title: Komisjoni direktiiv 2001/27/EÜ, 10. aprill 2001, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 88/77/EMÜ liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad meetmeid, mida võetakse sõidukite diiselmootoritest eralduvate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu ning sõidukites kasutatavatest maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavatest ottomootoritest eralduvate gaasiliste osakeste heitmete vastuEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32001L0027

Euroopa Liidu Teataja L 107 , 18/04/2001 Lk 0010 - 0023

		Komisjoni direktiiv 2001/27/EÜ,10. aprill 2001,millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 88/77/EMÜ liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad meetmeid, mida võetakse sõidukite diiselmootoritest eralduvate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu ning sõidukites kasutatavatest maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavatest ottomootoritest eralduvate gaasiliste osakeste heitmete vastu(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 3. detsembri 1987. aasta direktiivi 88/77/EMÜ liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad meetmeid, mida võetakse sõidukite diiselmootoritest eralduvate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu ning sõidukites kasutatavatest maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavatest ottomootoritest eralduvate gaasiliste osakeste heitmete vastu, [1] viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 1999/96/EÜ, [2] eriti selle artiklit 4,ning arvestades järgmist:(1) Direktiiv 88/77/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist tüübikinnitusmenetluse kohta, mis kehtestati nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiiviga 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [3] viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2000/40/EÜ. [4](2) Direktiivis 1999/96/EÜ nähakse ette heitmetele kohaldatavad uued katsetsüklid ja ettekirjutused katkestusseadmete ja/või irratsionaalse heitmete juhtimisstrateegia kasutamise takistamiseks. Praegu on asjakohane neid nõudeid rangemaks muuta ning anda ametiasutuste käsutusse vahend, millega selgitada, kas mootorites kasutatakse tavalistes tingimustes katkestusseadmeid ja/või irratsionaalseid heitmete juhtimisstrateegiaid, et parandada mootori tööd heitmete piiramise arvel.(3) Üldiselt on jõutud seisukohale, et gaasiküttega sõidukid võivad pakkuda õhku saastavate heitmete osas reaalset ja keskkonnasõbralikku alternatiivi diiselsõidukitele. Kuigi gaasimootorid võivad saavutada direktiiviga 1999/96/EÜ ettenähtud heitmete piirnormid, ei vasta teatud gaasimootorid oma ehituse tõttu katsetsükli kehtivuskriteeriumidele, mis puudutavad seda, kui täpselt reageerivad gaasimootorid Euroopa muutuvtsükliga katsetes (ETC) nõutud kiiruse, pöördemomendi ja võimsuse muutustele. Et gaasimootoritele ei kehtestataks konstruktsiooninõudeid tüübikinnitussüsteemi konstruktsioonivabadusfilosoofia vastaselt ning et aidata kaasa gaasiküttega sõidukite turu arengule, on asjakohane lubada ainult gaasimootoritele kehtivaid muudatusi statistiliste kriteeriumide osas, millega hinnatakse tüübikinnituskatse kõlblikkust. Tulevikus peaks gaasimootorite valmistamise tehnoloogiat uuesti analüüsima, et siis gaasimootoreid puudutavaid mööndusi kas kinnitada või neid muuta.(4) Looduslikul gaasil töötavate mootorite katsetamiseks vajalikud etalonkütused tuleks uuesti määratleda, et turul saadaolevate eri koostisega gaaskütuste valik λ-nihketeguri (Sλ) osas oleks võimalikult lai. Vedelgaasil töötavate mootorite katsetamiseks vajalikud etalonkütused tuleks samuti uuesti läbi vaadata, et nende valik turul oleks võimalikult lai.(5) Asjakohane oleks sisse viia tehnilisi muudatusi olemasolevatesse mõõtmise ning proovivõtumenetlustesse, et tagada etanoolil töötavatele sõidukitele ja mootoritele Euroopa tüübikinnituse andmine.(6) Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas direktiiviga 70/156/EMÜ loodud tehnika arenguga kohandamise komitee seisukohaga,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 88/77/EMÜ lisad muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 21. Alates 1. oktoobrist 2001 ei või liikmesriigid:a) keelduda diisel- või gaasimootoriga sõidukitüübile EÜ tüübikinnituse andmisest, direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes nimetatud dokumendi väljastamisest või siseriikliku tüübikinnituse andmisest; võib) keelata selliste uute sõidukite registreerimist, müüki, kasutuselevõtmist või kasutamist; võic) keelduda EÜ tüübikinnituse andmisest diisel- või gaasimootorite tüüpidele; võid) keelata uute diisel- või gaasimootorite müümist või kasutamist,kui direktiivi 88/77/EMÜ, viimati muudetud käesoleva direktiiviga, vastavad nõuded on rahuldatud.2. Alates 1. oktoobrist 2001 liikmesriigid:a) ei või anda EÜ tüübikinnitust ega väljastada direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes nimetatud dokumenti; ningb) keelduvad siseriikliku tüübikinnituse andmisestdiisel- või gaasimootorite tüüpidele ning diisel- või gaasimootoritega töötavatele sõidukitüüpidele, kui direktiivi 88/77/EMÜ, muudetud käesoleva direktiiviga, nõuded pole täidetud.3. Alates 1. oktoobrist 2001, välja arvatud sõidukite ja mootorite puhul, mida kavatsetakse eksportida kolmandatesse riikidesse, ning välja arvatud kasutuselolevate sõidukite asendusmootorite puhul, liikmesriigid:a) peavad uute sõidukite või uute mootoritega kaasasolevaid, vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ sätetele koostatud vastavustunnistusi kehtetuks nimetatud direktiivi artikli 7 lõike 1 kohaldamisel ningb) keelavad uute sõidukite registreerimise, müümise, kasutuselevõtmise või kasutamise ning uute mootorite müümise ja kasutamisenende diiselmootorite tüüpide ja diiselmootoritega töötavate sõidukitüüpide osas, mis ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 88/77/EMÜ nõuetele.4. Alates 1. oktoobrist 2003, välja arvatud sõidukite ja mootorite puhul, mida kavatsetakse eksportida kolmandatesse riikidesse, ning välja arvatud kasutuselolevate sõidukite asendusmootorite puhul, liikmesriigid:a) peavad uute sõidukite või uute mootoritega kaasasolevaid, vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ sätetele koostatud vastavustunnistusi nimetatud direktiivi artikli 7 lõike 1 kohaldamisel kehtetuks ningb) keelavad uute sõidukite registreerimise, müümise, kasutuselevõtmise või kasutamise ning uute mootorite müümise ja kasutamisenende gaasimootorite tüüpide ja gaasimootoritega töötavate sõidukitüüpide osas, mis ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 88/77/EMÜ nõuetele.5. Liikmesriigid peavad käesoleva direktiivi nõuetele vastavaks tüübikinnituse laiendamiseks ainult nende uute diiselmootorite või diiselmootoritega töötavate uute sõidukite puhul, millele on antud tüübikinnitus vastavalt direktiiviga 1999/96/EÜ muudetud direktiivi 88/77/EMÜ nõuetele. Nimetatud sõidukite osas kohaldatakse artikli 2 lõike 3 nõudeid alates 1. aprillist 2002.Artikkel 31. Liikmesriigid võtavad vastu ning avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid enne 1. oktoobrit 2001. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. oktoobrist 2001.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nende normide ametliku avaldamise korral nendesse normidesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.Artikkel 4Käesolev direktiiv jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 10. aprill 2001Komisjoni nimelkomisjoni liigeErkki Liikanen[1] EÜT L 36, 9.2.1988, lk 33.[2] EÜT L 44, 16.2.2000, lk 1.[3] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[4] EÜT L 203, 10.8.2000, lk 9.--------------------------------------------------LISADIREKTIIVI 88/77/EMÜ I LISA MUUDATUSED1. Punktid 2.7 ja 2.28 asendatakse järgmisega:"2.7. gaasilised heitmed — süsinikmonooksiid, süsivesinikud (diiselmootori puhul eeldatakse molekulivalemiks CH1,85, veeldatud naftagaasil töötava mootori puhul CH2,525, maagaasil töötava mootori (NMHC) puhul CH2,93 ning etanoolil töötavate diiselmootorite puhul CH3O0,5), metaan (maagaasil töötava mootori puhul eeldatakse molekulivalemiks CH4) ning lämmastikoksiidid, mille määra väljendatakse lämmastikdioksiidi (NO2) ekvivalendina;"tahkete osakeste heitmed". — aine, mis kogutakse eri filtrisse pärast heitgaasi lahjendamist puhta filtreeritud õhuga temperatuuril kuni 325 K (52 °C);"."2.28. "katkestusseade" — seade, mis mõõdab, teeb kindlaks või reageerib talitlusmuutujatele (näiteks sõiduki kiirusele, mootori pöörlemissagedusele, kasutatavale käigule, temperatuurile, sisselaskerõhule või mõnele muule parameetrile), et heitkoguste kontrollsüsteemi mingi osa töötamist selliselt aktiveerida, muuta, edasi lükata või deaktiveerida, nii et heitkoguste kontrollsüsteemi efektiivsus sõiduki tavapärasel kasutamisel esinevates tingimustes väheneb, välja arvatud juhul, kui nimetatud seadme kasutamine on heitmete hindamiseks kasutatava katsemenetluse koosseisu oluline osa."2. Lisatakse punktid 2.29 ja 2.30:"2.29. lisajuhtseade — mootorile või sõidukile paigaldatud süsteem, talitlus või juhtimisstrateegia, mida kasutatakse mootori ja/või selle abiseadmete kaitsmiseks töötingimuste eest, mis võivad viia kahjustuste või tõrgeteni või mida kasutatakse mootori käivitamise hõlbustamiseks. Lisajuhtseade võib olla ka strateegia või abinõu, kui on rahuldavalt tõestatud, et tegu pole katkestusseadega.2.30. irratsionaalne heitmete juhtimisstrateegia — strateegia või abinõu, mis sõiduki kasutamisel tavapärastes kasutustingimustes vähendab heitkoguste kontrollsüsteemi efektiivsust tasemeni, mis on heitmetele kohaldatavas katsemenetluses eeldatavast tasemest madalam."3. Punkt2.29muutub punktiks2.31.Tabel punktis 2.31.2 asendatakse järgmise tabeliga:"2.31.2. Keemiliste ühendite tähisedCH4 | metaan |C2H6 | etaan |C2H5OH | etanool |C3H8 | propaan |CO | süsinikmonooksiid |DOP | dioktüülftalaat |CO2 | süsinikdioksiid |HC | süsivesinikud |NMHC | muud süsivesinikud kui metaan |NOx | lämmastikoksiidid |NO | lämmastikoksiid |NO2 | lämmastikdioksiid |PT | tahked osakesed" |4. Punkt 4 asendatakse järgmisega:"4.  EÜ TÜÜBIKINNITUS4.1.  Universaalse EÜ tüübikinnituse andmine kütusteleUniversaalne EÜ tüübikinnitus antakse kütustele juhul, kui on täidetud järgmised nõuded.4.1.1. Diislikütusel töötav algmootor peab vastama käesoleva direktiivi nõuetele, pidades silmas IV lisas nimetatud etalonkütust.4.1.2. Maagaasil töötav algmootor peab suutma kohanduda igasuguse koostisega müügilolevate kütustega. Üldiselt esineb kaks maagaasikütuse tüüpi, kõrge kütteväärtusega kütus (H-rühma gaas) ja madala kütteväärtusega kütus (L-rühma gaas), mille kütteväärtus kõigub märkimisväärselt mõlemas rühmas; need erinevad märkimisväärselt energiasisalduse poolest, mida väljendatakse Wobbe'i indeksiga, ning λ-nihketeguri (Sλ) poolest. Wobbe'i indeksi ja nihketeguri Sλarvutamise valem on antud punktides 2.25 ja 2.26. Looduslikke gaase, mille λ-nihketegur jääb 0,89 ja 1,08 vahele, loetakse H-gaasideks ning gaase, mille λ-nihketegur jääb 1,08 ja 1,19 vahele (1,08 ≤ Sλ ≤ 1,19), loetakse L-gaasideks. Sλ suured kõikumised kajastuvad etalonkütuste koostises.Algmootor peab vastama käesoleva direktiivi nõuetele etalonkütuste GR (kütus 1) ja G25 (kütus 2) puhul, nagu on kindlaks määratud IV lisas, mootori kütusega varustamist kahe katse vahel muutmata. Pärast kütuse vahetamist on siiski lubatud üks ETC tsüklile vastav mõõtmisteta kohandussõit. Enne katsetamist tuleb algmootor sisse sõita III lisa 2. liite lõikes 3 esitatud protseduuri kohaselt.4.1.2.1. Tootja taotluse korral võib mootorit katsetada kolmanda kütusega (kütus 3) juhul, kui selle λ-nihketegur (Sλ) jääb 0,89 (st kütuse GR alumise piiri) ja 1,19 (st kütuse G25 ülemise piiri) vahele, näiteks kui kütus 3 on müügilolev kütus. Selle katse tulemused võib võtta aluseks toodangu vastavuse hindamisel.4.1.3. Maagaasil töötava mootori puhul, mis kohastub nii H-rühma gaaside kui ka L-rühma gaasidega ning mille ümberlülitamine H- rühma gaasidelt L-rühma gaasidele toimub lüliti abil, katsetatakse algmootorit lüliti igas asendis mõlema IV lisas kindlaksmääratud asjakohase etalonkütusega. H-rühma gaasidele vastavas asendis katsetatakse mootorit kütustega GR (kütus 1) ja G23 (kütus 3), L-rühma gaasidele vastavas asendis kütustega G25 (kütus 2) ja G23 (kütus 3). Algmootor peab vastama käesoleva direktiivi nõuetele lüliti mõlemas asendis, ilma et kummaski asendis toimuks kahe katse vahel kütusega varustamise korrigeerimist. Pärast kütuse vahetamist on siiski lubatud üks ETC tsüklile vastav mõõtmisteta kohandussõit. Enne katsetamist tuleb algmootor sisse sõita III lisa 2. liite lõikes 3 esitatud protseduuri kohaselt.4.1.3.1. Tootja taotluse korral võib mootorit katsetada G23 (kütus 3) asemel kolmanda kütusega juhul, kui λ-nihketegur (Sλ) jääb 0,89 (st kütuse GR alumise piiri) ja 1,19 (st kütuse G25 ülemise piiri) vahele, näiteks kui kütus 3 on müügilolev kütus. Selle katse tulemused võib võtta aluseks toodangu vastavuse hindamisel.4.1.4. Gaasimootorite puhul määratakse iga saasteaine emissioonitulemuste suhe r järgmiselt:r =emissiooni tulemus etalonkütusega 2emissiooni tulemus etalonkütusega 1võira =emissiooni tulemus etalonkütusega 2emissiooni tulemus etalonkütusega 3jarb =emissiooni tulemus etalonkütusega 1emissiooni tulemus etalonkütusega 3.4.1.5. Veeldatud naftagaasil töötav algmootor peab suutma kohanduda mis tahes koostisega müügiloleva kütusega. Veeldatud naftagaasi C3/C4 koostis varieerub. Etalonkütustes on need varieerumised arvesse võetud. Algmootor peaks vastama etalonkütuste A ja B heitmetega seotud nõuetele, nagu on kindlaks määratud IV lisas, ilma kütusega varustamise korrigeerimiseta kahe katse vahel. Pärast kütuse vahetamist on siiski lubatud üks ETC tsüklile vastav mõõtmisteta kohandussõit. Enne katsetamist tuleb algmootor sisse sõita III lisa 2. liite lõikes 3 esitatud protseduuri kohaselt.4.1.5.1. Iga saasteaine emissioonitulemuste suhe r määratakse järgmiselt:r =emissiooni tulemus etalonkütusega Bemissiooni tulemus etalonkütusega A4.2.  Piirangutega EÜ tüübikinnituse andmine kütuserühmaleKütusepiirangutega EÜ tüübikinnitus antakse juhul, kui on täidetud järgmised nõuded.4.2.1. Maagaasil töötava, kuid nii H-rühma kui ka L-rühma gaasidel töötamiseks kohandatud mootori heitgaasiga seotud tüübikinnitus.Algmootorit katsetatakse asjakohase etalonkütusega, nagu on asjaomase gaaside rühma suhtes kindlaks määratud IV lisas. H-rühma gaaside vastavad kütused on GR (kütus 1) ja G23 (kütus 3), L-rühma gaaside vastavad kütused on G25 (kütus 2) ja G23 (kütus 3). Algmootor peab vastama heitmetega seotud nõuetele, seejuures kütusega varustamist kahe katse vahel korrigeerimata. Pärast kütuse vahetamist on siiski lubatud üks ETC tsüklile vastav mõõtmisteta kohandussõit. Enne katsetamist tuleb algmootor sisse sõita III lisa 2. liite lõikes 3 esitatud protseduuri kohaselt.4.2.1.1. Tootja taotluse korral võib mootorit katsetada G23 (kütus 3) asemel kolmanda kütusega juhul, kui λ-nihketegur (Sλ) jääb 0,89 (st kütuse GR alumise piiri) ja 1,19 (st kütuse G25 ülemise piiri) vahele, näiteks kui kütus 3 on müügilolev kütus. Selle katse tulemused võib võtta aluseks toodangu vastavuse hindamisel.4.2.1.2. Iga saasteaine emissioonitulemuste suhe r määratakse järgmiselt:r =emissiooni tulemus etalonkütusega 2emissiooni tulemus etalonkütusega 1võira =emissiooni tulemus etalonkütusega 2emissiooni tulemus etalonkütusega 3jarb =emissiooni tulemus etalonkütusega 1emissiooni tulemus etalonkütusega 34.2.1.3. Tarbijale üleantaval mootoril peab olema märgis (vaata lõige 5.1.5) andmetega, millise gaaside rühma suhtes on mootor kinnitatud.4.2.2. Ühel teatava koostisega kohandatud kütusel, maagaasil või veeldatud naftagaasil töötava mootori heitgaaside tüübikinnitus4.2.2.1. Maagaasi kasutav algmootor peab vastama etalonkütuste GR ja G25 heitmetega seotud nõuetele, veeldatud naftagaasi kasutav algmootor peab vastama etalonkütuste A ja B nõuetele, nagu on ette nähtud IV lisas. Kütusesüsteemi peenreguleerimine katsete vahel on lubatud. Kõnealune peenreguleerimine koosneb kütusesüsteemi andmebaasi uuskalibreerimisest ilma muudatusteta andmebaasi põhilises juhtimisstrateegias või andmebaasi põhistruktuuris. Vajaduse korral on lubatud asendada vahetult kütusevooluga seotud osad (näiteks pihustusotsakud).4.2.2.2. Tootja soovi korral võib mootorit katsetada etalonkütustega GR ja G23 või G25 ja G23 ning sellisel juhul kehtib tüübikinnitus ainult vastavalt H-rühma või L-rühma gaaside suhtes.4.2.2.3. Tarbijale üleantaval mootoril peab olema märgis (vaata lõige 5.1.5) andmetega, millise gaaside rühma suhtes on mootor kalibreeritud.4.3.  Mootoritüüpkonna liikme heitgaasidega seotud tüübikinnitus4.3.1. Algmootori tüübikinnitust laiendatakse, välja arvatud punktis 4.3.2 mainitud juhul, kõigile mootoritüüpkonna liikmetele uue katsetamiseta mis tahes kütustel, mis koostiselt kuuluvad rühma, mille suhtes algmootor on kinnitatud (punktis 4.2.2 kirjeldatud mootorite puhul), või samas kütuste rühmas (punktis 4.1 või 4.2 kirjeldatud mootorite puhul), mille suhtes algmootor on kinnitatud.4.3.2.  Sekundaarne katsemootorKui tehniline teenistus teeb kindlaks, et mootoritüüpkonda kuuluva mootori tüübikinnitustaotluse või sõiduki mootori tüübikinnitustaotluse korral ei esinda valitud algmootor I lisa liites 1 määratletud mootoritüüpkonda täielikult, siis võib tehniline teenistus valida katsetamiseks alternatiivse ning vajaduse korral uue etalonkatsemootori.4.4.  TüübikinnitustunnistusPunktides 3.1, 3.2 ja 3.3 nimetatud tüübikinnitusega seoses antakse VI lisas esitatud näidisele vastav tunnistus."5. Punkt 6.1 asendatakse järgmisega:"6.1.  Üldosa6.1.1.  Heitgaaside kontrollseadmed6.1.1.1. Osad, mis võivad mõjutada gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete eraldumist diiselmootoritest ja gaasiliste heitmete eraldumist gaasimootoritest, peavad olema projekteeritud, toodetud, koostatud ja paigaldatud nii, et normaaltingimustes kasutatav mootor vastaks käesoleva direktiivi sätetele.6.1.2. Heitgaaside kontrollseadmete funktsioonid6.1.2.1. Katkestusseadme ja/või irratsionaalse heitmete juhtimisstrateegia kasutamine on keelatud.6.1.2.2. Lisajuhtseadet võib paigaldada mootorile või sõidukile tingimusel, et seade:- ei tööta punktis 6.1.2.4 määratletud tingimustel või- aktiveeritakse ainult ajutiselt punktis 6.1.2.4 määratletud tingimustel, kui eesmärgiks on mootori kaitsmine kahjustuste eest, õhukäitlusseadme kaitsmine, [1] suitsukontroll, [2] külmkäivitus või soojendus või- aktiveeritakse ainult pardasignaalide toimel ohutu töö tagamiseks ja mitterežiimse strateegia rakendamiseks.6.1.2.3. Mootori juhtimisel sellise seadme, funktsiooni, süsteemi või abinõu rakendamine, mis toimib punktis 6.1.2.4 määratletud tingimustel ning mille tulemuseks on heitmetele kohaldatava katsetsükli ajal tavaliselt kasutuseloleva mootori juhtimisstrateegiaga võrreldes erinev või muudetud strateegia, on lubatud juhul, kui punktide 6.1.3 ja/või 6.1.4 nõuete alusel tõestatakse täielikult, et abinõu ei vähenda heitkoguste kontrollsüsteemi efektiivsust. Kõigil muudel juhtudel loetakse niisuguseid seadmeid katkestusseadmeteks.6.1.2.4. Punktis 6.1.2.2 mainitud kasutustingimused muutumatus olukorras ja muutuvates tingimustes [3] on:- maksimaalne kõrgus 1000 meetrit (või samaväärne õhurõhk 90 kPa),- ümbritsev temperatuur vahemikus 283—303 K (10—30 °C),- mootori jahutusvedeliku temperatuur vahemikus 343—368 K (70—95 °C).6.1.3. Erinõuded elektroonilistele heitmekontrollisüsteemidele6.1.3.1. Nõuded dokumentideleValmistaja esitab dokumentatsiooni, millest selgub süsteemi põhiline ülesehitus ja see, kuidas toimub väljundparameetrite otsene või kaudne reguleerimine.Dokumentatsioon koosneb kahest osast:a) tehnilisele teenistusele tüübikinnitustaotluse üleandmisel esitatav dokumentatsioon peab sisaldama süsteemi täielikku kirjeldust. Andmed võib esitada lühidalt juhul, kui nendest ilmneb, et on määratletud kõik need väljundparameetrid, mis on saadud üksikute sisendparameetrite reguleerimispiiride maatriksi alusel. Nimetatud teave tuleb lisada I lisa punktis 3 nõutavale dokumentatsioonile;b) täiendav materjal, millest ilmnevad mootori lisajuhtimisseadme poolt muudetavad parameetrid, ja piirtingimused, mille korral sellised seadmed töötavad. Täiendav materjal peab sisaldama toitesüsteemi juhtimise loogikasüsteemi, gaasijaotusfaaside strateegiate ja kõikide kasutusrežiimide lülituspunktide kirjeldusi.Lisadokumentatsioon peab sisaldama ka põhjendusi mootori lisajuhtimisseadme kasutamise kohta ning täiendavaid materjale ja katseandmeid, mis näitavad mootorile või sõidukile paigaldatud mis tahes nimetatud lisaseadme mõju heitgaasidele.Nimetatud lisamaterjal on rangelt konfidentsiaalne, seda säilitab valmistaja, kuid tüübikinnituse andmisel või mis tahes tüübikinnituse kehtimise ajal tuleb see esitada kontrollimiseks.6.1.4. Et kindlaks teha, kas strateegiat või abinõu tuleks lugeda punktides 2.28 ja 2.30 antud määratluste kohaselt katkestusseadmeks või irratsionaalseks heitmete juhtimisstrateegiaks, võib tüübikinnitusasutus ja/või tehniline teenistus nõuda lisaks NOx võrdlustestide sooritamist, kasutades ETC katset, mida võib teha kombinatsioonis tüübikinnituskatsega või toote vastavuskontrolli menetlusega.6.1.4.1. Alternatiivina direktiivi 88/77/EMÜ III lisa 4. liite nõuetele võib ETC võrdlustesti ajal võtta NOx heitmeproove toorheitgaasist ning järgida 15. oktoobri 2000. aasta ISO DIS 16183 tehnilisi nõudeid.6.1.4.2. Tehes kindlaks, kas strateegiat või abinõu tuleks lugeda punktides 2.28 ja 2.30 antud määratluste kohaselt katkestusseadmeks või irratsionaalseks heitmete juhtimisstrateegiaks, aktsepteeritakse 10 %-list lisamarginaali asjaomase NOx piirväärtuse suhtes.6.1.5. Tüübikinnituse laiendamise üleminekusätted6.1.5.1. Käesolevat punkti kohaldatakse ainult uutele diiselmootoritele või diiselmootoriga töötavatele uutele sõidukitele, mis on saanud tüübikinnituse vastavalt direktiivi 88/77/EMÜ I lisa punktis 6.2.1 esitatud tabelite reas A toodud nõuetele.6.1.5.2. Alternatiivina punktidele 6.1.3 ja 6.1.4 võib tootja esitada tehnilisele teenistusele NOx võrdlustesti tulemused, kasutades selleks ETC katset mootoriga, mille omadused vastavad II lisas kirjeldatud algmootorile ning arvestades punktide 6.1.4.1 ja 6.1.4.2 sätteid. Tootja annab ka kirjaliku kinnituse selle kohta, et mootoris ei kasutata käesoleva lisa punktis 2 määratletud katkestusseadet ega irratsionaalset heitmete juhtimisstrateegiat.6.1.5.3. Tootja annab ka kirjaliku kinnituse selle kohta, et NOx võrdlustesti tulemused ja algmootorit puudutav avaldus, millele viidatakse punktis 6.1.4, on kohaldatavad ka kõikidele II lisas kirjeldatud mootoritüüpkonna mootoritele."6. Punktid 9.1.1.2.4 ja 9.1.1.2.5 asendatakse järgmistega:"9.1.1.2.4. Veeldatud naftagaasil töötavate mootoritega võib kõik kõnealused katsed teha müügiloleva kütusega järgmiselt:- H-märgisega mootoritega müügiloleva H-rühma kütusega (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,00),- L-märgisega mootoritega müügiloleva L-rühma kütusega (1,00 ≤ Sλ ≤ 1,19),- HL-märgisega mootoritega müügiloleva kütusega, mille λ-nihketegur jääb piiridesse (0,89 ≤ Sλ ≤ 1,19).Kuid tootja taotluse korral võib kasutada ka IV lisas kirjeldatud etalonkütuseid. See eeldab katseid, nagu on kirjeldatud käesoleva lisa punktis 4.9.1.1.2.5. Kui gaasimootor, mille katsetamisel kasutatakse müügilolevat kütust, ei vasta nõuetele ning katsetulemused vaidlustatakse, siis tuleb katsed teha algmootoril, mis töötab etalonkütusel, või lõigetes 4.1.3.1 ja 4.2.1.1 nimetatud kütusel 3, kui algmootorit on sellega katsetatud. Seejärel tuleb katsetulemus ümber arvutada asjaomase koefitsiendi (asjaomaste koefitsientide) r, ra või rb alusel, nagu on kirjeldatud punktides 4.1.4, 4.1.5.1 ja 4.2.1.2. Korrigeerimist ei tehta, kui r, ra või rb on väiksem kui üks. Mõõdetud ja arvutatud tulemused peavad tõestama, et mootor vastab piirväärtustele kõigi asjaomaste kütuste kasutamisel (gaasimootorite puhul kütused 1 ja 2 ning vajaduse korral kütus 3 ning veeldatud naftagaasil töötavate mootorite puhul kütused A ja B)."DIREKTIIVI 88/77/EMÜ II LISA MUUDATUSED7. - Punkt 0.5 on järgmine:"0.5. Mootori tüüp: diiselmootor/maagaasil töötav/veeldatud naftagaasil töötav/etanoolil töötav: (1)",- II lisa 1. liite punkti 1.14 muudetakse järgmiselt:"1.14. Kütus: diislikütus/veeldatud naftagaas/H-rühma maagaas/L-rühma maagaas/HL-rühma maagaas/etanool (2)",- II lisa 3. liite punkti 1.14 muudetakse järgmiselt:"1.14. . Kütus: diislikütus/veeldatud naftagaas/H-rühma maagaas/L-rühma maagaas/HL-rühma maagaas/etanool (2)".DIREKTIIVI 88/77/EMÜ III LISA 2. LIITE MUUDATUSED8. Tabelit 6 punktis 3.9.3 muudetakse järgmiselt:"Tabel 6.  Regressioonisirge tolerantsid| Pöörlemiskiirus | Pöördemoment | Võimsus |Hinnangu standardviga (SE) Y üleminekul X | Maksimaalselt 100 min — 1 | Maksimaalselt 13 % (15 %) kaardistamisel saadud mootori suurimast pöördemomendist | Maksimaalselt 8 % (15 %) kaardistamisel saadud mootori suurimast võimsusest |Regressioonisirge tõus, m | 0,95 kuni 1,03 | 0,83—1,03 | 0,89—1,03 (0,83—1,03) |Määramiskoefitsient, r 2 | min 0,9700 (min 0,9500) | min 0,8800 (min 0,7500) | min 0,9100 (min 0,7500) |Regressioonisirge Y-lõik, b | ± 50 min — 1 | ± 20 Nm või ± 2 % (± 20 Nm või ± 3 %) suurimast pöördemomendist, olenevalt sellest, kumb on suurem | ± 4 kW või ± 2 % (± 4 kW või ± 3 %) suurimast võimsusest, olenevalt sellest, kumb on suurem |DIREKTIIVI 88/77/EMÜ IV LISA MUUDATUSED9. - Punkt 1 muutub punktiks 1.1,- lisatakse punkt 1.2:"1.2  Diiselmootorites kasutatav etanool [5]Parameeter | Ühik | Piirväärtused | Katsemeetod |Miinimum | Maksimum |Alkohol, mass | % m/m | 92,4 | — | ASTM D 5501 |Kogu alkoholis sisalduv muu alkohol peale etanooli, mass | % m/m | — | 2 | ADTM D 5501 |Tihedus temperatuuril 15 °C | kg/m 3 | 795 | 815 | ASTM D 4052 |Tuha sisaldus | % m/m | | 0,001 | ISO 6245 |Leekpunkt | °C | 10 | | ISO 2719 |Happesus, väljendatud äädikhappena | % m/m | — | 0,0025 | ISO 1388-2 |Neutralisatsiooniarv (tugev hape) | KOH mg/l | — | 1 | |Värvus | Vastavalt värviskaalale | — | 10 | ASTM D 1209 |Kuiv jääk temperatuuril 100 °C | mg/kg | | 15 | ISO 759 |Veesisaldus | % m/m | | 6,5 | ISO 760 |Aldehüüdid väljendatud äädikhappena | % m/m | | 0,0025 | ISO 1388-4 |Väävlisisaldus | mg/kg | — | 10 | ASTM D 5453 |Estrid väljendatud etüülatsetaadina | % m/m | — | 0,1 | ASSTM D 1617 |10. Punktid 2 ja 3 asendatakse järgmisega:"2.  MAAGAAS (NG)Euroopa turgudel müüdavad kütused moodustavad kaks eri rühma:- H-rühm, mis piirneb etalonkütustega GR ja G23,- L-rühm, mis piirneb etalonkütustega G23 ja G25.Järgnevalt tehakse kokkuvõte etalonkütuste GR, G23ja G25karakteristikutest:Etalonkütus GRKarakteristikud | Ühikud | Alus | Piirväärtused | Maksimum |Katsemeetod | Miinimum |Koostis:Metaan | 87 | 84 | 89 |Etaan | | 13 | 11 | 15 | |Tasakaal | %-mool | — | — | 1 | ISO 6974 |Väävlisisaldus | mg/m 3 | — | — | 10 | ISO 6326-5 |Etalonkütus G23Karakteristikud | Ühikud | Alus | Piirväärtused | Maksimum |Katsemeetod | Miinimum |Koostis:Metaan | 92,5 | 91,5 | 93,5 |Tasakaal | %-mool | — | — | 1 | ISO 6974 |N 2 | | 7,5 | 6,5 | 8,5 | |Väävlisisaldus | mg/m 3 ** | — | — | 10 | ISO 6326-5 |Etalonkütus G25Karakteristikud | Ühikud | Alus | Piirväärtused | Maksimum |Katsemeetod | Miinimum |Koostis:Metaan | 86 | 84 | 88 |Tasakaal | %-mool | — | — | 1 | ISO 6974 |N 2 | | 14 | 12 | 16 | |Väävlisisaldus | mg/m 3 | — | — | 10 | ISO 6326-5 |3.  VEELDATUD NAFTAGAAS (LPG)Parameeter | Ühik | Kütuse A piirväärtused | Kütuse B piirväärtused | Katsemeetod |Miinimum | Maksimum | Miinimum | Maksimum |Mootori oktaaniarv | 92,5 | | 92,5 | | EN 589 lisa B |Koostis | | | | | | |C 3 sisaldus | mahuprotsent | 48 | 52 | 83 | 87 | |C 4 sisaldus | mahuprotsent | 48 | 52 | 13 | 17 | ISO 7941 |Olefiinid | mahuprotsent | | 12 | | 14 | |Aurustusjääk | mg/kg | | 50 | | 50 | NFM 41015 |Vääveldioksiidi üldsisaldus | kaal ppm | | 50 | | 50 | EN 24260 |Vesiniksulfiid | — | | puudub | | puudub | ISO 8819 |Korrosioon vaseribal | aste | | 1. klass | | 1. klass | ISO 6251 |Vesi temperatuuril 0 °C | | | vaba | | vaba | vaatlus" |DIREKTIIVI 88/77/EMÜ VI LISA MUUDATUSED11. - Punkt 0.5 on järgmine:"0.5. Mootori tüüp: diiselmootor/maagaasil töötav/veeldatud naftagaasil töötav/etanoolil töötav: (1)",- VI lisa liite punkti 1.1.5 muudetakse järgmiselt:"1.1.5. Mootori tüüp: diiselmootor/maagaasil töötav/veeldatud naftagaasil töötav/etanoolil töötav: (8)".DIREKTIIVI 88/77/EMÜ VII LISA MUUDATUSED12. Punktis 4.2 asendatakse 2. näite pealkiri järgmisega:"2. näide: GR: CH4 = 87 %, C2H6 = 13 % (mahuprotsentides)".13. Lisatakse VIII lisa:"VIII LISAETANOOLIL TÖÖTAVATELE DIISELMOOTORITELE ESITATAVAD SPETSIAALSED TEHNILISED NÕUDEDEtanoolil töötavate diiselmootorite puhul kohaldatakse käesoleva direktiivi III lisas määratletud katsemenetlustele järgmisi, vastavatesse punktidesse, võrdustesse ja teguritesse tehtavaid konkreetseid muudatusi.III lisa 1. liide:4.2. Kuiv/niiske korrigeerimineF=1+2,577×GFUELGAIRW4.3. Lämmastikoksiidide (NOx) kontsentratsiooni korrigeerimine niiskuse ja temperatuuri suhtesK=H-10,71T-298kusA = 0,181 GFUEL/GAIRD — 0,0266B = — 0,123 GFUEL/GAIRD + 0,00954Ta = õhutemperatuur kelvinites (K)Ha = siseneva õhuvoolu niiskus, vee kogus grammides 1 kg kuivas õhus4.4. Heitmete massivoolu arvutamineIga mooduse heitmete massivool (g/h) arvutatakse järgmiselt, võttes heitgaasi tiheduseks 1,272 kg/m3 temperatuuril 273 K (0 °C) ning rõhu juures 101,3 kPa:1) NO= 0,001613*NO* K* GEXHW2) CO= 0,000982* CO* GEXHW3) HC= 0,000809*HC* K* GEXHW,kusNOx conc, COconc, HCconc [1] tähistavad keskmisi kontsentratsioone (ppm) toores heitgaasis, nagu on määratletud punktis 4.1.Heitgaasikoguste vabatahtliku määramise puhul täisvoolu lahjendussüsteemi abil kasutatakse järgmisi valemeid:1) NO= 0,001587 * NO* K* GTOTW2) CO= 0,000966*CO* GTOTW3) HC= 0,000795*HC* GTOTW,kusNOx conc, COconc, HCconc [2] tähistavad iga mooduse keskmisi taustkorrigeeritud kontsentratsioone (ppm) lahjendatud heitgaasis, nagu on määratletud III lisa 2. liite punktis 4.3.1.1.III lisa 2. liites:2. liite punkte 3.1, 3.4, 3.8.3 ja 5 ei kohaldata ainult diiselmootorite suhtes. Neid kohaldatakse ka etanoolil töötavatele diiselmootoritele.4.2. Katse tingimused tuleb valida sellised, et õhutemperatuur ja niiskus mootori sisselaskeava juures vastaksid katse ajal standardtingimustele. Standardtingimuseks loetakse seda, kui 1 kg kuivas õhus on 6 ± 0, 5 g vett temperatuuril 298 ± 3 K. Nendes piirides NOx ei korrigeerita. Katse loetakse kehtetuks, kui tingimused ei vasta nõuetele.4.3. Emissiooni massivoolu arvutamine4.3.1. Konstantse massivooluga süsteemidSoojusvahetiga süsteemides määratakse saasteainete mass (g/katse) järgmiste võrrandite abil:1) NO=0,001587 *NO* KMTOTWetanoolil töötavad mootorid)2) CO= 0,000966*CO* MTOTW(etanoolil töötavad mootorid)3) HC= 0,000794*HC* MTOTW(etanoolil töötavad mootorid),kusNOx conc, COconc, HCconc,1 NMHCconc = kogu tsükli keskmised taustkorrigeeritud kontsentratsioonid, mis on saadud integreerimise (kohustuslik NOx ja HC puhul) või kotis mõõtmise teel, ppm;MTOTW = kogu tsükli lahjendatud heitgaasi kogumass kg-des, nagu on määratletud punktis 4.1.4.3.1.1. Taustkorrigeeritud kontsentratsioonide määramineHeitmete netokontsentratsioonide saamiseks lahutatakse lahjendusõhu gaasiliste heitmete keskmised taustkontsentratsioonid mõõdetud kontsentratsioonidest. Taustkontsentratsioonide keskmiste väärtuste määramiseks võib kasutada proovikoti meetodit või püsivat mõõtmist integreerimisega. Kasutatakse järgmisi valemeid:conc = conc— conc*,kusconc = vastava heitme kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, korrigeerituna lahjendusõhus sisalduva vastava saasteaine kogusega, ppm;conce = vastava heitme kontsentratsioon, mõõdetuna lahjendatud heitgaasis, ppm;concd = vastava heitme kontsentratsioon, mõõdetuna lahjendusõhus, ppm;DF = lahjendustegur.Lahjendustegur arvutatakse järgmiselt:DF =HC+ COconce×10-4kus,CO2, conce = CO2 kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, mahuprotsentHCconce = HC kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, ppm C1COconce = CO kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, ppmFS = stöhhiomeetriline tegurKuival alusel mõõdetud kontsentratsioonid arvutatakse ümber niiskele alusele III lisa 1. liite punkti 4.2 kohaselt.Stöhhiomeetriline tegur arvutatakse kütuse harilikule koostisele CHαOβNγ järgmiselt:F= 100×α21 +-γ2Kui kütuse koostis pole teada, võib alternatiivselt kasutada järgmisi stöhhiomeetrilisi tegureid:F= 12,34.3.2. Voolu kompenseerimisega süsteemidSoojusvahetita süsteemide puhul arvutatakse heitmete massi (g/katse) määramiseks heitkoguste hetkemass ning integreeritakse hetkeväärtused kogu tsükli ulatuses. Kontsentratsiooni hetkeväärtuste suhtes rakendatakse ka vahetut taustkorrigeerimist. Kasutatakse järgmisi valemeid:1) NO=Σ-MTOTW×NOXconcd×1–1/DF ×0,0015872) CO=Σ-MTOTW×COconcd×1–1/DF×0,0009663) HC=Σ-MTOTW×HCconcd×1–1/DF×0,000749kusconce = vastava heitme kontsentratsioon, mõõdetuna lahjendatud heitgaasis, ppm;concd = vastava heitme kontsentratsioon, mõõdetuna lahjendusõhus, ppm;MTOTW, I = niiske lahjendatud heitgaasi hetkemass (vaata punkt 4.1), kg;MTOTW = kogu tsükli lahjendatud heitgaasi kogumass (vaata punkt 4.1), kg;DF = lahjendustegur, nagu on määratletud punktis 4.3.1.1.4.4. Spetsiifiliste heitkoguste arvutamineKõigi üksikute koostisosade heitkogused (g/kWh) arvutatakse järgmisel viisil:= NO/W= CO/W= HC/WkusWact = tsükli tegelik töö, nagu on määratletud punktis 3.9.2, kWh."[1] Komisjon hindab neid veel enne 31. detsembrit 2001.[2] Komisjon hindab neid veel enne 31. detsembrit 2001.[3] Komisjon hindab neid veel enne 31. detsembrit 2001.[1] Põhineb C1-ekvivalendil.[2] Põhineb C1-ekvivalendil.--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/70/eü, 16. november 2000, millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/42/EMÜ inimverest või inimese vereplasmast saadud püsiaineid sisaldavate meditsiiniseadmete suhtes

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32000L0070

Euroopa Liidu Teataja L 313 , 13/12/2000 Lk 0022 - 0024

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/70/EÜ,16. november 2000,millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/42/EMÜ inimverest või inimese vereplasmast saadud püsiaineid sisaldavate meditsiiniseadmete suhtesEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras [3]ning arvestades järgmist:(1) Lisaks meditsiiniliste in vitro diagnostikavahendite käsitlemisele oli komisjoni ettepaneku eesmärk muuta nõukogu 14. juuni 1993. aasta direktiivi 93/42/EMÜ meditsiiniseadmete kohta [4] nii, et selle reguleerimisala laieneks meditsiiniseadmetele, mille valmistamisel on kasutatud eluvõimetuid kudesid või sellistest kudedest saadud inimpäritoluga aineid. Selline muudatus ei sisaldunud direktiivis 98/79/EÜ [5] selle vastuvõtmisel.(2) Seepärast on käesoleva direktiivi eesmärk muuta direktiivi 93/42/EMÜ nii, et selle reguleerimisala hõlmaks ainult neid seadmeid, kuhu on lahutamatu osana inkorporeeritud inimverest või inimese vereplasmast saadud ained. Muid inimkudedest saadud aineid sisaldavad meditsiiniseadmed jäetakse kõnealuse direktiivi reguleerimisalast välja.(3) Meditsiiniseadmete tootmist, turustamist ja kasutamist reguleerivate eeskirjade põhieesmärgiks peab olema rahvatervise kaitse.(4) Meditsiiniseadmete kasutamisel patsientide, kasutajate ja vajaduse korral muude isikute ohutust ja tervisekaitset tagavad siseriiklikud sätted tuleb ühtlustada, et garanteerida selliste seadmete vaba liikumine siseturu piires.(5) Meditsiiniseadmetel, kuhu on lahutamatu osana inkorporeeritud inimverest või inimese vereplasmast saadud aineid, on teiste meditsiiniseadmetega samalaadne otstarve. Seetõttu ei ole mingit põhjust neid vabas ringluses teistmoodi käsitleda.(6) Meditsiiniseadmed, mille lahutamatuks osaks on inimverest või inimese vereplasmast saadud aine, millel võib lisaks seadme toimele olla lisatoime kehale, peavad vastama direktiivi 93/42/EMÜ sätetele ja muudele nimetatud direktiivi täiendavatele sätetele.(7) Inimverest saadud ainet võib selle eraldi kasutamise korral käsitleda ravimi koostisosana nõukogu direktiivi 89/381/EMÜ [6] tähenduses. Kui selline aine sisaldub meditsiiniseadmes, tuleb seda nõuetekohaselt kontrollida analoogselt nõukogu direktiividega 75/318/EMÜ [7] ja 89/381/EMÜ. Kontrolli teostavad eespool nimetatud direktiivide rakendamiseks volitatud asutused,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 93/42/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:a) lisatakse järgmine lõige:"4a. Kui seadmesse on lahutamatu osana inkorporeeritud aine, mida eraldi kasutamise korral võib pidada direktiivi 89/381/EMÜ [8] artiklis 1 määratletud ravimi koostisosaks või inimverest või inimese vereplasmast saadud ravimiks ja millel võib lisaks seadme toimele olla lisatoime kehale, edaspidi "inimverest saadud aine";, hinnatakse seda seadet ja kinnitatakse see käesoleva direktiivi kohaselt.";b) lõike 5 punkt e asendatakse järgmisega:"e) inimveri, veretooted, inimese vereplasma või inimvererakud, v.a inimverest saadud ained;"2. I lisa muudetakse järgmiselt:a) punktile 7.4 lisatakse järgmised lõigud:"Kui seadmesse on lahutamatu osana inkorporeeritud inimverest saadud aine, küsib volitatud asutus Euroopa Ravimihindamisameti (EMEA) teaduslikku arvamust kõnealuse aine kvaliteedi ja ohutuse kohta, võttes arvesse asjakohaseid ühenduse sätteid ning lähtudes eelkõige direktiivide 75/318/EMÜ ja 89/381/EMÜ sätetest. Kontrollitakse aine kasutuskõlblikkust meditsiiniseadme osana, võttes arvesse seadme sihtotstarvet.Vastavalt direktiivi 89/381/EMÜ artikli 4 lõikele 3 testib riiklik või liikmesriigi poolt selleks määratud laboratoorium inimverest saadud aine igast puistematerjali ja/või lõpptoote partiist võetud proovi.";b) punktile 13.3 lisatakse järgmine lõik:"n) artikli 1 lõikes 4a nimetatud seadme puhul viide selle kohta, et seade sisaldab inimverest saadud ainet."3. II lisa muudetakse järgmiselt:a) punkti 3.2 alapunkti c viies taane asendatakse järgmisega:"— märge selle kohta, kas seadmesse on lahutamatu osana inkorporeeritud I lisa punktis 7.4 nimetatud ainet või inimverest saadud ainet, ning andmed sellega seoses tehtud katsete kohta, mis on vajalikud kõnealuse aine või inimverest saadud aine ohutuse, kvaliteedi ja kasutuskõlblikkuse hindamiseks, võttes arvesse seadme sihtotstarvet.";b) punkti 4.3 teine ja kolmas lõik asendatakse järgmistega:"I lisa punkti 7.4 esimeses lõigus nimetatud seadmete puhul peab volitatud asutus selles punktis käsitletud aspekte silmas pidades enne otsuse tegemist nõu ühe vastavalt direktiivile 65/65/EMÜ liikmesriikide poolt määratud pädeva asutusega. Volitatud asutus võtab otsuse tegemisel arvesse sellel nõupidamisel väljendatud seisukohti. Ta edastab oma lõpliku otsuse asjassepuutuvale pädevale asutusele.I lisa punkti 7.4 teises lõigus nimetatud seadmete puhul tuleb neid käsitlevatele dokumentidele lisada EMEA teaduslik arvamus. Volitatud asutus võtab otsuse tegemisel arvesse EMEA arvamust. Volitatud asutus ei või anda tõendit, kui EMEA teaduslik arvamus on eitav. Ta edastab oma lõpliku otsuse EMEA-le.";c) lisatakse järgmine punkt:"8. Kohaldamine artikli 1 lõikes 4a nimetatud seadmete suhtes:Pärast artikli 1 lõikes 4a nimetatud seadmete iga partii valmistamise lõpuleviimist teatab tootja volitatud asutusele seadmepartii vabasse ringlusse laskmisest ja saadab talle ametliku tõendi kõnealuses seadmes kasutatud inimverest saadud aine vabasse ringlusse laskmise kohta, mille on välja andnud riiklik või liikmesriigi poolt selleks määratud laboratoorium kooskõlas direktiivi 89/381/EMÜ artikli 4 lõikega 3."4. III lisa muudetakse järgmiselt:a) punkti 3 kuues taane asendatakse järgmisega:"— märge selle kohta, kas seadmesse on lahutamatu osana inkorporeeritud I lisa punktis 7.4 nimetatud ainet või inimverest saadud ainet, ning andmed sellega seoses tehtud katsete kohta, mis on vajalikud kõnealuse aine või inimverest saadud aine ohutuse, kvaliteedi ja kasutuskõlblikkuse hindamiseks, võttes arvesse seadme sihtotstarvet.";b) punkti 5 teine ja kolmas lõik asendatakse järgmistega:"I lisa punkti 7.4 esimeses lõigus nimetatud seadmete puhul peab volitatud asutus selles punktis käsitletud aspekte silmas pidades enne otsuse tegemist nõu ühe vastavalt direktiivile 65/65/EMÜ liikmesriikide poolt määratud pädeva asutusega. Volitatud asutus võtab otsuse tegemisel arvesse sellel nõupidamisel väljendatud seisukohti. Ta edastab oma lõpliku otsuse asjassepuutuvale pädevale asutusele.I lisa punkti 7.4 teises lõigus nimetatud seadmeid käsitlevatele dokumentidele tuleb lisada EMEA teaduslik arvamus. Volitatud asutus võtab otsuse tegemisel arvesse EMEA arvamust. Volitatud asutus ei või anda tõendit, kui EMEA teaduslik arvamus on eitav. Ta edastab oma lõpliku otsuse EMEA-le."5. IV lisasse lisatakse järgmine punkt:"9. Kohaldamine artikli 1 lõikes 4a nimetatud seadmete suhtes:Punktile 5 vastavatel juhtudel teatab tootja pärast artikli 1 lõikes 4a nimetatud seadmete iga partii valmistamise lõpuleviimist ning punkti 6 kohase kontrollimise korral volitatud asutusele kõnealuse partii vabasse ringlusse laskmisest ja saadab talle ametliku tõendi seadmes kasutatud inimverest saadud aine vabasse ringlusse laskmise kohta, mille on välja andnud riiklik või liikmesriigi poolt selleks määratud laboratoorium kooskõlas direktiivi 89/381/EMÜ artikli 4 lõikega 3."6. V lisasse lisatakse järgmine punkt:"7. Kohaldamine artikli 1 lõikes 4a nimetatud seadmete suhtes:Pärast artikli 1 lõikes 4a nimetatud seadmete iga partii valmistamise lõpuleviimist teatab tootja volitatud asutusele seadmepartii vabasse ringlusse laskmisest ja saadab talle ametliku tõendi kõnealuses seadmes kasutatud inimverest saadud aine vabasse ringlusse laskmise kohta, mille on välja andnud riiklik või liikmesriigi poolt selleks määratud laboratoorium kooskõlas direktiivi 89/381/EMÜ artikli 4 lõikega 3."7. IX lisa III osa punktile 4.1 lisatakse järgmine lõik:"Kõik seadmed, millesse on lahutamatu osana inkorporeeritud inimverest saadud ainet, kuuluvad III klassi."Artikkel 2Rakendamine ja üleminekusätted1. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 13. detsembriks 2001. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 13. juunist 2002.Kui liikmesriigid need meetmed võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise vormi kehtestavad liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.3. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et direktiivi 93/42/EMÜ artikli 16 alusel vastavushindamise eest vastutavad volitatud asutused võtavad arvesse kogu asjakohast informatsiooni selliste seadmete omaduste ja funktsioonivõime kohta, sealhulgas kõigi seniste selliseid seadmeid käsitlevate siseriiklike õigusnormide alusel juba tehtud katsete ja kontrollide tulemusi.4. Viie aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist aktsepteerivad liikmesriigid selliste seadmete turuleviimist, mis vastavad nende territooriumil käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeval kehtivatele eeskirjadele. Nimetatud seadmeid võib kasutusele võtta veel täiendava kahe aasta jooksul.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 16. november 2000Euroopa Parlamendi nimelPresidentN. FontaineNõukogu nimeleesistujaR. Schwarzenberg[1] EÜT C 172, 7.7.1995, lk 21 jaEÜT C 87, 18.3.1997, lk 9.[2] EÜT C 18, 22.1.1996, lk 12.[3] Euroopa Parlamendi 12. märtsi 1996. aasta arvamus (EÜT C 96, 1.4.1996, lk 31), nõukogu 29. juuni 2000. aasta ühine seisukoht (EÜT C 245, 25.8.2000, lk 19) ja Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2000. aasta otsus.[4] EÜT L 169, 12.7.1993, lk 1. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 98/79/EÜ (EÜT L 331, 7.12.1998, lk 1).[5] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 1998. aasta direktiiv 98/79/EÜ meditsiiniliste in vitro diagnostikavahendite kohta (EÜT L 331, 7.12.1998, lk 1).[6] Nõukogu 14. juuni 1989. aasta direktiiv 89/381/EMÜ, millega laiendatakse ravimpreparaatidega seotud ning õigus- ja haldusnormidega kehtestatud sätete ühtlustamist käsitlevate direktiivide 65/65/EMÜ ja 75/319/EMÜ reguleerimisala ning nähakse ette erisätted inimverest või inimese vereplasmast saadud ravimite kohta (EÜT L 181, 28.6.1989, lk 44).[7] Nõukogu 20. mai 1975. aasta direktiiv 75/318/EMÜ ravimite kontrolliga seotud analüütilisi, farmakoloogilis-toksikoloogilisi ja kliinilisi standardeid ning protokolle käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 147, 9.6.1975, lk 1). Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega 1999/83/EÜ (EÜT L 243, 15.9.1999, lk 9).[8] Nõukogu 14. juuni 1989. aasta direktiiv 89/381/EMÜ, millega laiendatakse ravimpreparaatidega seotud ning õigus- ja haldusnormidega kehtestatud sätete ühtlustamist käsitlevate direktiivide 65/65/EMÜ ja 75/319/EMÜ reguleerimisala ning nähakse ette erisätted inimverest või inimese vereplasmast saadud ravimite kohta (EÜT L 181, 28.6.1989, lk 44).--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 92/58/EMÜ, 24. juuni 1992, töökohas kasutatavate ohutus- ja/või tervisekaitsemärkide miinimumnõuete kohta (üheksas üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31992L0058

Euroopa Liidu Teataja L 245 , 26/08/1992 Lk 0023 - 0042 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 5 Köide 5 Lk 0182  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 5 Köide 5 Lk 0182

		Nõukogu direktiiv 92/58/EMÜ,24. juuni 1992,töökohas kasutatavate ohutus- ja/või tervisekaitsemärkide miinimumnõuete kohta (üheksas üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGUvõttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 118a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1] mis esitati pärast tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu nõuandekomiteega konsulteerimist,koostöös Euroopa Parlamendiga, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:asutamislepingu artiklis 118a on sätestatud, et nõukogu võtab direktiividega vastu miinimumnõuded, et eelkõige töökeskkonna parandamisega tagada töötajate ohutuse ja tervise parem kaitse;kõnealuse artikli alusel tuleb sellistes direktiivides hoiduda haldus-, finants- ja õiguslike piirangute kehtestamisest viisil, mis pidurdaks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete asutamist ja arengut;komisjoni teatis tööohutust, -hügieeni ja -tervishoidu käsitleva programmi kohta [4] näeb ette nõukogu 25. juuli 1977. aasta direktiivi 77/576/EMÜ (ohutusmärke töökohtadel käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) [5] reguleerimisala läbivaatamise ja laiendamise;nõukogu võttis oma 21. detsembri 1987. aasta resolutsioonis tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu kohta [6] teadmiseks komisjoni kavatsuse esitada nõukogule peatselt ettepanek eespool nimetatud direktiivi läbivaatamise ja laiendamise kohta;selguse ja järjepidevuse huvides tuleks direktiiv 77/576/EMÜ asendada käesoleva direktiiviga;käesolev direktiiv on üksikdirektiiv töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamist käsitleva nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses; [7] direktiivi 89/391/EMÜ sätteid kohaldatakse seega täielikult ohutus- ja tervisekaitsemärkide kasutamise suhtes töökohtades, ilma et see piiraks käesolevas direktiivis sisalduvate rangemate ja/või erisätete kohaldamist;kehtivad ühenduse reeglid käsitlevad peamiselt ohutusmärke ning ohtlike takistuste ja kohtade tähistamist ja piirduvad seega ainult teatavat tüüpi märkidega;sellest piirangust tuleneb, et mõned ohud ei ole nõuetekohaselt tähistatud; seepärast tuleks kasutusele võtta uut tüüpi märgid, mille abil saaksid tööandjad ja töötajad identifitseerida töökohas ohu oma turvalisusele ja/või tervisele ning seda ohtu vältida;ohutus- ja tervisekaitsemärke tuleb kasutada, kui ohtu ei saa piisavalt vähendada ühiskaitsetehnikatega või töökorraldusmeetmete, -meetodite või -menetlustega;paljud erinevused praegu liikmesriikides kasutatavate ohutus- ja tervisekaitsemärkide vahel põhjustavad ebakindlust, mis võib veelgi suureneda seoses töötajate vaba liikumisega siseturul;tõenäoliselt vähendab standarditud märkide kasutamine töökohtades ohte, mis võivad tekkida töötajate vahelistest keelelistest ja kultuurilistest erinevustest;käesolev direktiiv on konkreetne samm siseturu sotsiaalse mõõtme täiustamise poole;vastavalt otsusele 74/325/EMÜ, [8] viimati muudetud Hispaania ja Portugali ühinemisaktiga, konsulteerib komisjon selles valdkonnas ettepanekute koostamisel tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu nõuandekomiteega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I JAGUÜLDSÄTTEDArtikkel 1Eesmärk1. Käesolevas direktiivis, mis on üheksas üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses, sätestatakse töökohas kasutatavate ohutus- ja/või tervisekaitsemärkidega seotud miinimumnõuded.2. Käesolevat direktiivi ei kohaldata märkide suhtes, mida kasutatakse ohtlike ainete ja preparaatide, toodete ja/või seadmete turustamiseks, kui ühenduse õigusnormides sellele otseselt ei viidata.3. Käesolevat direktiivi ei kohaldata märkide suhtes, mida kasutatakse maantee-, raudtee-, siseveekogude-, mere- ja õhutranspordi reguleerimiseks.4. Direktiivi 89/391/EMÜ sätteid kohaldatakse tervikuna kogu lõikes 1 nimetatud valdkonnas, ilma et see piiraks käesoleva direktiivi rangemate ja/või erisätete kohaldamist.Artikkel 2MõistedKäesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) ohutus- ja/või tervisekaitsemärgid — märgid, mis viitavad konkreetsele objektile, tegevusele või olukorrale ja mis annavad teavet või juhiseid ohutuse ja/või tervisekaitse kohta töökohas olenevalt asjaoludest kas sildi, värvi, valgustatud märgi või helisignaali, suulise märguande või viipemärkide abil;b) keelumärk — märk, mis keelab käitumise, millega võib kaasneda oht või mis võib põhjustada ohtu;c) hoiatusmärk — märk, mis hoiatab riski või ohu eest;d) kohustusmärk — märk, mis näeb ette konkreetse käitumise;e) varuväljapääsu- või esmaabimärk — märk, mis annab teavet varuväljapääsude või esmaabi- või päästevahendite kohta;f) teavitusmärk — märk, mis annab punktides b–e nimetamata teavet;g) silt — märk, mis annab geomeetriliste kujundite, värvide ja sümboli või piktogrammi abil konkreetset teavet ja mille muudab nähtavaks piisavalt tugev valgustus;h) täiendav silt — silt, mida kasutatakse koos ühe punktis g kirjeldatud märgiga ja mis annab täiendavat teavet;i) ohutusvärv — värv, millele on antud konkreetne tähendus;j) sümbol või piktogramm — kujutis, mis kirjeldab olukorda või näeb ette konkreetse käitumise ja mida kasutatakse sildil või valgustatud pinnal;k) valgustatud märk — märk, mille tekitab läbipaistvast või poolläbipaistvast materjalist seadis, mida valgustatakse seestpoolt või tagant selliselt, et tekib mulje helendavast pinnast;l) helisignaal — kodeeritud helisignaal, mida tekitab ja edastab selleks projekteeritud seade ilma inim- või tehishäält kasutamata;m) suuline märguanne — eelnevalt kindlaksmääratud verbaalne sõnum, mille edastab inim- või tehishääl;n) käega antav märguanne — käsivarte ja/või käelabade kodeeritud vormis liigutamine ja/või asend, mida kasutatakse töötajate jaoks riski või ohtu kujutavaid manöövreid sooritavate isikute juhendamiseks.II JAGUTÖÖANDJA KOHUSTUSEDArtikkel 3Üldeeskirjad1. Tööandjad kannavad hoolt käesoleva direktiiviga ettenähtud ohutus- ja/või tervisekaitsemärkide eest, kui ohte ei saa vältida või piisavalt vähendada ühiskaitsetehnikatega või töökorraldusmeetmete, -meetodite või -menetlustega, või tagavad selliste märkide olemasolu.Tööandjad võtavad arvesse direktiivi 89/391/EMÜ artikli 6 lõike 3 punkti a kohast riski hindamist.2. Ilma et see piiraks V lisa kohaldamist, paigaldatakse maantee-, raudtee-, siseveekogude-, mere- ja õhutranspordi reguleerimiseks kasutatavad märgid, kui see on sellise transpordiliigi puhul vaja lik, ettevõttesse ja/või asutusse.Artikkel 4Esmakordselt kasutatavad ohutus- ja/või tervisekaitsemärgidIlma et see piiraks artikli 6 kohaldamist, peab ohutus- ja/või tervisekaitsemärk, mida kasutatakse töökohas esmakordselt pärast artikli 11 lõike 1 esimeses lõigus sätestatud kuupäeva, vastama I–IX lisas sätestatud miinimumnõuetele.Artikkel 5Juba kasutatavad ohutus- ja/või tervisekaitsemärgidIlma et see piiraks artikli 6 kohaldamist, peab ohutus- ja/või tervisekaitsemärk, mida kasutati töökohas juba enne artikli 11 lõike 1 esimeses lõigus osutatud kuupäeva, vastama I–IX lisas sätestatud miinimumnõuetele hiljemalt kaheksateistkümne kuu möödumisel nimetatud kuupäevast.Artikkel 6Erandid1. Võttes arvesse asjaomaste ettevõtete tegevuste liike ja/või suurust, võivad liikmesriigid täpsustada, millistesse kategooriatesse kuuluvatel ettevõtetel on lubatud asendada käesolevas direktiivis sätestatud valgustatud märgid ja/või helisignaalid täielikult, osaliselt või ajutiselt alternatiivsete abinõudega, mis tagavad kaitstuse sama taseme.2. Liikmesriigid võivad pärast tööturu mõlema osapoolega konsulteerimist kalduda kõrvale VIII lisa punkti 2 ja/või IX lisa punkti 3 kohaldamisest, kui nad kehtestavad alternatiivsed abinõud, mis tagavad sama kaitstuse taseme.3. Liikmesriigid konsulteerivad lõike 1 rakendamisel tööandjate ja töötajate organisatsioonidega vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavadele.Artikkel 7Töötajate teavitamine ja juhendamine1. Ilma et see piiraks direktiivi 89/391/EMÜ artikli 10 kohaldamist, teavitatakse töötajaid ja/või nende esindajaid kõikidest meetmetest, mida võetakse seoses ohutus- ja/või tervisekaitsemärkidega töökohal.2. Ilma et see piiraks direktiivi 89/391/EMÜ artikli 12 kohaldamist, tuleb töötajatele anda sobivad juhised, eeskätt konkreetsete suuniste vormis, seoses ohutus- ja/või tervisekaitsemärkidega töökohal.Eelkõige hõlmab esimeses lõigus osutatud juhiste andmine märkide tähendust (eriti juhul, kui märk sisaldab sõnu) ning üldisi ja konkreetseid käitumisjuhiseid.Artikkel 8Töötajate nõustamine ja nende osalemineTöötajate ja/või nende esindajatega konsulteerimine ja nende osalemine toimub direktiivi 89/391/EMÜ artikli 11 kohaselt käesoleva direktiiviga reguleeritud küsimustes, kaasa arvatud I–IX lisa.III JAGUMUUD SÄTTEDArtikkel 9Lisade kohandamineI–IX lisa tehniline kohandamine toimub direktiivi 89/391/EMÜ artiklis 17 sätestatud korras, pidades silmas järgmist:- töökohas kasutatavate ohutus- ja/või tervisekaitsemärkide või seadmete projekteerimise ja tootmisega seotud tehnilist ühtlustamist ja standardimist käsitlevate direktiivide vastuvõtmine,- tehnika areng, rahvusvaheliste eeskirjade või spetsifikaatide muudatused ning töökohtades kasutatavaid ohutus- ja tervisekaitsemärke puudutavate teadmiste täienemine.Artikkel 101. Direktiiv 77/576/EMÜ tunnistatakse kehtetuks artikli 11 lõike 1 esimeses lõigus nimetatud kuupäeval.Artiklis 5 osutatud juhtudel kehtib kõnealune direktiiv siiski veel maksimaalselt kuni kaheksateist kuud pärast nimetatud kuupäeva.2. Kõiki viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesoleva direktiivi vastavatele sätetele.Artikkel 11Lõppsätted1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 24. juuniks 1994.Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.3. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusaktide teksti.4. Liikmesriigid esitavad komisjonile iga viie aasta järel aruande käesoleva direktiivi sätete tegeliku rakendamise kohta, osutades tööandjate ja töötajate arvamusele.Komisjon teatab sellest Euroopa Parlamendile, nõukogule, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu nõuandekomiteele.5. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule ning majandus- ja sotsiaalkomiteele regulaarselt aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta, võttes arvesse lõikeid 1–4.Artikkel 12Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 24. juuni 1992Nõukogu nimeleesistujaJosé da Silva Peneda[1] EÜT C 53, 28.2.1991, lk 46 ja EÜT C 279, 26.10.1991, lk 13.[2] EÜT C 240, 16.9.1991, lk 102 ja EÜT C 150, 15.6.1992.[3] EÜT C 159, 17.6.1991, lk 9.[4] EÜT C 28, 3.2.1988, lk 3.[5] EÜT L 229, 7.9.1977, lk 12. Viimati muudetud komisjoni direktiiviga 79/640/EMÜ. (EÜT L 183, 19.7.1979, lk 11.)[6] EÜT C 28, 3.2.1989, lk 1.[7] EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.[8] EÜT L 185, 9.7.1974, lk 15.--------------------------------------------------I LISAMIINIMUMNÕUDED TÖÖKOHTADES KASUTATAVATELE OHUTUS- JA/VÕI TERVISEKAITSEMÄRKIDELE1. Sissejuhatavad märkused1.1. Kui vastavalt direktiivi artiklis 3 sätestatud üldeeskirjadele nõutakse ohutus- ja/või tervisekaitsemärke, peavad need vastama II–IX lisas sätestatud konkreetsetele nõuetele.1.2. Käesolevas lisas tutvustatakse kõnealuseid nõudeid, kirjeldatakse ohutus- ja/või tervisekaitsemärkide erinevaid kasutusmooduseid ja esitatakse märkide vahetamise ja kombineerimise üldeeskirjad.1.3. Ohutus- ja või tervisekaitsemärke võib kasutada ainult selleks, et edastada käesolevas direktiivis sätestatud teavet.2. Märkide tüübid2.1. Alalised märgid2.1.1. Keeldude, hoiatuste ja kohustuslike nõuete ning varuväljapääsude ja esmaabivahendite asukoha ja identifitseerimise jaoks tuleb kasutada alalisi silte.Tuletõrjevahendite asukoha ja identifitseerimise märgistamiseks tuleb kasutada silte ja/või ohutusvärvi.2.1.2. Mahutitele ja torudele tuleb sildid paigaldada vastavalt III lisale.2.1.3. Kohad, kus on oht põrgata kokku takistustega või kukkuda, tuleb alaliselt märgistada ohutusvärvi ja/või siltidega.2.1.4. Liikumisteed tuleb alaliselt märgistada ohutusvärviga.2.2. Ajutised märgid2.2.1. Valgustatud märke, helisignaale ja/või suulisi märguandeid tuleb, võttes arvesse punktis 3 sätestatud märkide vahetamise ja kombineerimise võimalust, kasutada ohust teatamiseks, kutsumaks inimesi üles teatavale käitumisele ja inimeste evakueerimiseks häda korral.2.2.2. Viipemärke ja/või suulisi märguandeid tuleb vajaduse korral kasutada selleks, et juhendada riskantseid või ohtlikke manöövreid teostavaid inimesi.3. Märkide vahetamine ja kombineerimine3.1. Kui järgmised vahendid on võrdselt tõhusad, võib kasutada ükskõik millist neist:- ohutusvärv või silt selliste kohtade märgistamiseks, kus on takistus või järsk aste,- valgustatud märgid, helisignaalid või suulised märguanded,- viipemärgid või suulised märguanded.3.2. Mõningat tüüpi märke võib koos kasutada:- valgustatud märgid ja helisignaalid,- valgustatud märgid ja suulised märguanded,- viipemärgid ja suulised märguanded.4. Allpool toodud tabelis esitatud juhendid kehtivad kõigi märkide suhtes, mis sisaldavad ohutusvärve:Värv | Tähendus või eesmärk | Juhendid ja teave |Punane | Keelumärk | Ohtlik käitumine |Häire | Peatumine, sulgemine, hädaseiskamisseadised Evakueeruda |Tuletõrjevahendid | Tunnused ja asukoht |Kollane või merevaigukollane | Hoiatusmärk | Olge ettevaatlik, võtke kasutusele ettevaatusabinõud Uurige olukorda |Sinine | Kohustusmärk | Spetsiifiline käitumine või tegevus Kandke isikukaitsevahendeid |Roheline | Varuväljapääs, esmaabimärk | Uksed, väljapääsud, liikumisteed, vahendid, seadmed |Ohtu ei ole | Normaalne olukord taastunud |5. Märgi tõhusust ei tohi kahjustada järgmised asjaolud:5.1. sama liiki infoallika olemasolu, mis segab nähtavust või kuuldavust; seepärast eelkõige:5.1.1. tuleks vältida liialt paljude märkide paigutamist üksteise lähedusse;5.1.2. samal ajal ei tohiks kasutada kaht valgustatud märki, mida võib omavahel segi ajada;5.1.3. valgustatud märki ei tohi kasutada teise samalaadse valgustatud allika lähedal;5.1.4. samal ajal ei tohi kasutada kaht helisignaali;5.1.5. helisignaali ei tohi kasutada, kui ümbritsevat müra on liialt palju;5.2. märkide või signaalseadmete kehv kujundus, ebapiisav arv, ebaõige asukoht, halb seisund või vigane funktsioneerimine.6. Vastavalt nõuetele tuleb märke ja signaalseadmeid regulaarselt puhastada, hooldada, kontrollida, parandada ja vajadusel need asendada, et tagada nende oluliste ja/või funktsionaalsete omaduste säilimine.7. Paigaldatavate märkide ja signaalseadmete arv ja asukoht sõltuvad riski või ohu ulatusest või kaetava piirkonna suurusest.8. Toidet vajavatel märkidel peab olema kindel tagavaratoide elektrikatkestuse puhuks, kui elektrikatkestus ei elimineeri ohtu.9. Valgustatud märgi ja/või helisignaali sisselülitamine näitab, millal vajalik tegevus peaks algama; märk või signaal peab töötama seni, kuni tegevus kestab.Valgustatud märgid ja helisignaalid tuleb pärast kasutamist viivitamata reaktiveerida.10. Valgustatud märke ja helisignaale tuleb kontrollida enne kasutuselevõtmist tagamaks, et nad töötavad korralikult ja on tõhusad, ning pärast seda regulaarsete ajavahemike järel.11. Kui asjaomased töötajad on nägemis- või kuulmispuudega, kaasa arvatud isikukaitsevahendite kasutamisest põhjustatud kuulmispuudega, tuleb võtta meetmeid kõnealuste märkide täiendamiseks või asendamiseks.12. Ohtlike ainete või valmististe märkimisväärsete koguste ladustamiseks kasutatavad alad, ruumid või aiaga ümbritsetud territooriumid tuleb tähistada sobiva II lisa punktis 3.2 osutatud hoiatusmärgiga või III lisa punktis 1 sätestatud tähisega, kui individuaalsete pakendite või mahutite sildid pole selleks otstarbeks sobivad.--------------------------------------------------II LISAMÄRKIDELE ESITATAVAD ÜLDISED MIINIMUMNÕUDED1. Olulised omadused1.1. Siltide kuju ja värvid on sätestatud punktis 3 vastavalt nende eesmärgile (keeldu, hoiatust, kohustuslikku toimingut, evakuatsiooniteed, avariiseadmeid ja tuletõrjevahendeid tähistavad märgid).1.2. Piktogrammid peavad olema võimalikult lihtsad ja sisaldama ainult olulisi detaile.1.3. Kasutatavad piktogrammid võivad punktis 3 esitatutest pisut erineda või olla pisut üksikasjalikumad, kui nad kannavad sama tähendust ning erinevused või mugandused ei muuda tähenduse mõistmist keerulisemaks.1.4. Sildid tuleb valmistada põrutus- ja ilmastikukindlast materjalist, mis sobib ümbritseva keskkonnaga.1.5. Siltide mõõtmed, värviomadused ja fotomeetrilised omadused peavad olema sellised, et märgid oleksid hästi nähtavad ja kergesti mõistetavad.2. Kasutustingimused2.1. Põhimõtteliselt tuleb sildid paigutada sobivale kõrgusele ja vaatenurga suhtes sobivasse asendisse, võttes arvesse võimalikke takistusi üldise ohu korral alale pääsemise kohas või konkreetse ohu või objekti vahetus läheduses, ning hästi valgustatud, lihtsalt juurdepääsetavasse ja nähtavasse kohta.Ilma et see piiraks direktiivi 89/654/EMÜ sätete kohaldamist, tuleks kehva loomuliku valguse korral kasutada fosforestseerivaid värve, helkmaterjale või tehisvalgustust.2.2. Kui kaob olukord, millele silt viitab, tuleb silt kõrvaldada.3. Kasutatavad sildid3.1. KeelumärgidOlulised omadused:- ümar kuju,- must piktogramm valgel taustal, punane serv ja diagonaaljoon (punane osa peab moodustama vähemalt 35 % märgi pinnast).Kasutatavad märgid+++++ TIFF +++++Suitsetamine keelatud+++++ TIFF +++++Suitsetamine ja lahtine tuli keelatud+++++ TIFF +++++Jalakäijatel sisenemine keelatud+++++ TIFF +++++Veega kustutamine keelatud+++++ TIFF +++++Joogiks kõlbmatu vesi+++++ TIFF +++++Võõrastel sisenemine keelatud+++++ TIFF +++++Tööstusveokitel sisenemine keelatud+++++ TIFF +++++Mitte puudutada3.2. HoiatusmärgidOlulised omadused:- kolmnurkne kuju,- must piktogramm kollasel taustal, must serv (kollane osa peab moodustama vähemalt 50 % märgi pinnast).+++++ TIFF +++++Tuleohtlik materjal või kõrge temperatuur [1]+++++ TIFF +++++Plahvatusohtlik aine+++++ TIFF +++++Mürgine aine+++++ TIFF +++++Sööbiv aine+++++ TIFF +++++Radioaktiivne aine+++++ TIFF +++++Rippuv last+++++ TIFF +++++Tööstusveokid+++++ TIFF +++++Ettevaatust: elekter+++++ TIFF +++++Ohuala+++++ TIFF +++++Laserkiirgus+++++ TIFF +++++Oksüdeeriv aine+++++ TIFF +++++Mitteioniseeriv kiirgus+++++ TIFF +++++Tugev magnetväli+++++ TIFF +++++Takistused+++++ TIFF +++++Kukkumisoht+++++ TIFF +++++Bioloogiline oht [2]+++++ TIFF +++++Madal temperatuur+++++ TIFF +++++Kahjulik või ärritav aine [3]3.3. KohustusmärgidOlulised omadused:- ümar kuju,- valge piktogramm sinisel taustal (sinine osa peab moodustama vähemalt 50 % märgi pinnast).+++++ TIFF +++++Kanda kaitseprille+++++ TIFF +++++Kanda kaitsekiivrit+++++ TIFF +++++Kanda kõrvaklappe+++++ TIFF +++++Kanda respiratoorit+++++ TIFF +++++Kanda kaitsejalatseid+++++ TIFF +++++Kanda kaitsekindaid+++++ TIFF +++++Kanda kaitseriietust+++++ TIFF +++++Kanda näokaitset+++++ TIFF +++++Kanda kaitserakmeid+++++ TIFF +++++Jalakäijad peavad kasutama seda teed+++++ TIFF +++++Üldine kohustusmärk (vajadusel kasutada koos mõne muu märgiga)3.4. Varuväljapääsu- või esmaabimärgidOlulised omadused:- ristküliku või ruudu kuju,- valge piktogramm rohelisel taustal (roheline osa peab moodustama vähemalt 50 % märgi pinnast).+++++ TIFF +++++Varuväljapääs/evakuatsioonitee+++++ TIFF +++++Sinnapoole (täiendava informatsiooni märk)+++++ TIFF +++++Esmaabipunkt+++++ TIFF +++++Kanderaam+++++ TIFF +++++Esmaabidušš+++++ TIFF +++++Silmadušš+++++ TIFF +++++Telefon esmaabi väljakutsumiseks või evakueerimiseks3.5. TuletõrjemärgidOlulised omadused:- ristküliku või ruudu kuju,- valge piktogramm punasel taustal (punane osa peab moodustama vähemalt 50 % märgi pinnast).+++++ TIFF +++++Tuletõrjevoolik+++++ TIFF +++++Redel+++++ TIFF +++++Tulekustuti+++++ TIFF +++++Telefon tuletõrje kutsumiseks+++++ TIFF +++++Sinnapoole (täiendava informatsiooni märk)[1] Kui kõrge temperatuuri tähistamiseks puudub eraldi märk.[2] Piktogramm on ette nähtud nõukogu 26. novembri 1990. aasta direktiiviga 90/679/EMÜ töötajate kaitse kohta bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (seitsmes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses) EÜT L 374, 31.12.1990, lk 1.[3] Selle märgi taustavärv võib erandkorras olla merevaigukollane, et eristada kõnealust märki samalaadsest liiklusmärgist.--------------------------------------------------III LISAMAHUTITELE JA TORUDELE KANTAVATE MÄRKIDE MIINIMUMNÕUDED1. Direktiivides 67/548/EMÜ [1] ja 88/379/EMÜ [2] määratletud mahutid, mida töökohtades kasutatakse ohtlike ainete ja valmististe jaoks, ning mahutid, mida kasutatakse selliste ohtlike ainete või valmististe ladustamiseks, koos nähtavate torudega, mis sisaldavad või mille kaudu transporditakse ohtlikke aineid ja valmistisi, peavad olema tähistatud (värvilisel taustal esitatud piktogrammi või sümboliga) vastavalt nimetatud direktiivide sätetele.Lõiget 1 ei kohaldata mahutite suhtes, mida töökohtades kasutatakse lühiajaliselt, ega mahutite suhtes, mille sisu muutub sageli, eeldusel, et võetakse muid asjakohaseid meetmeid eelkõige seoses teavitamise ja/või koolitusega, mis tagavad samasuguse kaitstuse taseme.Lõikes 1 osutatud tähistust võib:- asendada II lisas sätestatud hoiatusmärgiga, kasutades samu piktogramme või sümboleid,- täiendada lisateabega, näiteks ohtliku aine või valmistise nimetuse ja/või valemiga ja ohu üksikasjadega,- mahutite transportimise korral töökohas täiendada või asendada märkidega, mida kogu ühenduses kasutatakse ohtlike ainete või valmististe veoks.2. Tähised tuleb kinnitada järgmiselt:- nähtavale küljele (külgedele),- paindumatul, isekleepuval või värvitud kujul.3. Vajaduse korral peavad käesoleva lisa esimeses punktis nimetatud märkidel olema II lisa punktis 1.4. määratletud olulised omadused ning nad peavad vastama II lisa punktiga 2 siltidele kehtestatud kasutusnõuetele.4. Ilma et see piiraks punktide 1, 2 ja 3 kohaldamist, peavad torudel kasutatavad tähised olema paigutatud nähtavale kohale kõige ohtlikumate punktide, näiteks ventiilide ja liitekohtade lähedusse ning asuma üksteisest mõistlikul kaugusel.5. Ohtlike ainete või valmististe märkimisväärsete koguste ladustamiseks kasutatavad alad, ruumid või aiaga ümbritsetud territooriumid tuleb tähistada sobiva II lisa punktis 3.2 osutatud hoiatusmärgiga või IIΙ lisa punktile 1 vastava tähisega, kui üksikpakendite või mahutite sildid pole selleks otstarbeks sobivad, võttes mõõtmete osas arvesse II lisa punkti 1.5.Hulga ohtlike ainete või valmististe laod võib tähistada ohuala hoiatusmärgiga.Eespool nimetatud märgid ja tähised tuleb võimaluse korral paigutada ladustamisalale või ladustamisruumi viiva ukse lähedale.[1] EÜT L 196, 16.8.1967, lk 1.[2] EÜT L 187, 16.7.1988, lk 14.--------------------------------------------------IV LISAMIINIMUMNÕUDED TULETÕRJEVAHENDITE JA NENDE ASUKOHA TÄHISTAMISELE1. Sissejuhatav märkusKäesolevat lisa kohaldatakse ainult tuletõrjeks kasutatavate vahendite suhtes.2. Tuletõrjevahendid peavad olema kindlat värvi ning nende asukoht peab olema märgistatud sildiga ja/või nende hoiukoht või neile juurdepääsemise koht spetsiaalse värviga.3. Tuletõrjevahendid tuleb tähistada punase värviga.Punaseks värvitud ala peab olema piisavalt suur, et tuletõrjevahendeid oleks lihtne ära tunda.4. Tuletõrjevahendite asukoha tähistamiseks tuleb kasutada II lisa punktis 3.5 sätestatud silte.--------------------------------------------------V LISAMIINIMUMNÕUDED TAKISTUSTE, OHTLIKE KOHTADE JA LIIKUMISTEEDE TÄHISTAMISEKS KASUTATAVATELE MÄRKIDELE1. Takistuste ja ohtlike kohtade märgid1.1. Ettevõtte hoonestatud tsoonis töötajatele töö ajal juurdepääsetav koht, kus on takistustega kokkupõrkamise või inimeste või esemete kukkumise oht, tuleb märgistada kas vahelduvate kollaste ja mustade või vahelduvate punaste ja valgete triipudega.1.2. Märgistuse mõõtmed peavad olema vastavuses kõnealuse takistuse või ohtliku koha suurusega.1.3. Kollased ja mustad või punased ja valged triibud peavad olema ligikaudu 45o nurga all ning enam-vähem ühesuurused.1.4. Näide:+++++ TIFF +++++2. Liikumisteede märgistamine2.1. Kui ruumide kasutamine ja sisseseade seda töötajate kaitseks eeldab, tuleb sõidukite liikumisteed selgelt tähistada hästi nähtavat (eelistatavalt valget või kollast) värvi pidevjoontega.2.2. Jooned peavad paiknema nii, et oleks tagatud vajalik ohutu vahemaa sõidukite ja lähedal olevate objektide ning jalakäijate ja sõidukite vahel.2.3. Kui see on otstarbekas, tuleb hoonestatud aladest väljaspool asuvad alalised liikumisteed samamoodi märgistada, kui neil teedel ei ole sobivaid piirdeid või sillutist.--------------------------------------------------VI LISAMIINIMUMNÕUDED VALGUSTATUD MÄRKIDELE1. Olulised omadused1.1. Valgustatud märgist kiiratav valgus peab moodustama keskkonnaga sobiva helendava kontrasti vastavalt märgi kasutamise kavandatud tingimustele, kuid ei tohi liiga intensiivse valguse tõttu tekitada peegeldust ega olla vähese valguse tõttu halvasti nähtav.1.2. Märgi valgustatud ala võib olla ühevärviline või sisaldada määratletud taustal olevat piktogrammi.1.3. Ühevärvilise valgustatud märgi värv peab vastama I lisa punktis 4 esitatud värvide ja tähenduste tabelile.1.4. Kui märgil on piktogramm, peab ka see vastama kõigile II lisas sätestatud asjaomastele reeglitele.2. Kasutamist reguleerivad erieeskirjad2.1. Kui seade võib edastada nii pidevaid kui ka vilkuvaid valgusmärguandeid, tuleb vilkuvat märguannet kasutada selleks, et anda märku tõsisemast ohust või suuremast vajadusest nõuetekohase/sätestatud sekkumise või abinõu järele, kui seda nõuaks pidev märguanne.Vilkuva valgustatud märgi iga välgatuse kestus ja välgatuste sagedus peavad olema sellised, et:- sõnum oleks selgesti mõistetav ja- välditaks segadust erinevate valgustatud märkide või pidevalt valgustatud märgiga.2.2. Kui vilkuvat märki kasutatakse helisignaali asemel või sellega koos, tuleb kasutada samasuguseid koode.2.3. Tõsisest ohust hoiatava vilkuva valgusmärguande edastamise seaded peavad olema erijärelevalve all või varustatud lisalambiga.--------------------------------------------------VII LISAMIINIMUMNÕUDED HELISIGNAALIDELE1. Olulised omadused1.1. Helisignaalid peavad olema:a) ümbritsevast mürast märgatavalt suurema helitugevusega, et helisignaal oleks kuuldav, kuid mitte liialt tugev või valu tekitav;b) lihtsalt äratuntavad, eelkõige heliimpulsi kestuse ja heliimpulsside või heliimpulsirühmade vaheliste intervallide osas, ning eristuma selgelt kõigist muudest helisignaalidest ja ümbritsevast mürast.1.2. Kui seade võib edastada nii muutuva kui ka pideva sagedusega helisignaali, tuleb muutuvat sagedust kasutada selleks, et anda märku tõsisemast ohust või pakilisemast vajadusest nõuetekohase/sätestatud sekkumise või abinõu järele kui pideva sagedusega helisignaali puhul.2. KoodEvakueerimissignaal peab olema pidev.--------------------------------------------------VIII LISAMIINIMUMNÕUDED SUULISTELE MÄRGUANNETELE1. Olulised omadused1.1. Kõneleja ehk edastaja suulised märguanded ühele või mitmele kuulajale peavad olema (mõnikord kodeeritud) lühikeste tekstide, fraaside, sõnagruppide ja/või üksikute sõnade vormis.1.2. Edastatavad sõnumid peavad olema võimalikult lühikesed, lihtsad ja selged; kõneleja verbaalsed võimed ja kuulaja(te) kuulmisvõime peavad olema sellised, et tagatud oleks usaldusväärne suuline verbaalne suhtlemine.1.3. Suulised märguanded võivad olla vahetud (inimhäälega edastatud) või kaudsed (inim- või tehishääl, mida edastatakse mis tahes otstarbeka kanali kaudu).2. Kasutamist reguleerivad erieeskirjad2.1. Asjaomased isikud peavad kasutatavat keelt osakama hästi, et nad suudaksid edastatavat teadet õigesti hääldada ja sellest aru saada ning sellest tulenevalt tervise ja/või ohutuse seisukohalt sobival moel käituda.2.2. Kui suulisi märguandeid kasutatakse žestide asemel või nendega koos, tuleks kasutada näiteks järgmisi koodsõnu:— algus | käskluse alguse tähistamiseks |— seis | liikumise katkestamiseks või lõpetamiseks |— lõpp | toimingu lõpetamiseks |— tõsta | lasti tõstmiseks |— langeta | lasti langetamiseks |— edasi | kasutatakse koos vastavate viipemärkidega |— tagasi |— paremale |— vasakule |— oht | hädapeatumiseks |— kiiresti | liikumise kiirendamiseks, et tagada ohutus. |--------------------------------------------------IX LISAMIINIMUMNÕUDED VIIPEMÄRKIDELE1. OmadusedViipemärk peab olema täpne, lihtne, ulatuslik, kergesti edasiantav ja mõistetav ning teistest märguannetest selgelt eristatav.Kui samal ajal kasutatakse mõlemat kätt, tuleb neid liigutada sümmeetriliselt ja ainult ühe märguande andmiseks.Kui viipemärgid vastavad eespool esitatud tingimustele, võivad nad pisut erineda punktis 3 sätestatutest või olla üksikasjalikumad; kuid igal juhul peavad nad olema sama tähendusrikkad ja mõistetavad.2. Kasutamist reguleerivad erieeskirjad2.1. Viipemärke edastav isik (edaspidi signaliseerija) annab käsivarte/käte liigutuste abil manööverdamisjuhiseid viipemärke vastuvõtvale isikule (edaspidi täitja).2.2. Signaliseerija peab suutma jälgida kõiki manöövreid, ilma et see talle ohtlik oleks.2.3. Signaliseerija ülesandeks peab olema ainult manööverdamise juhtimine ning läheduses olevate töötajate ohutuse tagamine.2.4. Kui punktis 2.2 kirjeldatud nõuded ei ole täidetud, tuleb kasutada veel ühe või mitme täiendava signaliseerija abi.2.5. Täitja peab katkestama poolelioleva manööverdamise ja nõudma uusi juhiseid, kui ta ei saa saadud käsklusi täita nii, et vajalik ohutus oleks tagatud.2.6. LisavarustusTäitja peab signaliseerija raskusteta ära tundma.Signaliseerija peab kandma üht või mitut kergesti eristatavat eset, näiteks jakki, kiivrit, varrukaid või käesidet, või hoidma käes signaliseerimissaua.Eristatavad esemed peavad olema eredavärvilised, soovitavalt kõik sama värvi, ja neid tohivad kasutada ainult signaliseerijad.3. Kasutatavad kodeeritud viipemärgidSissejuhatav märkus:Järgmised kodeeritud viipemärgid ei piira muude ühenduse tasandil teatavates sektorites samasugusteks manöövriteks kasutatavate koodide kasutamist.Tähendus | Kirjeldus | Joonis |A. Üldised viipemärgid |+++++ TIFF +++++ALGUS Tähelepanu Käskluse algus | mõlemad ettepoole pööratud peopesadega käed on rõhtsalt välja sirutatud | |+++++ TIFF +++++SEIS Katkestus Liikumise lõpp | ettepoole pööratud peopesaga parem käsi osutab üles | |+++++ TIFF +++++Tegevuse LÕPP | mõlemad peopesad on rinna kõrgusel kokku surutud | |B. Vertikaalsed liigutused |+++++ TIFF +++++TÕSTA | ettepoole pööratud peopesaga parem käsi osutab üles ja teeb aeglaselt ringliigutusi | |+++++ TIFF +++++LANGETA | sissepoole pööratud peopesaga parem käsi osutab alla ja teeb aeglaselt ringliigutusi | |+++++ TIFF +++++KÕRGUSTE VAHE | käed näitavad vajalikku vahemaad | |C. Horisontaalsed liigutused |+++++ TIFF +++++LIIGU EDASI | mõlemad ülespoole pööratud peopesadega ja küünarnukist kõverdatud käed teevad aeglasi liigutusi keha suunas | |+++++ TIFF +++++LIIGU TAGASI | mõlemad allapoole pööratud peopesadega ja küünarnukist kõverdatud käed teevad aeglasi liigutusi kehast eemale | |+++++ TIFF +++++Signaliseerija poolt vaadatuna PAREMALE | allapoole pööratud peopesaga parem käsi on rõhtsalt välja sirutatud ja teeb aeglaselt lühikesi liigutusi paremale | |+++++ TIFF +++++Signaliseerija poolt vaadatuna VASAKULE | allapoole pööratud peopesaga vasak käsi on rõhtsalt välja sirutatud ja teeb aeglaselt lühikesi liigutusi vasakule | |+++++ TIFF +++++VAHE RÕHTSUUNAS | käed näitavad vajalikku vahemaad | |D. Oht |+++++ TIFF +++++OHT Hädaseiskamine | mõlemad ettepoole pööratud peopesadega käed on tõstetud üles | |KIIRESTI | kõik liigutused kiiremini | |AEGLASELT | kõik liigutused aeglasemalt | |--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2007/52/EÜ, 16. august 2007 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ etoprofossi, metüülpirimifossi ja fiproniili lisamisega toimeainete hulka (EMPs kohaldatav tekst )

text:
               17.8.2007

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 214/3

      KOMISJONI DIREKTIIV 2007/52/EÜ,
   16. august 2007,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ etoprofossi, metüülpirimifossi ja fiproniili lisamisega toimeainete hulka
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 703/2001 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi teise etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Selles nimekirjas on ka etoprofoss, metüülpirimifoss ja fiproniil.

               (2)

               Nende toimeainete mõju inimese tervisele ja keskkonnale on hinnatud vastavalt määrustes (EÜ) nr 451/2000 ja (EÜ) nr 703/2001 sätestatud korrale mitmete teataja kavandatud kasutusalade puhul. Kõnealuste määrustega on määratud ka referentliikmesriigid, kes esitavad asjaomased hindamisaruanded ja soovitused Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) vastavalt määruse (EÜ) nr 451/2000 artikli 8 lõikele 1. Etoprofossi ja metüülpirimifossi puhul oli referentliikmesriik Ühendkuningriik ja kogu asjaomane teave esitati vastavalt 19. jaanuaril 2004 ja 4. novembril 2003. Fiproniili puhul oli referentliikmesriik Prantsusmaa ja kogu asjakohane teave esitati 10. veebruaril 2004.

               (3)

               Hindamisaruannete kohta on andnud vastastikuseid eksperdihinnanguid liikmesriigid ja EFSA ning esitanud need komisjonile etoprofossi kohta 3. märtsil 2006, metüülpirimifossi kohta 10. augustil 2005 ja fiproniili kohta 3. märtsil 2006 EFSA teaduslike aruannete kujul. (4) Liikmesriigid ja komisjon vaatasid kõnealused aruanded toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees läbi ning need vormistati 16. märtsil 2007 komisjoni läbivaatamisaruandena etoprofossi, metüülpirimifossi ja fiproniili kohta.

               (4)

               Mitmest senisest uuringust on ilmnenud, et etoprofossi, metüülpirimifossi ja fiproniili sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavalt üldjoontes vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele eelkõige komisjoni läbivaatamisaruannetes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside puhul. Seetõttu on asjakohane kanda kõnealused toimeained I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade väljaandmine vastavalt kõnealuse direktiivi sätetele.

               (5)

               Ilma et see piiraks seda järeldust, on etoprofossi, metüülpirimifossi ja fiproniili puhul vaja koguda edasist teavet üksikute küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmisel I lisasse võib kohaldada tingimusi. Seetõttu on asjakohane nõuda, et etoprofossi, metüülpirimifossi ja fiproniili tuleks veel täiendavalt uurida, et kinnitada ohuhinnangu mõnda punkti, ja teatajad peaksid esitama vastavate uuringute andmed.

               (6)

               Enne toimeaine I lisasse kandmist tuleks ette näha mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda toimeaine lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

               (7)

               Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetelusse kandmist anda liikmesriikidele kuus kuud etoprofossi, metüülpirimifossi ja fiproniili sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas esitatud tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid vastavalt vajadusele olemasolevaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool esitatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik III lisas ette nähtud täieliku toimiku esitamiseks iga taimekaitsevahendi iga kavandatud kasutusviisi kohta ja nende toimikute hindamiseks direktiivis 91/414/EMÜ sätestatud ühtsete põhimõtete alusel.

               (8)

               Varasemad kogemused määruse (EMÜ) nr 3600/92 (5) raames hinnatud toimeainete kandmisel direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse on näidanud, et kehtivate kasutuslubade valdajate kohustuste puhul, mis on seotud andmetele juurdepääsuga, võib tekkida tõlgendamisraskusi. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustusi, eelkõige kohustust kontrollida, et loa valdaja võimaldaks juurdepääsu toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega.

               (9)

               Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

               (10)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt.
   Artikkel 2
   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. märtsiks 2008. Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. aprilist 2008.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 3
   1.   Liikmesriigid muudavad või tühistavad vajaduse korral etoprofossi, metüülpirimifossi ja fiproniili toimeainetena sisaldavate taimekaitsevahendite praegused load direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt 31. märtsiks 2008.
   Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, et kõnealuse direktiivi I lisas etoprofossi, metüülpirimifossi ja fiproniili suhtes sätestatud tingimused oleksid täidetud, välja arvatud kõnealust toimeainet käsitleva kande B osas nimetatud tingimused, ning et loa valdajal oleks olemas kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimuste kohaselt II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.
   2.   Erandina lõikest 1 teostavad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab etoprofossi, metüülpirimifossi ja fiproniili ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 30. septembriks 2007 kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetelusse, toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete alusel. Uus hindamine viiakse läbi kõnealuse direktiivi III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal ning arvestades kõnealuse direktiivi I lisa etoprofossi, metüülpirimifossi ja fiproniili käsitlevate kannete B osa. Kõnealuse hindamise põhjal määravad nad kindlaks, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.
   Pärast otsustamist:

               a)

               muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 30. septembriks 2011, juhul kui taimekaitsevahend sisaldab etoprofossi, metüüpirimifossi või fiproniili ainsa toimeainena, või

               b)

               kui toode sisaldab etoprofossi, metüüpirimifossi või fiproniili ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 30. septembriks 2011 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastava direktiiviga või vastavate direktiividega, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

         Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub 1. oktoobril 2007.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 16. august 2007

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/31/EÜ (ELT L 140, 1.6.2007, lk 44).

      (2)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1044/2003 (ELT L 151, 19.6.2003, lk 32).

      (3)  EÜT L 98, 7.4.2001, lk 6.

      (4)  EFSA Scientific Report (2006) 66, 1-72, Conclusion regarding the Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance ethoprophos (finalised: 3 March 2006). EFSA Scientific Report (2005) 44, 1-53, Conclusion regarding the Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance pirimiphos-methyl (finalised: 10 August 2005). EFSA Scientific Report (2006) 65, 1-110, Conclusion regarding the Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance fipronil (finalised: 3 March 2006 version of 12 April 2006).

      (5)  EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2266/2000 (EÜT L 259, 13.10.2000, lk 27).

      LISA
      Direktiivi 91/414/EMÜ I lisas oleva tabeli lõppu lisatakse järgmised kanded:

                     Nr

                     Tavanimetus, tunnuskoodid

                     IUPACi nimetus

                     Puhtus (1)

                     Jõustumine

                     Lisamise aegumine

                     Erisätted

                     „161

                     Etoprofoss
                     CASi nr 13194-48-4
                     CIPACi nr 218

                        O-etüül S,S-dipropüülfosforoditioaat

                     > 940 g/kg

                     1. oktoober 2007

                     30. september 2017

                     A   OSA
                     Lubatud kasutada ainult nematotsiidi ja insektitsiidina pinnase töötlemisel.
                     Lubasid tohib anda ainult professionaalsetele kasutajatele.
                     B   OSA
                     Kui liikmesriigid hindavad taotlust lubada kasutada etoprofossi sisaldavat taimekaitsevahendit muudel kultuuridel peale kartuli, mis ei ole ette nähtud inimestele ja loomadele tarbimiseks, pööravad nad erilist tähelepanu artikli 4 lõike 1 punktis b nimetatud kriteeriumidele ja tagavad, et enne kasutusloa andmist oleks esitatud kogu vajalik teave.
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 16. märtsil 2007 etoprofossi kohta lõplikult vormistatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
                     Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

                                 —

                                 jääkidele ning hindama tarbijate kokkupuudet toidu kaudu arvestades jääkide piirnormide tulevasi läbivaatamisi;

                                 —

                                 käitajate turvalisusele. Lubatud kasutustingimustes tuleb ette näha piisavad isikukaitse- ja hingamisteede kaitse vahendid ning muud ohu vähendamise meetmed, nagu suletud ülekandesüsteemi kasutamine toote jaotamisel;

                                 —

                                 lindude, imetajate ja veeorganismide ning pinnase ja põhjavee kaitsele ohualdistes tingimustes. Loa tingimused peaksid sisaldama riskide vähendamise meetmeid, nagu näiteks puhvervööndid ning graanulite täielik segunemine mullaga.

                           Asjaomased liikmesriigid nõuavad lisauuringuid selle kohta, kas on õigesti hinnatud lühi- ja pikaajalist ohtu, mis tekib lindude ja vihmaussidest toituvate imetajate kokkupuutel selle ainega. Nad tagavad, et teatajad, kelle taotlusel etoprofoss on käesolevasse lisasse kantud, esitavad selliste uuringute andmed komisjonile kahe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

                     162

                     Metüülpirimifoss
                     CASi nr 29232-93-7
                     CIPACi nr 239

                        O-2-dietüülamino-6-metüülpürimidiin-4-üül

                        O,O-dimetüülfosforotioaat

                     > 880 g/kg

                     1. oktoober 2007

                     30. september 2017

                     A   OSA
                     Lubatud kasutada ainult insektitsiidina saagi koristusjärgsel säilitamisel.
                     B   OSA
                     Kui liikmesriigid hindavad taotlust lubada kasutada metüülpirimifossi sisaldavat taimekaitsevahendit muuks otstarbeks kui kasutamiseks automatiseeritud süsteemides tühjades viljaladudes, pööravad nad erilist tähelepanu artikli 4 lõike 1 punktis b nimetatud kriteeriumidele ja tagavad, et enne kasutusloa andmist oleks esitatud kogu vajalik teave.
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 16. märtsil 2007 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees metüülpirimifossi kohta koostatud hindamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
                     Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

                                 —

                                 käitajate turvalisusele. Lubatud kasutustingimustes tuleb ette näha piisavad isikukaitsevahendid, kaasa arvatud hingamisteede kaitse vahendid ja ohu vähendamise meetmed, et vähendada kokkupuudet toimeainega;

                                 —

                                 tarbijate kokkupuutele toidu kaudu, arvestades jääkide piirnormide tulevasi läbivaatamisi.

                           Asjaomased liikmesriigid nõuavad lisauuringuid selle kohta, kas käitajate kokkupuudet ainega on õigesti hinnatud. Nad tagavad, et teatajad, kelle taotlusel on metüülpirimifoss käesolevasse lisasse kantud, esitavad selliste uuringute andmed komisjonile kahe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

                     163

                     Fiproniil
                     CASi nr 120068-37-3
                     CIPACi nr 581

                     (±)-5-amino-1-(2,6-dikloro-α,α,α-trifloro-para-tolüül)-4-triflorometüülsulfinüül-pürasool-3-karbonitriil

                     ≥ 950 g/kg

                     1. oktoober 2007

                     30. september 2017

                     A   OSA
                     Lubatud kasutada ainult insektitsiidina seemnete töötlemiseks. Seemne puhtimist tohib läbi viia ainult spetsiaalsetes seemnepuhtimispunktides. Need punktid peavad kasutama parimat võimalikku tehnikat, et vältida tolmupilvede tekkimist säilitamisel, transpordil ja kasutamisel.
                     B   OSA
                     VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 16. märtsil 2007 fiproniili kohta koostatud hindamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa. Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

                                 —

                                 turustatud toodete pakendamisele, et vältida valguse lagundavat mõju asjaomasele tootele;

                                 —

                                 võimalikule põhjavee reostusele, mida võivad eelkõige põhjustada lähteainest püsivamad metaboliidid, kui toimeainet kasutatakse tundlike muldade ja/või kliimatingimustega piirkondades;

                                 —

                                 seemnetoiduliste lindude, imetajate, veeorganismide, muude kui sihtrühma lülijalgsete ja mesilaste kaitsele;

                                 —

                                 sobivate seadmete kasutamisele taimekaitsevahendi kasutamisel, mis tagaks selle segunemise mullaga võimalikult suures ulatuses ja võimalikult vähendaks selle kadu.

                           Kasutusloa tingimustes peaks vajaduse korral olema nõutud riski vähendamise meetmete võtmist.
                     Asjaomased liikmesriigid nõuavad lisauuringuid selle kohta, kas on õigesti hinnatud ohtu, mis tekib seemnetoiduliste lindude, imetajate ja mesilaste, eelkõige mesilasvastsete kokkupuutel selle ainega. Nad tagavad, et teataja, kelle taotlusel fiproniil on kantud käesolevasse lisasse, esitab komisjonile sellised uuringud ühe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist.”

         (1)  Täiendavad andmed toimeaine olemuse ja spetsifikatsiooni kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.