtus;ii) kui nimikoormus sõltub masina kasutusvariandist, peab igal juhtimiskohal olema koormussilt iga kasutusvariandi nimikoormuse väärtusega, eelistatult diagrammi või tabeli kujul.Niisuguse tõsteplatvormiga varustatud masinal, kuhu inimestel on juurdepääs ja millega on seotud kukkumisoht, peab olema selge ja kustutamatu inimeste tõstmist keelav hoiatus. Nimetatud hoiatus peab olema nähtav kõikjalt, kust on võimalik platvormile pääseda.4.4. Kasutusjuhend4.4.1. AbitõstevahendidIga abitõstevahendi või iga üksnes komplektina müüdava abitõstevahendite kogumiga peab olema kaasas kasutusjuhend, mis sisaldab vähemalt alltoodud andmeid:- tavapärased kasutustingimused,- kasutus-, monteerimis- ja hooldusjuhised,- kasutuspiirangud (eelkõige abiseadiste puhul, mis ei vasta punkti 4.1.2.6 alapunkti e nõuetele).4.4.2. MasinadLisaks punktis 1.7.4 nimetatule peab kasutusjuhend sisaldama alltoodud teavet:a) masina tehnilised omadused, eelkõige:- vajadusel punkti 4.3.3 alapunktis ii kirjeldatud koormustabeli koopia,- tugedele või kinnitustele mõjuvad jõud ja liikumisteede omadused,- vajadusel vastukaalu määratlus ja paigaldusvahendid;b) masina kasutus- ja hoolduspäeviku sisu, kui see ei ole masinaga kaasas;c) kasutusnõuanded, eelkõige juhul, kui operaatoril puudub otsene silmside lastiga;d) vajalikud juhised katsete tegemiseks enne niisuguse masina esmakordset kasutuselevõttu, mida ei ole tootja juures kasutusvalmiks monteeritud.5. AINULT ALLMAATÖÖKS MÕELDUD MASINATELE ESITATAVAD OLULISED TERVISHOIU- JA OHUTUSNÕUDEDLisaks punktidega 1, 2, 3 ja 4 kehtestatud olulistele ohutus- ja tervishoiunõuetele peavad ainult allmaatööks mõeldud masinad olema konstrueeritud ja valmistatud kooskõlas alltoodud nõuetega.5.1. Ebastabiilsusest tulenevad ohudHüdraulilised laetoestikud peavad olema konstrueeritud ja valmistatud selliselt, et nende liikumisel säilib etteantud suund ning need ei libise enne nendele koormuse rakendamist, rakendamise ajal ega pärast koormuse eemaldamist. Neil peavad olema kinnituspunktid üksikute hüdrotugede ülaosa toeplaatide jaoks.5.2. LiikumineHüdraulilised laetoestikud peavad võimaldama ohualas viibivatel inimestel takistamatult liikuda.5.3. ValgustusPunkti 1.1.4 kolmandas lõigus sätestatud nõudeid ei kohaldata.5.4. JuhtimisseadisedRööbastel liikuva masina kiirendus- ja pidurdusseadised peavad olema käsitsi käitatavad. Automaatne pidurdusseadis võib siiski olla jalaga käitatav.Hüdrauliliste laetoestike juhtimisseadised peavad olema konstrueeritud ja paigaldatud selliselt, et teisaldustoimingute ajal on operaatorid kaitsekatusega kaitstud. Juhtimisseadised peavad olema kaitstud juhusliku vabanemise eest.5.5. PeatumineRööbastel iseliikuval allamaatöömasinal peab olema automaatne pidurdusseadis, mis mõjutab masina liikumist reguleerivat juhtimisahelat.5.6. TulekahjuKergestisüttivate osadega masinate suhtes on punkti 3.5.2 teine taane kohustuslik.Allmaatöömasina pidurdussüsteem peab olema konstrueeritud ja valmistatud selliselt, et see ei tekita sädemeid ega põhjusta tulekahju.Soojusmootoritega allmaatöömasinatel peavad olema üksnes sellised sisepõlemismootorid, mis kasutavad madala aurustumisrõhuga kütust ja välistavad igasuguse elektrisädemete tekke.5.7. Tolmu-, gaasi- jms emissioonidSisepõlemismootorite heitgaase ei tohi suunata ülespoole."--------------------------------------------------II LISAPunktid 12 kuni 15 lisatakse direktiivi 89/392/EMÜ IV lisasse:"12. Alltoodud tüüpi allmaatöömasinad:- rööbastel masinad: vedurid ja pidurdusseadmetega vagunid,- hüdraulilised laetoestikud,- allmaatöömasinatele monteeritavad sisepõlemismootorid.13. Kokkusurumismehhanismiga varustatud käsitsi laaditavad veoautod majapidamisjäätmete kogumiseks.14. Punktis 3.4.7. kirjeldatud piirded ja lahtivõetavad kardaanvõllid.15. Veokeid teenindavad tõstukid."--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 21. detsember 1976, taksomeetreid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31977L0095

Euroopa Liidu Teataja L 026 , 31/01/1977 Lk 0059 - 0066 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 7 Lk 0003  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 6 Lk 0003  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 7 Lk 0003  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 7 Lk 0007  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 7 Lk 0007

		Nõukogu direktiiv,21. detsember 1976,taksomeetreid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(77/95/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:liikmesriikides kehtivad taksomeetrite ehituse ja kontrollimeetodite suhtes kohustuslikud sätted, mis erinevad liikmesriigiti ja takistavad seetõttu selliste seadmetega kauplemist; seetõttu on tarvis kõnealused sätted ühtlustada;nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivis 71/316/EMÜ liikmesriikide õigusaktide mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamise kohta [3] (muudetud ühinemisaktiga) [4] on sätestatud EMÜ tüübikinnituse ja EMÜ esmataatluse kord; selle direktiivi kohaselt on vaja kehtestada taksomeetrite konstruktsioonile ja tööle esitatavad tehnilised nõuded, selleks et pärast vajalikke kontrollimisi ning nõuetekohaste märkide ja tähiste pealekandmist võiks neid vabalt importida, turustada ja kasutada,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevat direktiivi kohaldatakse aja- ja sõidutariifi mõõturite suhtes, mida nimetatakse taksomeetriteks.Need mõõturid on määratletud käesoleva direktiivi lisa punktis 1.1.Artikkel 2Taksomeetreid, mis võivad kanda EMÜ tähiseid ja märke, kirjeldatakse käesoleva direktiivi lisas.Nende suhtes kohaldatakse EMÜ tüübikinnitust ja EMÜ esmataatlust tingimustel, mis on sätestatud direktiivi 71/316/EMÜ II lisa punktis 1.2.2 ja käesoleva direktiivi lisas.Artikkel 3Ükski liikmesriik ei või keelata või piirata direktiivi 71/316/EMÜ II lisa punktis 3.1.1.2 sätestatud EMÜ tüübikinnitusmärki ja EMÜ esmataatlusmärgist kandvate taksomeetrite turuleviimist ega sellest keelduda.Liikmesriikide pädevate asutuste ülesanne on tagada enne EMÜ esmataatlust käesoleva lisa punktis 7.3 sätestatud lisatoimingute läbiviimine enne seadmete kasutuselevõttu, kui need toimingud on ette nähtud siseriiklike õigusaktidega ja neid ei ole varem tehtud.Artikkel 41. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 18 kuu jooksul alates käesoleva direktiivi teatavakstegemisest ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud või vastuvõetavate siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 21. detsember 1976Nõukogu nimeleesistujaA. P. L. M. M. van der Stee[1] EÜT C 7, 12.1.1976, lk 38.[2] EÜT C 35, 16.2.1976, lk 12.[3] EÜT L 202, 6.9.1971, lk 1.[4] EÜT L 73, 27.3.1972, lk 14.--------------------------------------------------LISA1. MÕISTED1.1. Aja- ja sõidutariifi mõõturid, mida nimetatakse taksomeetriteksAja- ja sõidutariifi mõõturid, edaspidi "taksomeetrid", on seadmed, mis vastavalt sõiduki omadustele, kuhu need paigaldatakse, ja tariifidele, mis on neisse sisestatud, arvestavad automaatselt ja näitavad kasutamise ajal pidevalt, kui palju tuleb selle ühistranspordisõiduki kasutajal, mida nimetatakse taksoks, maksta läbitud teepikkuse alusel ja, juhul kui kiirus on teatavast väärtusest väiksem, sõiduki kasutamisaja alusel, välja arvatud erinevad lisamaksud, mida võib nõuda liikmesriikides kehtivate kohalike õigusaktide alusel.Käesolevat lisa kohandatakse kooskõlas direktiivi 71/316/EMÜ artikli 17 sätetega, et selle rakendusala hõlmaks taksomeetreid, mille mõõteseadis sisaldab elektroonilist seadet. Enne kohandamist ei saa elektroonilised taksomeetrid EMÜ tüübikinnitust.1.2. ErimõistedTariifipositsioonist olenemata sõltub taksomeetri näit seadme konstandist "k" ja sõidukit, millele seade on paigaldatud, iseloomustavast koefitsiendist "w". Koefitsient "w" on sõiduki tegeliku rattapöördeümbermõõdu "u" ja rattapöörete arvu ning sõidukil oleva osa, millega taksomeeter ühendatakse sõiduki külge, pöörete arvu ülekandesuhte funktsioon.1.2.1. Taksomeetri konstant"k"Taksomeetri konstant "k" on iseloomustav suurus, mis näitab, mis tüüpi ja kui palju signaale peab seade saama läbitud vahemaale vastava korrektse näidu esitamiseks.Konstanti "k" väljendatakse:a) pööretes näidatud kilomeetri kohta (pööre/km) võib) impulssides näidatud kilomeetri kohta (impulss/km),sõltuvalt sellest, kas sõiduki läbitud vahemaaga seotud teave sisestatakse taksomeetrisse selle peavõlli (veovõlli seadmesse sisenemise kohas) pöörete arvuna või elektriliste signaalidena.1.2.2. Sõidukit iseloomustav koefitsient"w"Sõidukit iseloomustav koefitsient "w" on suurus, mis näitab, mis tüüpi ja kui palju signaale on vaja antud läbitud vahemaale vastavaks taksomeetri edasivedamiseks, koefitsient on kuvatud selleks ettenähtud kohasel kohal sõidukis.Koefitsienti "w" väljendatakse:a) pööretes läbitud kilomeetri kohta (pööre/km) võib) impulssides läbitud kilomeetri kohta (impulss/km),sõltuvalt sellest, kas sõiduki läbitud vahemaaga seotud teave esitatakse taksomeetri ülekandeosa pöörete arvuna või elektriliste signaalidena.Koefitsient varieerub mitme teguri toimel, need on eelkõige rehvide kulumine ja rehvirõhk, sõiduki veetav koorem ja tingimused, milles reis tehakse. Koefitsient tuleb kindlaks määrata sõiduki standardkatsetingimustel (1.2.7).1.2.3. Tegelik rattapöördeümbermõõt"u"Sõiduki ratta, mis veab edasi taksomeetrit otse või kaudselt, tegelik rattapöördeümbermõõt "u" on selle ratta ühe täispöörde ajal sõiduki läbitud vahemaa. Kui taksomeetrit veavad edasi ühiselt kaks ratast, on tegelik rattapöördeümbermõõt mõlema kahe ratta tegeliku rattapöördeümbermõõdu keskmine, seda väljendatakse millimeetrites.Tegelik rattapöördeümbermõõt "u" on seotud sõidukit iseloomustava koefitsiendiga "w" (1.2.2) ning järelikult tuleb rattapöördeümbermõõt kindlaks määrata, kui selleks on vajadus, punktis 1.2.7 kirjeldatud tingimustel.1.2.4. AdapterAdapteri eesmärk on kohandada sõidukit iseloomustavat koefitsienti "w" taksomeetri konstandiga "k".1.2.5. Lubatud veapiir5. jaotises nimetatud lubatud veapiir sõltub ainult seadmest (seadme vead). Vigade kindlaksmääramisel kasutatavad tegelikud väärtused (5. jaotis) arvutatakse, kasutades taksomeetri konstanti "k" ja tariife, mille suhtes on mõõtur reguleeritud.Lubatud veapiir määrab kindlaks suurima kõrvalekalde suurima ja väikseima näidu vahel.1.2.6. ÜmberlülituskiirusÜmberlülituskiirus on kiirus, mille juures taksomeetri näiduseadme ülekanne lülitub ajalt ümber läbitud vahemaale või vastupidi.See saadakse, jagades ootetunni tariifi sõidukilomeetri tariifiga.1.2.7. Sõiduki standardkatsetingimused (iseloomustava koefitsiendi kindlaksmääramiseks)Sõiduki standardkatsetingimused on järgmised:a) taksomeetrit edasi vedava ratta või edasi vedavate rataste rehvid on seda tüüpi, millel on iseloomustava koefitsiendi "w" kindlaksmääramisel kasutatud ratastega ühesugune tegelik rattapöördeümbermõõt "u".Need peavad olema heas seisukorras ning täidetud õige rõhuni;b) sõidukil olev koorem on umbes 150 kg. (See on tavapärane kahe täiskasvanu kaal, sealhulgas juht.);c) sõiduk liigub oma mootori jõul siledal ja tasasel pinnal otse kiirusega 40 ± 5 km/h.Kui katsed viiakse läbi erinevatel tingimustel, näiteks erineva kaalu, kiiruse või jalutuskiiruse juures, kasutades katsestende jne, korrigeeritakse tulemusi teisenduskoefitsientide abil, mis on vajalikud nende väärtuse teisendamiseks väärtusteks, mis oleksid saadud eespool määratletud standardkatsetingimustel.2. MÕÕTÜHIKUDTaksomeetrite võimalike või kuvatavate näitude puhul on lubatud kasutada vaid järgmisi mõõtühikuid:- vahemaa puhul meeter või kilomeeter. Siiski võib Ühendkuningriigis ja Iirimaal, kui need riigid seda soovivad, väljendada vahemaad jardides või miilides üleminekuperioodi lõpuni, mille jooksul on lubatud kasutada ühenduses mõõtühikuid käsitleva nõukogu 18. oktoobri 1971. aasta direktiivi 71/354/EMÜ, [1] viimati muudetud direktiiviga 76/770/EMÜ, [2] lisa C ja D peatükkides sisalduvaid inglise süsteemi mõõtühikud,- aja puhul sekund, minut või tund.Hind peab olema väljendatud sõiduki registreerinud riigi legaalsetes rahaühikutes.3. TEHNILISED KARAKTERISTIKUD3.1. Mõõteseadis ja arvutamisseadis3.1.1. Taksomeeter peab olema ehitatud nii, et see arvutab ja näitab hinda ainult:a) läbitud vahemaa alusel (vahemaapõhine ülekanne), kui sõiduk liigub ümberlülituskiirusest kiiremini;b) aja alusel (ajapõhine ülekanne), kui sõiduk liigub ümberlülituskiirusest aeglasemalt või on paigal.3.1.2. Vahemaapõhine ülekanne peab toimuma rataste abil, kuid sõiduki tagurdamise tulemusel ei tohi kuvatud hind ega vahemaa väheneda.Ajapõhine ülekanne peab toimuma kellamehhanismi abil, mida saab aktiveerida vaid taksomeetri juhtpaneeli käsitsedes.Kui mehaaniline kellamehhanism on käsitsi üleskeeratav, peab see ühe üleskeeramisega käima vähemalt kaheksa tundi või kaks tundi, kui üleskeeramissüsteem on ühendatud iga manuaalse tegevusega, mis eelneb taksomeetri käivitamisele.Kui mehaanilist kellamehhanismi keeratakse üles elektriliselt, peab see protsess olema automaatne.Elektriline kellamehhanism peab olema alati toimimisvalmis.3.1.3. Vahemaapõhise ülekande iga tariifi puhul peab esimene näidumuutus toimuma pärast esialgse vahemaa läbimist, mis on kindlaks määratud vastavalt iga liikmesriigi tariifimäärustele. Järgmised näidumuutused peavad vastama võrdsetele vahemaapikkustele.Ajapõhise ülekande iga tariifi puhul peab esimene näidumuutus toimuma pärast esialgse aja möödumist, mis on kindlaks määratud vastavalt iga liikmesriigi tariifimäärustele. Järgmised näidumuutused peavad vastama võrdsetele ajapikkustele.Ülekandealuse igasuguste muutusteta peab esialgse vahemaa ja järgmiste vahemaapikkuste suhe olema sama kui esialgse aja ja järgmiste ajapikkuste suhe, olenemata kasutatud tariifist.3.1.4. Adapter peab olema ehitatud nii, et korpuse avamisel on juurdepääs teistele taksomeetri osadele võimatu.3.1.5. Taksomeeter peab olema konstrueeritud nii, et saaks kergesti sisestada mis tahes muutusi arvestusseadmesse, mis on vajalikud igas liikmesriigis tariifimäärustega sätestatud tariifimuudatuste täitmiseks.Kui seade võimaldab kasutada rohkem tariife, kui on hetkel jõus, peavad taksomeetrid kõigis ülemäärastes positsioonides arvutama ja näitama hinda, mis põhineb iga liikmesriigi tariifimäärustega lubatud ühel tariifil.3.2. Kontrollseadis3.2.1. Taksomeetri mehhanismi ei tohi olla võimalik panna liikuma, kui seda ei ole aktiveerinud kontrollseadis, mis asub ühes järgmises lubatud positsioonis:3.2.2. Positsioon"VABA"Positsioonis "VABA":a) ei tohi olla makstava hinna näitu või see näit peab olema null. Näit võib siiski võrduda alustustasuga nendes liikmesriikides, kus kasutatakse sellist näitu käesoleva direktiivi vastuvõtmise ajal;b) vahemaapõhine ülekanne ja ajapõhine ülekanne ei tohi aktiveerida seadet, mis näitab makstavat hinda;c) võimalikke lisatasusid (3.3.7) kuvav seade peab olema tühi või näiduga "null".3.2.3. Muud positsioonidKontrollseadis peab olema konstrueeritud nii, et alustades asendist "VABA" saab taksomeetrit panna järjestikuselt järgmistesse tööpositsioonidesse:a) erinevad tööpositsioonid mis tahes olemasoleva tariifi juures kasvavas järjestuses või mis tahes järjestuses, mis on lubatud iga liikmesriigi tariifimäärustega; nendes positsioonides peavad töötama vahemaapõhine ülekanne, ajapõhine ülekanne ja lisaindikaator, kui see on olemas;b) positsioon "TASUDA", mis näitab makstavat lõpphinda, välja arvatud mis tahes lisatasud. Selles positsioonis peab ajapõhine ülekanne olema välja lülitatud ja vahemaapõhine ülekanne töötama tariifi juures, mis on lubatud iga liikmesriigi asjaomaste õigusaktidega.3.2.4. Kontrollseadise toimimineKontrollseadise toimimisel järgitakse järgmisi piiranguid:a) mis tahes tariifi tööpositsioonist alates ei tohi olla võimalik pöörata taksomeetrit tagasi positsiooni "VABA", läbimata positsiooni "TASUDA". Ühelt tariifilt teisele peab siiski olema võimalik ümber lülitada;b) alates positsioonist "TASUDA" ei tohi olla võimalik pöörata taksomeetrit tagasi mis tahes tariifi tööpositsiooni, läbimata positsiooni "VABA";c) taksomeeter peab olema konstrueeritud nii, et lülitamine ühelt tariifilt teisele, läbides positsiooni "VABA", on võimalik ainult siis, kui selle positsiooni tarvis määratletud kontrollseadise tingimused (3.2.2) on selle positsiooni läbimisel täielikult täidetud;d) kontrollseadist peab olema võimatu käsitseda nii, et taksomeeter võiks minna eespool määratletud positsioonide asemel muudesse positsioonidesse.3.2.5. ErisättedSõltumatult eespool sätestatud nõuetest võib vastavalt iga liikmesriigi tariifimäärustele olla üleminek ühelt tariifilt teisele automaatne antud läbitud vahemaa või aja funktsioonina, mille jooksul sõiduk oli hõivatud.3.3. Näidik3.3.1. Taksomeetri näidik peab olema ehitatud nii, et reisijale huvipakkuvad näidud on kergesti loetavad nii päeval kui öösel.3.3.2. Makstav hind, välja arvatud võimalikud lisatasud, peab saama selgeks vähemalt 10 mm kõrgustest joondatud numbritest koosneva näidu pelga lugemise teel.Kui seade on pandud tööle, käsitsedes kontrollseadist positsioonis "VABA", peab näiduseadmel olema näidatud kindel summa, mis vastab alustustasule.Seejärel peab hinnanäit muutuma tsükliliselt, rahalise väärtuse pideva järjestikuse kasvamisena.3.3.3. Taksomeetril peab olema seade, mis näitab pidevalt näidikul kasutatavat tööpositsiooni vastavalt siseriiklikele nõuetele.3.3.4. Taksomeeter peab olema konstrueeritud nii, et järgurkontrollseadis saaks näidata tööpositsiooni või kasutatavat tariifi väljaspool sõidukit.Järgurseadis ei tohi mingil juhul segada seadme korrektset toimimist ega võimaldada juurdepääsu mehhanismile või taksomeetri ülekandele.3.3.5. Kui kohustuslikke näite ei esitata valgustatud numbrite või tähtedena, peab taksomeetris olema seade nende näitude selliseks valgustamiseks, mis ei pimesta, kuid on piisav raskusteta lugemise tagamiseks.Selle seadme valgusallikat peab olema võimalik asendada seadme plommitud osi avamata.3.3.6. Taksomeetrit peab saama varustada siseriiklikes määrustes määratletud või nendega lubatud loenduritega, näiteks meerikutega, mis näitavad:a) sõiduki läbitud koguteepikkust;b) läbitud koguteepikkust koos sõitjatega;c) sõitjate pealevõtmiste koguarvu;d) sõidu eest kasseeritud ja registreeritud summade arvu.Meerikud peavad korrektselt täitma oma kavandatud funktsiooni. Need peavad näitama teavet joondatud numbritega, mille näiv kõrgus on vähemalt 4 mm.3.3.7. Taksomeetrit peab saama varustada lisaindikaatoriga, mis vastab siseriiklikele õigusaktidele ja mis on hinnaindikaatorist sõltumatu ning läheb positsioonis "VABA" automaatselt nulli.Need lisad tuleb kuvada joondatud numbritega, mille näiv kõrgus on vähemalt 8 mm ja mis ei ületa hinda näitavate numbrite kõrgust.3.4. Valikulised lisaseadmedTaksomeetrile võib lisaks paigaldada järgmised lisaseadmed:a) sõiduki omanikule huvi pakkuvad meerikud;b) kaardile või lindile trükkimise seadmed, mis näitavad makstavat hinda.Nende seadmete olemasolu ja toimimine ei tohi mõjutada taksomeetri korrektset toimimist.3.5. Ehitus3.5.1. Taksomeetrite ehitus peab olema tugev ja vastupidav.Põhiosad peavad olema tehtud materjalidest, mis tagavad piisava tugevuse ja stabiilsuse.3.5.2. Taksomeetri korpus ja väljaspool seda asuvate kõigi adapterite korpused ning ülekandeosade muhvid peavad olema ehitatud nii, et puudub juurdepääs mehhanismi peamistele osadele väljastpoolt ning need on kaitstud tolmu ja niiskuse eest.Juurdepääs osadele, mille abil saab taksomeetrit kohandada garantiiplomme lõhkumata, peab olema võimatu (6. jaotis).4. MÄRGISTAMINE4.1. Üldmärgised ja identifikatsioonIgal taksomeetril peavad olema näidikul või plommitud plaadil järgmised märgised, mis on raskusteta nähtavad ja loetavad tavalistes paigaldustingimustes:a) tootja nimi ja aadress või märgistus;b) seadme tüübimärgistus, number ja valmistamisaasta;c) EMÜ tüübikinnitusmärk;d) konstant "k"; (esitatud suhtelise täpsusega vähemalt 0,2 %).Igal taksomeetril tuleb jätta ruumi:a) lisateabele, kui see on kohane, mis on seotud seadme või sõidukiga kooskõlas siseriiklike õigusaktide nõuetega;b) lisaks EMÜ esmataatlusmärgisele muudele siseriiklikes õigusaktides sätestatud märgistele.4.2. Erimärgised4.2.1. Näidatud väärtuste tähendus peab olema kuvatud selgelt, loetavalt ja üheselt mõistetavana kõigi näiduseadmete akende juures.4.2.2. Rahaüksuse nimetus või sümbol peab olema kuvatud sõiduhinna ja makstavate lisatasude näitude kõrval.5. LUBATUD VEAPIIRPaigaldusvalmi ja lisaseadmetega varustatud aja- ja sõidutariifi mõõturi kontrollimiseks katsestendil on mõõdetud koguste (tavapärane) tegelik väärtus see, mis tuleneb seadmel kuvatud "k" väärtusest ja tariifidest, mille suhtes seade on reguleeritud.Suuruste tegelik väärtus peab jääma suurima ja väikseima lubatud näidu vahele.5.1. Vahemaapõhise ülekande korral ei tohi antud vahemaa lubatud veapiir ületada:a) esialgse vahemaa puhul (3.1.3): 2 % tegelikust väärtusest; alla 1000meetrise esialgse vahemaa puhul on siiski lubatud ± 20 meetrit;b) järgmiste vahemaade puhul: 2 % tegelikust väärtusest.5.2. Ajapõhise ülekande korral ei tohi antud aja lubatud veapiir ületada:a) esialgse aja puhul (3.1.3): 3 % tegelikust väärtusest; alla 10minutilise esialgse aja puhul on siiski lubatud ± 18 sekundit.b) järgmiste aegade puhul: 3 % tegelikust väärtusest.5.3. Siseriiklikes õigusaktides määratletakse, kas kogu mõõtesüsteemi (taksomeeter + sõiduk) tuleb kohandada nii, et lubatud veapiirid on sümmeetrilised või ebasümmeetrilised nullvea suhtes; vahemaapõhise ülekande puhul on viga seotud sõiduki läbitud tegeliku vahemaaga.6. PLOMMID6.1. Järgmised taksomeetri osad peavad olema ehitatud nii, et neid saaks plommida:a) korpus, mille sees asub taksomeetri sisemehhanism;b) adapteri korpus;c) mehaaniliste või elektriliste seadmete kaitsekatted, mis ühendavad taksomeetri sisendkohta sõiduki selle osaga, mis ühendatakse seadmega, sealhulgas adapteri lahtivõetavad osad;d) kui kellamehhanismi keeratakse üles elektriliselt ja taksomeetri kontrollseadist juhitakse elektriliselt: elektrijuhtmete ühendused;e) kohustuslike märgiste või taatlusmärgiste kõik plaadid;f) punktis 3.3.4 osutatud järguri, kui see on paigaldatud, elektrikaabli ühendused.6.2. Mis tahes plomm peab olema kinnitatud nii, et plommi lõhkumata on igasugune juurdepääs kaitstud osadele ja ühendustele võimatu.6.3. EMÜ tüübikinnitustunnistuses määratletakse, kuhu plommid tuleb panna ja plommimisseadmete olemus ja kuju, kui see on vajalik.7. EMÜ ESMATAATLUS7.1. Kui nõutakse täielikku EMÜ taatlust, viiakse taksomeetri esmataatlus läbi mitmes etapis.7.2. Esimene etapp: taksomeeter saab EMÜ osalise taatluse märgise siis, kui:a) selle tüübile on antud EMÜ tüübikinnitus;b) seade vastab kinnitatud tüübile ja kannab punktis 4.1 nõutud märgiseid;c) veapiir vastab puntide 5.1 ja 5.2 nõuetele.7.3. Järgmised etapid: nende eest vastutavad selle riigi pädevad asutused, kus taksomeetrit hakatakse kasutama.Nende hulka kuuluvad:- enne sõidukile paigaldamist:a) seadme reguleerimise kontroll vastavalt punktile 5.3;b) tariifikohanduse kontroll vastavalt siseriiklikele määrustele.- pärast sõidukile paigaldamist:selliselt ehitatud mõõtesüsteemi kontroll.[1] EÜT L 243, 29.10.1971, lk 29.[2] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 204.--------------------------------------------------