title: Komisjoni direktiiv 2011/33/EL, 8. märts 2011 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka 1-dekanool, ja muudetakse komisjoni otsust 2008/941/EÜ  EMPs kohaldatav tekst

text:
               9.3.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 62/23

         KOMISJONI DIREKTIIV 2011/33/EL,
   8. märts 2011,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka 1-dekanool, ja muudetakse komisjoni otsust 2008/941/EÜ
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määrustes (EÜ) nr 1112/2002 (2) ja (EÜ) nr 2229/2004 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi neljanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Nimetatud loetellu kuulus 1-dekanool.

               (2)

               Vastavalt määruse (EÜ) nr 2229/2004 artiklile 24e võttis teavitaja kahe kuu jooksul pärast hindamisaruande kavandi kättesaamist tagasi oma toetuse toimeaine kandmisele direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Seega võeti komisjoni 8. detsembri 2008. aasta otsus 2008/941/EÜ nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (4) vastu 1-dekanooli lisasse kandmata.

               (3)

               Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta nõudis, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19.

               (4)

               Taotlus esitati Ühendkuningriigile, kes oli määrusega (EÜ) nr 2229/2004 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse tähtajast peeti kinni. Toimeaine kirjeldus ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/941/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka teiste määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.

               (5)

               Ühendkuningriik hindas teavitaja esitatud täiendavaid andmeid ja koostas lisaaruande. Ta edastas selle aruande 10. detsembril 2009 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile. Toiduohutusamet edastas lisaaruande kõigile liikmeriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõike 1 kohaselt ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet komisjonile oma järeldused 1-dekanooli kohta 27. augustil 2010 (6). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande kavandi, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 28. jaanuaril 2011 vormistati see komisjoni läbivaatamisaruandena 1-dekanooli kohta.

               (6)

               Mitme uuringu põhjal on selgunud, et 1-dekanooli sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seega on asjakohane kanda 1-dekanool I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides asjaomast toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutuslubade väljaandmine kõnealuse direktiiviga ettenähtud korras.

               (7)

               Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatud tingimuste täitmisest. Seepärast on asjakohane nõuda, et taotleja esitaks teabe, mis kinnitab veeorganismidele avalduvaid ohte ning toimeaine põhjavette, pinnavette ja setetesse sattumise hinnangute teostamist.

               (8)

               Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda toimeaine loetellu lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

               (9)

               Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetellu kandmist anda liikmesriikidele kuus kuud aega 1-dekanooli sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas sätestatud tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid vastavalt vajadusele kehtivaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete põhimõtetega.

               (10)

               Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (7) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega.

               (11)

               Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

               (12)

               Otsuses 2008/941/EÜ on sätestatud, et 1-dekanooli ei kanta direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja et seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite luba tühistatakse 31. detsembriks 2011. 1-dekanooli käsitlev rida tuleb nimetatud otsuse lisast välja jätta.

               (13)

               Seega on asjakohane otsust 2008/941/EÜ vastavalt muuta.

               (14)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   Otsuse 2008/941/EÜ lisast jäetakse välja 1-dekanooli käsitlev rida.
   Artikkel 3
   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. novembriks 2011. Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. detsembrist 2011.
   Kui liikmesriigid võtavad need õigusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 4
   1.   Vastavalt direktiivile 91/414/EMÜ muudavad või tühistavad liikmesriigid vajaduse korral 30. novembriks 2011 toimeainena 1-dekanooli sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivad load.
   Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, et kõnealuse direktiivi I lisas 1-dekanooli suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealuseid toimeaineid käsitlevate kannete B osas nimetatud tingimused, ning et loaomanikul on olemas kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimuste kohaselt II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.
   2.   Erandina lõikest 1 teevad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab 1-dekanooli ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. juuliks 2011 kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetellu, toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt kõnealuse direktiivi VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele ning arvestades kõnealuse direktiivi I lisas 1-dekanooli käsitleva kande B osa. Sellest hinnangust lähtudes otsustavad liikmesriigid, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.
   Pärast otsustamist liikmesriigid

               a)

               vajaduse korral muudavad 1-dekanooli ainsa toimeainena sisaldavate toodete kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või

               b)

               kui toode sisaldab 1-dekanooli ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

         Artikkel 5
   Käesolev direktiiv jõustub 1. juunil 2011.
   Artikkel 6
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 8. märts 2011

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 230, 19.8.1991, lk 1.

      (2)  EÜT L 168, 27.6.2002, lk 14.

      (3)  ELT L 379, 24.12.2004, lk 13.

      (4)  ELT L 335, 13.12.2008, lk 91.

      (5)  ELT L 15, 18.1.2008, lk 5.

      (6)  Euroopa Toiduohutusamet: Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance 1-decanol. The EFSA Journal 2010; 8(9):1715. [lk 42]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1715. Kättesaadav aadressil www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

      (7)  EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10.

      LISA
      Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa tabeli lõppu lisatakse järgmine kanne:

                     Nr

                     Üldnimetus, tunnuskood

                     Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus

                     Puhtus (1)

                     Jõustumine

                     Lisamise aegumine

                     Erisätted

                     „340

                     1-dekanool
                     CASi nr: 112-30-1
                     CIPACi nr: 831

                        Dekaan-1-ool

                     ≥ 960g/kg

                     1. juuni 2011

                     31. mai 2021

                     A   OSA
                     Lubatakse kasutada ainult taimekasvuregulaatorina.
                     B   OSA
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 28. jaanuari 2011 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 1-dekanooli kohta koostatud hindamise aruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
                     Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu

                                 —

                                 tarbijatele toidu- või söödakultuurides esinevate jääkide tõttu avalduvatele ohtudele;

                                 —

                                 käitajatele avalduvatele ohtudele ja tagama, et kasutustingimustega nähtaks vajaduse korral ette piisavad isikukaitsevahendid;

                                 —

                                 põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundlike mullastiku- ja/või kliimatingimustega piirkonnas;

                                 —

                                 veeorganismidele avalduvatele ohtudele;

                                 —

                                 sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele ja mesilastele avalduvatele ohtudele, kui nad võivad toimeainega kokku puutuda kultuuris esinevate õitsvate umbrohtudega regulaatori kasutamise ajal.

                           Vajaduse korral tuleks kohaldada riskide vähendamise meetmeid.
                     Asjaomased liikmesriigid nõuavad, et taotleja esitaks teabe, mis kinnitab veeorganismidele avalduvaid ohte ning põhjavette, pinnavette ja setetesse sattumise hinnangute teostamist.
                     Asjaomased liikmesriigid tagavad, et taotleja esitab nimetatud kinnitava teabe komisjonile 31. maiks 2013.”

         (1)  Täpsemad andmed toimeainete identifitseerimiseks ja määratlemiseks on esitatud läbivaatusaruandes.


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2013/31/EL, 12. juuni 2013 , millega muudetakse direktiivi 92/65/EMÜ seoses loomatervishoiunõuetega liidusiseseks kauplemiseks koerte, kasside ja valgetuhkrutega ning nende liitu importimiseks  EMPs kohaldatav tekst

text:
               28.6.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 178/107

         EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2013/31/EL,
   12. juuni 2013,
   millega muudetakse direktiivi 92/65/EMÜ seoses loomatervishoiunõuetega liidusiseseks kauplemiseks koerte, kasside ja valgetuhkrutega ning nende liitu importimiseks
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
   olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
   toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Koerte, kasside ja valgetuhkrutega kauplemise ning nende liitu importimise suhtes kohaldatavad loomatervishoiunõuded on sätestatud nõukogu 13. juuli 1992. aasta direktiivis 92/65/EMÜ, milles sätestatakse loomatervishoiu nõuded ühendusesiseks kauplemiseks loomade, sperma, munarakkude ja embrüotega, mille suhtes ei kohaldata direktiivi 90/425/EMÜ A(I) lisas osutatud ühenduse erieeskirjades sätestatud loomatervishoiu nõudeid, ning nende impordiks ühendusse (3).

               (2)

               Kõnealused nõuded osutavad asjakohastele loomatervishoiunõuetele, mida kohaldatakse koerte, kasside ja valgetuhkrute mittekaubandusliku liikumise suhtes ühest liikmesriigist teise või kolmandast riigist või territooriumilt liikmesriiki Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta määruses (EÜ) nr 998/2003, mis käsitleb lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise suhtes kohaldatavaid loomatervishoiunõudeid, (4) sätestatud korras.

               (3)

               Kuna määrus (EÜ) nr 998/2003 tunnistati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määrusega (EL) nr 576/2013 (lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise kohta) (5) kehtetuks, on vaja muuta direktiivi 92/65/EMÜ, et jätta välja määrusele (EÜ) nr 998/2003 osutavad viited ja asendada need määrusele (EL) nr 576/2013 osutavate viidetega.

               (4)

               Nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 1/2005, mis käsitleb loomade kaitset vedamise ja sellega seonduvate toimingute ajal, (6) kohaldatakse muu hulgas koerte, kasside ja valgetuhkrute transportimise suhtes liidu piires. Seega tuleks viide nimetatud määrusele lisada nende loomade kaubanduse suhtes kohaldatavaid loomatervishoiueeskirju kehtestavasse direktiivi 92/65/EMÜ.

               (5)

               Lisaks sellele on direktiivi 92/65/EMÜ rakendamisel saadud kogemused näidanud, et looma kliinilise läbivaatuse tegemine 24 tunni jooksul enne lähetamist on enamikel juhtudel ebapraktiline. Seega oleks asjakohane pikendada direktiivis 92/65/EMÜ ette nähtud tähtaega 48 tunnile, nagu seda on soovitanud Maailma Loomatervise Organisatsioon.

               (6)

               Komisjon leiab, et käesoleval juhul ei ole vaja, et liikmesriigid esitaksid komisjonile selgitavad dokumendid käesoleva direktiivi sätete ja nende siseriiklikku õigusesse ülevõtvate dokumentide vastavate osade vaheliste seoste kohta. Käesoleva direktiiviga nähakse ette vaid väga piiratud arvul muudatuste tegemine direktiivi 92/65/EMÜ, mis peaks võimaldama komisjonil saada direktiivi sätete liikmesriigi õigusesse ülevõtmise kontrollimiseks vajalikku teavet ka ilma, et selleks ülesandeks eraldataks märkimisväärseid vahendeid. Liikmesriigid peaksid igal juhul edastama komisjonile ülevõetud sätete teksti.

               (7)

               Direktiivi 92/65/EMÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Muudatused
   Direktiivi 92/65/EMÜ muudetakse järgmiselt.

               1)

               Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:

                           a)

                           lõige 2 asendatakse järgmisega:
                           „2.   Koerte, kasside ja valgetuhkrutega kauplemisel peavad loomad vastama järgmistele tingimustele:

                                       a)

                                       Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta määruse (EL) nr 576/2013 (lemmikloomade mittekaubandusliku liikumise kohta) (7) artiklis 6 ja, kui see on kohaldatav, artiklis 7 sätestatud tingimused;

                                       b)

                                       läbima 48 tunni jooksul enne lähetamist kliinilise läbivaatuse, mille teostab pädeva asutuse volitatud veterinaararst; ning

                                       c)

                                       nendega peab sihtkohta transportimisel kaasas olema veterinaarsertifikaat,

                                                   i)

                                                   mis vastab E lisa 1. osas esitatud näidisele ning

                                                   ii)

                                                   millele on alla kirjutanud ametlik veterinaararst, kes kinnitab, et pädeva asutuse volitatud veterinaararst on määruse (EL) nr 576/2013 artikli 21 lõikes 1 sätestatud identifitseerimisdokumendi vormi vastavas osas märkinud, et vastavalt punktile b tehtud kliinilise läbivaatuse ajal on loom hea tervise juures ja suuteline taluma sihtkohta viimist vastavalt nõukogu 22. detsembri 2004. aasta määrusele (EÜ) nr1/2005, mis käsitleb loomade kaitset vedamise ja sellega seonduvate toimingute ajal (8);

                           b)

                           lõige 3 jäetakse välja.

               2)

               Artikli 16 teine ja kolmas lõik asendatakse järgmisega:
               „Kasside, koerte ja valgetuhkrute puhul peavad imporditingimused olema vähemalt samaväärsed määruse (EL) nr 576/2013 artikli 10 lõike 1 punktides a–d ja artikli 12 punktis a sätestatud tingimustega.
               Lisaks teises lõigus nimetatud tingimustele peab koerte, kasside ja valgetuhkrutega sihtkohta transportimisel kaasas olema veterinaarsertifikaat, mille on täitnud ja allkirjastanud ametlik veterinaararst, kes kinnitab, et pädeva asutuse volitatud veterinaararst tegi loomale kliinilise läbivaatuse 48 tunni jooksul enne lähetamist, ja leidis, et loom on kliinilise läbivaatuse ajal hea tervise juures ja suuteline taluma sihtkohta viimist.”

         Artikkel 2
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu ja avaldavad need hiljemalt 28. detsembril 2014. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad kõnealuseid sätteid alates 29. detsembrist 2014.
   Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Adressaadid
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 12. juuni 2013

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         M. SCHULZ

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         L. CREIGHTON

      (1)  ELT C 229, 31.7.2012, lk 119.

      (2)  Euroopa Parlamendi 23. mai 2013. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 10. juuni 2013. aasta otsus.

      (3)  EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54.

      (4)  ELT L 146, 13.6.2003, lk 1.

      (5)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1

      (6)  ELT L 3, 5.1.2005, lk 1.

      (7)  ELT L 178, 28.6.2013, lk 1.

      (8)  ELT L 3, 5.1.2005, lk 1.”.


Tähtis õiguslik teade

|

31978L0365

Komisjoni direktiiv, 31. märts 1978, millega teist korda kohandatakse gaasiarvesteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitlevat nõukogu direktiivi 71/318/EMÜ tehnika arengut arvestades

Euroopa Liidu Teataja L 104 , 18/04/1978 Lk 0026 - 0031 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 8 Lk 0127 - 132  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 7 Lk 0112 - 117  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 8 Lk 0127 - 132  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 8 Lk 0175 - 180  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 8 Lk 0175 - 180  CS.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 83  - 88 ET.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 83  - 88 HU.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 83  - 88 LT.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 83  - 88 LV.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 83  - 88 MT.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 83  - 88 PL.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 83  - 88 SK.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 83  - 88 SL.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 83  - 88

		Komisjoni direktiiv,31. märts 1978,millega teist korda kohandatakse gaasiarvesteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitlevat nõukogu direktiivi 71/318/EMÜ tehnika arengut arvestades(78/365/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi 71/316/EMÜ liikmesriikide õigusaktide mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamise kohta [1] (muudetud ühinemisaktiga), eriti selle artikleid 17, 18 ja 19,võttes arvesse nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi 71/318/EMÜ gaasiarvesteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [2] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 74/331/EMÜ, [3]ning arvestades, et:tehnika arengu tõttu kõnealuses valdkonnas on vaja muuta direktiivi 71/318/EMÜ;käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on mõõtevahendikaubanduses tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega kooskõlas,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 71/318/EMÜ lisas muudetakse I peatüki B osa punkte 3, 4.1, 8.2.3 ja 9, II peatüki punkti 6.3 ning III peatüki punkte 2, 4 ja 5 käesoleva direktiivi lisa vastavate punktide kohaselt.Käesoleva direktiivi lisas sisalduvad II peatüki punktid 5.2 ja 7.2.7 ning III peatüki punkt 6.2.3 lisatakse direktiivi 71/318/EMÜ lisasse.Artikkel 21. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu nii, et need normid jõustuksid üks aasta pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist, ja teatavad nendest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 31. märts 1978Komisjoni nimelkomisjoni liigeÉtienne davignon[1] EÜT L 202, 6.9.1971, lk 1.[2] EÜT L 202, 6.9.1971, lk 21.[3] EÜT L 189, 12.7.1974, lk 9.--------------------------------------------------LISAI PEATÜKK B OSA3. Lisaseadmed3.1. Gaasiarvestid võivad olla varustatud:a) ettemakseseadmega;b) sisseehitatud impulsigeneraatoriga, mille väljunditele tuleks märkida nende impulsiväärtus kujul:"1 imp.+++++ TIFF +++++… m3(või dm3)"või"1 m3+++++ TIFF +++++… imp.".Kui need lisaseadmed on paigaldatud, käsitletakse neid arvesti lahutamatu osana; EMÜ esmataatluse ajal peaksid need seadmed olema gaasiarvestiga ühendatud. Mõju kohta, mida need arvestite mõõtmisomadustele avaldavad, eraldi nõuded puuduvad.3.2. Gaasiarvestid võivad olla varustatud väljundseadistega, kusjuures selle mõiste alla kuuluvad nii väljundvõllid kui ka muud seadised äravõetavate lisaseadmete käitamiseks. Pöördemoment, mida gaasiarvestid peavad tekitama lisaseadmete käitamiseks, ei tohi muuta arvesti näitu II peatüki punktis 5.2.1 ja III peatüki punktis 5.2.1 piiritletud väärtustest rohkem.3.2.1. Kui väljundvõlle on ainult üks, tuleb selle kohta märkida võlli konstant kujul"1 tr+++++ TIFF +++++… m3(või dm3)", suurim lubatud pöördemoment kujul "Mmax =… N.mm" ja pöörlemissuund.3.2.2. Kui väljundvõlle on mitu, tuleb iga võlli kohta märkida alaindeksiga M täht kujul "M1, M2… Mn", võlli konstant kujul"1 tr+++++ TIFF +++++… m3(või dm3)"ja pöörlemissuund.Arvestil, eelistatavalt andmeplaadil, tuleb esitada järgmine valem:k1 M1 + k2 M2 +… + kn Mn ≤ A N.mm,kus:A on suurima konstandiga väljundvõlli suurima lubatud pöördemomendi arvväärtus, kui see pöördemoment avaldub üksnes sellele võllile; see võll tuleb tähistada M1-ga;ki (i = 1, 2… n) on arvväärtus, mis leitakse järgmiselt:k=;Mi (i = 1, 2… n) on pöördemoment, mis avaldub väljundvõllile Mi;Ci (i = 1, 2… n) on väljundvõlli Mi konstant.3.2.3. Väljundvõllide vabu otsi tuleb kaitsta plommi abil või lisaseadme ja arvesti vahelise plommitud ühenduse abil.3.2.4. Mõõteseadise ja ülekandeseadiste vaheline ühendus ei tohi puruneda ega moonduda, kui rakendatakse pöördemomenti, mis on kolm korda suurem I peatüki B osa punktides 3.2.1 ja 3.2.2 sätestatud lubatud pöördemomendist.4. Pealdised4.1. Iga arvesti näituri plaadil või eraldi andmeplaadil peavad olema järgmised pealdised, kusjuures need andmed võivad olla jaotatud nende kahe plaadi vahel:a) EMÜ tüübikinnitusmärk;b) tootja tunnusmärk või nimi;c) arvesti number ja valmistusaasta;d) arvesti tähis: seda tähistatakse suurtähe G abil, millele järgneb II või III peatükis sätestatud number;e) suurim voolukulu, mis on väljendatud järgmiselt: Qmax… m3/h;f) väikseim voolukulu, mis on väljendatud järgmiselt: Qmin… m3/h (või dm3/h);g) suurim töörõhk, mis on väljendatud järgmiselt: pmax… MPa (või kPa või Pa või bar või mbar);h) mahuliste arvestite puhul mõõtetsükli mahu nimiväärtus, mis on väljendatud järgmiselt: V… m3 (või dm3);i) vajaduse korral I peatüki B osa punktides 3.1 ja 3.2 nimetatud pealdised; need pealdised võib siiski teha muudele plaatidele või arvestile endale.Need pealdised peavad olema arvesti tavalistes kasutustingimustes selgelt nähtavad, kergesti loetavad ja püsivad.8.2.3. Taatlusmärgistele või plommidele tuleks kohad ette näha:a) kõikidel plaatidel, mis kannavad käesoleva lisaga nõutavaid pealdisi;b) kõikidel arvesti osadel, mida ei saa muul viisil kaitsta häirimise eest, misläbi on võimalik:- mõjutada või muuta arvesti näidikul esitatud näitu,- muuta mõõteseadise ja näidiku vahelist ühendust või see katkestada,- eemaldada või nihutada arvesti mõõtmisomaduste seisukohalt tähtsaid osi.9. EMÜ tüübikinnitus ja EMÜ esmataatlusGaasiarvestite EMÜ tüübikinnitus ja EMÜ esmataatlus toimub liikmesriikide õigusaktide mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamist käsitleva nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi nõuete kohaselt.9.1. EMÜ tüübikinnitus9.1.1. Gaasiarvestite EMÜ tüübikinnitustaotlustele tuleb lisada järgmised dokumendid:- arvesti kirjeldus, mis sisaldab arvesti tehnilisi omadusi ja tööpõhimõtet,- arvesti ruumiline joonis või foto,- osade loend ja nende osade koostismaterjalide kirjeldus,- koostejoonis, kus on märgitud loendis sisalduvad osad,- mõõtkavaline joonis,- taatlusmärgiste ja plommide paigutust näitav kava,- näidiku ja justeermehhanismide plaan;- mõõtmisomaduste seisukohalt tähtsate osade mõõtkavaline joonis,- näituri plaati ja pealdiste paigutust kujutav plaan,- vajaduse korral I peatüki B osa punktis 3.1 osutatud lisaseadmete plaan,- vajaduse korral väljundvõllide (I peatüki B osa punkt 3.2) omadusi kirjeldav tabel,- esitatud dokumentide loend,- avaldus, milles kinnitatakse, et näidise järgi valmistatud arvestid vastavad ohutusnõuetele, eelkõige andmeplaadile märgitud suurimat töörõhku käsitlevatele.9.1.2. EMÜ tüübikinnitustunnistusel on esitatud järgmised andmed:- selle isiku nimi ja aadress, kellele EMÜ tüübikinnitustunnistus on väljastatud,- tüübi ja/või toote nimetus,- peamised tehnilised ja mõõtmisomadused, nagu väikseim voolukulu, suurim töörõhk, ühendusosade siseläbimõõtude nimiväärtused ja mahuliste gaasiarvestite puhul mõõtetsükli mahu nimiväärtus,- EMÜ tüübikinnitusmärk,- EMÜ tüübikinnituse kehtivusaeg,- väljundvõllidega arvestite puhul:a) I peatüki B osa punktis 3.2.1 sätestatud võlli omadused, kui väljundvõlle on ainult üks;b) I peatüki B osa punktis 3.2.2 sätestatud iga võlli omadused ja valem, kui väljundvõlle on vähemalt kaks,- teave EMÜ tüübikinnitusmärkide, EMÜ esmataatlusmärgiste ja plommide asukoha kohta (vajaduse korral fotode või jooniste kujul),- EMÜ tüübikinnitustunnistusele lisatud dokumentide loend,- võimalikud märkused.9.2. EMÜ esmataatlus9.2.1. EMÜ esmataatluseks esitatakse töökorras gaasiarvestid.EMÜ esmataatlus ei taga võimalike arvestiga ühendatud, I peatüki B osa punktides 3.1 ja 3.2 osutatud lisaseadmete nõuetekohast toimimist ega näidutäpsust.Sellistele lisaseadmetele ei kinnitata ühtki EMÜ taatlusmärgist ega EMÜ plommi.II PEATÜKK5.2. Erisäte5.2.1. Kui väljundvõllidele rakendatakse gaasiarvestile I peatüki B osa punktide 3.2.1 ja 3.2.2 kohaselt märgitud suurimat pöördemomenti, ei tohi gaasiarvesti näit voolukulu Qmin korral muutuda rohkem kui 0,5 %.6.3. Erisätted6.3.1. Arvestite puhul, mille töörõhk ületab 0,1 MPa (1 bar), kohaldatakse II peatüki punktis 6.2 sisalduvaid sätteid, mis käsitlevad mehhaanilist rõhukadu, kuid nende arvestite II peatüki punktis 6.1 nimetatud kogurõhukadu ei võeta arvesse.6.3.2. Lisaseadmete paigaldamine ei tohi suurendada gaasiarvestite mehaanilist rõhukadu rohkem kui 20 Pa (0,2 mbar) võrra.7.2.7. Ühe või mitme väljundvõlliga arvestite puhul tuleb igast tähisest G katsetada vähemalt kolme arvestit õhuga, mille tihedus on 1,2 kg/m3 (vt I peatüki B osa punkti 6.2), et vaadata, kas need vastavad I peatüki B osa punkti 3.2.4 ja II peatüki punktide 5.2.1 ja 6.3.2 nõuetele.Mitme väljundvõlliga arvestite puhul tuleb katse teha võlliga, mis annab halvima tulemuse.Sama tähisega G arvestite puhul kasutatakse pöördemomendi suurima lubatud väärtusena katsetamisel saadud väikseimat pöördemomendi väärtust.Kui tüüp hõlmab erinevate tähistega G arvesteid, tuleb pöördemomendikatse teha üksnes väikseima tähisega G arvestitega, tingimusel et suurematele arvestitele on ette nähtud sama pöördemoment ja et viimaste väljundvõlli konstant on vähemalt sama suur.III PEATÜKK2. Mõõtepiirkonnad2.1. Gaasiarvestitel on üksnes järgmises tabelis esitatud mõõtepiirkonnad, mis vastavad nende tähisele G:Tähis G | Qmax (m3/h) | Mõõtepiirkond |Väike | Keskmine | Suur || Qmin(m3/h) | |16 | 25 | 5 | 2,5 | 1,3 |25 | 40 | 8 | 4 | 2 |40 | 65 | 13 | 6 | 3 |65 | 100 | 20 | 10 | 5 |100 | 160 | 32 | 16 | 8 |160 | 250 | 50 | 25 | 13 |250 | 400 | 80 | 40 | 20 |400 | 650 | 130 | 65 | 32 |650 | 1000 | 200 | 100 | 50 |1000 | 1600 | 320 | 160 | 80 |ja viimase viie rea kümnendkordühikutele.4. Katseelement4.1. I peatüki B osa punkti 5.2.2 alapunktide a ja b kohaselt ei tohi katseelemendi skaalajaotis ületada järgmisi väärtusi:tähiste G 16 – G 65 puhul | 0,002 | m3; |tähiste G 100 – G 650 puhul | 0,02 | m3; |tähiste G 1000 – G 6500 puhul | 0,2 | m3; |tähise G 10000 ja suuremate tähiste puhul | 2,0 | m3. |4.2. Katseelemendi skaala numbrite vahe ei tohi ületada järgmisi väärtusi:tähiste G 16 – G 65 puhul | 0,01 | m3; |tähiste G 100 – G 650 puhul | 0,1 | m3; |tähiste G 1000 – G 6500 puhul | 1,0 | m3; |tähise G 10000 ja suuremate tähiste puhul | 10,0 | m3. |5. Lubatud piirvead5.1. Üldsätted5.1.1. Lubatud plussi või miinusega piirvead on esitatud järgmises tabelis:Voolukulu Q | EMÜ esmataatlusel lubatud piirviga || | | | | || Qmin | ≤ | Q | < | 0,2 Qmax | 2 % |0,2 | Qmax | ≤ | Q | ≤ | Qmax | 1 % |5.1.2. Kõik vead ei tohi ületada poolt lubatud piirveast, kui need vead on kõik sama märgiga.5.2. Erisätted5.2.1. Kui väljundvõllidele rakendatakse gaasiarvestile I peatüki B osa punktide 3.2.1 ja 3.2.2 kohaselt märgitud suurimat pöördemomenti, ei tohi gaasiarvesti näidu muutus voolukulu Qmin korral ületada järgmises tabelis sätestatud väärtusi:minQ | minNäidu muutused voolukulu Q korral |0,05 | Qmax | 0,1 | Qmax |0,2 | Qmax | 1 | % |0,5 | % | 0,25 | % |6.2.3. Väljundvõllidega arvestid6.2.3.1. Ühe või mitme väljundvõlliga arvestite puhul tuleb igast tähisest G katsetada vähemalt kolme arvestit õhuga, mille tihedus on 1,2 kg/m3 (vt I peatüki B osa punkti 6.2), et vaadata, kas need vastavad I peatüki B osa punkti 3.2.4 ja III peatüki punkti 5.2.1 nõuetele.Mitme väljundvõlliga arvestite puhul tuleb katse teha võlliga, mis annab halvima tulemuse.Sama tähisega G arvestite puhul kasutatakse pöördemomendi suurima lubatud väärtusena katsetamisel saadud väikseimat pöördemomendi väärtust.Kui tüüp hõlmab erinevate tähistega G arvesteid, tuleb pöördemomendikatse teha üksnes väikseima tähisega G arvestitega, tingimusel et suurematele arvestitele on ette nähtud sama pöördemoment ja et viimaste väljundvõlli konstant on vähemalt sama suur.6.2.3.2. Arvestite puhul, millel on mitu Qmin-i väärtust, tuleb teha üksnes III peatüki punktis 6.2.3.1 kirjeldatud katse väikseima Qmin-i väärtuse kohta. Muude mõõtepiirkondade lubatud pöördemomendid võib arvutada selle katsetulemuse põhjal.Qmin-i väärtuste ümberarvutamisel kohaldatakse järgmisi reegleid:a) kui voolukulu on muutumatu, on vea muutumine võrdeline pöördemomendiga;b) kui pöördemoment on muutumatu, on vea muutumine rootorarvestite puhul pöördvõrdeline voolukuluga ja turbiinarvestite puhul pöördvõrdeline voolukulu ruuduga.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 93/28/EMÜ, 4. juuni 1993, millega muudetakse I lisa kolmandas direktiivis 72/199/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse analüüsimeetodid loomasööda ametlikuks kontrolliks

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31993L0028

Euroopa Liidu Teataja L 179 , 22/07/1993 Lk 0008 - 0010 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 51 Lk 0028  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 51 Lk 0028

		Komisjoni direktiiv 93/28/EMÜ,4. juuni 1993,millega muudetakse I lisa kolmandas direktiivis 72/199/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse analüüsimeetodid loomasööda ametlikuks kontrolliksEUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 20. juuli 1970. aasta direktiivi 70/373/EMÜ sööda ametlikuks kontrolliks vajalike ühenduse proovivõtu- ja analüüsimeetodite kehtestamise kohta, [1] viimati muudetud Hispaania ja Portugali ühinemisaktiga, [2] eriti selle artiklit 2,ning arvestades, et:komisjoni 27. aprilli 1972. aasta kolmanda direktiiviga 72/199/EMÜ (millega kehtestatakse ühenduse analüüsimeetodid loomasööda ametlikuks kontrolliks, [3] viimati muudetud direktiiviga 84/4/EMÜ [4]) määratakse kindlaks toorvalgusisalduse määramiseks kasutatav meetod;kõnealust meetodit tuleks muuta nii, et see kajastaks teaduse ja tehnika arengut; eelkõige tuleks arvesse võtta nõukogu 27. novembri 1980. aasta direktiivi 80/1107/EMÜ töötajate kaitse kohta ohtude eest, mis tulenevad kokkupuutest keemiliste, füüsikaliste ja bioloogiliste mõjuritega tööl, [5] viimati muudetud direktiiviga 88/642/EMÜ, [6] eelkõige kõnealuse direktiivi neid sätteid, mis käsitlevad kokkupuute vältimist elavhõbeda ja selle ühenditega;vastavalt sellele on vaja elavhõbe ja elavhõbe(II)oksiid toorvalgusisalduse määramise meetodis kasutatavate katalüsaatorite nimekirjast välja jätta;käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise söödakomitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 72/199/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid alates 1. juulist 1994. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 4. juuni 1993Komisjoni nimelkomisjoni liigeRené Steichen[1] EÜT L 170, 3.8.1970, lk 2.[2] EÜT L 302, 15.11.1985, lk 23.[3] EÜT L 123, 29.5.1972, lk 6.[4] EÜT L 15, 18.1.1984, lk 28.[5] EÜT L 327, 3.12.1980, lk 8.[6] EÜT L 356, 24.12.1988, lk 74.--------------------------------------------------LISAI lisa 2. jagu (Toorvalgusisalduse määramine) asendatakse järgmisega:"2. TOORVALGUSISALDUSE MÄÄRAMINE1. Eesmärk ja rakendusalaSee meetod võimaldab määrata toorvalgusisaldust söötades lämmastikusisalduse alusel, mis määratakse Kjeldahli meetodiga.2. PõhimõteProov lagundatakse väävelhappega katalüsaatori manulusel. Happelahus leelistatakse naatriumhüdroksiidi lahusega. Ammoniaak destilleeritakse ja kogutakse mõõdetud väävelhappekogusesse, mille ülejääk tiitritakse naatriumhüdroksiidi standardlahusega.3. Reaktiivid3.1. Kaaliumsulfaat3.2. Katalüsaator: vask(II)oksiid CuO või vask(II)sulfaadi pentahüdraat, CuSO4 · 5H2O3.3. Granuleeritud tsink3.4. Väävelhape, ρ20 = 1,84 g/ml3.5. Väävelhape c(½H2SO4) = 0,5 mol/l3.6. Väävelhape c(½H2SO4) = 0,1 mol/l3.7. Metüülpunane indikaator: 300 mg metüülpunast lahustatakse 100 ml-s etanoolis, σ = 95–96 % (v/v)3.8. Naatriumhüdroksiidi lahus (võib kasutada tehnilise puhtusega reaktiivi), kontsentratsioon 40 g/100 ml (m/v: 40 %)3.9. Naatriumhüdroksiidi lahus, c = 0,25 mol/l3.10. Naatriumhüdroksiidi lahus, c = 0,1 mol/l3.11. Soolhappes pestud ja läbikuumutatud pimsskivigraanulid3.12. Atseetaniliid (sulamistemperatuur = 114 °C; N = 10,36 %)3.13. Sahharoos (lämmastikuvaba)4. SeadmedSeadmed, mis sobivad Kjeldahli meetodis ettenähtud lagundamise, destilleerimise ja tiitrimise läbiviimiseks.5. Analüüsi käik5.1. LagundamineKaalutakse 1 g proovi 0,001 g täpsusega ja pannakse see mineraliseerimisaparaadi kolbi. Lisatakse 15 g kaaliumsulfaati (3.1), sobiv kogus katalüsaatorit (3.2) (0,3–0,4 g vask(II)oksiidi või 0,9–1,2 g vask(II)sulfaadi pentahüdraati), 25 ml väävelhapet (3.4) ja mõned pimsskivigraanulid (3.11) ning segatakse. Kolbi kuumutatakse esialgu mõõdukalt, aeg-ajalt loksutades, kuni mass on söestunud ja vaht kadunud; seejärel kuumutatakse intensiivsemalt vedeliku püsiva keemiseni. Kuumutamine on küllaldane, kui keev hape kondenseerub kolvi seinale. Tuleb vältida seinte liigset kuumutamist ja orgaanilise aine kleepumist seintele. Kui lahus muutub selgeks ja heleroheliseks, jätkatakse keetmist veel kahe tunni jooksul, seejärel jäetakse jahtuma.5.2. DestilleerimineLisatakse ettevaatlikult piisav kogus vett, et tagada sulfaatide täielik lahustumine. Lastakse jahtuda ja seejärel lisatakse mõned graanulid tsinki (3.3).Destilleerimisaparaadi kogumiskolbi pannakse täpselt mõõdetud 25 ml väävelhapet (3.5) või (3.6), sõltuvalt eeldatavast lämmastikusisaldusest. Lisatakse mõni tilk metüülpunast indikaatorit (3.7).Mineraliseerimiskolb ühendatakse destilleerimisaparaadi jahutiga ja jahuti ots viiakse kogumiskolvis olevasse vedelikku vähemalt 1 cm sügavusele (vt märkus 8.3). Mineraliseerimiskolbi valatakse aeglaselt 100 ml naatriumhüdroksiidi lahust (3.8), vältides ammoniaagi kadu (vt märkus 8.1).Kolbi kuumutatakse, kuni ammoniaak on üle destilleeritud.5.3. TiitrimineVäävelhappe ülejääk tiitritakse kogumiskolvis naatriumhüdroksiidi lahusega (3.9) või (3.10), sõltuvalt kasutatud väävelhappe kontsentratsioonist, kuni on saavutatud tiitrimise lõpp-punkt.5.4. PimekatseKontrollimaks, et reaktiivid on lämmastikuvabad, viiakse läbi pimekatse (lagundamine, destilleerimine ja tiitrimine), kasutades proovi asemel 1 g sahharoosi (3.13).6. Tulemuste arvutamineToorvalgusisaldus arvutatakse järgmise valemi järgi:× c × 0,014 × 100 × 6,25kus:V0 = pimekatses kasutatudNaOH (3.9 või 3.10) maht (ml);V1 = proovi tiitrimisel kasutatudNaOH (3.9 või 3.10) maht (ml);c = naatriumhüdroksiidi (3.9 või 3.10)kontsentratsioon (mol/l);m = proovi mass (g).7. Meetodi kontrollimine7.1. KorratavusSama prooviga tehtud kahe paralleelse määramise tulemuste erinevus ei tohi ületada:absoluutväärtusena väljendatult 0,2 %, kui toorvalgusisaldus on vähem kui 20 %;1,0 % suurimast väärtusest, kui toorvalgusisaldus on 20–40 %;absoluutväärtusena väljendatult 0,4 %, kui toorvalgusisaldus on suurem kui 40 %.7.2. TäpsusAnalüüs (lagundamine, destilleerimine ja tiitrimine) viiakse läbi 1,5–2,0 g atseetaniliidiga (3.12) 1 g sahharoosi (3.13) manulusel; 1 g atseetaniliidile kulub 14,80 ml väävelhapet (3.5). Saagis peab olema vähemalt 99 %.8. Märkused8.1. Seade võib olla manuaalset, poolautomaatset või automaatset tüüpi. Kui seade nõuab proovi ülekandmist lagundamise ja destilleerimise vahel, tuleb see ülekandmine teostada ilma kadudeta. Kui destillatsiooniaparaadi kolb ei ole varustatud tilklehtriga, lisatakse naatriumhüdroksiid vahetult enne kolvi ühendamist jahutiga, valades vedelikku aeglaselt mööda kolvi külge.8.2. Kui proov lagundamisel tahkestub, alustatakse määramist uuesti, kasutades eespool näidatust suuremat kogust väävelhapet (3.4).8.3. Madala lämmastikusisaldusega toodete puhul võib kogumiskolbi viidava väävelhappe (3.6) mahtu vajadusel vähendada 10–15 ml-ni ja täiendada veega 25 ml-ni."--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 14. juuni 1982, millega muudetakse direktiivi 77/391/EMÜ ja kehtestatakse ühenduse täiendav meede veiste brutselloosi, tuberkuloosi ja leukoosi tõrjeks (82/400/EMÜ)

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31982L0400

Euroopa Liidu Teataja L 173 , 19/06/1982 Lk 0018 - 0019 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 15 Lk 0041  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 25 Lk 0201  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 15 Lk 0041  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 03 Köide 25 Lk 0201

		Nõukogu direktiiv,14. juuni 1982,millega muudetakse direktiivi 77/391/EMÜ ja kehtestatakse ühenduse täiendav meede veiste brutselloosi, tuberkuloosi ja leukoosi tõrjeks(82/400/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artikleid 43 ja 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [3]ning arvestades, et:nõukogu 17. mai 1977. aasta direktiiv 77/391/EMÜ, millega kehtestatakse ühenduse meetmed veiste brutselloosi, tuberkuloosi ja leukoosi tõrjeks, [4] viimati muudetud direktiiviga 81/476/EMÜ, [5] piiras meetmete kestvuse kolme aastaga;saavutatud tulemuste ja liikmesriikide esitatud programmide edenemise alusel tuleks võtta kaheaastase kestvusega täiendav meede ning sätestada selle rahastamine seatud eesmärkide saavutamiseks;nõukogu 13. detsembri 1977. aasta direktiivi 78/52/EMÜ (millega kehtestatakse ühenduse nõuded veiste brutselloosi, tuberkuloosi ja enzootilise leukoosi kiirendatud riiklike tõrjeplaanide kohta) [6] artikli 29 lõige 3 sätestas, et esialgselt kokkulepitud kolmeaastane periood peaks algama komisjoni poolt riiklike tõrjeplaanide heakskiitmise otsusega määratud kuupäeval; liikmesriikide, välja arvatud Itaalia ja Kreeka, esialgsed plaanid lõpevad vastavalt iga liikmesriigi osas 1981. aasta erinevatel kuupäevadel; selleks, et uue meetme rakendamisega seotud tehniliseks ja finantsiliseks kohandamiseks jääks aega, tuleks 1981. aastal lõpulejõudvate esialgsete plaanide kestvust pikendada kuni 31. detsembrini 1981 (kaasa arvatud);võimaldamaks esialgsetes plaanides muudatusi, mis tulenevad asjaomaste haiguste epizootoloogilisest arengust ja mida tuleb teha võetavate meetmete edukat lõpuleviimist silmas pidades, peavad liikmesriigid koostama uued plaanid; uute plaanide elluviimise kestvus tuleb arvestada selliselt, et kõikidel juhtudel hõlmab kogu kava, st esialgne plaan ja uus plaan, viie aasta pikkuse koguperioodi,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 77/391/EMÜ artiklisse 6 lisatakse järgmine lõige:"3. Liikmesriikide osas, kelle kolmeaastased plaanid lõpevad 1981. aasta jooksul, pikendatakse siiski nimetatud kolmeaastast perioodi kuni 31. detsembrini 1981."Artikkel 21. Käesolevaga kehtestatakse ühenduse meede veiste brutselloosi, tuberkuloosi ja leukoosi tõrje lõpuleviimiseks.2. Täiendava meetme kestvus määratakse selliselt, et direktiiviga 77/391/EMÜ kehtestatud meetmed koos täiendava meetmega kestavad viis aastat.3. Ühendus toetab täiendava meetme võtmist rahaliselt.Artikkel 31. Liikmesriigid valmistavad ette uued kiirendatud tõrjeplaanid vastavalt direktiivi 77/391/EMÜ artiklitele 2, 3 ja 4 ning kooskõlas direktiivis 78/52/EMÜ kehtestatud nõuetega, et tagada järjepidevus esialgsete plaanide alusel kohaldatud meetmetega, võttes arvesse saavutatud tulemusi ja vajalikke korrigeerimisi.2. Belgia, Taani, Saksamaa, Prantsusmaa, Iirimaa ja Ühendkuningriik edastavad uued plaanid komisjonile hiljemalt kaks kuud pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist ning Itaalia ja Kreeka enne 1. jaanuari 1983.Artikkel 41. Komisjon vaatab talle vastavalt artikli 3 lõikele 2 edastatud uued plaanid läbi, et määrata kindlaks, kas ühenduse rahalise toetuse saamise tingimused on täidetud nimetatud plaanide vastavuse alusel direktiivi 77/391/EMÜ, direktiivi 78/52/EMÜ ja käesoleva direktiiviga ning võttes asjakohaselt arvesse nimetatud direktiivide eesmärke.2. Kahe kuu jooksul plaanide saamisest esitab komisjon alalisele veterinaarkomiteele (edaspidi "komitee") otsuse projekti. Komitee esitab oma arvamuse artiklis 8 sätestatud korras.3. Komisjoni poolt heakskiitmise otsuses määratud kuupäevadel jõustavad liikmesriigid artiklis 3 osutatud ja lõike 2 alusel heakskiidetud uute kiirendatud tõrjeplaanide rakendamiseks vajalikud õigusnormid.Artikkel 51. Liikmesriikide kulutused seoses artiklis 3 osutatud plaanide alusel vastuvõetud meetmetega kuuluvad ühenduse poolt hüvitamisele lõikes 3 ja artiklis 2 toodud piirides.2. Ühendus tasub liikmesriikidele 72,5 eküüd iga tapetud lehma eest ja 36,25 eküüd iga muu veise eest, kes tapetakse direktiivi 77/391/EMÜ I peatükis osutatud meetmete kohaselt.3. Ühenduse eelarvest põllumajandussektori kulude peatüki alusel saadav abi on hinnanguliselt 35 miljonit eküüd lõikes 1 osutatud meetmete kestvuse aja jooksul.4. Liikmesriikide võetud meetmed kuuluvad ühenduse poolt rahastamisele ainult juhul, kui neid puudutavad sätted on vastu võetud artiklis 4 sätestatud korras.Artikkel 61. Nõukogu 21. aprilli 1970. aasta määruse (EMÜ) 729/70 artikli 7 lõike 1 sätteid, mis puudutavad ühise põllumajanduspoliitika rahastamist, [7] kohaldatakse komisjoni otsustele käesoleva meetme rahastamise kohta.2. Hüvitamistaotlused on seotud tapmistega, mille liikmesriigid on teostanud kalendriaasta jooksul, ja esitatakse enne järgmise aasta 1. juulit.3. Käesoleva artikli üksikasjalikud rakenduseeskirjad võetakse vastu määruse (EMÜ) 729/70 artikliga 13 sätestatud korras.Artikkel 71. Plaanide rakendamise veterinaarkontroll viiakse läbi vastavalt direktiivi 77/391/EMÜ artiklile 10.2. Kui kõik tõrjeplaanid on täidetud, esitab komisjon nõukogule üldaruande saavutatud tulemuste kohta koos ettepanekuga riiklike ennetusmeetmete edasiseks ühtlustamiseks, kui see peaks vajalik olema.Artikkel 81. Kui viidatakse käesolevas artiklis sätestatud korrale, pöördub eesistuja küsimusega viivitamata komitee poole kas omal algatusel või liikmesriigi taotlusel.2. Liikmesriikide hääli komitees arvestatakse vastavalt asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 sätestatule. Eesistuja ei hääleta.3. Komisjoni esindaja esitab võetavate meetmete kava. Komitee esitab oma arvamuse eelnõu kohta aja jooksul, mille määrab esimees vastavalt küsimuse kiireloomulisusele. Arvamus võetakse vastu 45häälelise häälteenamusega.4. Komisjon võtab meetmed vastu ja kohaldab neid viivitamata, kui need on komitee arvamusega kooskõlas. Kui meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui arvamust ei ole esitatud, teeb komisjon viivitamata nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.Kui nõukogu ei ole kolme kuu jooksul alates ettepaneku esitamise kuupäevast meetmeid võtnud, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu ja kohaldab neid viivitamata, kui nõukogu ei ole lihthäälteenamusega selle vastu hääletanud.Artikkel 9Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 14. juuni 1982Nõukogu nimeleesistujaP. de Keersmaeker[1] EÜT C 289, 11.11.1981, lk 4.[2] EÜT C 40, 15.2.1982, lk 26.[3] EÜT C 112, 3.5.1982, lk 8.[4] EÜT L 145, 13.6.1977, lk 44.[5] EÜT L 186, 8.7.1981, lk 20.[6] EÜT L 15, 19.1.1978, lk 34.[7] EÜT L 94, 28.4.1970, lk 13.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 2003/110/EÜ, 25. november 2003, abi kohta läbisõidu puhul seoses väljasaatmisega õhuteed pidi

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32003L0110

Euroopa Liidu Teataja L 321 , 06/12/2003 Lk 0026 - 0031

		Nõukogu direktiiv 2003/110/EÜ,25. november 2003,abi kohta läbisõidu puhul seoses väljasaatmisega õhuteed pidiEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 63 lõike 3 punkti b,võttes arvesse Saksamaa Liitvabariigi algatust,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamustning arvestades järgmist:(1) Väljasaatmise eesmärgil antava vastastikuse abi puhul võetakse arvesse ühist eesmärki peatada nende kolmandate riikide kodanike ebaseaduslik elamine riigis, kelle kohta kehtib väljasaatmiskorraldus. Lisaks sellele aitavad kõikide liikmesriikide jaoks siduvad eeskirjad kaasa õiguskindlusele ja menetluste ühtlustamisele.(2) Õhuteed pidi väljasaatmine on omandamas üha suuremat tähtsust kolmandate riikide kodanike riigis viibimise peatamisel. Vaatamata liikmesriikide jõupingutustele kasutada eelisjärjekorras otselende, võib majanduslikel kaalutlustel või otselendude mittepiisavuse tõttu tekkida vajadus kasutada ümberistumisega lende läbi teiste liikmesriikide transiidilennujaamade.(3) Nõukogu 22. detsembri 1995. aasta soovituses kooskõlastatud meetmete ja koostöö kohta väljasaatmismeetmete elluviimisel [1] ning Schengeni täitevkomitee 21. aprilli 1998. aasta otsuses lepinguosaliste vahelise koostöö kohta kolmandate riikide kodanike tagasisaatmise osas õhuteed pidi (SCH/Com-ex (98) 10) [2] käsitletakse juba vajadust liikmesriikide vahelise koostöö järele kolmandate riikide kodanike väljasaatmise vallas õhuteed pidi.(4) Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada liikmesriikide suveräänseid õigusi, eriti seoses otsese jõu kasutamisega väljasaatmisele vastupanu avaldavate kolmandate riikide kodanike puhul.(5) Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada 14. septembri 1963. aasta konventsiooni kuritegude ja mõningate teiste tegude kohta õhusõidu pardal (Tokyo konventsioon), eriti seoses vastutava lenduri volitustega õhusõiduki pardal ja vastutuse küsimustes.(6) Lennukompaniide instrueerimise osas saatjata ja saatjaga väljasaatmise korraldamiseks viidatakse 7. detsembri 1944. aasta Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni (ICAO) konventsiooni lisale 9.(7) Liikmesriigid peavad käesoleva direktiivi rakendamisel pidama nõuetekohaselt kinni inimõigustest ja põhivabadustest, eriti pagulasseisundit käsitlevast 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsioonist, mida on muudetud 31. jaanuari 1967. aasta New Yorki protokolli ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse Euroopa konventsiooniga. Vastavalt kehtivatele rahvusvahelistele kohustustele ei tohiks õhuteed pidi toimuvaks läbisõiduks luba taotleda ega seda anda, kui kolmanda riigi kodanikku ähvardab kolmandas siht- või transiidiriigis ebainimlik või alandav kohtlemine, piinamine või surmanuhtlus või kui tema elu ja vabadus oleks ohus rassi, usu, rahvuse või teatavasse sotsiaalsesse gruppi kuulumise või poliitiliste vaadete tõttu.(8) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendamisvolituste kasutamise menetlused. [3](9) Taani on Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt teatanud, et ei osale käesoleva direktiivi vastuvõtmisel, ning seetõttu seda tema suhtes ei kohaldata. Kuna käesolev direktiiv põhineb Schengeni acquis'l Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise alusel sel määral, kuivõrd seda kohaldatakse kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei vasta või enam ei vasta tingimustele, mis kehtivad Schengeni acquis' alusel lühiajalise viibimise kohta liikmesriigi territooriumil, peab Taani vastavalt eespool nimetatud protokolli artiklile 5 otsustama kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on käesoleva direktiivi vastu võtnud, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses või mitte.(10) Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi puhul kujutab käesolev direktiiv endast sel määral, kuivõrd seda kohaldatakse kolmandate riikide kodanike suhtes, kes ei vasta või enam ei vasta tingimustele, mis kehtivad Schengeni acquis' alusel lühiajalise viibimise kohta liikmesriigi territooriumil, nende Schengeni acquis' sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ja Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel 18. mail 1999 sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb nimetatud kahe riigi ühinemist Schengeni acquis' sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, [4] mis on seotud nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ (mis käsitleb teatavaid kõnealuse lepingu rakendamiseeskirju) [5] artikli 1 punktis C osutatud valdkonnaga.(11) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Ühendkuningriik ja Iirimaa käesoleva direktiivi vastuvõtmisel ning seetõttu ei ole see direktiiv vastavalt kõnealuse protokolli artiklile 4 Ühendkuningriigile ja Iirimaale siduv ja seda ei kohaldata nende suhtes.(12) Käesolev direktiiv kujutab endast õigusakti, mis põhineb Schengeni acquis'l või on sellega seotud mõnel muul viisil vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõikele 1,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesoleva direktiivi eesmärk on määrata kindlaks liikmesriikide transiidilennujaamade pädevate asutuste vahelised abistamise meetmed saatjata ja saatjaga väljasaatmise osas õhuteed pidi.Artikkel 2Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) kolmanda riigi kodanik – isik, kes ei ole Euroopa Liidu liikmesriigi, Islandi Vabariigi ega Norra Kuningriigi kodanik;b) taotluse esitanud liikmesriik – liikmesriik, kes täidab kolmanda riigi kodaniku suhtes väljasaatmiskorraldust ja taotleb läbisõiduluba mõne teise liikmesriigi transiidilennujaama kaudu;c) taotluse saanud liikmesriik või transiidiliikmesriik – liikmesriik, läbi kelle transiidilennujaama läbisõit toimub;d) saatja – mis tahes isik taotluse esitanud liikmesriigist, kes vastutab kolmanda riigi kodaniku saatmise eest, sealhulgas arstiabi eest vastutavad isikud ja tõlgid;e) läbisõit õhuteed pidi – taotluse saanud liikmesriigi lennujaama ala läbimine kolmanda riigi kodaniku ja vajaduse korral saatja poolt seoses väljasaatmisega õhuteed pidi.Artikkel 31. Kolmanda riigi kodanikku õhuteed pidi tagasi saata sooviv liikmesriik uurib, kas sihtriiki tagasisaatmisel on võimalik kasutada otselendu.2. Kui kolmanda riigi kodanikku tagasi saata sooviv liikmesriik ei saa mõistlike praktiliste põhjuste tõttu kasutada sihtriiki tagasisaatmisel otselendu, võib ta esitada taotluse läbisõiduks õhuteed pidi mõne teise liikmesriigi kaudu. Läbisõiduks õhuteed pidi ei esitata põhimõtteliselt taotlust, kui väljasaatmismeetme tõttu tuleks vahetada lennujaama taotluse saanud liikmesriigi territooriumil.3. Ilma et see piiraks artikli 8 kohustuste kohaldamist, võib taotluse saanud liikmesriik läbisõidu õhuteed pidi keelata, kui:a) kolmanda riigi kodanik on vastavalt taotluse saanud liikmesriigi õigusaktidele süüdistavana vastutusele võetud või on tagaotsitav seoses kohtuotsuse täitmisega;b) läbisõit muudest riikidest või vastuvõtmine sihtriigis pole võimalik;c) väljasaatmismeetme tõttu tuleb vahetada lennujaama taotluse saanud liikmesriigi territooriumil;d) abitaotlust on hetkel praktilistel põhjustel võimatu täita, võie) kolmanda riigi kodanik ohustaks taotluse saanud liikmesriigi avalikku korda, avalikku julgeolekut, rahva tervist või rahvusvahelisi suhteid.4. Lõike 3 punkti d korral teatab taotluse saanud liikmesriik taotluse esitanud liikmesriigile võimalikult ruttu algselt taotletud kuupäevale võimalikult lähedal oleva kuupäeva, mil läbisõiduks õhuteed pidi võidakse abi anda juhul, kui muud tingimused on täidetud.5. Taotluse saanud liikmesriik võib tühistada loa, mis on juba väljastatud läbisõiduks õhuteed pidi, kui hiljem ilmnevad lõikes 3 osutatud asjaolud, mis õigustavad läbisõidu keelamist.6. Taotluse saanud liikmesriik teatab taotluse esitanud liikmesriigile viivitamata läbisõidu keelust õhuteed pidi või vastava loa tühistamisest lõike 3 või 5 alusel või mis tahes muust põhjusest, mille tõttu läbisõit on ei saa toimuda, ning selgitab toodud põhjusi.Artikkel 41. Taotluse esitanud liikmesriik esitab kirjaliku taotluse saatjaga või saatjata läbisõiduks õhuteed pidi ja muudeks abimeetmeteks vastavalt artikli 5 lõikele 1. Taotluse saanud liikmesriik peab saama taotluse kätte võimalikult varakult ning igal juhul vähemalt kaks päeva enne läbisõitu. Eriti kiireloomulistel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib kõnealusest tähtajast loobuda.2. Taotluse saanud liikmesriik teatab taotluse esitanud liikmesriigile oma otsusest viivitamata kahe päeva jooksul. Kõnealust tähtaega võib nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel maksimaalselt pikendada 48 tunni võrra. Läbisõitu õhuteed pidi ei alustata enne taotluse saanud liikmesriigilt nõusoleku saamist.Kui taotluse saanud liikmesriik ei ole esimeses lõigus osutatud tähtaja jooksul vastanud, võib taotluse esitanud liikmesriik alustada läbisõitu, saates selle kohta teate.Liikmesriigid võivad kahe- või mitmepoolsete lepingute või kokkulepete teel sätestada, et läbisõitu võib alustada pärast taotluse esitanud liikmesriigi teadet.Liikmesriigid teavitavad komisjoni kolmandas lõigus osutatud lepingutest või kokkulepetest. Komisjon esitab nõukogule selliste lepingute ja kokkulepete kohta korrapäraselt aruande.3. Lõikes 1 osutatud taotluse käsitlemiseks edastatakse taotluse saanud liikmesriigile teave, mis on lisale vastaval vormil, mida kasutatakse läbisõidu taotlemiseks ja lubamiseks õhuteed pidi.Lisas esitatud läbisõidutaotluse ja selle edastamisviiside ajakohastamiseks ja kohandamiseks vajalikud meetmed võetakse artikli 9 lõikes 2 sätestatud korras.4. Taotluse esitanud liikmesriik teatab iga läbisõidutaotluse puhul taotluse saanud liikmesriigile lisas sätestatud üksikasjad.5. Iga liikmesriik määrab keskasutuse, kuhu lõikes 1 osutatud taotlused tuleb saata.Keskasutused määravad iga asjaomase transiidilennujaama puhul kontaktisikud, kellega saab võtta ühendust kogu läbisõidu kestel.Artikkel 51. Taotluse esitanud liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tagada läbisõidu toimumine võimalikult lühikese aja jooksul.Läbisõit kestab maksimaalselt 24 tundi.2. Taotluse saanud liikmesriik võimaldab olemasolevate vahendite piires ja asjakohaseid rahvusvahelisi norme järgides kõik abimeetmed, mis on vajalikud alates maandumisest ja õhusõiduki uste avamisest kuni selle hetkeni, kui on tagatud kolmanda riigi kodaniku lahkumine, kui vastastikusest konsulteerimisest taotluse esitanud liikmesriigiga ei tulene teisiti. Vastastikust konsulteerimist ei nõuta siiski punktis b osutatud juhtudel.Silmas peetakse eelkõige järgmisi abimeetmeid:a) kolmanda riigi kodaniku vastuvõtmine õhusõiduki juures ja tema saatmine transiidilennujaama piiridesse, eelkõige ümberistumisega lennule;b) erakorralise meditsiiniabi osutamine kolmanda riigi kodanikule ja vajaduse korral tema saatjale;c) kolmanda riigi kodaniku ja vajaduse korral tema saatja ülalpidamine;d) reisidokumentide vastuvõtmine, hoidmine ja edasiandmine, eelkõige saatjata väljasaatmise korral;e) saatjata läbisõidu korral taotluse esitanud liikmesriigi teavitamine kohast ja ajast, mil kolmanda riigi kodanik lahkub asjaomase liikmesriigi territooriumilt;f) taotluse esitanud liikmesriigi teavitamine juhul, kui kolmanda riigi kodaniku läbisõidu käigus leidis aset mõni tõsine vahejuhtum.3. Taotluse saanud liikmesriik võib vastavalt oma siseriiklikele õigusaktidele:a) paigutada ja majutada kolmanda riigi kodaniku turvarajatisse;b) kasutada seaduslikke vahendeid, et ennetada või peatada kolmanda riigi kodaniku katse avaldada läbisõidu ajal vastupanu.4. Ilma et see piiraks artikli 6 lõike 1 kohaldamist, võib taotluse saanud liikmesriik juhul, kui lõigete 1 ja 2 kohaselt võimaldatud abile vaatamata ei suudeta läbisõidu lõpuleviimist tagada, võtta taotluse esitanud liikmesriigi palvel ja viimasega konsulteerides kõik vajalikud abimeetmed läbisõidu jätkamiseks.Sellistel juhtudel võib lõikes 1 osutatud tähtaega pikendada maksimaalselt 48 tunni võrra.5. Taotluse saanud liikmesriigi pädevad asutused, kes vastutavad meetmete eest, otsustavad lõigete 2, 3 ja 4 alusel võimaldatud abi laadi ja määra üle.6. Taotluse esitanud liikmesriik kannab vastavalt lõike 2 punktidele b ja c osutatud teenuste kulud.Taotluse esitanud liikmesriik kannab ka ülejäänud kulud sel määral, kui need on tegelikud ja mõõdetavad.Liikmesriigid võimaldavad teises lõigus osutatud kulude mõõtmise kriteeriumide kohta asjakohast teavet.Artikkel 61. Taotluse esitanud liikmesriik kohustub kolmanda riigi kodaniku viivitamata tagasi võtma, kui:a) vastavalt artikli 3 lõikele 3 või 5 keelduti andmast või tühistati luba läbisõiduks õhuteed pidi;b) kolmanda riigi kodanik sisenes läbisõidu ajal ilma loata taotluse saanud liikmesriiki;c) kolmanda riigi kodaniku väljasaatmine teise transiidiriiki või sihtriiki või ümberistumisega lennule minek ebaõnnestus; võid) läbisõit õhuteed pidi ei ole mõnel muul põhjusel võimalik.2. Taotluse saanud liikmesriik aitab lõikes 1 osutatud juhtudel taotluse esitanud liikmesriigil kolmanda riigi kodaniku tagasi võtta. Taotluse esitanud liikmesriik kannab kolmanda riigi kodaniku tagasisaatmisega seoses tekkinud kulud.Artikkel 71. Läbisõidu teostamise ajal piirduvad saatjate volitused enesekaitsega. Lisaks võivad saatjad transiidiliikmeriigi õiguskaitseametnike puudumisel või nende toetamiseks kasutada vahetu ja tõsise ohu puhul mõistlikke ja sellele vastavaid meetmeid, et takistada kolmanda riigi kodanikku põgenemast, põhjustamast vigastusi iseendale või kolmandatele isikutele või kahju varale.Saatjad peavad alati järgima taotluse saanud liikmesriigi õigusakte.2. Saatjad ei kanna õhuteed pidi läbisõidu ajal relvi ja on tsiviilrõivastuses. Nad esitavad taotluse saanud liikmesriigi nõudel asjakohased identifitseerimisvahendid, sealhulgas transiidiliikmesriigi väljastatud läbisõiduloa või vajaduse korral artikli 4 lõikes 2 osutatud teate.Artikkel 8Käesoleva direktiiviga ei piirata kohustusi, mis tulenevad pagulaste seisundit käsitlevast 28. juuli 1951. aasta Genfi konventsioonist, mida on muudetud 31. jaanuari 1967. aasta New Yorki protokolliga, rahvusvahelistest konventsioonidest inimõiguste ja põhivabaduste kohta ning rahvusvahelistest konventsioonidest isikute väljasaatmise kohta.Artikkel 91. Komisjoni abistab komitee.2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse üks kuu.3. Komitee võtab vastu oma töökorra.Artikkel 101. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid enne 6. detsembrit 2005. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näeb ette liikmesriik.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 11Schengeni täitevkomitee 21. aprilli 1998. aasta otsus lepinguosaliste vahelise koostöö kohta välisriikide kodanike tagasisaatmise osas õhuteed pidi (SCH/Com-ex (98) 10) tunnistatakse kehtetuks.Artikkel 12Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 13Käesolev direktiiv on vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 25. november 2003Nõukogu nimeleesistujaG. Tremonti[1] EÜT C 5, 10.1.1996, lk 3.[2] EÜT L 239, 22.9.2000, lk 193.[3] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[4] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.[5] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.--------------------------------------------------LISA+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2007/11/EÜ, 21. veebruar 2007 , millega muudetakse nõukogu direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ teatavaid lisasid seoses atseetamipriidi, tiaklopriidi, imasosulfurooni, metoksüfenosiidi, S-metolakloori, milbemektiini ja tribenurooni jääkide piirnormidega (EMPs kohaldatav tekst )

text:
               1.3.2007

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 63/26

      KOMISJONI DIREKTIIV 2007/11/EÜ,
   21. veebruar 2007,
   millega muudetakse nõukogu direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ teatavaid lisasid seoses atseetamipriidi, tiaklopriidi, imasosulfurooni, metoksüfenosiidi, S-metolakloori, milbemektiini ja tribenurooni jääkide piirnormidega
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/362/EMÜ teraviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (1) eriti selle artiklit 10,
   võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/363/EMÜ loomses toidus sisalduvate ja selle pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (2) eriti selle artiklit 10,
   võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiivi 90/642/EMÜ teatavates taimset päritolu saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (3) eriti selle artiklit 7,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (4) eriti selle artikli 4 lõike 1 punkti f,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Olemasolev toimeaine tribenuroon on kantud komisjoni direktiiviga 2005/54/EÜ (5) direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.

               (2)

               Direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse on kantud järgmised uued toimeained: atseetamipriid ja tiaklopriid komisjoni direktiiviga 2004/99/EÜ, (6) imasosulfuroon, metoksüfenosiid ja S-metolakloor komisjoni direktiiviga 2005/3/EÜ (7) ning milbemektiin komisjoni direktiiviga 2005/58/EÜ (8).

               (3)

               Nimetatud toimeained on direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kantud kavandatud kasutusviisi kohta esitatud teabe hindamise alusel. Teatavad liikmesriigid on esitanud asjaomase teabe vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f. Olemasolev teave on läbi vaadatud ja see on piisav teatavate jääkide piirnormide kindlaksmääramiseks.

               (4)

               Kui ei ole kehtestatud ühenduse piirnormi või ajutist jääkide piirnormi, peavad liikmesriigid enne kõnealuseid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamise lubamist kehtestama ajutised siseriiklikud piirnormid vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f.

               (5)

               Komisjoni aruannetes, mis koostati asjaomaste toimeainete lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, määrati kindlaks kõnealuste ainete aktsepteeritavad päevadoosid (ADI) ja vajaduse korral akuutsed standarddoosid (ARfD). Tarbijate kokkupuudet asjaomase toimeainega töödeldud toiduainetega on mõõdetud ja hinnatud vastavalt ühenduse menetlustele. Samuti on arvesse võetud Maailma Terviseorganisatsiooni juhiseid (9) ja taimede teaduskomitee arvamust (10) kasutatava metoodika kohta. Jõuti järeldusele, et kavandatud jääkide piirnormid ei põhjusta kõnealuste aktsepteeritavate päevadooside või akuutsete standarddooside ületamist.

               (6)

               Tarbijate nõuetekohaseks kaitsmiseks kokkupuute eest taimekaitsevahendite loata kasutamisest tekkinud jääkainetega kehtestatakse ajutiseks jääkide piirnormiks asjakohaste toote ja pestitsiidi kombinatsioonide suhtes alumine määramispiir.

               (7)

               Selliste ajutiste piirnormide kehtestamine ühenduse tasandil ei takista liikmesriikidel kehtestada asjaomastele toimeainetele ajutisi jääkide piirnorme vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f ja nimetatud direktiivi VI lisale. Nelja aastat peetakse asjaomase toimeaine edasiste kasutusviiside arendamise võimaldamiseks piisavaks. Selle ajavahemiku möödudes peaksid ajutised jääkide piirnormid muutuma lõplikeks.

               (8)

               Seetõttu on vaja muuta direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisades määratletud jääkide piirnorme, et oleks võimalik nõuetekohaselt jälgida ja kontrollida nende kasutamise keelust kinnipidamist ning kaitsta tarbijat. Kui jääkide piirnormid on juba määratletud kõnealuste direktiivide lisades, on asjakohane neid muuta. Kui jääkide piirnorme ei ole seni määratletud, on asjakohane need esmakordselt kehtestada.

               (9)

               Seepärast tuleks direktiive 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ vastavalt muuta.

               (10)

               Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 86/362/EMÜ muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi I lisale.
   Artikkel 2
   Direktiivi 86/363/EMÜ muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi II lisale.
   Artikkel 3
   Direktiivi 90/642/EMÜ muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi III lisale.
   Artikkel 4
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. septembriks 2007. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 2. septembrist 2007.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

   Artikkel 6
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 21. veebruar 2007

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 221, 7.8.1986, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/92/EÜ (ELT L 311, 10.11.2006, lk 31).

      (2)  EÜT L 221, 7.8.1986, lk 43. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/62/EÜ (ELT L 206, 27.7.2006, lk 27).

      (3)  EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/92/EÜ.

      (4)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/136/EÜ (ELT L 349, 12.12.2006, lk 42).

      (5)  ELT L 244, 20.9.2005, lk 21.

      (6)  ELT L 309, 6.10.2004, lk 6.

      (7)  ELT L 20, 22.1.2005, lk 19.

      (8)  ELT L 246, 22.9.2005, lk 17.

      (9)  Juhised pestitsiidijääkide toidu kaudu omandamise hindamiseks (läbi vaadatud), mille on koostanud GEMS/Food Programme koostöös pestitsiidijääkide Codex komiteega, avaldatud Maailma Terviseorganisatsiooni poolt 1997. aastal (WHO/FSF/FOS/97.7).

      (10)  Taimede teaduskomitee arvamus nõukogu direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisade muutmisega seotud küsimuste kohta (Taimede teaduskomitee avaldatud arvamus, 14. juuli 1998) (http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/index_en.html).

      I LISA
      Direktiivi 86/362/EMÜ II lisa A-osas lisatakse atseetamipriidi, tiaklopriidi, imasosulfurooni, metoksüfenosiidi, S-metolakloori, milbemektiini, tiaklopriidi ja tribenurooni kohta järgmised read:

                     Pestitsiidide jäägid

                     Piirnorm (mg/kg)

                     “Atseetamipriid

                     0,01 (1)
                         (2)

                     Teravili

                     Imasosulfuroon

                     0,01 (1)
                         (2)

                     Teravili

                     Metoksüfenosiid

                     0,05 (1)
                         (2)

                     Teravili

                     Metolakloor, sh muud seda moodustavate isomeeride segud, k.a S-metolakloor (isomeeride summa)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     Teravili

                     MA4 ja 8,9Z-MA4 summa, väljendatud milbemektiinina

                     0,05 (1)
                         (2)

                     Teravili

                     Tiaklopriid

                     0,02 (1)
                         (2)

                     Teravili

                     Tribenuroon-metüül

                     0,01 (1)
                         (2)

                     Teravili

         (1)  Väljendab analüütiliselt määratud alammäära.

         (2)

                  (p)

                  Väljendab ajutist jääkide piirnormi vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f; kui piirnormi ei muudeta, muutub see lõplikuks 21. märtsil 2011.”

      II LISA
      Direktiivi 86/363/EMÜ II lisa A-osas lisatakse atseetamipriidi, metoksüfenosiidi ja tiaklopriidi kohta järgmised read:

                     Piirnorm (mg/kg)

                     Pestitsiidide jäägid

                     I lisas rubriikides ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 ja 1602 nimetatud liha (sh rasv), lihavalmististe, rupsi ja loomarasva puhul

                     I lisas rubriikides 0401, 0402, 0405 00 ja 0406 nimetatud piima ja piimatoodete puhul

                     I lisas rubriikides 0407 00 ja 0408 nimetatud värskete koorega munade, linnumunade ja munarebude puhul

                     “Atseetamipriid ja metaboliit IM-2-1

                     liha 0,05 (1)
                         (2); maks 0,1 (2); neer 0,2 (2); rasv 0,05 (1)
                         (2); muu 0,05 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     Metoksüfenosiid

                     0,01 (1)
                         (2)

                     0,01 (1)
                         (2)

                     0,01 (1)
                         (2)

                     Tiaklopriid

                     liha 0,05 (2); maks 0,3 (2); neer 0,3 (2); rasv 0,05 (2); muu 0,01 (1)
                         (2)

                     0,03 (2)

                     0,01 (1)
                         (2)

         (1)  Väljendab analüütiliselt määratud alammäära.

         (2)

                  (p)

                  Väljendab ajutist jääkide piirnormi vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f; kui piirnormi ei muudeta, muutub see lõplikuks 21. märtsil 2011.”

      III LISA
      Direktiivi 90/642/EMÜ II lisa A-osas lisatakse atseetamipriidi, tiaklopriidi, imasosulfurooni, metoksüfenosiidi, S-metolakloori, milbemektiini ja tribenurooni kohta järgmised read:

                     Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

                     Tooterühmad ja üksiktooted, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme

                     Atseetamipriid

                     Imasosulfuroon

                     Metoksüfenosiid

                     MA4 ja 8,9Z-MA4 summa, väljendatud milbemektiinina

                     Metolakloor, sh muud seda moodustavate isomeeride segud, k.a S-metalakloor (isomeeride summa)

                     Tiaklopriid

                     Tribenuroon-metüül

                                 «1.

                                 Puuviljad, värsked, kuivatatud või kuumtöötlemata, säilitatud külmutatuna, suhkrulisandita; pähklid

                     0,01 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,01 (1)
                         (2)

                                 i)

                                 TSITRUSVILJAD

                     1 (2)

                     1 (2)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)
                         (2)

                     Greibid

                     Sidrunid

                     Laimid

                     Mandariinid (sh klementiinid ja samalaadsed hübriidid)

                     Apelsinid

                     Pomelod

                     Muu

                                 ii)

                                 PÄHKLIPUUDE VILJAD (kooritud või koorimata)

                     0,01 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)
                         (2)

                     0,1 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)
                         (2)

                     Mandlid

                     Brasiilia pähklid

                     Kašupähklid

                     Kastanid

                     Kookospähklid

                     Sarapuupähklid

                     Makadaamiapähklid

                     Pekanipähklid

                     Piiniapähklid

                     Pistaatsiapähklid

                     Kreeka pähklid

                     Muu

                                 iii)

                                 ÕUNVILJAD

                     0,1 (2)

                     2 (2)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,3 (2)

                     Õunad

                     Pirnid

                     Küdooniad

                     Muu

                                 iv)

                                 LUUVILJAD

                     0,05 (1)
                         (2)

                     Aprikoosid

                     0,1 (2)

                     0,3 (2)

                     Kirsid

                     0,2 (2)

                     0,3 (2)

                     Virsikud (sh nektariinid ja samalaadsed hübriidid)

                     0,1 (2)

                     0,3 (2)

                     0,3 (2)

                     Ploomid

                     0,02

                     0,1 (2)

                     Muu

                     0,01 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)
                         (2)

                                 v)

                                 MARJAD JA VÄIKESED PUUVILJAD

                     0,01 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)
                         (2)

                                 a)

                                 Laua- ja veiniviinamarjad

                     1 (2)

                     0,02 (1)
                         (2)

                     Lauaviinamarjad

                     Veiniviinamarjad

                                 b)

                                 Maasikad (välja arvatud metsmaasikad)

                     0,02 (1)
                         (2)

                     0,5 (2)

                                 c)

                                 Koguviljad (välja arvatud metsamarjad)

                     0,02 (1)
                         (2)

                     1 (2)

                     Murakad

                     Põldmurakad

                     Logani murakad

                     Vaarikad

                     Muu

                                 d)

                                 Muud väikesed puuviljad ja marjad (välja arvatud metsamarjad)

                     0,02 (1)
                         (2)

                     1 (2)

                     Mustikad

                     Jõhvikad

                     Sõstrad (punased, mustad ja valged)

                     Karusmarjad

                     Muu

                                 e)

                                 Looduses kasvavad marjad ja viljad

                     0,02 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)
                         (2)

                                 vi)

                                 MUUD VILJAD

                     0,01 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)
                         (2)

                     Avokaadod

                     Banaanid

                     Datlid

                     Viigimarjad

                     Kiivid

                     1 (2)

                     Kääbusapelsinid

                     Litšid

                     Mangod

                     Oliivid (lauaoliivid)

                     Oliivid (õli ekstraheerimiseks)

                     Papaiad

                     Purpur-kannatuslille viljad (granadillid)

                     Ananassid

                     Granaatõunad

                     Muu

                     0,02 (1)
                         (2)

                                 2.

                                 Köögiviljad: värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatud

                     0,01 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,01 (1)
                         (2)

                                 i)

                                 JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILJAD

                     0,01 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)
                         (2)

                     Söögipeet

                     Porgand

                     Kassaava

                     Juurseller

                     Mädarõigas

                     Maapirn

                     Pastinaak

                     Juurpetersell

                     Redis

                     Aed-piimjuur

                     Bataat

                     Kaalikas

                     Naeris

                     Jamss

                     Muu

                                 ii)

                                 SIBULKÖÖGIVILJAD

                     0,01 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)
                         (2)

                     Küüslauk

                     Sibul

                     Šalott

                     Talisibul

                     Muu

                                 iii)

                                 VILIKÖÖGIVILJAD

                                 a)

                                 Maavitsalised

                     Tomat

                     0,1 (2)

                     2 (2)

                     0,5 (2)

                     Paprika

                     0,3 (2)

                     1 (2)

                     1 (2)

                     Baklažaan

                     0,1 (2)

                     0,5 (2)

                     0,5 (2)

                     Okra

                     Muu

                     0,01 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)
                         (2)

                                 b)

                                 Kõrvitsalised – söödava koorega

                     0,3 (2)

                     0,02 (1)
                         (2)

                     0,3 (2)

                     Kurk

                     Kornišon

                     Kabatšokk

                     Muu

                                 c)

                                 Kõrvitsalised – mittesöödava koorega

                     0,01 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)
                         (2)

                     Melon

                     0,2 (2)

                     Patisson

                     Arbuus

                     0,2 (2)

                     Muu

                     0,02 (1)
                         (2)

                                 d)

                                 Suhkrumais

                     0,01 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)
                         (2)

                                 iv)

                                 KAPSASKÖÖGIVILJAD

                     0,01 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)
                         (2)

                                 a)

                                 Õisik-kapsad

                     Spargelkapsas

                     Lillkapsas

                     Muu

                                 b)

                                 Peakapsad

                     Rooskapsas

                     Peakapsas

                     Muu

                                 c)

                                 Lehtkapsad

                     Hiina kapsas

                     Lehtkapsas

                     Muu

                                 (d)

                                 Nuikapsas

                                 v)

                                 LEHTKÖÖGIVILJAD JA VÄRSKED MAITSETAIMED

                     0,02 (1)
                         (2)

                                 a)

                                 Salat jms

                     2 (2)

                     Salatkress

                     Põldkännak

                     5

                     Salat

                     5

                     Eskariool

                     Põld-võõrkapsas (ruccola salat)

                     Kapsalehed ja -leherootsud

                     Muu

                     0,01 (1)
                         (2)

                                 b)

                                 Spinat jms

                     0,01 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)
                         (2)

                     Spinat

                     Lehtpeet (mangold)

                     Muu

                                 c)

                                 Ürt-allikkerss

                     0,01 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)
                         (2)

                                 d)

                                 Harilik sigur

                     0,01 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)
                         (2)

                                 e)

                                 Maitsetaimed

                     0,01 (1)
                         (2)

                     3 (2)

                     Aed-harakputk

                     Murulauk

                     Petersell

                     Lehtseller

                     Muu

                                 vi)

                                 KAUNVILJAD (värsked)

                     0,01 (1)
                         (2)

                     Oad (kaunadega)

                     0,2 (2)

                     1 (2)

                     Oad (kaunadeta)

                     Herned (kaunadega)

                     Herned (kaunadeta)

                     Muu

                     0,02 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)
                         (2)

                                 vii)

                                 VARSKÖÖGIVILJAD (värsked)

                     0,01 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)
                         (2)

                     Spargel

                     Hispaania artišokk

                     Seller

                     Apteegitill

                     Artišokk

                     Porrulauk

                     Rabarber

                     Muu

                                 viii)

                                 SEENED

                     0,01 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)
                         (2)

                                 a)

                                 Kultuurseened

                                 b)

                                 Looduses kasvavad seened

                                 3.

                                 Kaunviljad

                     0,01 (1)
                         (2)

                     0,01 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)
                         (2)

                     0,01 (1)
                         (2)

                     Oad

                     Läätsed

                     Herned

                     Lupiinid

                     Muu

                                 4.

                                 Õliseemned

                     0,01 (1)
                         (2)

                     0,1 (1)
                         (2)

                     0,1 (1)
                         (2)

                     0,01 (1)
                         (2)

                     Linaseemned

                     Maapähklid

                     Mooniseemned

                     Seesamiseemned

                     Päevalilleseemned

                     Rapsiseemned

                     0,3 (2)

                     Sojaoad

                     2 (2)

                     Sinepiseemned

                     Puuvillaseemned

                     0,02

                     2 (2)

                     Kanepiseemned

                     Muu

                     0,01 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)
                         (2)

                                 5.

                                 Kartul

                     0,01 (1)
                         (2)

                     0,01 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)
                         (2)

                     0,01 (1)
                         (2)

                     Varajane kartul

                     Säilituskartul

                                 6.

                                 Tee (kuivatatud lehed ja varred, fermenteeritud või muul viisil töödeldud, Camellia sinensis)

                     0,1 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,1 (1)
                         (2)

                     0,1 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)

                                 7.

                                 Humal (kuivatatud), sh humalakäbigraanulid ja kontsentreerimata pulber

                     0,1 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,1 (1)
                         (2)

                     0,1 (1)
                         (2)

                     0,05 (1)
                         (2)

                     0,02 (1)

         (1)  Väljendab alumist määramispiiri.

         (2)

                  (p)

                  Väljendab ajutist jääkide piirnormi vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f; kui piirnormi ei muudeta, muutub see lõplikuks 21. märtsil 2011.»