title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/51/EÜ, 21. mai 2008 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/477/EMÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta

text:
               8.7.2008

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 179/5

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2008/51/EÜ,
   21. mai 2008,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/477/EMÜ relvade omandamise ja valduse kontrolli kohta
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 95 lõiget 1,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiiviga 91/477/EMÜ (3) kehtestati siseturu kaasmeetmed. Direktiiviga loodi olukord, kus on omavahel tasakaalus ühelt poolt kohustus tagada teatavate tulirelvade vaba liikumine ühenduses ja teiselt poolt vajadus seada sellisele vabadusele piirid teatavate sellist liiki toodetele kohandatud julgeolekutagatistega.

               (2)

               Vastavalt nõukogu 16. oktoobri 2001. aasta otsusele 2001/748/EÜ (mis käsitleb rahvusvahelise organiseeritud kuritegevuse vastu võitlemise konventsioonile lisatud tulirelvade, nende osade, lisaseadiste ja laskemoona ebaseadusliku valmistamise ja nendega kauplemise vastu võitlemise ÜRO protokolli allakirjutamist Euroopa Ühenduse nimel) (4) kirjutas komisjon ühenduse nimel nimetatud protokollile (edaspidi „protokoll”) 16. jaanuaril 2002. aastal alla.

               (3)

               Ühenduse liitumine protokolliga nõuab teatavate direktiivi 91/477/EMÜ sätete muutmist. Oluline on tagada direktiivi mõjutavate rahvusvaheliste kohustuste ühtne, tulemuslik ja kiire kohaldamine. Lisaks sellele tuleb kasutada võimalust parandada nimetatud direktiivi käesoleva läbivaatamise käigus, et lahendada teatud probleemid, eelkõige need, mis on toodud komisjoni 15. detsembri 2000. aasta aruandes Euroopa Parlamendile ja nõukogule direktiivi 91/477/EMÜ rakendamise kohta.

               (4)

               Politsei operatiivteabest nähtub ümbertehtud relvade kasutamise suurenemine ühenduses. Seega on oluline tagada, et ümbertehtavad relvad kaasataks direktiivi 91/477/EMÜ „tulirelva” määratlusse.

               (5)

               Kolmandatest riikidest imporditud tulirelvade, nende osade ja laskemoona kohta kehtivad ühenduse õigusaktid ja järelikult ka direktiivi 91/477/EMÜ nõuded.

               (6)

               Seetõttu tuleks direktiivis 91/477/EMÜ täpsustada tulirelvade ja nende osade ning laskemoona ebaseadusliku valmistamise ja nendega kauplemise mõisted, samuti jälgimise mõiste.

               (7)

               Lisaks on protokolliga kehtestatud kohustus tähistada tulirelvad valmistamise ajal ja riigivarudest alatiseks tsiviilkasutusse võõrandamise korral, kuid direktiivis 91/477/EMÜ on tähistamise kohustusele viidatud vaid kaudselt. Relvade jälgimise hõlbustamiseks on vaja kasutada tähtnumbrilisi koode ja lisada märgistusele tulirelva valmistamise aasta (kui see ei ole seerianumbri osa). 1. juuli 1969. aasta väikerelvade tulistamisjälgede vastastikuse tunnustamise konventsiooni tuleks võimalikult laialdaselt kasutada kogu ühendust hõlmava märgistusüsteemi alusena.

               (8)

               Kuigi protokollis nähakse ette, et tulirelvi käsitlevat teavet sisaldava registri säilitamise minimaalset aega tuleb pikendada vähemalt kümne aastani, tuleb relvade ohtlikkust ja pikka kasutusaega arvestades seda ajavahemikku pikendada vähemalt 20 aastani, et võimaldada tulirelvade liikumise nõuetekohane jälgimine. Liikmesriikidel tuleb samuti pidada elektroonilist tsentraliseeritud või detsentraliseeritud andmekogumissüsteemi, mis tagab volitatud asutustele juurdepääsu andmekogumissüsteemidele, kuhu on kantud vajalik teave iga tulirelva kohta. Politsei, kohtuorganite ja muude volitatud asutuste juurdepääs elektroonilises andmekogumissüsteemis sisalduvale teabele peab olema kooskõlas Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikliga 8.

               (9)

               Lisaks tuleks protokolli artiklis 15 osutatud vahendajate tegevus määratleda ka direktiivis 91/477/EMÜ.

               (10)

               Protokolli artiklite 5 ja 6 kohaselt tuleb teatavatel tõsistel juhtudel kohaldada kriminaalkaristusi ja relvade konfiskeerimist.

               (11)

               Direktiivi 91/477/EMÜ I lisa III osa alapunktis a on tulirelvade kasutuskõlbmatuks muutmise puhul viidatud siseriiklikele õigusaktidele. Protokollis esitatud tulirelvade kahjutustamise üldised põhimõtted on väga üksikasjalikud. Seetõttu tuleks direktiivi 91/477/EMÜ I lisa muuta.

               (12)

               Relvakaupmeeste tegevuse erilise olemuse tõttu on vaja liikmesriikidel seda tegevust rangelt kontrollida, eelkõige kontrollides kaupmeeste kutsealast ausust ja võimekust.

               (13)

               Eraisikute poolt sidevahendite, näiteks Interneti teel relvade omandamist tuleks, seal kus see on lubatud, reguleerida direktiivis 91/477/EMÜ sätestatud eeskirjadega, ning tulirelvade omandamine isikute poolt, kes on lõpliku kohtuotsusega raskes kriminaalkuriteos süüdi mõistetud, peaks üldjuhul olema keelatud.

               (14)

               Euroopa tulirelvapass toimib üldjuhul rahuldavalt ja seda tuleks lugeda peamiseks dokumendiks, mida on vaja jahimeestel ja laskuritel tulirelva oma valduses hoidmiseks, kui nad on teekonnal teise liikmesriiki. Liikmesriigid ei või Euroopa tulirelvapassi aktsepteerimist siduda ühegi tasu ega lõivu maksmisega.

               (15)

               Tulirelvade jälgimise hõlbustamiseks ja tõhusaks võitluseks tulirelvade, nende osade ja laskemoona ebaseadusliku valmistamise ja müümisega on vaja parandada teabevahetust liikmesriikide vahel.

               (16)

               Teabe töötlemine toimub kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiviga 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (5) ning see ei halvenda üksikisikute kaitse taset isikuandmete töötlemisel vastavalt ühenduse ja siseriiklikele õigusnormidele, ning eelkõige ei muuda see direktiivis 95/46/EÜ sätestatud õigusi ja kohustusi.

               (17)

               Direktiivi 91/477/EMÜ rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (6)

               (18)

               Mitmed liikmesriigid on lihtsustanud tulirelvade liigitamist ja jätnud nelja klassi asemel alles kaks: keelatud tulirelvad ja loa olemasolu nõudvad tulirelvad. Liikmesriigid peaksid oma õigusaktid nimetatud lihtsustatud liigitusega vastavusse viima, ehkki üksikasjalikumat tulirelvade liigitust kasutavad liikmesriigid võivad subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt säilitada oma senise liigitussüsteemi.

               (19)

               Tulirelvade omandamiseks ja valdamiseks loa andmine peaks võimaluste piires toimuma üheainsa haldusmenetlusega.

               (20)

               Vastavalt direktiivi 91/477/EMÜ artikli 2 lõikele 2 ei kohaldata nimetatud direktiivi muuhulgas nende relvade ja laskemoona omandamise või valduse suhtes, mille on omandanud või mida valdavad kooskõlas siseriikliku õigusega oma asukohaliikmesriigi tunnustatud kollektsionäärid ja organid, keda huvitavad relvade kultuuriline või ajalooline külg.

               (21)

               Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (7) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks.

               (22)

               Direktiivi 91/477/EMÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 91/477/EMÜ muutmine
   Direktiivi 91/477/EMÜ muudetakse järgmiselt.

               1)

               Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

                           a)

                           lõige 1 asendatakse järgmisega:
                           „1.   Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab „tulirelv” igasugust kaasaskantavat relvarauaga relva, mis laengu toimel laseb välja haavli, kuuli või lendkeha või mis on selleks ette nähtud või mida on võimalik selleks kohandada, välja arvatud kui see on välistatud ühel I lisa III osas loetletud põhjustest. Tulirelvade liigitus on toodud I lisa II osas.
                           Käesoleva direktiivi kohaldamisel loetakse, et eset saab kohandada haavli, kuuli või lendkeha väljalaskmiseks laengu toimel, kui:

                                       —

                                       sellel on tulirelva väljanägemine ja

                                       —

                                       seda saab vastavalt kohandada tänu selle konstruktsioonile või valmistamismaterjalile.”;

                           b)

                           lisatakse järgmised lõiked:
                           „1.a)   Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab „osa” tulirelva mis tahes osa või varuosa, mis on spetsiaalselt tulirelva jaoks konstrueeritud ja vajalik selle kasutamiseks, sealhulgas relvaraud, relvaraam, relva lukukoda, püstolikelk, trummel, lukk või kaitseriiv ning seadis, mis on valmistatud või kohandatud tulistamisel tekkiva heli summutamiseks.
                           1.b)   Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab „tulirelva oluline osa” tulirelva lukustusmehhanismi, padrunipesa ja relvarauda, mis eraldi esemetena kuuluvad samasse klassi kui tulirelv, mille külge need on kinnitatud või mille külge kinnitamiseks need on mõeldud.
                           1.c)   Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab „laskemoon” terviklaengut või selle osakomponente, nagu näiteks tulirelvas kasutatav padrunikest, süüte- või paiskelaeng, kuul või lendkeha, tingimusel et nimetatud osakomponentide jaoks on asjaomases liikmesriigis vajalik luba.
                           1.d)   Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab „jälgimine” tulirelvade ja võimaluse korral ka nende osade ning laskemoona liikumise korrapärast jälgimist teel valmistajast ostjani, et aidata liikmesriikide pädevatel asutustel avastada ebaseadusliku valmistamise ja ebaseadusliku kauplemise juhtumid ning neid uurida ja analüüsida.
                           1.e)   Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab „vahendaja” iga füüsilist või juriidilist isikut peale relvakaupmehe, kelle kaubandus- või äritegevus koosneb täielikult või osaliselt relvade ostmisest, müümisest või nende üleandmise korraldamisest.”;

                           c)

                           lõige 2 asendatakse järgmisega:
                           „2.   Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab „relvakaupmees” iga füüsilist või juriidilist isikut, kelle kaubandus- või äritegevus koosneb täielikult või osaliselt tulirelvade, osade ja laskemoona valmistamisest, nendega kauplemisest, nende vahetamisest, rendileandmisest, parandamisest või ümbertegemisest.”;

                           d)

                           lisatakse järgmised lõiked:
                           „2.a)   Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab „ebaseaduslik valmistamine” tulirelvade, nende osade ja laskemoona valmistamist või kokkupanemist:

                                       i)

                                       ebaseadusliku kauplemise teel saadud tulirelva mistahes olulisest osast;

                                       ii)

                                       ilma selle liikmesriigi pädeva asutuse artikli 4 kohaselt välja antud loata, kelle territooriumil valmistamine või kokkupanemine toimub, või

                                       iii)

                                       ilma, et kokkupandud tulirelv märgistataks valmistamise ajal vastavalt artikli 4 lõikele 1.

                                 2.b)   Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab „ebaseaduslik kauplemine” tulirelvade, nende osade või laskemoona omandamist, müümist, tarnimist, vedamist või üleandmist ühe liikmesriigi territooriumilt või tema territooriumi kaudu teise liikmesriigi territooriumile, kui üks asjaomastest liikmesriikidest ei ole selleks andnud käesoleva direktiivi kohast luba või kui kokkupandud tulirelvad ei ole märgistatud vastavalt artikli 4 lõikele 1.”;

                           e)

                           lõige 4 asendatakse järgmisega:
                           „4.   „Euroopa tulirelvapass” väljastatakse liikmesriigi ametiasutuste poolt tulirelva seaduslikult omandavale ja kasutavale isikule taotluse alusel. Pass kehtib kõige rohkem viis aastat, mida võib pikendada, ja see sisaldab II lisas toodud teavet. Passi ei või edasi anda ja sellele märgitakse passi omaniku valduses ja kasutuses olev(ad) tulirelv(ad). Pass peab alati olema tulirelva kasutava isiku valduses ja passi märgitakse nii tulirelvade valduse või omaduste muutumine kui ka tulirelva kaotamine või vargus.”.

               2)

               Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
               „Artikkel 4
               1.   Liikmesriigid tagavad, et iga turule toodav tulirelv või osa on kas tähistatud ja registreeritud kooskõlas käesoleva direktiiviga, või see on muudetud kasutuskõlbmatuks.
               2.   Kokkupandud tulirelva kindlakstegemiseks ja selle liikumise jälgimiseks iga tulirelva valmistamise ajal liikmesriigid:

                           a)

                           kas nõuavad, et tulirelv tähistatakse ainulaadse märgistusega, mis sisaldab valmistaja nime, valmistamise riiki või kohta, seerianumbrit ja valmistamise aastat (kui see ei sisaldu seerianumbris). See nõue ei piira relvale valmistaja kaubamärgi paigaldamise võimalust. Neil eesmärkidel võivad liikmesriigid otsustada rakendada 1. juuli 1969. aasta väikerelvade tulistamisjälgede vastastikuse tunnustamise konventsiooni sätteid, või

                           b)

                           säilitavad mis tahes muu ainulaadse ja kasutajasõbraliku märgistuse, mis koosneb numberkoodist või täht- ja numberkoodist ning mis võimaldab kõigil riikidel valmistamise riigi hõlpsasti kindlaks teha.

                     Märgistus kantakse tulirelva olulisele osale, mille hävitamine muudaks relva kasutamatuks.
               Liikmesriigid nõuavad laskemoona terviklaengu iga väikseima üksikpakendi märgistamist, et sellel oleks valmistaja nimi, partii identifitseerimisnumber, kaliibri ja laskemoona liik. Neil eesmärkidel võivad liikmesriigid otsustada kohaldada 1. juuli 1969. aasta väikerelvade tulistamisjälgede vastastikuse tunnustamise konventsiooni sätteid.
               Lisaks tagavad liikmesriigid, et riigivarudest alatiseks tsiviilkasutusse võõrandatud tulirelv tähistatakse ainulaadse märgistusega, mis võimaldab riikidel võõrandava riigi hõlpsasti kindlaks teha.
               3.   Liikmesriigid võimaldavad oma territooriumil relvakaupmehena tegutseda ainult loaga, mille andmise aluseks on vähemalt relvakaupmehe isikliku ja kutsealase aususe ja võimekuse kontroll. Juriidilise isiku puhul kontrollitakse ettevõtte juhti.
               4.   Kõik liikmesriigid tagavad hiljemalt 31. detsembriks 2014 tsentraliseeritud või detsentraliseeritud elektroonilise andmekogumissüsteemi loomise ja pidamise, mis tagab volitatud asutustele juurdepääsu andmekogumissüsteemidele, kuhu kantakse kõik käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvad tulirelvad. Kõnealusesse andmekogumissüsteemi kantakse ja selles säilitatakse vähemalt 20 aastat iga tulirelva tüüp, mark, mudel, kaliiber ja seerianumber ning tulirelva tarnija ja omandaja või valdaja nimi ja aadress.
               Relvakaupmeestelt nõutakse kogu tegutsemisaja jooksul registri pidamist, kuhu kantakse kõik nende poolt saadud või võõrandatud käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvad tulirelvad koos tulirelva tuvastamist ja selle liikumise jälgimist võimaldavate üksikasjadega, nagu tulirelva tüüp, mark, mudel, kaliiber, seerianumber ja tulirelva tarninud ning omandanud isikute nimed ja aadressid. Tegevuse lõpetamisel annab relvakaupmees registri üle esimeses lõigus osutatud registreerimissüsteemi eest vastutavale siseriiklikule asutusele.
               5.   Liikmesriigid tagavad, et kõiki tulirelvi saab mis tahes hetkel seostada selle omanikuga. D-klassi tulirelvade puhul kehtestavad liikmesriigid aga alates 28. juulist 2010 asjakohased meetmed nende liikumise jälgimiseks, sealhulgas alates 31. detsembrist 2014 meetmed, mis võimaldavad pärast 28. juulist 2010 turule toodud tulirelvi mis tahes hetkel seostada selle omanikuga.”.

               3)

               Lisatakse järgmised artiklid:
               „Artikkel 4a
               Ilma et see piiraks artikli 3 kohaldamist, lubavad liikmesriigid tulirelvi omandada ja vallata üksnes isikutel, kellele on antud selleks luba, või C- ja D-klassi tulirelvade puhul isikutel, kellele on antud eriluba selliste tulirelvade omandamiseks ja valdamiseks kooskõlas siseriiklike õigusaktidega.
               Artikkel 4b
               Liikmesriigid kaaluvad vahendajate tegevust reguleeriva süsteemi loomist. Süsteem võib koosneda ühest või mitmest meetmest, nagu näiteks:

                           a)

                           riigi territooriumil tegutsevate vahendajate registreerimise nõue;

                           b)

                           vahendajate tegevusele litsentside või lubade väljastamise nõue.”.

               4)

               Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
               „Artikkel 5
               Ilma et see piiraks artikli 3 kohaldamist, lubavad liikmesriigid tulirelvi omandada ja vallata üksnes isikutel, kellel on selleks mõjuv põhjus ja kes:

                           a)

                           on vähemalt 18 aastat vanad, välja arvatud tulirelvade omandamine (kui see ei toimu ostmise teel) ja valdamine küttimise ja sportlaskmise eesmärgil, tingimusel et alla 18aastastel isikutel on selleks vanemate luba, või nad tegutsevad oma vanemate juhendamisel või kehtivat tulirelva- või jahiluba omava täiskasvanu juhendamisel, või litsentseeritud või muu loa põhjal tegutsevas treeninguasutuses;

                           b)

                           tõenäoliselt ei ohusta ennast, avalikku korda ega avalikku julgeolekut. Varasem süüdimõistmine tahtliku vägivaldse kuriteo eest loetakse vastava ohu näitajaks.

                     Liikmesriigid võivad tulirelva valdamise loa tühistada, kui mõnda loa andmise tingimust enam ei täideta.
               Liikmesriigid ei või oma territooriumil elavatel isikutel keelata teises liikmesriigis omandatud relva valdamist, välja arvatud juhul, kui nad keelavad sama relva omandamise nende enda territooriumil.”.

               5)

               Artiklile 6 lisatakse järgmine lõige:
               „Liikmesriigid tagavad, et seal, kus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 1997. aasta direktiivi 97/7/EÜ (tarbijate kaitse kohta sidevahendi abil sõlmitud lepingute korral) (8) artiklis 2 määratletud sidevahendi abil sõlmitud lepingu alusel tulirelvade ja nende osade ja laskemoona omandamine on lubatud, toimub see range kontrolli all, välja arvatud relvakaupmeeste puhul.

               6)

               Artiklile 7 lisatakse järgmised lõiked:
               „4.   Liikmesriigid võivad kaaluda luba nõudvate tulirelvade omandamise või valdamise mitmeaastase loa andmist isikutele, kes vastavad tulirelvaloa andmise tingimustele, kusjuures see ei vabasta neid isikuid:

                           a)

                           kohustusest teavitada pädevaid asutusi relva üleandmisest,

                           b)

                           perioodilisest kontrollimisest, kas need isikud vastavad endiselt tingimustele, ja

                           c)

                           siseriiklikes õigusaktides kehtestatud relva valdamise maksimaalsetele tähtaegadele.

                     5.   Liikmesriigid võtavad vastu eeskirjad, mis tagavad, et isikud, kellel oli 28. juulil 2008 siseriiklike õigusaktide kohaselt B-klassi relvaluba, ei pea Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiivi 2008/51/EÜ (9) jõustumise tõttu hakkama taotlema litsentsi või luba nende valduses olevate C- või D-klassi tulirelvade jaoks. C- või D-klassi tulirelvade igasuguse edaspidise üleandmise puhul on ülevõtjal siiski vaja saada või omada vastavat litsentsi või eriluba nende tulirelvade valdamiseks vastavalt siseriiklikele õigusaktidele.

               7)

               Artikli 11 lõike 3 teine lõik asendatakse järgmisega:
               „Enne üleandmise kuupäeva edastab relvakaupmees lähteriigi ametiasutustele kõik lõike 2 esimeses lõigus loetletud andmed. Need ametiasutused teostavad kontrolle, vajaduse korral kohapeal, et kontrollida relvakaupmehe poolt edastatud teabe ja üleandmise tegelike asjaolude vastavust. Relvakaupmees edastab andmed arvestusega, et selleks jääks piisavalt aega.”.

               8)

               Artikli 12 lõike 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:
               „Olenemata lõikest 1 võivad jahimehed ilma eelloata oma valduses hoida ühte või mitut C- ja D-klassi ning laskurid ühte või mitut B-, C- ja D-klassi tulirelva, kui nad on teekonnal läbi kahe või enama liikmesriigi, et tegelda oma harrastusega, tingimusel et nende valduses on Euroopa tulirelvapass, kuhu vastav(ad) tulirelv(ad) on kantud, ja tingimusel, et nad suudavad oma reisi põhjendada, esitades eelkõige kutse või muu tõendusmaterjali oma küttimis- või sportlaskmistegevuse kohta sihtliikmesriigis.
               Liikmesriigid ei või Euroopa tulirelvapassi aktsepteerimist siduda ühegi tasu ega lõivu maksmisega.”.

               9)

               Artikli 13 lõige 3 asendatakse järgmisega:
               „3.   Käesoleva direktiivi tõhusaks kohaldamiseks vahetavad liikmesriigid omavahel korrapäraselt teavet. Seda silmas pidades moodustab komisjon käesoleva artikli kohaldamiseks hiljemalt 28. juulil 2009 teabevahetuse kontaktrühma. Liikmesriigid teatavad üksteisele ja komisjonile, millised siseriiklikud asutused vastutavad teabe edastamise ja vastuvõtmise ning artikli 11 lõikes 4 sätestatud kohustuste täitmise eest.”.

               10)

               Lisatakse järgmine artikkel:
               „Artikkel 13a
               1.   Komisjoni abistab komitee.
               2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (10) artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.
               Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

               11)

               Artikkel 16 asendatakse järgmisega:
               „Artikkel 16
               Liikmesriigid kehtestavad käesoleva direktiivi järgimiseks kehtestatud siseriiklike sätete rikkumiste eest määratavate karistuste korra ja võtavad kõik vajalikud meetmed nende sätete rakendamiseks. Ettenähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.”.

               12)

               Artikkel 17 asendatakse järgmisega:
               „Artikkel 17
               Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 28. juulil 2015 aruande käesoleva direktiivi kohaldamisest tulenenud olukorrast, lisades sellele vajaduse korral muudatusettepanekud.
               Komisjon viib hiljemalt 28. juulil 2012 läbi uuringu sellest, millised plussid ja miinused võivad olla tulirelvaklasside arvu vähendamisel kahele klassile (keelatud või lubatud tulirelvad) eesmärgiga võimaliku lihtsustamise abil parandada nimetatud toodete siseturu toimimist, ning esitab aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
               Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 28. juulil 2010 aruande järeletehtud tulirelvade turuletoomist käsitleva uuringu järelduste kohta, et otsustada, kas selliste toodete võtmine käesoleva direktiivi reguleerimisalasse on võimalik ja soovitav.”.

               13)

               I lisa muudetakse järgmiselt:

                           a)

                           I osa esimene taane asendatakse järgmisega:

                                       „—

                                       kõiki direktiivi artiklis 1 määratletud tulirelvi,”;

                           b)

                           III osa muudetakse järgmiselt:

                                       i)

                                       punkt a asendatakse järgmisega:

                                                   „a)

                                                   on muudetud lõplikult kasutuskõlbmatuks kahjutustamisega, mis tagab, et tulirelva kõik olulised osad on muudetud jäädavalt kasutamatuks ning et neid ei ole võimalik taaskomplekteerimiseks eemaldada, asendada või muuta;”;

                                       ii)

                                       esimese lõigu järele lisatakse järgmine lõik:
                                       „Liikmesriigid võtavad vastu kõik vajalikud sätted, et pädev asutus kontrolliks punktis a osutatud kahjutustamismeetmeid, tagades seeläbi, et tulirelvad on muutmise tulemusena pöördumatult kasutuskõlbmatud. Liikmesriigid näevad ette korra, mille kohaselt antakse nimetatud kontrollimise raames välja tulirelva kahjutustamise tõend või muu dokument või tehakse tulirelvale sellekohane selgesti nähtav märge. Komisjon sätestab, toimides vastavalt direktiivi artikli 13a lõikes 2 osutatud menetlusele, kahjutustamise norme ja viise käsitlevad ühised suunised, et tagada kahjutustatud relvade jäädav kasutuskõlbmatus.”.

         Artikkel 2
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 28. juulil 2010. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Adressaadid
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 21. mai 2008

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         H.-G. PÖTTERING

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         J. LENARČIČ

      (1)  ELT C 318, 23.12.2006, lk 83.

      (2)  Euroopa Parlamendi 29. novembri 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 17. aprilli 2008. aasta otsus.

      (3)  EÜT L 256, 13.9.1991, lk 51.

      (4)  EÜT L 280, 24.10.2001, lk 5.

      (5)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

      (6)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

      (7)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

      (8)  EÜT L 144, 4.6.1997, lk 19. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/29/EÜ (ELT L 149, 11.6.2005, lk 22).”.

      (9)  ELT L 179, 8.7.2008, lk 5.”.

      (10)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).”.


title: Nõukogu direktiiv 1999/105/EÜ, 22. detsember 1999, metsapaljundusmaterjali turustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31999L0105

Euroopa Liidu Teataja L 011 , 15/01/2000 Lk 0017 - 0040

		Nõukogu direktiiv 1999/105/EÜ,22. detsember 1999,metsapaljundusmaterjali turustamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:(1) nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/404/EMÜ metsapaljundusmaterjali turustamise kohta [4] ja nõukogu 30. märtsi 1971. aasta direktiivi 71/161/EMÜ ühenduses turustatava metsapaljundusmaterjali väliste kvaliteedistandardite kohta [5] on mitu korda oluliselt muudetud; täiendavate oluliste muudatuste tegemiseks tuleks need direktiivid selguse huvides ühendada ja uuesti sõnastada;(2) metsad katavad suure osa ühenduse pindalast ja täidavad oma sotsiaalsete, majanduslike, keskkonnaalaste, ökoloogiliste ja kultuuriliste ülesannetega mitut otstarvet; eri tüüpi metsade puhul on vaja spetsiaalseid lähenemisviise ja meetmeid, milles võetakse arvesse ühenduse metsade erinevaid looduslikke, sotsiaalseid, majanduslikke ja kultuurilisi tingimusi; nende metsade taastamine ja metsastamine nõuab seoses nõukogu 15. detsembri 1998. aasta resolutsioonis [6] Euroopa Liidu jaoks sätestatud metsastrateegiaga metsa säästvat majandamist;(3) metsanduse seisukohast oluliste puuliikide ja kunstlike hübriidide metsapaljundusmaterjal peaks geneetiliselt sobima erinevate kasvutingimustega ning olema kõrge kvaliteediga; metsa säästva majandamise seisukohast on oluline säilitada metsade bioloogiline mitmekesisus ning rikastada seda, samuti säilitada puude geneetiline mitmekesisus;(4) taimetervise osas peavad sellised ühtlustatud tingimused olema kooskõlas nõukogu 21. detsembri 1976. aasta direktiiviga 77/93/EMÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate meetmete kohta; [7](5) metsandusalased uuringud on näidanud, et metsade väärtuse, sealhulgas nende stabiilsuse, kohandumise, vastupidavuse, tootlikkuse ja mitmekesisuse tõstmiseks tuleks kasutada paljundusmaterjali, mis on geneetiliselt ja fenotüübilt kasvukohale sobivad ning kõrge kvaliteediga; metsanduse seemned peaksid vajaduse korral vastama teatavatele välistele kvaliteedistandarditele;(6) siseturu konsolideerimiseks on vaja kõrvaldada kõik tegelikud või võimalikud kaubandustõkked, mis võivad takistada ühenduses metsapaljundusmaterjali vaba liikumist; liikmesriikide huvides on, et nähakse ette ühenduse eeskirjad, millega kehtestatakse võimalikult kõrged standardid;(7) ühenduse eeskirjad peaksid viitama seemnete ja taimede fenotüübilistele ja geneetilistele tunnustele ning metsapaljundusmaterjali välisele kvaliteedile;(8) selliseid eeskirju tuleks kohaldada turustamisel nii teistes liikmesriikides kui kodumaistel turgudel;(9) eeskirjade puhul tuleks arvesse võtta praktilisi vajadusi ning eeskirju tuleks kohaldada ainult nende liikide ja kunstlike hübriidide suhtes, mis on ühenduses tervikuna või selle osas metsanduse seisukohast olulised;(10) mõnes liikmesriigis kasutatakse tavapäraselt kategooriasse "identifitseeritava lähtekohaga paljundusmaterjal" kuuluvat metsapaljundusmaterjali, mida ei ole direktiiviga 66/404/EMÜ kiidetud heaks turustamiseks, kuid mis sobib kliimaga ja on metsanduse jaoks asendamatu ning seetõttu on asjakohane heaks kiita sellise paljundusmaterjali turustamine liikmesriikides, kes seda soovivad; sellise materjali lõpptarbijale turustamise kohustust ei ole siiski kohane kehtestada kõikides liikmesriikides;(11) teatavates ühenduse piirkondades, nagu Alpide, Vahemere või Põhjamaade piirkonnad, on erilised kliimatingimused või tundlikud kasvutingimused, mis õigustavad erinõuete kehtestamist teatavate liikide metsapaljundusmaterjali välise kvaliteedi suhtes;(12) vastavalt Lissabonis toimunud kolmanda Euroopa metsade kaitset käsitleva ministrite konverentsi ülddeklaratsioonile tuleks metsa uuendamisel ja metsastamisel eelistada kohalikke liike ja kohaliku lähtekohaga liike, mis on kasvutingimustega hästi kohanenud;(13) käesolevas direktiivis kehtestatud meetmeid ei tuleks kohaldada kolmandatesse riikidesse eksportimiseks või reeksportimiseks ettenähtud paljundusmaterjali suhtes;(14) paljundusmaterjali valiku seisukohast on ühenduses elutähtis algpaljundusmaterjali heakskiitmine ja seega lähtepiirkondade piiritlemine; liikmesriigid peaksid kohaldama ühtseid eeskirju, mis kehtestavad algmaterjali heakskiitmiseks võimalikult kõrged standardid; turule võib viia ainult sellisest materjalist pärit paljundusmaterjali;(15) geneetiliselt muundatud metsapaljundusmaterjali tohib turule viia ainult juhul, kui see on inimeste tervisele ja keskkonnale ohutu;(16) geneetiliselt muundatud organismidest koosneva metsapaljundusmaterjali suhtes tuleks läbi viia keskkonnaohu hindamine; komisjon peaks seejärel esitama nõukogule ettepaneku määruse koostamiseks, millega tagatakse keskkonnaohu ja muude asjaomaste tegurite hindamise, sealhulgas heakskiitmise samaväärne kord, kui on sätestatud nõukogu 23. aprilli 1990. aasta direktiivis 90/220/EMÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta; [8] kuni sellise määruse jõustumiseni tuleks kohaldada direktiivi 90/220/EMÜ;(17) käesoleva direktiivi nõuetele vastava paljundusmaterjali suhtes ei tohiks kohaldada muid turustuskitsendusi, kui on sätestatud käesolevas direktiivis;(18) liikmesriikidel tuleks siiski lubada sätestada, et nende territooriumil tohib turule viia ainult selliseid taimeosi ja istutusmaterjali, mis vastavad ettenähtud standarditele;(19) liikmesriikidel tuleks lubada kehtestada oma territooriumil toodetud algpaljundusmaterjali heakskiitmiseks täiendavad või rangemad nõuded;(20) liikmesriigid peaksid koostama lähtepiirkondade loetelud, kuhu on võimalusel märgitud algpaljundusmaterjali päritolu; liikmesriigid peaksid koostama kaardid, kuhu märgitakse lähtepiirkondade piirid;(21) liikmesriigid peaksid koostama oma territooriumil heakskiidetud algpaljundusmaterjali riiklikud registrid; iga liikmesriik peaks riikliku loetelu vormis koostama ka riikliku registri kokkuvõtte;(22) komisjon peaks sellise riikliku loetelu põhjal koostama ühenduse väljaande;(23) pärast saagikoristust peaksid ametiasutused heakskiidetud algpaljundusmaterjalist pärit paljundusmaterjali kohta välja andma põhisertifikaadi;(24) tuleb tagada, et turustamiseks ettenähtud või turule viidav paljundusmaterjal vastab nõutavatele fenotüübilistele või geneetilistele omadustele ning on kogumisest kuni lõppkasutajale tarnimiseni nõuetekohaselt identifitseeritud;(25) lisaks tuleks kehtestada ühenduse kvaliteedistandardid eraldi papli pistokste ja vajaduse korral pistvaiade puhul;(26) seemneid tuleks turustada ainult juhul, kui need vastavad teatavatele kvaliteedistandarditele ja on suletud pakendites;(27) kindlustamaks, et fenotüübilise või geneetilise kvaliteedi, nõuetekohase identifitseerimise ja välise kvaliteedi standardite nõuded on turustamise ajal täidetud, peavad liikmesriigid ette nägema asjakohase kontrollikorra;(28) nimetatud nõuetele vastava paljundusmaterjali suhtes kohaldatakse ainult ühenduse eeskirjades ettenähtud turustuskitsendusi; teatavatel tingimustel tuleks liikmesriikidele anda luba keelata nende territooriumil kasutamiseks sobimatu metsapaljundusmaterjali turustamine lõppkasutajale;(29) ajavahemikel, mille jooksul on käesoleva direktiivi põhimõtetele vastavat teatavate liikide paljundusmaterjali ajutiselt raske hankida, tuleks ajutiselt lubada turustada ka vähem rangetele nõuetele vastavat paljundusmaterjali;(30) kolmandatest riikidest pärit metsapaljundusmaterjali võib ühenduses turustada ainult juhul, kui selle puhul antakse algpaljundusmaterjali ja selle tootmiseks võetud meetmete osas samaväärsed tagatised kui ühenduses toodetud metsapaljundusmaterjali puhul; imporditud metsapaljundusmaterjali ühenduse turule viimisel peab sellega kaasas olema põhisertifikaat või päritoluriigi väljaantud ametlik sertifikaat ning dokumendid, mis sisaldavad kõikide eksporditavate partiide üksikasju;(31) teatavatel tingimustel vabastatakse liikmesriik teatavate puuliikide osas täielikult või osaliselt käesoleva direktiivi sätete kohaldamisest;(32) teatavatele käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud sätetele paremate alternatiivide leidmiseks on soovitav korraldada ajutisi katseid;(33) käesolevas direktiivis kehtestatud nõuete ja tingimuste ühtseks kohaldamiseks kõikides liikmesriikides tuleks kehtestada ühenduse kontrollimeetmed;(34) lisadesse tehtavate peamiselt tehniliste muudatuste tegemist tuleks hõlbustada kiirmenetluse abil;(35) käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu otsusele 1999/468/EÜ, millega sätestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused; [9](36) 1994. aasta ühinemisaktiga võimaldati Soome Vabariigile ja Rootsi Kuningriigile direktiivi 66/404/EMÜ ja Soome Vabariigile direktiivi 71/161/EMÜ kohaldamiseks kuni 31. detsembrini 1999 üleminekuaeg; seda üleminekuaega tuleks pikendada, et võimaldada eespool nimetatud riikidel kohaldada jätkuvalt kuni käesoleva direktiivi rakendamise kuupäevani oma riiklikke kavasid,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevat direktiivi kohaldatakse metsapaljundusmaterjali turustuseesmärgil tootmise ja turustamise suhtes ühenduses.Artikkel 2Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid ja/või liigitusi:metsapaljundusmaterjal : metsanduse seisukohast kogu ühenduses või selle osas oluliste puuliikide ja vastavate kunstlike hübriidide paljundusmaterjal, eelkõige I lisas loetletud liikide paljundusmaterjal;paljundusmaterjal seemneline üksus : istutusmaterjali tootmiseks ettenähtud käbid, seemnekambrid, viljad ja seemned;taimeosa : varrepistikud, lehepistikud ja juurepistikud, mikropaljundamiseks ettenähtud eksplantaadid või idud, pungad, võsundid, juured, pookoksad, istikud ja muud istutusmaterjali tootmiseks ettenähtud taimeosad;istutusmaterjal : seemnelistest üksustest, taimeosadest või loodusliku uuendamise teel saadud taimedest kasvatatud taim;algpaljundusmaterjal seemneallikas : selle piirkonna puud, kust seemned kogutakse;puistu : puude piisavalt ühtse koostisega piiritletud populatsioon;seemneistandik : valitud kloonide või perede istandus, mis on isoleeritud või hoitud selliselt, et vältida või vähendada tolmeldamist välistest allikatest, ning mida majandatakse sagedase, rikkaliku ja lihtsalt koristatava seemnesaagi tootmiseks;perede vanemad : puud, mida kasutatakse järglaskonna saamiseks kontrollitud või vaba tolmeldamise teel selliselt, et ühte identifitseeritud vanemat on kasutatud emataimena ja seda on tolmeldatud ühe või mitme identifitseeritud või identifitseerimata vanema õietolmu abil;kloon : algselt ühest ühikust (ortet) vegetatiivsel paljundamisel, näiteks pistikute, mikropaljundamise, pookoksade, võsundite või taime jagamise teel saadud isendite (rametite) rühm;kloonisegu : identifitseeritud kloonide määratletud proportsioonidega segu;autohtoonne ja indigeenne autohtoonne puistu või seemneallikas : puistu või seemneallikas, mis on tavapäraselt jätkuvalt looduslikult uuendatud; puistut või seemneallikat võib kunstlikult uuendada samast puistust või seemneallikast või läheduses asuvatest autohtoonsetest puistutest või seemneallikatest pärit paljundusmaterjaliga;indigeenne puistu või seemneallikas : autohtoonne puistu või seemneallikas või puistu või seemneallikas, mis on kasvatatud kunstlikult samast lähtepiirkonnast pärit seemnest;päritolu : autohtoonse puistu või seemneallika puhul koht, kus puud kasvavad; muu kui autohtoonse puistu või seemneallika puhul koht, kus seemned või taimed on algselt saadud; puistu või seemneallika päritolu võib olla teadmata;lähtekoht : koht, kus puistu kasvab;lähtepiirkond : liigi või alaliigi puhul on lähtepiirkond piisavalt ühtsete ökoloogiliste tingimustega ala või alade rühm, kus on ühtsete fenotüübiliste või geneetiliste omadustega puistuid või seemneallikaid, võttes vajaduse korral arvesse kõrgustest tulenevaid piiranguid;tootmine : tootmine hõlmab kõiki seemneliste üksuste tootmise etappe, muundumist seemnelisest üksusest seemneks ning istutusmaterjali kasvatamist seemnetest ja taimeosadest;turustamine : väljapanek eesmärgiga müüa, müügiks pakkumine, müük või tarnimine teisele isikule, sealhulgas tarnimine teenuslepingu alusel;tarnija : iga füüsiline või juriidiline isik, kes on ametialaselt seotud metsapaljundusmaterjali turustamise või importimisega;ametiasutus i) liikmesriigi poolt riigi valitsuse järelevalve all loodud või määratud asutus, mis vastutab turustamise kontrollimist käsitlevate küsimuste ja/või metsapaljundusmaterjali kvaliteedi eest;ii) iga riigiasutus, mis on loodud:- riigi tasandil, või- piirkondlikul tasandil riigi ametiasutuste järelevalve all asjaomase liikmesriigi põhiseadusega sätestatud piirides.Eespool nimetatud asutused võivad vastavalt oma siseriiklikele õigusaktidele käesoleva direktiiviga neile ettenähtud ning nende järelevalve all täidetavad ülesanded delegeerida mis tahes avalik-õiguslikule või eraõiguslikule juriidilisele isikule, kes ametlikult heakskiidetud korra alusel täidab üksnes teatavaid ametlikke ülesandeid avalikes huvides, eeldusel et sellisel juriidilisel isikul ja selle liikmetel ei ole võetavate meetmete tulemuste suhtes mingit isiklikku huvi.Artikli 26 lõikes 2 osutatud korras võib heaks kiita ka teisi punktis i osutatud asutuste nimel loodud, nende alluvuses ja järelevalve all tegutsevaid juriidilisi isikuid, tingimusel et nimetatud isikutel ei ole võetavate meetmete tulemuste suhtes mingit isiklikku huvi.Liikmesriigid teatavad komisjonile oma territooriumil asuvad vastutavad ametiasutused. Komisjon edastab selle teabe teistele liikmesriikidele.metsapaljundusmaterjal jagatakse järgmistesse kategooriatesse identifitseeritava lähtekohaga paljundusmaterjal : paljundusmaterjal, mille algmaterjal võib olla ühes lähtepiirkonnas asuv seemneallikas või puistu, mis vastab II lisa tingimustele;valitud paljundusmaterjal : paljundusmaterjal, mille algmaterjal on ühes lähtepiirkonnas asuv puistu, mis koosneb fenotüübi alusel valitud populatsioonist ja mis vastab III lisa tingimustele;tingimustele vastav paljundusmaterjal : paljundusmaterjal, mille algmaterjal on isendite fenotüübi alusel valitud seemneistandik, pere vanemad, kloonid või kloonisegud ning vastab IV lisa tingimustele; katseid ei ole tingimata läbi viidud või lõpetatud;katsetatud paljundusmaterjal : paljundusmaterjal, mis on pärit algmaterjalist, mis koosneb puistutest, seemneistandikest, pere vanematest, kloonidest või kloonisegudest; paljundusmaterjali kõrgem kvaliteet peab olema tõestatud võrdluskatsete või hinnanguga paljundusmaterjali kõrgema kvaliteedi kohta, mis põhineb algmaterjali komponentide geneetilisel hindamisel; paljundusmaterjal peab vastama V lisas sätestatud tingimustele.Artikkel 31. I lisa liikide ja kunstlike hübriidide loetelu võib muuta artikli 26 lõikes 3 sätestatud korras.2. Kui teatavad liigid ja kunstlikud hübriidid ei kuulu käesoleva direktiivi meetmete reguleerimisalasse, võivad liikmesriigid võtta sellised meetmed või vähem rangemad meetmed oma territooriumil.3. Käesoleva direktiivi meetmeid ei kohaldata sellise istutusmaterjali või taimeosadena oleva metsapaljundusmaterjali suhtes, mis on ette nähtud muuks otstarbeks kui metsanduses kasutamiseks.Sellisel juhul lisatakse materjalile etikett või muu dokument, mis on ühenduse või siseriiklike sätete alusel sellise otstarbega materjali puhul nõutav. Kui sellised sätted puuduvad ja kui tarnija tegeleb nii metsanduses kasutamiseks kui ka tõestatult muuks kui metsanduses kasutamiseks ettenähtud paljundusmaterjaliga, lisatakse viimase puhul etikett või muu dokument, milles on järgmine märge: "Kasutamiseks mujal kui metsanduses".4. Käesoleva direktiivi meetmeid ei kohaldata metsapaljundusmaterjali suhtes, mis on ette nähtud ekspordiks või reekspordiks kolmandatesse riikidesse.Artikkel 41. Liikmesriigid näevad ette, et turustamiseks ettenähtud metsapaljundusmaterjali tootmiseks kasutatakse ainult heakskiidetud algmaterjali.2. Algmaterjali võib heaks kiita:a) ametiasutus juhul, kui see vastab käesoleva direktiivi II, III, IV või V lisa nõuetele;b) viitega "heakskiidetud üksusena" tuntud üksusele; igale heakskiidetud üksusele antakse kordumatu registriviide.3. Liikmesriigid näevad ette, et:a) heakskiit tühistatakse, kui käesoleva direktiivi tingimusi ei täideta;b) pärast heakskiitmist kontrollitakse kategooriasse "valitud paljundusmaterjal", "tingimustele vastav paljundusmaterjal" ja "katsetatud paljundusmaterjal" kuuluva paljundusmaterjali tootmiseks ettenähtud algmaterjali korrapäraste ajavahemike järel.4. Selleks et säilitada metsanduses kasutatavate taimede geneetilisi ressursse vastavalt nendele eritingimustele, mis kehtestatakse artikli 26 lõikes 3 sätestatud korras, et võtta arvesse arengut taimede geneetiliste ressursside kohapeal säilitamise ja säästva kasutamise osas, milleks kasvatatakse ja turustatakse kohalike ja piirkondlike oludega loomulikul viisil kohanenud ja genofondi vaesumisest ohustatud metsapaljundusmaterjali, võivad liikmesriigid kehtestada erandi lõikes 2 ja II, III, IV ja V lisas sätestatud tingimustest juhul, kui artikli 26 lõikes 3 sätestatud korras on ette nähtud eritingimused.5. Liikmesriigid võivad kogu oma territooriumil või selle osas kuni kümneks aastaks heaks kiita katsetatud paljundusmaterjali tootmiseks ettenähtud algmaterjali juhul, kui V lisas osutatud geneetilise hindamise või võrdluskatsete esialgsete tulemuste põhjal on võimalik järeldada, et algmaterjal vastab katsete läbiviimise lõpetamisel käesoleva direktiivi alusel heakskiitmiseks sätestatud tingimustele.Artikkel 51. Kui artikli 4 lõikes 1 osutatud algmaterjal sisaldab geneetiliselt muundatud organisme direktiivi 90/220/EMÜ artikli 2 punktides 1 ja 2 määratletud tähenduses, tunnustatakse sellist paljundusmaterjali ainult juhul, kui see on inimeste tervisele ja keskkonnale ohutu.2. Lõikes 1 osutatud geneetiliselt muundatud algmaterjali puhul:a) tuleb läbi viia direktiivis 90/220/EMÜ sätestatuga samaväärne keskkonnaohu hindamine;b) kehtestatakse komisjoni ettepanekul asutamislepingu asjakohastel õiguslikel alustel põhinevas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses menetlus, millega tagatakse, et keskkonnaohu hindamine ja muud asjakohased üksikasjad on samaväärsed direktiivis 90/220/EMÜ sätestatuga; kuni kõnealuse määruse jõustumiseni kiidetakse geneetiliselt muundatud algmaterjal riiklikusse registrisse kandmiseks käesoleva direktiivi artikli 10 kohaselt heaks üksnes pärast seda, kui see on vastavalt direktiivile 90/220/EMÜ turustamiseks heaks kiidetud;c) lõigus b osutatud määrusega kooskõlas lubatud geneetiliselt muundatud algmaterjali suhtes ei kohaldata enam direktiivi 90/220/EMÜ artikleid 11–18;d) keskkonnaohu hindamise rakendamise tehnilised ja teaduslikud üksikasjad võetakse vastu artikli 26 lõikes 3 osutatud korras.Artikkel 61. Liikmesriigid sätestavad punktides a–d sätestatud viisil heakskiidetud algmaterjalist pärit metsapaljundusmaterjali puhul, et:a) I lisas loetletud liikide paljundusmaterjali võib turustada ainult juhul, kui see kuulub kategooriasse "identifitseeritava lähtekohaga paljundusmaterjal", "valitud paljundusmaterjal", "tingimustele vastav paljundusmaterjal" või "katsetatud paljundusmaterjal" ning vastab vastavalt II, III, IV ja V lisa tingimustele;b) I lisas loetletud kunstlike hübriidide paljundusmaterjali turustatakse ainult juhul, kui see kuulub kategooriasse "valitud paljundusmaterjal", "tingimustele vastav paljundusmaterjal" või "katsetatud paljundusmaterjal" ning vastab vastavalt III, IV ja V lisa tingimustele;c) vegetatiivselt paljundatavate I lisas loetletud liikide ja kunstlike hübriidide paljundusmaterjali turustatakse ainult juhul, kui see kuulub kategooriasse "valitud paljundusmaterjal", "tingimustele vastav paljundusmaterjal" või "katsetatud paljundusmaterjal" ning vastab vastavalt III, IV ja V lisa tingimustele; kategooriasse "valitud paljundusmaterjal" kuuluvat paljundusmaterjali võib turustada ainult juhul, kui see on seemnetest massiliselt paljundatud;d) I lisas loetletud liikide ja kunstlike hübriidide paljundusmaterjali, mis koosneb täielikult või osaliselt geneetiliselt muundatud organismidest, võib turustada ainult juhul, kui see kuulub kategooriasse "katsetatud paljundusmaterjal" ning vastab V lisa tingimustele.2. Kategooriad, mille alusel võib eri liiki algmaterjalist pärit paljundusmaterjali turustada, on sätestatud VI lisa tabelis.3. I lisas loetletud liikide ja kunstlike hübriidide paljundusmaterjali turustatakse ainult juhul, kui see vastab VII lisa asjakohastele nõuetele.Taimeosasid või istutusmaterjali võib turustada ainult juhul, kui need vastavad kehtivatele rahvusvahelistele standarditele pärast seda, kui need standardid on artikli 26 lõikes 3 sätestatud korras heaks kiidetud.4. Liikmesriigid näevad ette, et metsapaljundusmaterjali tarnijad registreeritakse ametlikult. Vastutav ametiasutus võib käsitada direktiivi 77/93/EMÜ alusel registreeritud tarnijaid registreerituna käesolevas direktiivis määratletud tähenduses. Sellised tarnijad peavad siiski vastama käesoleva direktiivi nõuetele.5. Olenemata lõike 1 sätetest, võivad liikmesriigid lubada oma territooriumil asuvatel tarnijatel turule viia:a) metsapaljundusmaterjali, mis on ette nähtud kasutamiseks katsetes, teaduslikel eesmärkidel, selektsiooniks või geneetiliseks säilitamiseks; jab) seemnelisi üksusi, mille puhul on tõestatud, et need ei ole ette nähtud metsanduses kasutamiseks.6. Tingimused, mille alusel võivad liikmesriigid lõikes 5 osutatud loa anda, võib määrata kindlaks artikli 26 lõikes 3 osutatud korras.7. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võivad liikmesriigid lubada paljundusmaterjali puhul, mis on pärit algmaterjalist, mis ei vasta kõikidele lõikes 1 osutatud vastava kategooria suhtes sätestatud nõuetele, turustada sellist materjali tingimustel, mis koostatakse artikli 26 lõikes 3 osutatud korras.8. Artikli 26 lõikes 3 osutatud korras võib kehtestada erisätted, et võtta arvesse arenguid, mille alusel võib turustada mahepõllumajanduslikuks tootmiseks sobivat metsapaljundusmaterjali.Artikkel 7Liikmesriigid võivad kehtestada II–V ja VII lisas sätestatud tingimuste osas oma territooriumil algmaterjali heakskiitmiseks ja paljundusmaterjali tootmiseks täiendavad või rangemad nõuded.Artikkel 8Liikmesriigid võivad oma territooriumil piirata kategooriasse "identifitseeritava lähtekohaga paljundusmaterjal" kuuluva metsapaljundusmaterjali tootmiseks ettenähtud algmaterjali heakskiitmist.Artikkel 91. Liikmesriigid piiritlevad kategooriasse "identifitseeritava lähtekohaga paljundusmaterjal" ja "valitud paljundusmaterjal" kuuluva paljundusmaterjali tootmiseks ettenähtud algmaterjali puhul asjaomaste liikide lähtepiirkonnad.2. Liikmesriigid koostavad ja avaldavad piiritletud lähtepiirkondade kaardid. Kaardid saadetakse komisjonile ja teistele liikmesriikidele.Artikkel 101. Iga liikmesriik koostab riikliku registri oma territooriumil heakskiidetud erinevate liikide algmaterjali kohta. Iga heakskiidetud üksuse täielikud üksikasjad ning kordumatu registriviide märgitakse riiklikusse registrisse.2. Iga liikmesriik koostab riikliku loetelu vormis registri kokkuvõtte, mis on taotluse korral komisjonile ja teistele liikmesriikidele kättesaadav. Riiklik loetelu esitatakse iga heakskiidetud üksuse puhul ühtse vormi kohaselt. Kategooriate "identifitseeritava lähtekohaga paljundusmaterjal" ja "valitud paljundusmaterjal" puhul on lubatud teha algmaterjali kohta kokkuvõte lähtepiirkondade põhjal. Esitatakse järgmised üksikasjad:a) botaaniline nimi;b) kategooria;c) otstarve;d) algmaterjali tüüp;e) registriviide või vajaduse korral selle kokkuvõte või lähtepiirkonna tunnuskood;f) asukoht: vajaduse korral lühike nimi ja üks järgmistest üksikasjadest:i) kategooria "identifitseeritava lähtekohaga paljundusmaterjal" puhul lähtepiirkond ning laius- ja pikkuskraadide vahemik;ii) kategooria "valitud paljundusmaterjal" puhul lähtepiirkond ja geograafiline asend, mis on määratletud laius- või pikkuskraadidega või laius- või pikkuskraadide vahemikuga;iii) kategooria "tingimustele vastav paljundusmaterjal" puhul täpne geograafiline asukoht (täpsed geograafilised asukohad), kus algmaterjali hoitakse;iv) kategooria "katsetatud paljundusmaterjal" puhul täpne geograafiline asukoht (täpsed geograafilised asukohad), kus algmaterjali hoitakse;g) kõrgus merepinnast või kõrguste vahemik;h) pindala: seemnelise allika, puistu või seemneistandiku suurus;i) päritolu: märgitakse kas algmaterjal on autohtoonne/indigeenne, muu kui autohtoonne/muu kui indigeenne või kas päritolu on teadmata; muu kui autohtoonse/muu kui indigeense algmaterjali puhul märgitakse päritolu, kui see on teada;j) kategooria "katsetatud paljundusmaterjal" puhul, kas see on geneetiliselt muundatud või mitte.3. Selliste riiklike loetelude koostamise vormi võib kindlaks määrata artikli 26 lõikes 2 osutatud korras.Artikkel 111. Liikmesriikide esitatavate riiklike loetelude põhjal võib komisjon avaldada loetelu pealkirjaga "Ühenduse loetelu metsapaljundusmaterjali tootmiseks heakskiidetud algmaterjali kohta".2. Ühenduse loetelu kajastab artikli 10 lõikes 2 osutatud riiklikes loeteludes esitatud üksikasju ning sinna on märgitud kasutuspiirkond ning artiklite 8, 17 või 20 alusel kohaldatavad load või piirangud.Artikkel 121. Ametiasutused annavad heakskiidetud algmaterjalist pärit paljundusmaterjali kohta pärast saagikoristust välja põhisertifikaadi, kuhu on märgitud kordumatu viiteregister ning VIII lisas sätestatud asjakohane teave.2. Kui liikmesriik näeb kooskõlas artikli 13 lõikega 2 ette järgmise vegetatiivse paljundamise, antakse välja uus põhisertifikaat.3. Kui paljundusmaterjali segatakse kooskõlas artikli 13 lõike 3 punktidega a, b, c või e, peavad liikmesriigid tagama, et segude komponentide registriviited on identifitseeritavad ning et antakse välja uus põhisertifikaat või muu segu identifitseeriv dokument.Artikkel 131. Paljundusmaterjali hoitakse kõikide tootmisetappide ajal eraldi vastavalt üksikute heakskiidetud üksuste viidetele. Iga paljundusmaterjali partii identifitseeritakse järgmiste andmete abil:a) põhisertifikaadi kood ja number;b) botaaniline nimi;c) kategooria;d) otstarve;e) algmaterjali tüüp;f) registriviide või lähtepiirkonna tunnuskood;g) lähtepiirkond kategooriasse "identifitseeritava lähtekohaga paljundusmaterjal" ja "valitud paljundusmaterjal" kuuluva või vajaduse korral muu paljundusmaterjali puhul;h) vajaduse korral materjali autohtoonne või muu kui autohtoonne, indigeenne või muu kui indigeenne või teadmata päritolu;i) seemneliste üksuste puhul küpsemise aasta;j) seemikute või pistikutest paljundatud taimede vanus ja tüüp nii juurevõsundiliste, paljasjuursete kui ka potitaimede osas;k) geneetiliselt muundatud või muundamata.2. Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 1 ja artikli 6 lõike 1 punkti c sätete kohaldamist, võivad liikmesriigid kategooriatesse "valitud paljundusmaterjal", "tingimustele vastav paljundusmaterjal" ja "katsetatud paljundusmaterjal" kuuluva heakskiidetud üksuse puhul ette näha järgneva vegetatiivse paljundamise. Sellisel juhul hoitakse materjali eraldi ning identifitseeritakse sellisena.3. Ilma et see piiraks lõike 1 sätete kohaldamist, võivad liikmesriigid ette näha, et:a) segada võib kaht või enamat kategooriasse "identifitseeritava lähtekohaga paljundusmaterjal" või "valitud paljundusmaterjal" kuuluvat heakskiidetud üksust ja ühest lähtepiirkonnast pärit paljundusmaterjali;b) kategooriasse "identifitseeritava lähtekohaga paljundusmaterjal" kuuluvatest seemneallikatest ja puistutest pärit ning ühest lähtepiirkonnast pärit paljundusmaterjali segamisel sertifitseeritakse uus partii märkega "seemneallikast pärit paljundusmaterjal";c) kui muust kui autohtoonsest või muust kui indigeensest algmaterjalist pärit paljundusmaterjali segatakse algmaterjaliga, mille päritolu on teadmata, sertifitseeritakse uus partii märkega "päritolu teadmata";d) kui segatakse vastavalt lõigetele a, b või c, võib lähtepiirkonna tunnuskoodi asendada lõike 1 punktis f osutatud registriviitega;e) segada võib ühe heakskiidetud üksuse eri aastatel valminud paljundusmaterjali;f) kui segatakse vastavalt lõigule e, märgitakse tegelikud valmimisaastad ja iga vastava aasta paljundusmaterjali osakaal.Artikkel 141. Paljundusmaterjali võib turustada ainult artiklile 13 vastavate partiidena ja koos tarnija lisatud etiketi või muu dokumendiga ("tarnija etikett või dokument"), milles on lisaks artiklis 13 nõutavatele andmetele järgmised andmed:a) artikli 12 alusel väljaantud põhisertifikaadi number (numbrid) või vastavalt artikli 12 lõikele 3 viide muudele dokumentidele;b) tarnija nimi;c) tarnitud kogus;d) kategooria "katsetatud paljundusmaterjal" puhul, mille algmaterjal on pärit artikli 4 lõike 5 alusel heakskiidetud algmaterjalist, sõnad "ajutiselt heaks kiidetud";e) kas materjal on paljundatud vegetatiivselt.2. Seemnete puhul peab lõikes 1 osutatud tarnija etikett või dokument sisaldama järgmist täiendavat teavet, mida on võimaluse korral hinnatud rahvusvaheliselt tunnustatud meetoditega:a) puhtus: seemnepartiina turustatava toote puhaste seemnete, muude seemnete ja prügi massiprotsent;b) puhaste seemnete idanevusprotsent või, kui seda ei ole võimalik või otstarbekas hinnata, kindlaksmääratud meetodiga hinnatav elujõulisusprotsent;c) 1000 puhta seemne mass;d) seemnena turustatava toote idanemisvõimeliste seemnete arv kilogrammi kohta või, kui idanemisvõimeliste seemnete arvu ei ole võimalik või otstarbekas hinnata, elujõuliste seemnete arv kilogrammi kohta.3. Olenemata sellest, et lõike 2 punktis b sätestatud idanevuse uurimist ei ole veel lõpule viidud, võivad liikmesriigid selleks, et jooksva aasta saak oleks kiiresti kättesaadav, lubada seemet turustada kuni esmaostjani. Tarnijad teatavad lõike 2 punktide b ja d tingimuste täitmisest niipea kui võimalik.4. Väikeste seemnekoguste puhul ei kohaldata eespool lõike 2 punktides b ja d sätestatud tingimusi. Kogused ja tingimused võib kindlaks määrata artikli 26 lõikes 2 osutatud korras.5. Populus spp. puhul turustatakse taimeosi ainult juhul, kui vastavalt VII lisa C osa punkti 2 alapunktile b on tarnija etiketile või dokumendile märgitud EÜ klassifikatsiooni number.6. Kui metsapaljundusmaterjali kategooria puhul kasutatakse värvilist etiketti või dokumenti, peab tarnija etiketi või dokumendi värv olema kategooria "identifitseeritava lähtekohaga paljundusmaterjal" puhul kollane, kategooria "valitud paljundusmaterjal" puhul roheline, kategooria "tingimustele vastava paljundusmaterjali" puhul roosa ja kategooria "katsetatud paljundusmaterjali" puhul sinine.7. Geneetiliselt muundatud organismi sisaldavast algmaterjalist pärit metsapaljundusmaterjali puhul peab partii ametlikul või mitteametlikul etiketil või dokumendil olema sellekohane selge märge.Artikkel 15Seemnelisi üksusi turustatakse ainult suletud pakendites. Sulgur peab pärast pakendi avamist olema kasutuskõlbmatu.Artikkel 161. Liikmesriigid tagavad enda sisseseatud või heakskiidetud ametliku kontrollisüsteemiga, et konkreetsetest heakskiidetud üksustest või partiidest pärit paljundusmaterjali on kogumisest kuni lõppkasutajani tarnimiseni võimalik selgelt identifitseerida. Registreeritud tarnijaid kontrollitakse ametlikult korrapäraste ajavahemike järel.2. Liikmesriigid tagavad, et asjaomased ametiasutused aitavad üksteist haldusküsimustes, et saada teavet, mis on käesoleva direktiivi nõuetekohaseks toimimiseks vajalik, eelkõige juhul kui metsapaljundusmaterjal liigub ühest liikmesriigist teise.3. Tarnijad esitavad ametiasutustele aruanded, mis sisaldavad kõikide kinnipeetud ja turustatud partiide üksikasju.4. Lõike 2 üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 26 lõikes 2 osutatud korras hiljemalt 30. juunil 2002.5. Liikmesriigid võtavad kõik meetmed, et tagada käesoleva direktiivi sätete järgimine, sätestades selleks metsapaljundusmaterjali ametliku kontrollimise asjakohase korra turustamiseks ettenähtud tootmise ja turustamise ajal.6. Komisjoni eksperdid võivad koostöös liikmesriikide ametiasutustega läbi viia kohapealseid kontrolle, kui see on käesoleva direktiivi ühtseks kohaldamiseks vajalik. Komisjoni eksperdid võivad kontrollida eelkõige, kas metsapaljundusmaterjal vastab käesoleva direktiivi nõuetele. Liikmesriik, kelle territooriumil kontrollitakse, annab ekspertidele nende töös kogu vajaliku abi. Komisjon teatab liikmesriikidele kontrolli tulemustest.Artikkel 171. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiivi sätete alusel turule viidava paljundusmaterjali suhtes ei kohaldata seoses selle omaduste, kontrolli- ega järelevalvenõuete, märgistamise ega sulgemisega muid kui käesolevas direktiivis sätestatud turustuskitsendusi.2. Liikmesriikidele võib taotluse korral anda artikli 26 lõikes 3 osutatud korras loa keelata kogu oma territooriumil või selle osas külvamiseks või istutamiseks ettenähtud paljundusmaterjali turustamine lõppkasutajale.Selline luba antakse ainult juhul, kui on põhjust arvata, et:a) kõnealuse paljundusmaterjali kasutamisel on selle fenotüübiliste või geneetiliste omaduste tõttu kogu liikmesriigis või selle osas kahjulik mõju metsandusele, keskkonnale, geneetilistele ressurssidele või bioloogilisele mitmekesisusele ning seda tõendavad:- materjalid, mis käsitlevad paljundusmaterjali lähtepiirkonda või päritolu, või- ühenduses või väljaspool ühendust asuvates asjakohastes kohtades läbiviidud katsete või teadusuuringute tulemused;b) istutusmaterjali püsikindlust ja morfoloogiliste ja füsioloogiliste omaduste arenemist käsitlevate katsete või teadusuuringute tulemuste või metsanduspraktika käigus saadud tulemuste põhjal on nimetatud paljundusmaterjali kasutamine oma omaduste tõttu kogu kõnealuses liikmesriigis või selle osas kahjulik metsandusele, keskkonnale, geneetilistele ressurssidele või bioloogilisele mitmekesisusele.3. Lõike 2 üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu artikli 26 lõikes 3 osutatud korras.4. Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võivad kategooria "tingimustele vastav paljundusmaterjal" puhul artiklit 8 rakendanud liikmesriigid keelata sellise materjali turustamise lõppkasutajale.Artikkel 181. Selleks et kõrvaldada ühes või mitmes liikmesriigis esinevaid käesoleva direktiivi nõuetele vastava metsapaljundusmaterjali üldise tarnimisega seotud ajutisi raskusi, mida ei ole võimalik ühenduses ületada, lubab komisjon vähemalt ühe asjaomase liikmesriigi taotluse korral ja artikli 26 lõikes 2 sätestatud korras ühel või mitmel liikmesriigil komisjoni sätestatava ajavahemiku jooksul turustamiseks heaks kiita ühe või mitme liigi vähem rangetele nõutele vastavat metsapaljundusmaterjali.Selliste meetmete võtmise korral märgitakse tarnija etiketile või artikli 14 lõike 1 alusel nõutavatele dokumentidele, et kõnealune materjal vastab vähem rangetele nõuetele.2. Lõike 1 üksikasjalikud rakenduseeskirjad võib vastu võtta artikli 26 lõikes 2 osutatud korras.Artikkel 191. Nõukogu määrab komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega kindlaks, kas kolmandas riigis toodetud metsapaljundusmaterjali puhul on algmaterjali heakskiitmise ja turustamise eesmärgil tootmiseks võetud meetmete osas samad tagatised kui ühenduses toodetud ja käesoleva direktiivi sätetele vastava paljundusmaterjali puhul.2. Lisaks lõikes 1 osutatule määrab nõukogu koos vastavate lähtepiirkondadega kindlaks taimeliigid, algmaterjali tüübid ja metsapaljundusmaterjali kategooriad, mille turustamist võib lõike 1 alusel ühenduses lubada.3. Kuni nõukogu teeb lõike 1 alusel otsuse, võivad liikmesriigid sellised otsused artikli 26 lõikes 3 sätestatud korras ise vastu võtta. Sellise loa eesmärk on tagada, et imporditava materjali puhul antakse vastavalt käesolevale direktiivile ühenduses toodetud metsapaljundusmaterjaliga samaväärsed tagatised. Eelkõige peab sellisele imporditud materjalile olema lisatud põhisertifikaat või päritoluriigi poolt väljaantud ametlik sertifikaat ning kolmanda riigi tarnija esitatud dokumentatsioon, mis sisaldab üksikasju kõikide eksporditavate partiide kohta.Artikkel 20Komisjon võib artikli 26 lõikes 3 osutatud korras vabastada liikmesriigi taotluse korral täielikult või osaliselt käesoleva direktiivi kohaldamisest selliste puuliikide osas, mis ei ole vastavas liikmesriigis metsanduse seisukohast olulised, välja arvatud juhul, kui see on vastuolus artikli 17 lõike 1 sätetega.Artikkel 21Selleks et leida teatavatele käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud sätetele paremaid alternatiive, võib otsustada korraldada kindlaksmääratud tingimustel ühenduse tasandil artikli 26 lõikes 3 osutatud korras ajutisi katseid.Katse kestus ei tohi ületada seitset aastat.Selliste katsete raames võib vabastada liikmesriigid teatavatest käesolevas direktiivis sätestatud kohustustest. Sellise vabastuse ulatus määratletakse viitega sätetele, mille suhtes vabastust kohaldatakse.Artikkel 22Metsapaljundusmaterjal vastab vajaduse korral direktiivis 77/93/EMÜ sätestatud asjakohastele taimetervisenõuetele.Artikkel 23Muudatused, mis tehakse lisadesse teaduslike või tehniliste teadmiste arengut arvestades, võetakse vastu artikli 26 lõikes 3 osutatud korras.Artikkel 24Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed, mis on seotud allpool osutatud artiklites sisalduvate küsimustega, võetakse vastu artikli 26 lõikes 2 osutatud korralduskomitee menetluse kohaselt.- Artiklid 2, 10, 14, 16, 18, 27.Artikkel 25Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed, mis on seotud allpool osutatud artiklites sisalduvate küsimustega, võetakse vastu artikli 26 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt.- Artiklid 3, 4, 5, 6, 17, 19, 20, 21 ja 23.Artikkel 261. Komisjoni abistab alaline seemnete komitee (edaspidi "komitee").2. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõikes 3 sätestatud tähtajaks kehtestatakse üks kuu.3. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 kohaseks tähtajaks kehtestatakse kaks kuud.4. Komitee võtab vastu oma töökorra.Artikkel 271. Liikmesriigid võivad pärast 1. jaanuari 2003 algaval ja kuni 10 aastat kestval üleminekuajal kasutada võrdluskatsete tulemusi, mis ei vasta V lisa tingimustele, et heaks kiita algmaterjal, mis on ette nähtud katsetatud paljundusmaterjali tootmiseks, mis ei olnud varem hõlmatud direktiiviga 66/404/EMÜ.Selliste katsetega tuleb alustada enne 1. jaanuari 2003 ja need peavad tõestama algmaterjalist pärit paljundusmaterjali kõrgemat kvaliteeti.2. Liikmesriigid võivad pärast 1. jaanuari 2003 algaval ja kuni 10 aastat kestval üleminekuajal kasutada V lisa tingimustele mittevastavate geneetilise hindamise katsete tulemusi selleks, et heaks kiita kõikide käesoleva direktiiviga hõlmatud liikide ja kunstlike hübriidide algmaterjali, mis on ette nähtud katsetatud paljundusmaterjali tootmiseks.Selliste katsetega tuleb alustada enne 1. jaanuari 2003 ja need peavad tõestama algmaterjalist pärit paljundusmaterjali kõrgemat kvaliteeti.3. Kui I lisasse lisatakse hiljem uusi liike ja kunstlikke hübriide, määratakse lõigetes 1 ja 2 osutatud üleminekuaeg kindlaks artikli 26 lõikes 2 osutatud korras.4. Liikmesriikidel võib artikli 26 lõikes 2 osutatud korras lubada kasutada võrdluskatsete ja geneetilise hindamise katsete tulemusi pärast üleminekuaja lõppu.Artikkel 281. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid 1. jaanuaril 2003. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga hõlmatud valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusaktide teksti.3. Liikmesriikidel lubatakse enne 1. jaanuari 2003 kogutud metsapaljundusmaterjali turustada kuni varude ammendumiseni.Artikkel 29Direktiivid 66/404/EMÜ ja 71/161/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2003.Direktiivi 66/404/EMÜ ei kohaldata Soome Vabariigi ja Rootsi Kuningriigi suhtes ning direktiivi 71/161/EMÜ ei kohaldata Soome Vabariigi suhtes.Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiividele käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ja neid tuleks lugeda vastavalt IX lisas esitatud vastavustabelile.Artikkel 30Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 31Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. detsember 1999Nõukogu nimeleesistujaK. Hemilä[1] EÜT C 199, 14.7.1999, lk 1.[2] Arvamus on esitatud 1. detsembril 1999. aastal (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[3] EÜT C 329, 17.11.1999, lk 15.[4] EÜT 125, 11.7.1966, lk 2326/66. Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.[5] EÜT L 87, 17.4.1971, lk 14. Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.[6] EÜT C 56, 26.2.1999, lk 1.[7] EÜT L 26, 31.1.1977, lk 20. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 1999/53/EÜ (EÜT L 142, 5.6.1999, lk 29).[8] EÜT L 117, 8.5.1990, lk 15. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 97/35/EÜ (EÜT L 169, 27.6.1997, lk 72).[9] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.--------------------------------------------------I LISAPUULIIKIDE JA KUNSTLIKE HÜBRIIDIDE LOETELUAbies alba Mill.Abies cephalonica Loud.Abies grandis Lindl.Abies pinsapo Boiss.Acer platanoides L.Acer pseudoplatanus L.Alnus glutinosa Gaertn.Alnus incana Moench.Betula pendula Roth.Betula pubescens Ehrh.Carpinus betulus L.Castanea sativa Mill.Cedrus atlantica Carr.Cedrus libani A. RichardFagus sylvatica L.Fraxinus angustifolia Vahl.Fraxinus excelsior L.Larix decidua Mill.Larix x eurolepis HenryLarix kaempferi Carr.Larix sibirica Ledeb.Picea abies Karst.Picea sitchensis Carr.Pinus brutia Ten.Pinus canariensis C. SmithPinus cembra L.Pinus contorta Loud.Pinus halepensis Mill.Pinus leucodermis AntoinePinus nigra ArnoldPinus pinaster Ait.Pinus pinea L.Pinus radiata D. DonPinus sylvestris L.Populus spp. ja nende liikide kunstlikud hübriididPrunus avium L.Pseudotsuga menziesii FrancoQuercus cerris L.Quercus ilex L.Quercus petraea Liebl.Quercus pubescens Willd.Quercus robur L.Quercus rubra L.Quercus suber L.Robinia pseudoacacia L.Tilia cordata Mill.Tilia platyphyllos Scop.--------------------------------------------------II LISAMIINIMUMNÕUDED KATEGOORIAS "IDENTIFITSEERITAVA LÄHTEKOHAGA PALJUNDUSMATERJAL" SERTIFITSEERITAVA PALJUNDUSMATERJALI TOOTMISEKS ETTENÄHTUD ALGPALJUNDUSMATERJALI HEAKSKIITMISEKS1. Algmaterjal on ühes lähtepiirkonnas asuv seemneallikas või puistu. Ametliku kontrolli vajalikkuse üle otsustab iga üksikjuhu puhul liikmesriik, ametlik kontroll on nõutav sellisel juhul, kui paljundusmaterjal on ette nähtud metsanduse eriotstarveteks.2. Seemneallikas või puistu peab vastama liikmesriikide sätestatud kriteeriumidele.3. - Tuleb märkida lähtepiirkond ning paljundusmaterjali kogumise koha (kohtade) asukoht ja kõrgus merepinnast või kõrguste vahemik.- Tuleb märkida, kas algmaterjal on:a) autohtoonne või muu kui autohtoonne või kas päritolu on teadmata; võib) indigeenne või muu kui indigeenne või kas päritolu on teadmata.Muu kui autohtoonse ja muu kui indigeense algmaterjali puhul tuleb märkida päritolu (kui see on teada).--------------------------------------------------III LISAMIINIMUMNÕUDED KATEGOORIAS "VALITUD PALJUNDUSMATERJAL" SERTIFITSEERITAVA PALJUNDUSMATERJALI TOOTMISEKS ETTENÄHTUD ALGMATERJALI HEAKSKIITMISEKSÜldist: Puistut hinnatakse paljundusmaterjali kavandatava eriotstarbe järgi ning eriotstarbest sõltuvalt võetakse piisavalt arvesse nõudeid 1–10. Valiku kriteeriumid määrab kindlaks liikmesriik ning paljundusmaterjali otstarve märgitakse riiklikusse registrisse.1. Päritolu: Varasemate tõendite või muude asjakohaste vahenditega määratakse kindlaks, kas puistu on autohtoonne/indigeenne, muu kui autohtoonne/muu kui indigeenne või kas päritolu on teadmata, muu kui autohtoonse/muu kui indigeense algmaterjali puhul tuleb märkida päritolu (kui see on teada).2. Eraldatus: Puistu peab asuma piisaval kaugusel sama puuliigi või suguluses olevate liikide kehvematest puistutest või sortidest, millega kõnealused liigid võivad hübriide moodustada. Sellele nõudele tuleks erilist tähelepanu pöörata juhul, kui autohtoonseid/indigeenseid puistuid ümbritsevad muud kui autohtoonsed/muud kui indigeensed puistud või puistud, mille päritolu on teadmata.3. Populatsiooni optimaalne suurus: Puistud peavad koosnema ühest või mitmest puuderühmast, mis on puistusisese tolmeldamise tagamiseks hästi jaotunud ja piisava arvukusega. Sugulusaretuse kahjuliku mõju vältimiseks peab valitud puistu teataval pindalal olema piisaval arvul ja piisava tihedusega puid.4. Vanus ja areng: Puistud peavad koosnema sellise vanusega ja sellises arenguetapis puudest, mille puhul on valikukriteeriume lihtne rakendada.5. Ühtlikkus: Puistu isendid peavad olema morfoloogiliste omaduste osas tavapärase varieeruvusega. Vajaduse korral tuleks madalama kvaliteediga puud eemaldada.6. Kohastumus: Kohanemine lähtepiirkonna ökoloogiliste tingimustega peab olema tagatud.7. Tervis ja resistentsus: Puistu puudel ei tohi üldiselt olla kahjulike organismide kahjustusi ning nad peavad olema oma kasvukohas resistentsed ebasoodsate kliima- ja kasvutingimuste suhtes, välja arvatud saastest tulenevad kahjustused.8. Tagavara juurdekasv: Valitud puistute heakskiitmiseks peab puidu tagavara juurdekasv olema tavaliselt kõrgem kui samades ökoloogilistes ja majandustingimustes vastavaks tunnistatud keskmine juurdekasv.9. Puidu kvaliteet: Arvesse võetakse puidu kvaliteeti ja teatavatel juhtudel võib see olla kõige olulisem kriteerium.10. Vorm või kasvuhaabitus: Puistus olevad puud peavad olema eriti heade morfoloogiliste omadustega, eelkõige tüve sirguse ja ümaruse, okste asetuse, okste jämeduse ja hea loodusliku laasumise poolest. Lisaks sellele peaks hargneva ja spiraalsete puidutoimega puude arv olema väike.--------------------------------------------------IV LISAMIINIMUMNÕUDED KATEGOORIAS "TINGIMUSTELE VASTAV PALJUNDUSMATERJAL" SERTIFITSEERITAVA PALJUNDUSMATERJALI TOOTMISEKS ETTENÄHTUD ALGMATERJALI HEAKSKIITMISEKS1. Seemneistandika) Ametiasutus peab heaks kiitma ja registreerima tüübi, eesmärgi, ristamiskava ja istutusskeemi, komponendid, eraldatuse ja asukoha ning kõik vastavad muudatused.b) Komponentkloonid või -pered valitakse silmapaistvate omaduste põhjal ning erilist tähelepanu pööratakse III lisa nõuetele 4, 6, 7, 8, 9 ja 10.c) Komponentkloonid või -pered istutatakse või on istutatud vastavalt ametiasutuse poolt heakskiidetud plaanile ning selliselt, et iga komponenti on võimalik identifitseerida.d) Ametiasutused registreerivad seemneistandikes läbiviidud harvendamise kirjelduse ja sellise harvendamise tingimused.e) Seemneistandikke hooldatakse ning seemned koristatakse nii, et istandike eesmärgid saavutatakse; kunstliku hübriidi tootmiseks ettenähtud seemneistandiku puhul määratakse hübriidide protsent paljundusmaterjalis kindlaks kontrollkatsega.2. Pere(de) vanemada) Vanemad valitakse väljapaistvate omaduste alusel, pöörates erilist tähelepanu III lisa tingimustele 4, 6, 7, 8, 9 ja 10 või kombineerimisvõime tõttu.b) Ametiasutus peab heaks kiitma ja registreerima eesmärgi, ristamiskava ja tolmeldamissüsteemi, komponendid, eraldatuse ja asukoha ning kõik nende olulised muudatused.c) Ametiasutus peab heaks kiitma ja registreerima segus olevad vanemad, nende arvu ja osakaalu.d) Kunstlike hübriidide tootmiseks ettenähtud vanemate puhul tuleb kontrollkatsega kindlaks määrata paljundusmaterjalis olevate hübriidide protsent.3. Kloonida) Kloone peab olema võimalik eristada ametiasutuse poolt heakskiidetud ja registreeritud eristatavate omaduste põhjal.b) Üksikute kloonide väärtus tehakse kindlaks kogemuste põhjal või piisavalt pikaajaliste katsete käigus.c) Kloonide tootmisel kasutatavad ortetid valitakse nende silmapaistvate omaduste põhjal ning erilist tähelepanu tuleks pöörata III lisa tingimustele 4, 6, 7, 8, 9 ja 10.d) Liikmesriigid piiravad heakskiidu aastate maksimumarvu ja toodetud rametite maksimumarvuga.4. Klooniseguda) Kloonisegu vastab punkti 3 alapunktide a, b ja c nõuetele.b) Ametiasutus peab heaks kiitma ja registreerima segus olevad komponentkloonid, nende arvu ja osakaalu, samuti nende valikumeetodi ja lähtematerjali; iga segu peab olema geneetiliselt piisavalt mitmekesine.c) Liikmesriigid piiravad heakskiidu aastate maksimumarvu ja toodetud rametite maksimumarvuga.--------------------------------------------------V LISAMIINIMUMNÕUDED KATEGOORIAS "KATSETATUD PALJUNDUSMATERJAL" SERTIFITSEERITAVA PALJUNDUSMATERJALI TOOTMISEKS ETTENÄHTUD ALGMATERJALI HEAKSKIITMISEKS1. KÕIKIDELE KATSETELE ESITATAVAD NÕUDEDa) ÜldosaAlgmaterjal peab vastama III või IV lisa asjakohastele nõuetele.Algmaterjali heakskiitmiseks ettenähtud katsed koostatakse, sätestatakse, viiakse läbi ning nende tulemusi tõlgendatakse vastavalt rahvusvaheliselt tunnustatud menetlusele. Võrdluskatsete puhul tuleb kontrollitavat paljundusmaterjali võrrelda ühe või eelistatult mitme heakskiidetud või eelnevalt väljavalitud standardiga.b) Kontrollitavad omadusedi) Katsed peavad olema koostatud nii, et nendega saab hinnata kindlaksmääratud omadusi ning need omadused peavad olema iga katse puhul märgitud.ii) Tähelepanu pööratakse kohastumisele, kasvule, olulistele biootilistele ja abiootilistele teguritele. Lisaks sellele hinnatakse konkreetse eesmärgi jaoks olulisi omadusi, võttes arvesse selle piirkonna ökoloogilisi tingimusi, kus katse läbi viiakse.c) DokumendidDokumentatsioon peab hõlmama andmeid katsekohtade, sealhulgas asukoha, kliima, mullastiku, varasema kasutuse, katse koostamise, hooldamise ja abiootilistest/biootilistest teguritest tuleneva kahju kohta ning olema ametiasutusele kättesaadav. Ametiasutus peab hindamise ajal samuti registreerima materjali vanuse ja tulemused.d) Katsedi) Iga paljundusmaterjali proovi kasvatatakse, istutatakse ja hooldatakse ühtmoodi, niivõrd kuivõrd paljundusmaterjali liik seda võimaldab.ii) Iga katse peab olema koostatud kehtiva statistilise kava alusel ning hõlmama piisavat arvu puid, et iga kontrollitava komponendi üksikuid omadusi oleks võimalik hinnata.e) Tulemuste analüüs ja kehtivusi) Eksperimentide käigus saadud andmeid tuleb analüüsida rahvusvaheliselt tunnustatud statistiliste meetoditega ning tulemused tuleb esitada iga hinnatud omaduse kohta.ii) Katse metodoloogia ja üksikasjalikud tulemused peavad olema kõikidele kättesaadavad.iii) Märkida tuleb ka katse läbiviimise riigis asuv soovituslik koht, kus paljundusmaterjal tõenäoliselt kohastub, ning samuti omadused, mis võivad paljundusmaterjali kasutusväärtust piirata.iv) Kui katse käigus tõestatakse, et paljundusmaterjalil ei ole vähemalt:- algmaterjali omadusi, või- algmaterjaliga sarnast resistentsust majanduslikult oluliste kahjulike organismide suhtes,selline paljundusmaterjal kõrvaldatakse.2. ALGMATERJALI KOMPONENTIDE GENEETILISE HINDAMISE NÕUDEDa) Geneetiliselt saab hinnata järgmiste algmaterjalide komponente: seemneistandikud, perede vanemad, kloonid ja kloonisegud.b) DokumendidAlgmaterjali heakskiitmiseks on vaja järgmisi täiendavaid andmeid:i) hinnatud komponentide identiteet, päritolu ja eellastabel;ii) ristamiskava, mida on kasutatud hindamiskatsetes kasutatud paljundusmaterjali tootmisel.c) KatsemenetlusTäidetud peavad olema järgmised tingimused:i) iga komponendi geneetiline väärtus peab olema määratud kahes või enamas hindamiseks valitud katsekohas, millest vähemalt üks peab olema paljundusmaterjali soovitatavale kasutusele vastavas keskkonnas;ii) turustatava paljundusmaterjali eeldatav kõrgem kvaliteet arvutatakse geneetiliste väärtuste ja konkreetse ristamiskava alusel;iii) ametiasutus peab hindamiseks ettenähtud katsed ja geneetilised arvutused heaks kiitma.d) Tõlgendaminei) Paljundusmaterjali eeldatav parem kvaliteet arvutatakse ühe omaduse või omaduste kogumi osas võrreldes võrdluspopulatsiooniga.ii) Tuleb märkida, kas paljundusmaterjali eeldatav geneetiline väärtus on mõne olulise omaduse osas võrdluspopulatsiooniga võrreldes madalam.3. PALJUNDUSMATERJALI VÕRDLUSKATSETE TINGIMUSEDa) Paljundusmaterjalist proovide võtminei) Võrdluskatsetes kasutatava paljundusmaterjali representatiivne proov peab vastama heakskiidetavast algmaterjalist pärit paljundusmaterjalile.ii) Võrdluskatsetes kasutatav sugulise paljundamise teel saadud paljundusmaterjal peab olema:- koristatud hea õitsemise ning vilja/seemnetoodanguga aastal; võib kasutada kunstlikku tolmeldamist,- koristatud meetodil, mis tagab saadud proovide tüüpilisuse.b) Standardidi) Katsetel võrdlemiseks kasutatavate standardite tootlikkus peaks olema piirkonnas, kus katse kavatsetakse läbi viia, võimaluse korral piisavalt kaua teada. Standardid esindavad põhimõtteliselt materjali, mis on katse läbiviimise alustamise ajal osutunud kasulikuks metsanduses ning ökoloogilistes tingimustes, mille jaoks paljundusmaterjali sertifitseerida kavandatakse. Paljundusmaterjal peaks olema nii palju kui võimalik pärit puistutest, mis on valitud kooskõlas III lisa kriteeriumidega, või katsetatud paljundusmaterjali tootmiseks ametlikult heakskiidetud algmaterjalist.ii) Kunstlike hübriidide võrdluskatsete puhul peavad mõlemad vanemana kasutatavad liigid olema võimaluse korral standardisse lisatud.iii) Võimaluse korral tuleb kasutada mitut standardit. Kui see on vajalik ja õigustatud, võib standardi asendada kõige sobivama katsealuse paljundusmaterjaliga või katsetatavate komponentide keskmisega.iv) Kõikides katsetes kasutatakse samu standardeid võimalikult erinevates kasvutingimustes.c) Tõlgendaminei) Vähemalt ühe olulise omaduse osas tuleb võrreldes standarditega tõestada statistiliselt olulist paremust.ii) Tuleb selgelt märkida, kui mõne majanduslikult või keskkonna seisukohast olulise omaduse puhul on tulemus märkimisväärselt halvem võrreldes standardiga, ning selliste omaduste mõju peavad kompenseerima soodsad omadused.4. AJUTINE HEAKSKIITMINEAjutise heakskiitmise aluseks võib olla eelhindamine katse varajases staadiumis. Katse varajases staadiumis antud eelhinnangul põhinev paremusele osutav väide tuleb uuesti läbi vaadata kuni 10 aasta pikkuste ajavahemike järel.5. VARAJASED KATSEDAmetiasutus võib puukoolis, kasvuhoones või laboris läbiviidud katsed heaks kiita ajutiselt või lõplikult, kui on võimalik tõestada tihedat korrelatsiooni mõõdetud tunnuse ja tavaliselt metsaetapis läbiviidavatel katsetel hinnatavate omaduste vahel. Kontrollitavad omadused peavad vastama lõikes 3 sätestatud tingimustele.--------------------------------------------------VI LISAKATEGOORIAD, MILLE ALUSEL VÕIB ERI TÜÜPI ALGMATERJALIST PÄRIT PALJUNDUSMATERJALI TURUSTADAAlgmaterjali tüüp | Metsapaljundusmaterjali kategooria (Etiketi värv, kui kasutatakse värvilist etiketti või dokumenti) |Identifitseeritava lähtekohaga (kollane) | Valitud (roheline) | Tingimustele vastav (roosa) | Katsetatud (sinine) |Seemneallikas | X | | | |Puistu | X | X | | X |Seemneistandik | | | X | X |Pere(de) vanemad | | | X | X |Kloon | | | X | X |Kloonisegu | | | X | X |--------------------------------------------------VII LISAA OSA Nõuded, millele peavad vastama I lisas loetletud liikide vilja- ja seemnepartiid1. I lisas loetletud liikide vilja- ja seemnepartiisid võib turustada ainult juhul, kui vilja- ja seemnepartii liigipuhtuse määr on vähemalt 99 %.2. Olenemata lõike 1 sätetest, märgitakse I lisa lähisugulasliikide puhul, välja arvatud kunstlikud hübriidid, vilja- või seemnepartii liigipuhtus juhul, kui see on väiksem kui 99 %.B OSA Nõuded, millele peavad vastama I lisas loetletud liikide ja kunstlike hübriidide taimeosadI lisas loetletud liikide ja kunstlike hübriidide taimeosad peavad olema standardse turustuskvaliteediga. Standardne turustuskvaliteet määratakse kindlaks üldiste omaduste, tervisliku seisundi ja asjakohase suuruse alusel. Populus spp. puhul võib märkida, et C osa täiendavad nõuded on täidetud.C OSA Nõuded pistokste või pistvaiade abil paljundatud Populus spp. välisele kvaliteedile1. Pistoksada) Pistoksi ei käsitata standardsele turustuskvaliteedile vastavana järgmiste vigade korral:i) nende puit on üle kahe aasta vana;ii) neil on vähem kui kaks hästi arenenud punga;iii) neil on nekroos või neid on kahjustanud kahjulikud organismid;iv) neil on kuivamise, ülekuumenemise, hallitusseene või mädanemise märke.b) Pistokste miinimummõõtmed- miinimumpikkus: 20 cm,- kitsaima osa minimaalne läbimõõt:klass EÜ 1: 8 mm,klass EÜ 2: 10 mm.2. Pistvaiada) Pistvaiu ei käsitata standardsele turustuskvaliteedile vastavana järgmiste vigade korral:- nende puit on üle kolme aasta vana,- neil on vähem kui viis hästi arenenud punga,- neil on nekroos või neid on kahjustanud kahjulikud organismid,- neil on kuivamise, ülekuumenemise, hallitusseene või mädanemise märke,- neil on muid vigastusi kui lõikehaavad,- neil on mitu vart,- nende vars on liiga kõverdunud.b) Pistvaiade suurusklassidKlass | Miinimumläbimõõt (mm) pikkuse keskpunktis | Miinimumkõrgus (m) |Muud kui Vahemere piirkonnadN1 | 6 | 1,5 |N2 | 15 | 3,00 |Vahemere piirkonnadS1 | 25 | 3,00 |S2 | 30 | 4,00 |D OSA Nõuded, millele peab vastama I lisas loetletud liikide ja kunstlike hübriidide istutusmaterjalIstutusmaterjal on standardse turustuskvaliteediga. Standardne turustuskvaliteet määratakse kindlaks üldiste omaduste, tervisliku seisundi, elujõulisuse ja füsioloogilise kvaliteedi alusel.E OSA Nõuded, millele peab vastama vahemerelise kliimaga piirkondades asuvatele lõppkasutajatele turustatav istutusmaterjalIstutusmaterjali turustatakse ainult juhul, kui 95 % igast partiist on standardse turustuskvaliteediga.1) Istutusmaterjali ei käsitata standardsele turustuskvaliteedile vastavana järgmiste vigade korral:a) vigastused, välja arvatud lõikehaavad või tõstmise tulemusel tekkinud vigastused;b) puuduvad pungad, millest võiksid tekkida juhtvõrsed;c) mitu vart;d) deformeerunud juurestik;e) kuivamise, ülekuumenemise, hallitusseene, mädanemise või teiste kahjulike organismide märgid;f) taimed ei ole proportsionaalsed.2) Taimede suurusLiik | Maksimum-vanus (aastates) | Miinimum-kõrgus (cm) | Maksimum-kõrgus (cm) | Juurekaela miinimum-läbimõõt (mm) |Pinus halepensis | 1 | 8 | 25 | 2 |2 | 12 | 40 | 3 |Pinus leucodermis | 1 | 8 | 25 | 2 |2 | 10 | 35 | 3 |Pinus nigra | 1 | 8 | 15 | 2 |2 | 10 | 20 | 3 |Pinus pinaster | 1 | 7 | 30 | 2 |2 | 15 | 45 | 3 |Pinus pinea | 1 | 10 | 30 | 3 |2 | 15 | 40 | 4 |Quercus ilex | 1 | 8 | 30 | 2 |2 | 15 | 50 | 3 |Quercus suber | 1 | 13 | 60 | 3 |3) Poti (konteineri) suurus, kui seda kasutatakseLiik | Poti miinimummaht (cm3) |Pinus pinaster | 120 |Muud liigid | 200 |--------------------------------------------------VIII LISAA OSA+++++ TIFF +++++B OSA+++++ TIFF +++++C OSA+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------IX LISAVASTAVUSTABELA.Direktiiv 66/404/EMÜ | Käesolev direktiiv |Artikkel 1 | Artikkel 1 |Artikkel 3 | Artikkel 2 |Artiklid 2, 16 ja 16b | Artikkel 3 |Artiklid 5, 5b ja 5d | Artikkel 4 |— | Artikkel 5 |Artikkel 4 | Artikkel 6 |— | Artikkel 7 |— | Artikkel 8 |Artikkel 5a | Artikkel 9 |Artikkel 6 | Artikkel 10 |Artikkel 13a | Artikkel 11 |— | Artikkel 12 |Artikkel 8 | Artikkel 13 |Artikkel 9 | Artikkel 14 |Artikkel 10 | Artikkel 15 |Artikkel 11 | Artikkel 16 |Artikkel 13 | Artikkel 17 |Artikkel 15 | Artikkel 18 |Artikkel 14 | Artikkel 19 |— | Artikkel 20 |— | Artikkel 21 |— | Artikkel 22 |Artikkel 16a | Artikkel 23 |— | Artikkel 24 |— | Artikkel 25 |Artikkel 17 | Artikkel 26 |Artikkel 5e | Artikkel 27 |Artikkel 18 | Artikkel 28 |— | Artikkel 29 |— | Artikkel 30 |Artikkel 19 | Artikkel 31 |Artikkel 2 | I lisa |— | II lisa |I lisa | III lisa |— | IV lisa |II lisa | V lisa |— | VI lisa |— | VII lisa |III lisa (osa) | VIII lisa |— | IX lisa |B.Direktiiv 71/161/EMÜ | Käesolev direktiiv |Artikkel 1 | Artikkel 1 |Artikkel 4 | Artikkel 2 |Artikli 3 lõige 2, artiklid 16 ja 17 | Artikkel 3 |— | Artikkel 4 |— | Artikkel 5 |Artikkel 5, artikli 6 lõige 1 ja artikkel 8 | Artikkel 6 |— | Artikkel 7 |— | Artikkel 8 |— | Artikkel 9 |— | Artikkel 10 |— | Artikkel 11 |— | Artikkel 12 |— | Artikkel 13 |Artiklid 10 ja 11 | Artikkel 14 |— | Artikkel 15 |Artikkel 12 | Artikkel 16 |Artikkel 14 | Artikkel 17 |Artikkel 15 | Artikkel 18 |— | Artikkel 19 |— | Artikkel 20 |— | Artikkel 21 |— | Artikkel 22 |Artikkel 9 | Artikkel 23 |— | Artikkel 24 |— | Artikkel 25 |Artikkel 18 | Artikkel 26 |— | Artikkel 27 |Artikkel 19 | Artikkel 28 |— | Artikkel 29 |— | Artikkel 30 |Artikkel 20 | Artikkel 31 |Artikkel 2 | I lisa |— | II lisa |— | III lisa |— | IV lisa |— | V lisa |— | VI lisa |2. ja 3. lisa | VII lisa |— | VIII lisa |— | IX lisa |--------------------------------------------------