title: Nõukogu direktiiv 2008/59/EÜ, 12. juuni 2008 , millega kohandatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/87/EÜ (millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded) seoses Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemisega

text:
               27.6.2008

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 166/31

      NÕUKOGU DIREKTIIV 2008/59/EÜ,
   12. juuni 2008,
   millega kohandatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/87/EÜ (millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded) seoses Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemisega
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse 2005. aasta ühinemisakti, eriti selle artiklit 56,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Juhul kui enne ühinemist vastu võetud nõukogu õigusakti tuleb ühinemise tõttu kohandada ja kui vajalikke kohandusi ei ole ühinemisakti ega selle lisadega ette nähtud, peab nõukogu vastu võtma vajalikud õigusaktid vastavalt 2005. aasta ühinemisakti artiklile 56.

               (2)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/87/EÜ (millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded) (1) võeti vastu enne Bulgaaria ja Rumeenia ühinemist Euroopa Liiduga ning seda on vaja ühinemise tõttu kohandada.

               (3)

               Seega tuleks direktiivi 2006/87/EÜ vastavalt muuta.

               (4)

               Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks, (2)

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2006/87/EÜ muudetakse järgmiselt.

               1.

               I lisa muudetakse järgmiselt:

                           a)

                           2. peatüki 3. tsooni:

                                       i)

                                       lisatakse Belgia Kuningriigi ja Tšehhi Vabariigi kirjete vahele järgmine kirje:
                                       „Bulgaaria Vabariik
                                       Doonau: jõe 845,650. kilomeetrist kuni 374,100. kilomeetrini”;

                                       ii)

                                       lisatakse Poola Vabariigi ja Slovaki Vabariigi kirjete vahele järgmine kirje:
                                       „Rumeenia
                                       Doonau: Serbia-Rumeenia piirilt (1 075. kilomeeter) kuni Musta mereni Sulina kanaliharus.
                                       Doonau–Musta mere kanal (64,410 kilomeetrit pikk): Doonau jõega liitumiskohast Doonau 299,300. kilomeetril Cernavodăs (vastavalt kanali 64,410. kilomeeter) kuni Constanta Lõuna-Agigea sadamani (kanali 0. kilomeeter).
                                       Poarta Albă–Midia Năvodari kanal (34,600 km pikk): liitumiskohast Doonau–Musta mere kanaliga viimase 29,410. kilomeetril Poarta Albăs (vastavalt kanali 27,500. kilomeeter) Midia sadamani (kanali 0. kilomeeter).”;

                           b)

                           3. peatüki 4. tsooni lisatakse Poola Vabariigi ja Slovaki Vabariigi kirjete vahele järgmine kirje:
                           „Rumeenia
                           Kõik muud veeteed, mis ei ole loetletud 3. tsoonis.”.

               2.

               IX lisa muudetakse järgmiselt:

                           a)

                           I osa 4. peatüki artiklisse 4.05:

                                       i)

                                       lisatakse Taani ja Poola kirjete vahele järgmine kirje:

                                                   „19

                                                   =

                                                   Rumeenia”;

                                       ii)

                                       lisatakse Läti ja Leedu kirjete vahele järgmine tekst:

                                                   „34

                                                   =

                                                   Bulgaaria”;

                           b)

                           III osa 1. peatüki artiklisse 1.06:

                                       i)

                                       lisatakse Taani ja Poola kirjete vahele järgmine kirje:

                                                   „19

                                                   =

                                                   Rumeenia”;

                                       ii)

                                       lisatakse Läti ja Leedu kirjete vahele järgmine kirje:

                                                   „34

                                                   =

                                                   Bulgaaria”;

                           c)

                           IV osa 1. peatüki artiklisse 1.06:

                                       i)

                                       lisatakse Taani ja Poola kirjete vahele järgmine kirje:

                                                   „19

                                                   =

                                                   Rumeenia”;

                                       ii)

                                       lisatakse Läti ja Leedu kirjete vahele järgmine kirje:

                                                   „34

                                                   =

                                                   Bulgaaria”.

         Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid, kelle territooriumil on direktiivi 2006/87/EÜ artikli 1 lõikes 1 osutatud siseveeteid, jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 30. detsembrist 2008. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Luxembourg, 12. juuni 2008

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         A. VIZJAK

      (1)  ELT L 389, 30.12.2006, lk 1. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2006/137/EÜ (ELT L 389, 30.12.2006, lk 261).

      (2)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.


Tähtis õiguslik teade

|

31998L0077

Komisjoni direktiiv 98/77/EÜ, 2. oktoober 1998, millega kohandatakse nõukogu direktiivi 70/220/EMÜ (mootorsõidukite heitgaaside tekitatud õhusaaste vastu võetavaid meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) tehnika arengugaEMPs kohaldatav tekst.

Euroopa Liidu Teataja L 286 , 23/10/1998 Lk 0034 - 0052 CS.ES Peatükk 13 Köide 21 Lk 77  - 95 ET.ES Peatükk 13 Köide 21 Lk 77  - 95 HU.ES Peatükk 13 Köide 21 Lk 77  - 95 LT.ES Peatükk 13 Köide 21 Lk 77  - 95 LV.ES Peatükk 13 Köide 21 Lk 77  - 95 MT.ES Peatükk 13 Köide 21 Lk 77  - 95 PL.ES Peatükk 13 Köide 21 Lk 77  - 95 SK.ES Peatükk 13 Köide 21 Lk 77  - 95 SL.ES Peatükk 13 Köide 21 Lk 77  - 95

		Komisjoni direktiiv 98/77/EÜ,2. oktoober 1998,millega kohandatakse nõukogu direktiivi 70/220/EMÜ (mootorsõidukite heitgaaside tekitatud õhusaaste vastu võetavaid meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) tehnika arenguga(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 1970. aasta direktiivi 70/220/EMÜ mootorsõidukite heitgaaside tekitatud õhusaaste vastu võetavaid meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 96/69/EÜ, [2]ning arvestades, et:direktiiv 70/220/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist EÜ tüübikinnitusmenetluse kohta, mis kehtestati nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiiviga 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [3] muudetud komisjoni direktiiviga 98/14/EÜ [4];lähtuvalt direktiivi 70/156/EMÜ artikli 13 lõikest 2 kohaldatakse artiklit 13 ka eraldi seadmestike tüübikinnitust käsitlevate sätete lisamisel üksikdirektiividesse;pardadiagnostikaseadmeteta M1- ja N1- kategooria sõidukitele paigaldamiseks mõeldud varukatalüüsjärelpõletite nõuetekohase kvaliteedi tagamiseks vajaliku ühtlustatud aluse loomiseks on asjakohane lisada direktiivi 70/220/EMÜ varukatalüüsjärelpõletite kui eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnitusega seotud uued tehnilised nõuded; kõnealused tehnilised nõuded on kooskõlas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni poolt mootorsõidukite varukatalüüsjärelpõletite tüübikinnitust käsitlevas eeskirjas nr 103 vastu võetud tehniliste nõuetega; [5]tehnika arengut silmas pidades on asjakohane lisada direktiivi 70/220/EMÜ uued tehnilised nõuded seoses selliste sõidukite EÜ tüübikinnitusega, milles saab kütusena kasutada vedeldatud naftagaasi (LPG) või maagaasi (NG); vedeldatud naftagaasi ja maagaasi kasutamine sõidukite käivitamisel tekitab väga väikesi mürgiseid heitmeid ning annab seega kõnealustele sõidukitele eelise EÜ tüübikinnitussüsteemis; kõnealused tehnilised nõuded on kooskõlas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni poolt sõidukite tüübikinnitust seoses nende tekitatud saasteainete emissiooniga käsitlevas eeskirjas nr 83 [6] vastu võetud tehniliste nõuetega;sõiduki veeretakistusjõu mõõtmise meetodid on vaja selgelt kindlaks määrata;käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiiviga 70/156/EMÜ asutatud tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 70/220/EMÜ artikkel 1 asendatakse järgmise artikliga:"Artikkel 1Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:- sõiduk – mis tahes mootorsõiduk, nagu see on määratletud direktiivi 70/156/EMÜ II lisa A jaos,- LPG või NG toiteseade – kõik LPG või NG toiteseadme osade koostid, mis on projekteeritud paigaldamiseks ühele või mitmele konkreetsele mootorsõidukitüübile, ning mille saab heaks kiita eraldi seadmestikuna, nagu see on määratletud direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktis d,- varukatalüüsjärelpõleti – katalüüsjärelpõleti või katalüüsjärelpõletite koost, mis on mõeldud direktiivi 70/220/EMÜ kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduki originaalkatalüüsjärelpõleti asendamiseks, ning mille saab heaks kiita eraldi seadmestikuna, nagu see on määratletud direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktis d."Artikkel 2Direktiivi 70/220/EMÜ lisasid muudetakse kooskõlas käesoleva direktiivi lisaga.Artikkel 31. Seoses uute varukatalüüsjärelpõletitega, mis on mõeldud paigaldamiseks ilma pardadiagnostikaseadmeteta EÜ tüübikinnitusega sõidukitele:1) ei tohi liikmesriigid alates 1. jaanuarist 1999:- keelduda EÜ tüübikinnituse andmisest direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõike 1 kohaselt ega- keelata nende müüki või sõidukile paigaldamist,kui need vastavad käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 70/220/EMÜ nõuetele;2) peavad liikmesriigid direktiivi 70/156/EMÜ artikli 7 lõikest 2 lähtuvalt alates 1. oktoobrist 1999 keelama sellise (selliste) varukatalüüsjärelpõleti (varukatalüüsjärelpõletite) müügi või sõidukile paigaldamise, mis kuulub (kuuluvad) muusse kui käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 70/220/EMÜ kohaselt kinnitatud tüüpi.2. Uute sõidukite puhul, mille kütusena kasutatakse vedeldatud naftagaasi või maagaasi või mille kütusena võib kasutada kas bensiini või vedeldatud naftagaasi või maagaasi, õhusaastega seotud põhjustel liikmesriigid:1) ei tohi alates 1. jaanuarist 1999:- keelduda EÜ tüübikinnituse andmisest direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõike 1 kohaselt ega- keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest ega- keelata sõidukite registreerimist, müüki või kasutuselevõtmist,kui need vastavad käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 70/220/EMÜ nõuetele;2) peavad alates 1. oktoobrist 1999 keelama selliste uute sõidukite registreerimise, müügi või kasutuselevõtmise, mis ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 70/220/EMÜ nõuetele.Artikkel 41. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 31. detsembrit 1998 ning nad peavad sellest komisjonile viivitamata teatama.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetavate siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.Artikkel 5Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 2. oktoober 1998Komisjoni nimelkomisjoni liigeMartin Bangemann[1] EÜT L 76, 6.4.1970, lk 1.[2] EÜT L 282, 1.11.1996, lk 64.[3] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[4] EÜT L 91, 25.3.1998, lk 1.[5] Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 103 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2/Add.102).[6] Euroopa Majanduskomisjoni eeskiri nr 83 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.1/Add.82, muudetud versioon).--------------------------------------------------LISADIREKTIIVI 70/220/EMÜ LISADES TEHTUD MUUDATUSEDLisade loetelu1. Lisade loetelu muudetakse järgmiselt:"IXa LISA: | Gaasiliste etalonkütuste spetsifikatsioonid" |"XII LISA: | Vedeldatud naftagaasi- või maagaasikütusega sõiduki EÜ tüübikinnitus tekitatavate heitmete suhtes" |"XIII LISA: | Varukatalüüsjärelpõleti kui eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnitus |1. liide: Teatis |2. liide: EÜ tüübikinnitustunnistus |3. liide: EÜ tüübikinnitusmärk" |I lisa2. 1. jao lõppu lisatakse järgmised lõigud:"Käesolevat direktiivi kohaldatakse ka:- M1- ja N1-kategooria sõidukitele paigaldamiseks mõeldud varukatalüüsjärelpõletite kui eraldi seadmestike EÜ tüübikinnitusmenetlus,- M1- ja N1-kategooria sõidukitele paigaldamiseks mõeldud LPG või NG toiteseadme kui eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnitusmenetlus tema tekitatavate heitmete suhtes."3. Punkti 2.4 sõnastust muudetakse järgmiselt:"2.4. gaasilised heitmed – heitgaasid, mis koosnevad süsinikmonooksiidist, lämmastikoksiididest, väljendatuna lämmastikdioksiidi (NO2) ekvivalendina, ning süsivesinikest järgmistes arvatavates suhetes:- C1H1,85 bensiini puhul,- C1H1,86 diislikütuse puhul,- C1H2,525 vedeldatud naftagaasi puhul,- CH4 maagaasi puhul."4. Lisatakse punktid 2.17–2.21 järgmises sõnastuses:"2.17. originaalkatalüüsjärelpõleti – katalüüsjärelpõleti või katalüüsjärelpõletite koost, mille suhtes kehtib sõidukile antud tüübikinnitus ning mille tüübid on esitatud käesoleva direktiivi II lisa teatises;2.18. varukatalüüsjärelpõleti – katalüüsjärelpõleti või katalüüsjärelpõletite koost, millele võib tüübikinnituse saada käesoleva direktiivi XIII lisa kohaselt, välja arvatud punktis 2.17 määratletud katalüüsjärelpõletid;2.19. LPG või NG toiteseade – kõik LPG või NG toiteseadme osade koostid, mis on projekteeritud paigaldamiseks ühele või mitmele konkreetsele mootorsõidukitüübile ning mille võib heaks kiita eraldi seadmestikuna;2.20. sõiduki tüüpkond – sõidukitüüpide rühm, mis määratakse kindlaks algsõiduki põhjal XII lisa tähenduses;2.21. mootori kütusenõue – mootoris tavapäraselt kasutatav kütuseliik:- bensiin,- vedeldatud naftagaas (LPG),- maagaas (NG),- nii bensiin kui ka vedeldatud naftagaas,- nii bensiin kui ka maagaas,- diislikütus."5. Punkti 5.1.2 muudetakse järgmiselt:"5.1.2. Bensiinipaakide täiteavad:".6. Lisatakse uus punkt 5.2.2:"5.2.2. Ainult vedeldatud naftagaas- või maagaaskütust kasutavate ottomootoriga sõidukite puhul tehakse järgmised katsed:- I tüübi katsetus (pärast külmkäivitust tekkivate väljalasketoru tavaliste heitmete simuleerimine),- II tüübi katsetus (süsinikmonooksiidi heitmed tühikäigu pöörlemiskiirusel),- III tüübi katsetus (karterigaaside heitmed),- V tüübi katsetus (saastekontrolliseadme kulumiskindlus)."7. Lisatakse punktid 5.3.1.2.1.1 ja 5.3.1.2.1.2:"5.3.1.2.1.1. Vedeldatud naftagaas- ja maagaaskütusega sõidukeid katsetatakse I tüübikatsetusel vedeldatud naftagaasi või maagaasi koostise varieerumiste suhtes, nagu see on sätestatud XII lisas. Sõidukeid, mille kütus võib olla kas bensiin või vedeldatud naftagaas või maagaas, katsetatakse I tüübi katsetuses mõlema kütusega, kusjuures vedeldatud naftagaas- ja maagaaskütusega sõidukeid tuleb katsetada vedeldatud naftagaasi või maagaasi koostise varieerumise suhtes, nagu see on sätestatud XII lisas.5.3.1.2.1.2. Olenemata punkti 5.3.1.2.1.1 nõuetest, loetakse sõidukid, milles võib kütusena kasutada nii bensiini kui gaaskütust, kuid mille bensiiniseadmed on paigaldatud kasutamiseks üksnes hädaolukorras või käivitamiseks, ning mille bensiinipaak mahutab kuni 15 liitrit bensiini, I tüübi katsetusel sõidukiteks, milles tohib kütusena kasutada ainult gaaskütust."8. Lisatakse uus punkt 5.3.1.4.2:"5.3.1.4.2. Gaaskütustega katsete puhul peab saadud heitgaaside mass olema väiksem kui eespool esitatud tabelis sisalduvad bensiinimootoritega sõidukitele kehtestatud piirväärtused."9. Lisatakse uued punktid 5.3.2.1.1 ja 5.3.2.1.2:"5.3.2.1.1. Sõidukeid, mille kütus võib olla kas bensiin või vedeldatud naftagaas või maagaas, katsetatakse II tüübi katsetuses mõlema kütusega.5.3.2.1.2. Olenemata punkti 5.3.2.1.1 nõuetest loetakse sõidukid, milles võib kütusena kasutada nii bensiini kui gaaskütust, kuid mille bensiiniseadmed on paigaldatud kasutamiseks üksnes hädaolukorras või käivitamiseks, ning mille bensiinipaak mahutab kuni 15 liitrit bensiini, II tüübi katsetuses sõidukiteks, milles tohib kütusena kasutada ainult gaaskütust."10. Lisatakse uued punktid 5.3.3.1.1 ja 5.3.3.1.2:"5.3.3.1.1. Sõidukeid, mille kütus võib olla kas bensiin või vedeldatud naftagaas või maagaas, katsetatakse III tüübi katsetuses ainult bensiiniga.5.3.3.1.2. Olenemata punkti 5.3.3.1.1 nõuetest loetakse sõidukid milles võib kütusena kasutada nii bensiini kui gaaskütust, kuid mille bensiiniseadmed on paigaldatud kasutamiseks üksnes hädaolukorras või käivitamiseks, ning mille bensiinipaak mahutab kuni 15 liitrit bensiini, III tüübi katsetuses sõidukiteks, milles tohib kütusena kasutada ainult gaaskütust."11. Punkti 5.3.4.1 sõnastust muudetakse järgmiselt:"5.3.4.1. … mis on varustatud diiselmootoriga, ning sõidukid vedeldatud naftagaas- või maagaaskütusega.5.3.4.1.1. Sõidukeid, mille kütus võib olla kas bensiin või vedeldatud naftagaas või maagaas, tuleks katsetada IV tüübi katsetuses ainult bensiiniga."12. Lisatakse uus punkt 5.3.5.1.1:"5.3.5.1.1. Sõidukeid, mille kütus võib olla kas bensiin või vedeldatud naftagaas või maagaas, tuleks katsetada V tüübi katsetuses ainult bensiiniga."13. Lisatakse uus punkt 5.3.8:"5.3.8. Varukatalüüsjärelpõleti tüübikinnitus.5.3.8.1. Katsetada tuleb ainult varukatalüüsjärelpõletit, mis on mõeldud paigaldamiseks EÜ tüübikinnitusega sõidukitele, mis ei ole varustatud OBD seadmetega XIII lisa kohaselt."II lisa (teatis)14. Punkt 3.2.2 sõnastatakse järgmiselt:"3.2.2. Kütus: diisliõli / bensiin / vedeldatud naftagaas / maagaas [1]15. Lisatakse punktid 3.2.15 ja 3.2.16:+++++ TIFF +++++III lisa (I tüübi katsetus)16. Punkti 1 muudetakse järgmiselt:"1. SissejuhatusKäesolevas lisas kirjeldatakse I lisa punktis 5.3.1 määratletud I tüübi katsetuse menetlust. Vedeldatud naftagaasi või maagaasi kasutamise korral etalonkütusena kohaldatakse täiendavalt XII lisa sätteid."17. Lisatakse uus punkt 3.2.1 järgmiselt:"3.2.1. Bensiini või vedeldatud naftagaas- või maagaaskütusega sõidukeid katsetatakse XII lisa kohaselt asjakohase (asjakohaste) etalonkütusega (etalonkütustega), nagu see on määratletud IXa lisas."18. Lisatakse punkt 5.3.1.1:"5.3.1.1. Ottomootoriga sõidukid, mille kütusena kasutatakse vedeldatud naftagaasi või maagaasi või mille seadmed võimaldavad kasutada nii bensiini kui ka vedeldatud naftagaasi või maagaasi, tuleb eelkonditsioneerida; eelkonditsioneerimine peab toimuma esimese gaasilise etalonkütusega katse ja teise gaasilise etalonkütusega katse vahel, enne teise etalonkütusega katsetamist. Kõnealuseks eelkonditsioneerimiseks tehakse teise etalonkütusega eelkonditsioneeriv sõidutsükkel, mis koosneb käesoleva lisa 1. liites kirjeldatud sõidutsükli ühest esimesest osast (linnasõit) ja kahest teisest osast (linnaväline sõit). Tootja taotluse korral ning tehnilise teenistuse nõusolekul võib kõnealust eelkonditsioneerimistsüklit laiendada. Dünamomeetri seadistus peab vastama käesoleva lisa punktides 5.1 ja 5.2 esitatud dünamomeetri seadistusele."19. Lisatakse punkt 6.2.3:"6.2.3. Vedeldatud naftagaasi või maagaasi kasutamise korral võib mootori käivitada bensiiniga ning lülitada ümber vedeldatud naftagaasile või maagaasile kindlaksmääratud ajavahemiku järel, mida juht ei saa muuta."20. Punkti 8.2 muudetakse järgmiselt:"Süsinikmonooksiidi puhul: | d = 1,25 g/l |Süsivesinike puhul: | |bensiin (CH1,85) | d = 0,619 g/l |diislikütus (CH1,86) | d = 0,619 d/l |vedeldatud naftagaas (CH2,525) | d = 0,649 g/l |maagaas (CH4) | d = 0,714 g/l |Lämmastikoksiidide puhul (NO2): | d = 2,05 g/l" |.21. III lisa 3. liite punktis 5.1.1.2.8 muudetakse teguri KR määratlust ning tabelit järgmiselt:- "… KR = veeretakistusjõu temperatuuriparandustegur, mis loetakse võrdseks 8,64 × 10-3/ °C, või ametiasutuse poolt kinnitatud tootja parandustegur"- "… ning koefitsiendid a ja b iga kiiruse kohta esitatakse järgmises tabelis:V (km/h) | a | b |20 | 7,24 × 10-5 | 0,82 |40 | 1,59 × 10-4 | 0,54 |60 | 1,96 × 10-4 | 0,33 |80 | 1,85 × 10-4 | 0,23 |100 | 1,63 × 10-4 | 0,18 |120 | 1,57 × 10-4 | 0,14" |22. III lisa 5. liite punkti 3.1.3.5.2 muudetakse järgmiselt:"3.1.3.5.2. … alla kolme mahuprotsendi bensiini ja diislikütuse puhul, alla 2,2 mahuprotsendi vedeldatud naftagaasi puhul ning alla 1,5 mahuprotsendi maagaasi puhul."23. III lisa 6. liite punkti 2.3 muudetakse järgmiselt:"2.3. …—metaan ja puhastatud õhk | 1,00 < Rf < 1,15 |või |1,00 < Rf < 1,05 maagaaskütusega sõidukite puhul |.…"24. III lisa 8. liite punkti 1.3 muudetakse järgmiselt:"…Lahjendusaste arvutatakse järgmiselt:DF =C+10bensiini ja diislikütuse puhul 5aDF =C+10vedeldatud naftagaasi puhul 5bDF =C+10maagaasi puhul 5c…"25. III lisa 8. liite punktis 1.5.2.3 muudetakse QHC väärtust järgmiselt:"QHC = 0,619 bensiini või diislikütuse puhulQHC = 0,649 vedeldatud naftagaasi puhulQHC = 0,714 maagaasi puhul."IV lisa (II tüübi katsetus)26. Lisatakse uus punkt 2.2.1 järgmiselt:"2.2.1. Bensiini või vedeldatud naftagaas- või maagaaskütusega sõidukite katsetamisel kasutatakse I tüübi katsetuse etalonkütust (etalonkütuseid)."VII lisa (V tüübi katsetus)27. Punkti 3 sõnastust muudetakse järgmiselt:"3. KÜTUSKulumiskindluskatse tehakse müügiloleva nõuetekohase kütusega."IXa lisa28. Lisatakse uus IXa lisa:"IXa LISAGAASILISTE ETALONKÜTUSTE SPETSIFIKATSIOONID1. Vedeldatud naftagaas-etalonkütuste tehnilised andmed| | Kütus A | Kütus B | Katsemenetlus |Koostis | mahuprotsent | | | ISO 7941 |C3 | mahuprotsent | 30 ± 2 | 85 ± 2 | |C4 | mahuprotsent | tasakaaluline | tasakaaluline | |< C3, > C4 | mahuprotsent | maksimaalselt 2 % | maksimaalselt 2 % | |Olefiinid | mahuprotsent | 9 ± 3 | 12 ± 3 | |Aurustusjääk | ppm | maksimaalselt 50 | maksimaalselt 50 | NFM 41-015 |Veesisaldus | | ei sisalda | ei sisalda | vaatlus |Väävlisisaldus | ppm mass [1] maksimaalselt | 50 | maksimaalselt 50 | EN-24260 |Vesiniksulfiid | | ei sisalda | ei sisalda | |Vaskplaadi korrosioon | aste | 1. klass | 1. klass | ISO 625 1 [2] |Lõhn | | omadustele vastav | omadustele vastav | |MON | | minimaalselt 89 | minimaalselt 89 | EN 589 B lisa |2. Maagaas-etalonkütuste tehnilised andmedEtalonkütus G20Karakteristikud | Ühikud | Baas | Piirväärtused | Maksimaalne |Katsemenetlus | Minimaalne |Koostis: | | |Metaan | | 100 | 99 | 100 | |Tasakaal | mol % | – | – | 1 | ISO 6974 |[Inerts + C2/C2 +] | | | | | |N2 | | | | | |Väävlisisaldus | mg/m3 [3] | – | – | 50 | ISO 6326-5 |Etalonkütus G25Karakteristikud | Ühikud | Baas | Piirväärtused | Maksimaalne |Katsemenetlus | Minimaalne |Koostis: | | |Metaan | | 86 | 84 | 88 | |Tasakaal | mol % | – | – | 1 | ISO 6974 |[Inerts + C2/C2 +] | | | | | |N2 | | 14 | 12 | 16 | |Väävlisisaldus | mg/m3 [3] | – | – | 50 | ISO 6326-5 |Wobbe'i indeks on gaasi mahuühiku kohta mõõdetud kütteväärtuse ja gaasi suhtelise tiheduse ruutjuure suhe samades võrdlustingimustes:Wobbe'i indeks = Hρ/ρkusHgas = kütuse kütteväärtus MJ/m3 temperatuuril 0 °Cρair = õhutihedus temperatuuril 0 °Cρgas = kütusetihedus temperatuuril 0 °CWobbe'i indeks väljendatakse bruto- või netoväärtusena olenevalt sellest, kas kasutatakse ülemist või alumist kütteväärtust."IX Lisa29. IX lisa liitesse lisatakse uus punkt 1.8.1:"1.8.1. Sõidukite puhul, mille kütusena kasutatakse vedeldatud naftagaasi või maagaasi:1.8.1.1. Kõigi vedeldatud naftagaasi või maagaasi etalonkütuste puhul korratakse tabelit, kusjuures näidatakse, kas tulemused on mõõdetud või arvutatud. Sõidukite puhul, mille kütusena on ette nähtud bensiin või vedeldatud naftagaas või maagaas, korratakse tabelit kõigi vedeldatud naftagaas- või maagaas-etalonkütuste puhul.1.8.1.2. Algsõiduki tüübikinnituse number, kui sõiduk kuulub tüüpkonda.1.8.1.3. Tüüpkonna iga saasteaine heitkoguste mõõtmistulemuse koefitsient r gaaskütuse puhul."XII lisa30. Lisatakse uus XII lisa:"XII LISAVEDELDATUD NAFTAGAAS- VÕI MAAGAASKÜTUSEGA SÕIDUKITE EÜ TÜÜBIKINNITUS TEKITATAVATE HEITMETE PUHUL1. SISSEJUHATUSKäesolevas lisas kirjeldatakse sellise sõiduki tüübikinnituse erinõudeid, milles kasutatakse vedeldatud naftagaas- või maagaaskütust või milles võib kütusena kasutada kas pliivaba bensiini või vedeldatud naftagaasi või maagaasi. Kirjeldus kehtib vedeldatud naftagaas- või maagaaskütusega katsetamisel.Müügil on väga erineva koostisega vedeldatud naftagaas- ja maagaaskütuseid, mis nõuab kütusesüsteemi vastavat kohandamist. Selleks tuleb sõidukeid I tüübi katsetuses katsetada piirvahemiku kahe äärmise etalonkütusega ning kindlaks määrata kütusesüsteemi kohastuvus. Sõiduki, mille kütusesüsteemi kohastuvus on kindlaks määratud, võib võtta tüüpkonna algsõidukiks. Kõnealuse tüüpkonna nõuetele vastavaid sõidukeid on vaja katsetada ainult ühe kütusega juhul, kui nendele on paigaldatud sama kütusesüsteem.2. MÄÄRATLUSEDKäesolevas lisas on kasutatud järgmisi mõisteid:2.1. algsõiduk – kütusesüsteemi kohastuvuse demonstreerimiseks valitud sõiduk, millele viidatakse tüüpkonna muude sõidukite puhul. Tüüpkonnas võib olla rohkem kui üks algsõiduk.2.2. tüüpkonna sõiduk – sõiduk, millel on algsõiduki (algsõidukite) järgmised olulised karakteristikud:2.2.1. a) toodetud sama sõidukitootja poolt;b) kehtivad samad heitkoguste piirväärtused;c) kui gaaskütuseseadme kütusetoide hõlmab kogu mootorit:siis selle sertifitseeritud efektiivvõimsus on 0,7–1,15 × algsõiduki mootori efektiivvõimsus;kui gaaskütuseseadme toide on eraldi iga silindri kohta:siis selle sertifitseeritud efektiivvõimsus on 0,7–1,15 × algsõiduki mootori efektiivvõimsus;d) katalüsaatoriseadmega varustatuse korral on katalüsaator sama tüüpi, see tähendab kolmeastmeline katalüsaator, oksüdatsioonikatalüsaator, lämmastikoksiide redutseeriv katalüsaator;e) gaaskütuseseade (kaasa arvatud rõhuregulaator) on sama tootja toodang ning kuulub samasse tüüpi: induktsioon, aurupritse (ühepunktipritse, mitmepunktipritse), vedelikupritse (ühepunktipritse, mitmepunktipritse);f) gaaskütuseseadmel on sama tüüpi ning samadele tehniliste nõuetele vastav elektrooniline juhtimisplokk, mis töötab samade tarkvarapõhimõtete ja juhtimisstrateegia kohaselt.2.2.2. Lisaks nõudele c: kui katsetamisel selgub, et kaks gaaskütusega sõidukit, välja arvatud nende vastav sertifitseeritud efektiivvõimsus P1 ja P2 (P1 < P2), võivad olla ühe ja sama tüüpkonna sõidukid, ning kui mõlemaid on katsetatud algsõidukitena, siis loetakse kõnealusesse tüüpkonda kuuluvaks iga sõiduk, mille sertifitseeritud aktiivvõimsus on vahemikus 0,7 * P1–1,15 * P2.3. EÜ TÜÜBIKINNITUSE ANDMINEEÜ tüübikinnitus antakse juhul, kui on täidetud järgmised nõuded.3.1. Algsõiduki heitgaasidega seotud tüübikinnitus:Algsõiduk peab olema võimeline kohanduma müügiloleva kütuse erinevate koostistega. Vedeldatud naftagaasi C3/C4 koostis vaheldub. Maagaasi puhul esineb tavaliselt kaks kütusetüüpi, ülemise kütteväärtusega kütus (H-gaas) ja alumise kütteväärtusega kütus (L-gaas), kusjuures nende vahe võib olla märkimisväärselt suur; nendel on märkimisväärselt erinev Wobbe'i indeks. Kõnealused erinevused ilmnevad etalonkütuse juures.3.1.1. Algsõiduki (algsõidukite) katsetamine toimub I tüübi katsetuses kahte IXa lisas nimetatud täiesti erinevate omadustega etalonkütust kasutades.3.1.1.1. Kui ühelt kütuselt teisele üleminek toimub lüliti abil, siis kõnealust lülitit ei tohi tüübikinnituse ajal kasutada. Sellisel juhul laiendatakse tootja taotlusel ning tehnilise teenistuse nõusolekul III lisa punktis 5.3.1 nimetatud eelkonditsioneerimistsüklit.3.1.2. Sõiduk (sõidukid) loetakse nõuetele vastavaks (vastavateks), kui selle (nende) heitkogused mõlema kütuse puhul vastab (vastavad) piirväärtustele.3.1.3. r =heitkogus esimese etalonkütuse puhulheitkogus teise etalonkütuse puhul3.2. Tüüpkonda kuuluva sõiduki tüübikinnitus tekitatavate heitmete puhul:Tüüpkonna sõidukile tehakse I tüübi katsetus ühe etalonkütusega. Etalonkütuseks võib olla ükskõik kumb etalonkütus. Sõiduk loetakse vastavaks, kui järgmised nõuded on täidetud:3.2.1. Sõiduk vastab tüüpkonna sõiduki määratlusele punkti 22 kohaselt.3.2.2. Iga saasteainega seotud katsetulemused korrutatakse vastava koefitsiendiga r (vaata punkt 3.1.3), kui r on suurem kui 1,0. Kui r on väiksem kui 1,0, siis võetakse selle väärtuseks 1. Korrutamistel saadud tulemused loetakse heitkoguste lõppväärtuseks. Vastavalt tootja taotlusele võib I tüübi katsetuse teha teise etalonkütusega või mõlema etalonkütusega, ning sellisel juhul ei ole parandus vajalik.3.2.3. Sõiduk peab vastama nii mõõtmise kui arvutamise tulemusena saadud heitkoguste piirväärtustele.4. ÜLDNÕUDED4.1. Toodangu vastavuse katsed võib teha müügiloleva kütusega, mille C3/C4 suhe vedeldatud naftagaasi puhul on etalonkütuste C3/C4 vahemikus, või mille Wobbe'i indeks maagaasi puhul asub piirvahemiku kahe äärmise etalonkütuse Wobbe'i indeksite vahemikus. Sellisel juhul tuleb teha kütuse analüüs."XIII Lisa31. Lisatakse uus XIII lisa järgmiselt:"XIII LISAVARUKATALÜÜSJÄRELPÕLETI KUI ERALDI SEADMESTIKU EÜ TÜÜBIKINNITUS1. REGULEERIMISALAKäesolevat lisa kohaldatakse ühe või mitme M1-ja N1-kategooria [1] mootorsõiduki konkreetsele tüübile varuosadena [2] paigaldatavate katalüüsjärelpõletite kui direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõike 1 punkti d tähenduses eraldi seadmestike EÜ tüübikinnituse suhtes.2. MÄÄRATLUSEDKäesolevas lisas on kasutatud järgmisi mõisteid:2.1. Originaalkatalüüsjärelpõleti – vaata I lisa punkt 2.17.2.2. Varukatalüüsjärelpõleti – vaata I lisa punkt 2.18.2.3. Katalüüsjärelpõleti tüüp – katalüüsjärelpõletid, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:2.3.1. kattega elementide arv, struktuur ja materjal;2.3.2. katalüsaatori toimimise laad (oksüdatsioon, kolmeastmelisus jne);2.3.3. maht, esipinna ja elemendi pikkuse suhe;2.3.4. katalüsaatorimaterjali koostis;2.3.5. katalüsaatorimaterjali suhe;2.3.6. elemendi tihedus;2.3.7. mõõtmed ja kuju;2.3.8. termokaitse.2.4. Sõiduki tüüp – vaata I lisa punkt 2.1.2.5. Varukatalüüsjärelpõleti tüübikinnitus – sellise katalüüsjärelpõleti tüübikinnitus, mis on mõeldud paigaldamiseks varuosana ühele või mitmele konkreetsele sõidukitüübile, silmas pidades saasteainete heitkoguste piiramist, mürataset ning mõju sõiduki töötamisele.3. EÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE3.1. Varukatalüüsjärelpõleti direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõike 4 kohase EÜ tüübikinnitustaotluse esitab tootja.3.2. Teatise näidis on esitatud käesoleva lisa 1. liites.3.3. Tüübikatsetuste tegemise eest vastutavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada:3.3.1. direktiivi 70/220/EMÜ kohaselt tüübikinnituse saanud sõiduk (sõidukid), mis on varustatud uue originaalkatalüüsjärelpõletiga. Taotleja valib kõnealuse sõiduki (kõnealused sõidukid) tehnilise teenistuse nõusolekul. Sõiduk (sõiduk) peab (peavad) vastama käesoleva direktiivi III lisa 3. jaos esitatud nõuetele.Katsesõiduki (katsesõidukite) heitkoguste kontrollsüsteem peab olema vigadeta; ülemäära kulunud või rikkis, heitkoguseid mõjutav mis tahes originaalosa tuleb parandada või asendada. Katsesõiduk (katsesõidukid) peab (peavad) olema nõuetekohaselt reguleeritud ning enne heitkoguste mõõtmise katset tootja spetsifikatsioonide kohaselt paigaldatud;3.3.2. üks varukatalüüsjärelpõleti tüübi näidis. Näidistele tuleb selgelt ja kustutamatult märkida taotleja kaubanimi või kaubamärk ja toote nimetus.4. EÜ TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE4.1. Kui asjakohased nõuded on täidetud, antakse EÜ tüübikinnitus direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõike 3 kohaselt.4.2. EÜ tüübikinnitustunnistuse näidis on esitatud käesoleva lisa 2. liites.4.3. Igale tüübikinnituse saanud varukatalüüsjärelpõletile antakse tüübikinnituse number vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ VII lisale. Üks ja sama liikmesriik ei anna sama numbrit teisele varukatalüüsjärelpõleti tüübile. Sama tüübikinnituse numbriga varukatalüüsjärelpõleti tüüpi võib kasutada mitme eri sõidukitüübi puhul.5. EÜ TÜÜBIKINNITUSMÄRK5.1. Igale varukatalüüsjärelpõletile, mis vastab käesoleva direktiivi alusel eraldi seadmestikuna kinnitatud tüübile, kantakse EÜ tüübikinnitusmärk.5.2. See märk koosneb ristkülikust, mille sees on e-täht ja sellele järgneb tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldusnumber või -tähed:1 | Saksamaa |2 | Prantsusmaa |3 | Itaalia |4 | Madalmaad |5 | Rootsi |6 | Belgia |9 | Hispaania |11 | Ühendkuningriik |12 | Austria |13 | Luksemburg |17 | Soome |18 | Taani |21 | Portugal |23 | Kreeka |IRL | Iirimaa |Ristküliku lähedal peab olema ka direktiivi 70/156/EMÜ VII lisas nimetatud tüübikinnitusnumbri 4 numbrist koosnev "baaskinnitusnumber", millele eelneb kaks numbrit, mis näitavad EÜ tüübikinnituse andmise päeval direktiivis 70/220/EMÜ tehtud kõige hilisema peamise tehnilise muudatuse järjekorranumbrit. Käesolevas direktiivis on järjekorranumber 00.5.3. Punktis 5.2 nimetatud tüübikinnitusmärk peab olema selgesti loetav ja kustumatu.5.4. Käesoleva lisa 3. liites on esitatud eespool nimetatud tüübikinnitusmärgi ja -andmete järjestuse näited.6. NÕUDED6.1. Üldnõuded6.1.1. Varukatalüüsjärelpõleti peab olema konstrueeritud, valmistatud ning paigaldatud nii, et sõiduk säilitaks vastavuse käesoleva direktiivi sätetele; saasteainete heitkoguseid peab saama tõhusalt piirata sõiduki kogu tavapärase kasutusaja jooksul harilikes kasutustingimustes.6.1.2. Varukatalüüsjärelpõleti tuleb paigaldada täpselt samale kohale, kus asus originaalkatalüüsjärelpõleti, ning hapnikuanduri (hapnikuandurite) asetust väljalaskesüsteemis (kui neid kasutatakse) ei tohi muuta.6.1.3. Kui originaalkatalüüsjärelpõletis on termokaitse, siis peab ka varukatalüüsjärelpõleti olema võrdväärse termokaitsega.6.1.4. Varukatalüüsjärelpõleti peab olema kulumiskindel, seega konstrueeritud, valmistatud ja paigaldatud nii, et oleks tagatud asjakohane korrosiooni- ja oksüdatsioonikindlus sõiduki kasutamistingimusi silmas pidades.6.2. Heitkogustega seotud nõudedKäesoleva lisa punktis 3.3.1 nimetatud sõidukile (sõidukitele), mis on varustatud selle tüübi varukatalüüsjärelpõletiga, millele taotletakse tüübikinnitust, tehakse I tüübi katsetus käesoleva direktiivi vastava lisa tingimuste kohaselt, et võrrelda varukatalüüsjärelpõleti ja originaalkatalüüsjärelpõleti töövõimet allpool kirjeldatud menetluse kohaselt.6.2.1. Võrdlusaluse kindlaksmääramineSõidukile (sõidukitele) tuleb paigaldada originaalkatalüüsjärelpõleti (vaata punkt 3.3.1), mis sõidetakse sisse 12 linnavälise sõidutsükliga (I tüübi katsetuse teine osa).Pärast nimetatud eelkonditsioneerimist hoitakse sõidukit (sõidukeid) ruumis, mille temperatuur on suhteliselt konstantne, püsides vahemikus 293—303 K (20—30 °C). Kõnesolev konditsioneerimine kestab vähemalt kuus tundi, kuni mootoriõli ja jahutusvedeliku temperatuur saavutab ruumi temperatuuri ±2 K. Seejärel tehakse kolm I tüübi katsetust.6.2.2. Heitgaasikatse varukatalüüsjärelpõletigaKatsesõiduki (katsesõidukite) originaalkatalüüsjärelpõleti asendatakse varukatalüüsjärelpõletiga (vaata punkt 3.3.2), mis sõidetakse sisse 12 linnavälise sõidutsükliga (I tüübi katsetuse teine osa).Pärast nimetatud eelkonditsioneerimist hoitakse sõidukit (sõidukeid) ruumis, mille temperatuur on suhteliselt konstantne, püsides vahemikus 293—303 K (20—30 °C). Kõnesolev konditsioneerimine kestab vähemalt kuus tundi, kuni mootoriõli ja jahutusvedeliku temperatuur saavutab ruumi temperatuuri ±2 K. Seejärel tehakse kolm I tüübi katsetust.6.2.3. Varukatalüüsjärelpõletiga varustatud sõidukite saasteainekoguste hindamineOriginaalkatalüüsjärelpõletiga katsesõiduk (katsesõidukid) peab (peavad) vastama sõiduki (sõidukite) tüübikinnitusnõuetes ettenähtud piirväärtustele, kusjuures vajaduse korral võetakse arvesse sõiduki (sõidukite) tüübikinnituse ajal kasutatud halvenemiskoefitsiendid.Varukatalüüsjärelpõletiga varustatud sõiduki (sõidukite) heitkogustega seotud nõuded loetakse täidetuiks, kui tulemused (CO, HC + NOx ja tahked osakesed) seoses iga reguleeritava saasteainega vastavad järgmistele nõuetele:M ≤ 0,85 S + 0,4 G (1)M ≤ G (2),kus:M on ühe saasteaine (CO või tahked osakesed) või kahe saasteaine heitkoguste summa (HC + NOx) keskmine väärtus, mis on saadud kolmes I tüübi katsetuses varukatalüüsjärelpõletiga.S on ühe saasteaine (CO või tahked osakesed) või kahe saasteaine heitkoguste summa (HC + NOx) keskmine väärtus, saadud kolmes I tüübi katsetuses originaalkatalüüsjärelpõletiga.G on ühe saasteaine (CO või tahked osakesed) või kahe saasteaine heitkoguste summa (HC + NOx) piirväärtus sõiduki (sõidukite) tüübikinnituse kohaselt, mis on vajaduse korral jagatud vastavalt punktile 6.4 kindlaksmääratud halvenemiskoefitsientidega.Juhul kui tüübikinnitust taotletakse ühe sõidukitootja eri tüüpi sõidukitele ning tingimusel, et kõnealustele eri tüüpi sõidukitele on paigaldatud sama tüüpi originaalkatalüüsjärelpõleti, võib I tüübi katsetus piirduda vähemalt kahe sõidukiga, mis on valitud kokkuleppel tüübikinnituse eest vastutava tehnilise teenistusega.6.3. Müra ja väljalaske vasturõhuga seotud nõudedVarukatalüüsjärelpõleti peab vastama direktiivi 70/157/EMÜ II lisa tehnilistele nõuetele.6.4. Kulumiskindlusega seotud nõudedVarukatalüüsjärelpõleti peab vastama käesoleva direktiivi I lisa punkti 5.3.5 nõuetele, see tähendab, V tüübi katsetuse nõuetele või halvenemiskoefitsientidele allpool esitatud tabelis, mis sisaldab I tüübi katsetuse tulemusi.Tabel XIII.6.4Mootori kategooria | Halvenemiskoefitsiendid |CO | HC + NOx | Tahked osakesed |Ottomootor | 1,2 | 1,2 | — |Diiselmootor | 1,1 | 1,0 | 1,2 |7. TÜÜBI JA TÜÜBIKINNITUSTE MUUDATUSEDKäesoleva direktiivi kohaselt kinnitatud tüübi muutmisel kohaldatakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 5 sätteid.8. TOODANGU VASTAVUSToodangu vastavust käsitlevad meetmed võetakse direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 10 sätestatud korras.8.2. Erisätted8.2.1. Direktiivi 70/156/EMÜ X lisa punktis 2.2 nimetatud kontrollimised peavad hõlmama vastavust käesoleva lisa punktis 2.3 määratletud karakteristikutele.8.2.2. Direktiivi 70/156/EMÜ X lisa punkti 2.4.4 kohaldamisel võib teha käesoleva lisa punktis 6.2 (heitkogustega seotud nõuded) kirjeldatud katsed. Sellisel juhul võib tüübikinnituse omanik taotleda teist võimalust, mille kohaselt kasutatakse võrdlusalusena originaalkatalüüsjärelpõleti asemel seda varukatalüüsjärelpõletit, mida kasutati tüübikinnituskatsetustes (või mõnda muud näidist, mille vastavus kinnitatud tüübile on tõestatud). Kontrollitava näidisega mõõdetud heitkoguste väärtused ei tohi keskmiselt olla üle 15 % suuremad kui võrdlusnäidisega mõõdetud keskmised väärtused.1. liideTEATIS nr … seoses varukatalüüsjärelpõletite EÜ tüübikinnitusega (direktiiv 70/220/EMÜ, viimati muudetud direktiiviga …)Allpool toodud teave esitatakse vajaduse korral kolmes eksemplaris ja see peab sisaldama sisukorda. Kõik joonised tuleb esitada vastavas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikult A4 formaadis paberil või A4 formaadis voldikul. Võimalikud fotod peavad olema piisavalt üksikasjalikud.Kui süsteemid, osad või eraldi seadmestikud sisaldavad elektroonilisi kontrollseadmeid, tuleb esitada andmed nende töötamise kohta.+++++ TIFF +++++2. liideNäidis(Suurim formaat: A4 (210 mm × 297 mm))EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++I JAGU+++++ TIFF +++++II JAGUAddndumEÜ tüübikinnitustunnistuse nr … juurdeseoses mootorsõidukite varukatalüüsjärelpõleti kui eraldi seadmestiku tüübikinnitusega direktiivi 70/220/EMÜ, viimati muudetud direktiiviga …, kohaselt+++++ TIFF +++++3. liideEMÜ tüübikinnitustähise näidis(vaata käesoleva lisa punkt 5.2)+++++ TIFF +++++Varukatalüüsjärelpõleti osale kinnitatud tüübikinnitusmärk näitab, et asjaomane tüüp on kinnitatud Prantsusmaal (e2) käesoleva direktiivi kohaselt. Tüübikinnituse numbri kaks esimest kohta (00) viitavad direktiivi 70/220/EMÜ kõige hilisemate muudatuste järjekorranumbrile. Neli järgmist kohta (1234) moodustavad tüübikinnitusasutuse poolt varukatalüüsjärelpõletile antud baaskinnitusnumbri."[1] Mittevajalik maha tõmmata."[1] Väärtus tuleb määrata standardtingimustes (293,2 K (20 °C) ning 101,3 kPa).[2] See meetod ei tarvitse võimaldada korrodeerivate ainete olemasolu täpset määramist, kui näidis sisaldab korrosioonitõrjeaineid või muid kemikaale, mis vähendavad näidise korrodeerivat mõju vaskplaadil. Seetõttu on nimetatud ühendite lisamine keelatud, kui lisamise ainus eesmärk on katsetulemuste mõjutamine.[3] Väärtus tuleb määrata standardtingimustes (293,2 K (20 °C) ning 101,3 kPa).[1] Nagu see on määratletud direktiivi 70/156/EMÜ II lisa A jaos.[2] Käesolevat lisa ei kohaldata varukatalüüsjärelpõletite suhtes, mis on mõeldud paigaldamiseks pardadiagnostikaseadmega (OBD) varustatud M1- ja N1-kategooria sõidukitele.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2008/74/EÜ, 18. juuli 2008 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/55/EÜ ja direktiivi 2005/78/EÜ mootorsõidukite tüübikinnituste osas seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavusega (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               19.7.2008

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 192/51

      KOMISJONI DIREKTIIV 2008/74/EÜ,
   18. juuli 2008,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/55/EÜ ja direktiivi 2005/78/EÜ mootorsõidukite tüübikinnituste osas seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavusega
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. septembri 2005. aasta direktiivi 2005/55/EÜ liikmesriikide seaduste ühtlustamise kohta, mis käsitlevad meetmeid, mida võetakse sõidukite diiselmootoritest eralduvate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu ning sõidukites kasutatavatest maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavatest ottomootoritest eralduvate gaasiliste osakeste heitmete vastu, (1) eriti selle artiklit 7,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Pärast direktiivi 2005/55/EÜ reguleerimisala muutmist Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust, (2) on direktiivi vaja veelgi muuta, kandes üle vajalikud tehnilised nõuded. Sellest tulenevalt on vaja muuta ka nimetatud direktiivi rakendamist käsitlevat komisjoni direktiivi 2005/78/EÜ. (3)

               (2)

               Reguleerimisala muutmisest tulenevalt on vaja lisada uusi nõudeid direktiiviga 2005/55/EÜ kehtestatud raskeveokite heitmeid käsitlevatesse õigusaktidesse. Nende nõuete hulka kuuluvad katsemenetlused, mis võimaldavad raskeveokite ja bensiinimootoritega sõidukite tüübikinnitusi.

               (3)

               Lisaks on diiselmootorite heitgaaside suitsususele praegu esitatavad nõuded vaja sisestada direktiivi 2005/78/EÜ. Seda seetõttu, et nõukogu 2. augusti 1972. aasta direktiiv 72/306/EMÜ sõidukite diiselmootorite heitmete vastu võetavaid meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (4) on määrusega (EÜ) nr 715/2007 tunnistatud kehtetuks.

               (4)

               Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2005/55/EÜ muudetakse järgmiselt.

               1)

               Artikkel 1 asendatakse järgmisega:
               „Artikkel 1
               Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

                           a)

                           „sõiduk” – mis tahes mootorsõiduk, nagu on määratletud direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 2, tuletatud massiga üle 2 610 kg;

                           b)

                           „mootor” – sõiduki liikumapaneva jõu allikas, millele saab anda tüübikinnituse eraldi tehnilise seadmestikuna, nagu on määratletud direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 2;

                           c)

                           „eriti keskkonnasõbralik sõiduk” – sõiduk, mille käitamiseks kasutatakse mootorit, mis vastab I lisa punktis 6.2.1 sisalduva tabeli reas C toodud lubatavatele heitkoguste piirväärtustele.”

               2)

               Direktiivi 2005/55/EÜ lisasid I, II, III ja VI muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi I lisale.

         Artikkel 2
   Direktiivi 2005/78/EÜ muudetakse järgmiselt.

               1)

               Artikkel 2 asendatakse järgmisega:
               „Artikkel 2
               Direktiivi 2005/55/EÜ artiklite 3 ja 4 rakendusmeetmed sätestatakse käesoleva direktiivi II–VII lisas.
               Diiselmootoriga sõidukite ning diiselmootorite tüübikinnituse suhtes kohaldatakse VI lisa.
               Ottomootoriga sõidukite ning ottomootorite tüübikinnituse suhtes kohaldatakse VII lisa.”

               2)

               V lisa 1. punktis asendatakse 2. jagu järgmisega:

                           „2. jagu:

                           direktiivi number – 2005/55/EÜ”.

               3)

               Lisatakse VI ja VII lisa vastavalt käesoleva direktiivi II lisas sätestatule.

         Artikkel 3
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 2. jaanuariks 2009. Nad edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 3. jaanuarist 2009.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste õigusnormide teksti.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamise päeva Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 18. juuli 2008

            Komisjoni nimel

            asepresident

         Günter VERHEUGEN

      (1)  ELT L 275, 20.10.2005, lk 1.

      (2)  ELT L 171, 29.6.2007, lk 1.

      (3)  ELT L 313, 29.11.2005, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/81/EÜ (ELT L 362, 20.12.2006, lk 92).

      (4)  EÜT L 190, 20.8.1972, lk 1.

      I LISA
      Direktiivi 2005/55/EÜ muudatused

                  1.

                  I lisa muudetakse järgmiselt.

                              a)

                              Punkt 1 asendatakse järgmisega:

                                          „1.

                                          Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõigi mootorsõidukite gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete kontrolli, saastekontrolliseadmete kasuliku tööea, kasutusel olevate sõidukite/mootorite ja pardadiagnostikasüsteemide (OBD) nõuetele vastavuse ning artiklis 1 kindlaksmääratud mootorite suhtes, välja arvatud M1-, N1-, N2- ja M2-kategooria sõidukid, mis on saanud tüübikinnituse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 715/2007 (1) kohaselt.
                                          3. jaanuarist 2009 kuni uute tüübikinnituste puhul määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 10 lõikes 2 sätestatud kuupäevani ja tüübikinnituse laiendamise puhul nimetatud määruse artikli 10 lõikes 3 sätestatud kuupäevani, võib jätkata käesoleva direktiivi kohaselt tüübikinnituse andmist N1-, N2- ja M2-kategooria sõidukitele tuletatud massiga kuni 2 610 kg.

                              b)

                              Punktile 2.1 lisatakse järgmised mõisted:
                              „ „tuletatud mass” – töökorras sõiduki mass, millest on lahutatud juhi ühtne mass 75 kg ning millele on liidetud ühtne mass 100 kg;
                              „sõiduvalmis sõiduki täismass” – direktiivi 2007/46/EÜ I lisa punktis 2.6 nimetatud mass.”

                              c)

                              Lisatakse punkt 4.5:

                                          „4.5.

                                          Tootja taotluse korral võib käesoleva direktiivi kohaselt antud komplekteeritud sõiduki tüübikinnitust laiendada ka komplekteerimata sõidukile, mille tuletatud mass on kuni 2 610 kg. Tüübikinnitust laiendatakse juhul, kui tootja tõendab, et kõik kerekombinatsioonid, mida komplekteerimata sõidukile kavatsetakse paigaldada, viivad sõiduki tuletatud massi üle 2 610 kg.”

                              d)

                              Punkti 6.2 neljanda lõigu järele lisatakse järgmised lõigud:
                              „Bensiinimootorite suhtes kohaldatakse direktiivi 2005/78/EÜ VII lisas sätestatud katsemenetlusi.
                              Diiselmootorite suhtes kohaldatakse direktiivi 2005/78/EÜ VI lisas sätestatud heitgaasi suitsususe katsemenetlust.”

                  2.

                  II lisa muudetakse järgmiselt.

                              a)

                              1. liitele lisatakse punktid 8.4, 8.4.1, 8.4.1.1 ja 8.4.1.2:
                              „8.4.   Mootori jõudlus (heitgaasi suitsususe mõõtmiseks)
                              8.4.1.   Võimsus UN/ECE eeskirja nr 24 lisa 4 punktis 2 viidatud kuues mõõtepunktis.
                              8.4.1.1.   Katsestendil mõõdetud mootori võimsus: …
                              8.4.1.2.   Sõiduki rataste mõõdetud võimsus: …

                                          Mootori pöörete arv (min-1)

                                          Mõõdetud võimsus (kW)

                                                      1.

                                                      …

                                          …

                                                      2.

                                                      …

                                          …

                                                      3.

                                                      …

                                          …

                                                      4.

                                                      …

                                          …

                                                      5.

                                                      …

                                          …

                                                      6.

                                                      …

                                          …”

                              b)

                              Lisatakse 6. liide:

                                 „6. liide
                                 Tehnoülevaatuseks vajalikud andmed
                                 A.   Süsinikmonooksiidi heitmete mõõtmine (2)

                                 3.2.1.6.   Mootori tavapärane pöörete arv tühikäigul (kaasa arvatud hälve) … min-1

                                 3.2.1.6.1.   Mootori suurendatud pöörete arv tühikäigul (kaasa arvatud hälve) … min-1

                                 3.2.1.7.   Süsinikmonooksiidi mahuline sisaldus heitgaasis mootori tühikäigul (3) … % vastavalt tootja andmetele (üksnes ottomootorid)
                                 B.   Heitgaasi suitsususe mõõtmine
                                 3.2.13.   Absorptsioonikordaja tähistuse asukoht (ainult diiselmootoritel): …

                                             4.

                                             JÕUÜLEKANNE (v)

                                       4.3.   Mootori hooratta inertsimoment: …
                                 4.3.1.   Täiendav inertsimoment, kui käiku pole rakendatud: …

                  3.

                  III lisa 1. liidet muudetakse järgmiselt.

                              a)

                              2. jao punkt 2.7.4 asendatakse järgmisega:
                              „2.7.4.   Tahkete osakeste proovi võtmine
                              Kogu katse vältel kasutatakse ühte filtrit. Katsetsüklis kindlaksmääratud kaalutegurid võetakse arvesse heitgaasi massivooluga proportsionaalse proovi võtmise teel tsükli iga üksiku mooduse ajal. See on võimalik proovi voolukiiruse, proovivõtuaja ja/või lahjendusastme reguleerimise teel nii, et saavutataks punktis 6.6 esitatud efektiivsete kaalutegurite kriteeriumid.
                              Mooduse proovivõtuaeg peab olema vähemalt 4 sekundit iga 0,01 kaaluteguri kohta. Proovivõtt igas mooduses peab toimuma võimalikult mooduse lõpus. Tahkete osakeste proovivõtt ei tohi lõppeda varem kui 5 sekundit enne mooduse lõppu.”

                              b)

                              6. jagu täiendatakse punktidega 6.5 ja 6.6 järgmises sõnastuses:
                              „6.5.   Spetsiifiliste heitkoguste arvutamine
                              Tahkete osakeste heitkogused arvutatakse järgmiselt:

                              6.6.   Efektiivne kaalutegur
                              Iga mooduse efektiivne kaalutegur Wfei arvutatakse järgmiselt:

                              Efektiivsete kaalutegurite väärtused ei tohi erineda käesoleva liite punktis 2.7.1 ettenähtud väärtustest enam kui ± 0,003 (tühikäigu faasi puhul 0,005) võrra.”

                  4.

                  VI lisa 1. liitele lisatakse järgmised punktid:
                  1.5.   Karteri heitmete katsetulemused: …
                  1.6.   Süsinikmonooksiidi heitmete katsetulemused

                              Katse

                              CO väärtus
                              mahuprotsent

                              Lambda (4)

                              Mootori pöörlemiskiirus
                              (min-1)

                              Mootoriõli temperatuur
                              (°C)

                              Tühikäigu madala pöörlemissageduse katse

                              N/A

                              Tühikäigu kõrge pöörlemissageduse katse

                        1.7.   Heitgaasi suitsususe katsetulemused
                  1.7.1.   Püsikiirusel:

                              Mootori pöörete arv (min-1)

                              Kütuse nimikulu G
                              (l/s)

                              Neeldumisteguri piirväärtused
                              (m-1)

                              Neeldumisteguri mõõdetud väärtused (m-1)

                                          1.

                                          …

                              …

                              …

                              …

                                          2.

                                          …

                              …

                              …

                              …

                                          3.

                                          …

                              …

                              …

                              …

                                          4.

                                          …

                              …

                              …

                              …

                                          5.

                                          …

                              …

                              …

                              …

                                          6.

                                          …

                              …

                              …

                              …

                        1.7.2.   Vaba kiirenduse katsed
                  1.7.2.1.   Mootorikatse vastavalt direktiivi 2005/78/EÜ VI lisa punkti 4.3 sätetele.

                              Maksimaalne p/min protsentides

                              Suurim pöördemoment protsentides nimetatud pöörete arvu juures minutis m-1

                              Neeldumisteguri mõõdetud väärtus (m-1)

                              Neeldumisteguri korrigeeritud väärtus (m-1)

                        1.7.2.2.   Vaba kiirendamise korral
                  1.7.2.2.1.   Neeldumisteguri mõõdetud väärtus: … m-1

                  1.7.2.2.2.   Neeldumisteguri korrigeeritud väärtus: … m-1

                  1.7.2.2.3.   Neeldumisteguri tähistuse asukoht sõidukil: …
                  1.7.2.3.   Sõidukikatse vastavalt direktiivi 2005/78/EÜ VI lisa punkti 3 sätetele
                  1.7.2.3.1.   Korrigeeritud neeldumistegur: … m-1

                  1.7.2.3.2.   Pöörlemiskiirus käivitamisel: … p/min
                  1.7.3.   Deklareeritud maksimaalne netovõimsus … kW pöörlemiskiirusel … p/min
                  1.7.4.   Suitsususe mõõturi mark ja tüüp: …
                  1.7.5.   Mootoritüübi peamised tunnused
                  1.7.5.1.   Mootori tööpõhimõte: neljataktiline/kahetaktiline (5)

                  1.7.5.2.   Silindrite arv ja paigutus: …
                  1.7.5.3.   Silindrimaht: … cm3

                  1.7.5.4.   Kütuse etteanne: otsesissepritse/kaudsissepritse (5)

                  1.7.5.5.   Ülelaadeseadmed JAH/EI (5)

         (1)  ELT L 171, 29.6.2007, lk 1.”

         (2)  Teatise numeratsioon on kooskõlas tüübikinnituse raamdirektiivis (2008/74/EÜ) kasutatava numeratsiooniga.

         (3)  Märkida tolerants.”

         (4)  Lambda valem: IV lisa 1. liide.

         (5)  Mittevajalik maha tõmmata (kui sobib rohkem kui üks vastus, ei tõmmata midagi maha).”

      II LISA
      „
            VI LISA
            Heitgaasi suitsususe mõõtmine
            1.   SISSEJUHATUS
            1.1.   Käesolevas lisas kirjeldatakse diiselmootorite heitgaasi suitsususe mõõtmise nõudeid.
            2.   KORRIGEERITUD NEELDUMISTEGURI TÄHIS
            2.1.   Igale katsetatud sõidukitüübi alla kuuluvale sõidukile paigaldatakse korrigeeritud neeldumisteguri tähis. Tähiseks on ristküliku sees asuv arv, mis väljendab tüübikinnituse andmise ajal vaba kiirendamise katsega kindlaks tehtud korrigeeritud neeldumistegurit m–1. Katsemeetodit on kirjeldatud punktis 4.
            2.2.   Tähis peab olema selgesti loetav ja kustumatu. See tuleb paigaldada selgelt nähtavasse ja juurdepääsetavasse asukohta, mis määratakse kindlaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2005/55/EÜ VI lisas esitatud tüübikinnitustunnistuse addendumiga. (1)

            2.3.   Tähise näidis on esitatud 1. joonisel.
            1.   joonis

                        b miinimumvahemik = 5,6 mm

                  Ülaltoodud tähis näitab korrigeeritud neeldumistegurit 1,30 m±1.
            3.   SPETSIFIKATSIOONID JA KATSED
            3.1.   Kasutatakse UN/ECE eeskirja nr 24 (2) III osa punktis 24 sätestatud spetsifikatsioone ja katseid, välja arvatud punktis 3.2 kirjeldatud erand.
            3.2.   UN/ECE eeskirja nr 24 punktis 24.1 sisalduv viide 2. lisale loetakse viiteks direktiivi 2005/55/EÜ VI lisale.
            4.   TEHNILISED NÕUDED
            4.1.   Kasutatakse UN/ECE eeskirja nr 24 lisades 4, 5, 7, 8, 9 ja 10 sätestatud tehnilisi nõudeid, välja arvatud punktides 4.2, 4.3 ja 4.4 kirjeldatud erandid.
            4.2.   Püsikiiruskatse täiskoormusel
            4.2.1.   UN/ECE eeskirja nr 24 4. lisa punktis 3.1 sisalduvad viited 1. lisale loetakse viideteks direktiivi 2005/55/EMÜ II lisale.
            4.2.2.   UN/ECE eeskirja nr 24 4. lisa punktis 3.2 nimetatud etalonkütus loetakse viiteks direktiivi 2005/55/EÜ IV lisas sätestatud etalonkütusele, vastavalt konkreetsele sõidukile/mootorile tüübikinnituse andmisel kasutatavatele heitkoguste piirväärtustele.
            4.3.   Vabakiirenduse katse
            4.3.1.   UN/ECE eeskirja nr 24 5. lisa punktis 2.2 sisalduv viide 2. lisa 2. tabelile loetakse viiteks direktiivi 2005/55/EÜ VI lisa punktis 1.7.2.1 sisalduvale tabelile.
            4.3.2.   UN/ECE eeskirja nr 24 5. lisa punktis 2.3 sisalduvad viited 1. lisa punktile 7.3 loetakse viideteks direktiivi 2005/55/EÜ II lisa 6. liite punktile 4.
            4.4.   Diiselmootorite võimsuse mõõtmise ECE-meetod
            4.4.1.   UN/ECE eeskirja nr 24 10. lisa punktis 7 sisalduvad viited käesoleva lisa liitele loetakse viideteks direktiivi 2005/55/EÜ II lisale.
            4.4.2.   UN/ECE eeskirja nr 24 10. lisa punktides 7 ja 8 sisalduvad viited 1. lisale loetakse viideteks direktiivi 2005/55/EÜ II lisale.

            VII LISA
            Sädesüütega bensiinimootorite tüübikinnituse nõuded
            1.   OSA
            Süsinikmonooksiidi heitkoguste katse
            1.   SISSEJUHATUS
            1.1.   Käesolevas liites kirjeldatakse katsemenetlust süsinikmonooksiidi heitkoguste mõõtmiseks mootori tühikäigul (tavapärase ja kõrgendatud pöörete arvu juures).
            1.2.   Mootori tavapärase pöörete arvu juures loetakse heitgaaside maksimaalseks lubatud süsinikmonooksiidi sisalduseks sõiduki tootja deklareeritud sisaldus. Süsinikmonooksiidi sisaldus ei tohi siiski ületada 0,3 mahuprotsenti. Kõrgendatud pöörete arvuga tühikäigul ei tohi süsinikmonooksiidi mahuprotsent heitgaasides ületada 0,2 mahuprotsenti, kusjuures mootori pöörete arv peab olema vähemalt 2 000 min–1 ning lambda peab olema 1 ± 0,03 vastavalt tootja spetsifikatsioonidele.
            2.   ÜLDNÕUDED
            2.1.   Kohaldatakse UN/ECE eeskirja nr 83 (3) punktides 5.3.7.1–5.3.7.4 sätestatud üldnõudeid.
            2.2.   Tootja täidab direktiivi 2005/55/EÜ VI lisas esitatud tabeli vastavalt punktis 2.1 sätestatud nõuetele.
            2.3.   Tootja peab kinnitama, et punkti 2.1 kohase tüübikinnituse ajal registreeritud lambda väärtus on õige ja vastab 24 kuu jooksul pärast tehniline teenistuse poolt antud tüübikinnituse kuupäeva toodetava sõidukitüübi lambda väärtusele. Hinnang antakse toodetavate sõidukite kontrollimise ja uurimise põhjal.
            3.   TEHNILISED NÕUDED
            3.1.   Kohaldatakse UN/ECE eeskirja nr 83 5. lisa punktis 2 sätestatud tehnilisi nõudeid, välja arvatud punktis 3.2 kirjeldatud erandid.
            3.2.   UN/ECE eeskirja nr 83 5. lisa 2. jao punktis 2.1 sätestatud etalonkütusteks loetakse määruse (Euro 5 ja 6 rakendusmäärus) IX lisas sisalduvad vastava spetsifiktsiooniga kütused.
            2.   OSA
            Karterigaaside heitkoguste kontrollimine
            1.   SISSEJUHATUS
            1.1.   Käesolevas osas kirjeldatakse karterigaaside heitkoguste kontrollimise menetlust.
            1.2.   Käesoleva osa kohaste katsete teostamisel ei tohi mootori karteri õhutussüsteem võimaldada karterigaaside paiskumist atmosfääri.
            2.   ÜLDNÕUDED
            2.1.   Kohaldatakse UN/ECE eeskirja nr 83 6. lisa punktis 2 sätestatud katsetamise üldnõudeid.
            3.   TEHNILISED NÕUDED
            3.1.   Kohaldatakse UN/ECE eeskirja nr 83 6. lisa punktides 3–6 sätestatud tehnilisi nõudeid.
         ”

         (1)  ELT L 275, 20.10.2005, lk 1.

         (2)  ELT L 326, 24.11.2006, lk 1.

         (3)  ELT L 70, 9.3.2007, lk 171.