title: Komisjoni direktiiv 2011/73/EL, 29. juuli 2011 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/121/EÜ (tekstiilinimetuste kohta) I ja V lisa, et kohandada neid tehnika arenguga EMPs kohaldatav tekst

text:
               30.7.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 198/30

         KOMISJONI DIREKTIIV 2011/73/EL,
   29. juuli 2011,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/121/EÜ (tekstiilinimetuste kohta) I ja V lisa, et kohandada neid tehnika arenguga
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. jaanuari 2009. aasta direktiivi 2008/121/EÜ tekstiilinimetuste kohta, (1) eriti selle artikli 15 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiivis 2008/121/EÜ on sätestatud eeskirjad toodete etikettimiseks või märgistamiseks, arvestades nende tekstiilkiu sisaldust, et tagada tarbijahuvide kaitse. Tekstiilitooteid võib viia liidu turule ainult siis, kui need vastavad kõnealuse direktiivi sätetele.

               (2)

               Arvestades tehnilise töörühma hiljutisi järeldusi, on direktiivi 2008/121/EÜ kohandamiseks tehnika arenguga vaja lisada kõnealuse direktiivi I ja V lisas esitatud kiudude loendisse kiunimetus „kahekomponendiline polüpropüleen-polüamiid”.

               (3)

               Seetõttu tuleks direktiivi 2008/121/EÜ vastavalt muuta.

               (4)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivides tekstiilinimetusi ja märgistamist käsitleva komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2008/121/EÜ muudetakse järgmiselt.

               1)

               I lisale lisatakse 49. rida:

                           „49.

                           Kahekomponendiline polüpropüleen-polüamiid

                           kahekomponendiline kiud, milles põhiainele polüpropüleenile on lisatud 10–25 massiprotsenti polüamiidkiude”

               2)

               V lisale lisatakse kirje 49:

                           „49.

                           Kahekomponendiline polüpropüleen-polüamiid

                           1,00”.

         Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. juuliks 2012. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need õigusnormid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamise päeva Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 29. juuli 2011

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 19, 23.1.2009, lk 29.


title: Nõukogu direktiiv 93/31/EMÜ, 14. juuni 1993, kaherattaliste mootorsõidukite tugiharkide kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31993L0031

Euroopa Liidu Teataja L 188 , 29/07/1993 Lk 0019 - 0027 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 7 Köide 4 Lk 0225  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 7 Köide 4 Lk 0225

		Nõukogu direktiiv 93/31/EMÜ,14. juuni 1993,kaherattaliste mootorsõidukite tugiharkide kohtaEUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a,võttes arvesse nõukogu 30. juuni 1992. aasta direktiivi 92/61/EMÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse kohta, [1]võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [2]koostöös Euroopa Parlamendiga, [3]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [4]ning arvestades, et:siseturg hõlmab sisepiirideta ala, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine; selleks tuleb võtta vajalikud meetmed;igas liikmesriigis peavad kahe- või kolmerattalised mootorsõidukid tugiharkide osas vastama teatavatele tehnilistele karakteristikutele, mille suhtes kehtivad liikmesriigiti erinevad kohustuslikud sätted; kõnealuste erinevuste tõttu takistavad need sätted ühendusesisest kaubandust;neid siseturu toimimise takistusi on võimalik kõrvaldada, kui liikmesriigid võtavad oma siseriiklike eeskirjade asemel vastu ühtsed nõuded;kaherattaliste mootorsõidukite tugiharkide osas on vaja koostada ühtlustatud nõuded, et iga kõnealuse sõidukitüübi suhtes oleks võimalik kohaldada direktiiviga 92/61/EMÜ kehtestatud tüübikinnitusmenetlust ja osa tüübikinnitusmenetlust;võttes arvesse kõnealuses sektoris soovitatud toimingute ulatust ja mõju, on käesoleva direktiiviga reguleeritavad meetmed vajalikud ja tegelikult vältimatud, et saavutada eesmärki, mis seisneb sõiduki ühenduse tüübikinnituse kehtestamises; liikmesriigid ei suuda üksi seda eesmärki nõuetekohaselt saavutada,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevat direktiivi ja selle lisa kohaldatakse igat tüüpi kaherattaliste sõidukite tugiharkide suhtes, nagu on määratletud direktiivi 92/61/EMÜ artiklis 1.Artikkel 2Kaherattalise mootorsõiduki tugihargi osa tüübikinnituse andmise menetlus ja kõnealuste sõidukite vaba liikumist reguleerivad tingimused on sätestatud direktiivi 92/61/EMÜ II ja III peatükis.Artikkel 3Muudatused, mis on vajalikud lisade nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 13 ettenähtud korras. [5]Artikkel 41. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud sätted hiljemalt 14. detsembril 1994. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse sätetesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Alates esimeses lõigus märgitud kuupäevast ei tohi liikmesriigid takistada selle direktiivi nõuetele vastavate sõidukite esmakordset kasutuselevõttu tugiharkidega seotud põhjustel.Esimeses lõigus nimetatud sätteid kohaldatakse alates 14. juunist 1995.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 14. juuni 1993Nõukogu nimeleesistujaJ. Trøjborg[1] EÜT L 225, 10.8.1992, lk 72.[2] EÜT C 293, 9.11.1992, lk 23.[3] EÜT C 337, 21.12.1992, lk 103 ja EÜT C 150, 31.5.1993.[4] EÜT C 73, 15.3.1993, lk 22.[5] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 92/53/EMÜ (EÜT L 225, 10.8.1992, lk 1).--------------------------------------------------LISA1. MÕISTEDKäesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:1.1. tugihark - seade, mis on kindlalt sõiduki külge kinnitatud ning hoiab sõidukit vertikaalses (või peaaegu vertikaalses) seisuasendis, kui sõidukijuht ei ole kohal;1.2. külgtugihark - tugihark, mis väljasirutatud või avatud asendis toetab ainult sõiduki ühte külge, kusjuures mõlemad rattad jäävad toetuspinnaga kokkupuutesse;1.3. kesktugihark - tugihark, mis avatud asendis toetab sõidukit ühes või mitmes sõiduki ja toetuspinna kokkupuutepunktis mõlemal pool sõiduki keskpikitasapinda;1.4. külgkalle - protsentides väljendatud tegeliku toetuspinna kalle, kui sõiduki keskpikitasapinna ja toetuspinna lõikejoon on risti suurima kaldejoonega (joonis 1);1.5. pikikalle - protsentides väljendatud tegeliku toetuspinna kalle, kui sõiduki keskpikitasapind on paralleelne suurima kaldejoonega (joonis 2);1.6. sõiduki keskpikitasapind - sõiduki tagumise ratta pikisuunaline sümmeetriatasand.2. ÜLDOSA2.1. Kõik kaherattalised sõidukid peavad olema varustatud vähemalt ühe tugihargiga, mis hoiab sõidukit püstiasendis seisu (näiteks parkimise) ajal, kui sõidukit ei hoia püstiasendis inimene ega välised vahendid. Topeltratastega sõidukitel ei pea olema tugiharke, kuid need peavad seisuasendis (seisupidur on rakendatud) vastama punktis 6.2.2 ettenähtud nõuetele.2.2. Tugihargi tüüp peab vastama kas külg- või kesktugihargi või mõlema tugihargi tüübile.2.3. Kui tugihark on kinnitatud sõiduki alumisele osale või sõiduki alla, peab (peavad) tugihargi väljaulatuv(ad) osa(d) kinnitamiseks või sõiduasendisse asetumiseks liikuma sõiduki tagaosa poole.3. ÜLDSPETSIFIKATSIOONID3.1. Külgtugihargid3.1.1. Külgtugihargid peavad:3.1.1.1. toetama sõidukit sellisel viisil, et oleks tagatud külgpüsivus nii horisontaaltasapinnal kui kallakul, et sõiduk ei kalduks liiga kergesti (ega pöörleks seejuures külgtugihargi toetuspunkti ümber) või ei liiguks liiga kergesti vertikaalasendisse või üle vertikaalasendi (ega kalduks seejuures külgtugihargi suhtes vastassuunda);3.1.1.2. toetama sõidukit sellisel viisil, et säiliks stabiilsus, kui sõiduk on pargitud kallakule punkti 6.2.2 kohaselt;3.1.1.3. liikuma automaatselt alg- või sõiduasendisse:3.1.1.3.1. kui sõiduk asetatakse tagasi tavalisse (vertikaalsesse) sõiduasendisse; või3.1.1.3.2. kui sõiduk liigub ettepoole juhi tahtliku tegevuse tulemusena pärast külgtugihargi esimest kokkupuudet maapinnaga;3.1.1.4. olema punktis 3.1.1.3 ettenähtud nõuetest hoolimata projekteeritud ja ehitatud nii, et ei sulgu automaatselt, kui kaldenurk ootamatult muutub (näiteks juhul, kui kolmas osaleja või mööduva sõiduki tekitatud tuulehoog sõidukit kergelt tõukab):3.1.1.4.1. kui tugihark on väljaulatuvas või seisuasendis;3.1.1.4.2. kui sõidukit kallutatakse selleks, et külgtugihargi ots puudutaks maapinda;3.1.1.4.3. kui sõiduk on järelevalveta jäetud seisuasendisse.3.1.2. Punktis 3.1.1.3 ettenähtud nõudeid ei kohaldata juhul, kui sõiduk on projekteeritud nii, et selle mootorit ei saa käivitada, kui külgtugihark on väljaulatuvas asendis.3.2. Kesktugihargid3.2.1. Kesktugihargid peavad:3.2.1.1. toetama sõidukit nii, et oleks tagatud sõiduki stabiilsus juhul, kui üks või mõlemad rattad puudutavad toetuspinda või juhul, kui ükski ratastest ei puuduta toetuspinda:3.2.1.1.1. horisontaalsel toetuspinnal;3.2.1.1.2. kaldeasendis;3.2.1.1.3. kallakul vastavalt punktile 6.2.2;3.2.1.2. liikuma automaatselt tagasi alg- või sõiduasendisse:3.2.1.2.1. kui sõiduk liigub ettepoole nii, et kesktugihark tõuseb toetuspinnalt üles.3.2.2. Punktis 3.2.1.2 ettenähtud nõudeid ei kohaldata juhul, kui sõiduk on projekteeritud nii, et selle mootorit ei saa käivitada, kui kesktugihark on väljaulatuvas asendis.4. MUUD NÕUDED4.1. Peale selle võib sõiduk olla varustatud juhi kohal istuvale juhile hästi nähtava märgulambiga, mis sisselülitatud süüte korral süttib ning põleb seni, kuni tugihark on alg- või sõiduasendis.4.2. Kõigil tugiharkidel peab olema kinnitussüsteem, mis hoiab need alg- või sõiduasendis. Süsteem võib koosneda:- kahest eraldi seadmest, näiteks kahest vedrust, või ühest vedrust ja ühest kinnitusseadmest, näiteks klambrist,või- ühest seadmest, mis peab riketeta töötama vähemalt- 10000 tavapärase kasutustsükli jooksul, kui sõidukile on paigaldatud kaks tugiharki,või- 15000 tavapärase kasutustsükli jooksul, kui sõidukile on paigaldatud ainult üks tugihark.5. STABIILSUSKATSED5.1. Et kindlaks määrata tugihargi võime hoida sõidukit punktides 3 ja 4 ettenähtud stabiilses asendis, tuleb teha järgmised katsed.5.2. Sõiduki seisund5.2.1. Sõiduk tuleb esitada tühimassiga.5.2.2. Rehvid peavad olema täis pumbatud tootja poolt kõnealuse seisundi puhul soovitatava rõhuni.5.2.3. Käik peab olema välja lülitatud või, juhul kui sõidukil on automaatkäigukast, "seisuasendis", kui see on olemas.5.2.4. Kui sõidukil on seisupidur, siis tuleb see rakendada.5.2.5. Rooliseade peab olema lukustatud asendis. Kui rooliseadet saab lukustada vasakule või paremale pööramise teel, siis tuleb katsed teha mõlemas asendis.5.3. Katseala5.3.1. Punktis 6.1 nimetatud katsed tehakse tasasel, horisontaalsel, kõval pinnal, mis on kuiv ja liivavaba.5.4. Katseseadmed5.4.1. Punktis 6.2 nimetatud katsetes tuleb kasutada seisuplatvormi.5.4.2. Seisuplatvorm peab olema jäiga, tasase, nelinurkse pinnaga, mis kannab sõidukit märgatava paindumiseta.5.4.3. Seisuplatvormi pind peab olema piisavalt kare, et takistada sõiduki libisemist mööda toetuspinda kalde- või kallakukatsete ajal.5.4.4. Seisuplatvorm peab olema projekteeritud nii, et oleks võimalik saavutada vähemalt punktis 6.2.2 ettenähtud külg- ja pikikallet.6. KATSEMENETLUSED6.1. Stabiilsus horisontaalsel toetuspinnal (punktiga 3.1.1.4 seotud katse).6.1.1. Katsealal oleva sõiduki külgtugihark lükatakse välja või asetatakse seisuasendisse ning sõiduk toetatakse sellele.6.1.2. Sõidukit liigutatakse nii, et nurk sõiduki keskpikitasapinna ja toetuspinna vahel suureneks kolme kraadi võrra (sõidukit kallutatakse vertikaalasendi suunas).6.1.3. Sõiduki liigutamine ei tohi sundida külgtugiharki automaatselt alg- või sõiduasendisse tõmbuma.6.2. Stabiilsus kaldpinnal (punktidega 3.1.1.1, 3.1.1.2, 3.2.1.1.2, 3.2.1.1.3 seotud katsed).6.2.1. Sõiduk asetatakse seisuplatvormile nii, et külgtugihark ja kesktugihark (eraldi katsed) on väljatõmmatud või parkimisasendis ning sõiduk toetub tugihargile.6.2.2. Seisuplatvorm nihutatakse minimaalsesse külgkaldesse ning seejärel minimaalsesse pikikaldesse vastavalt järgmisele tabelile:Kalle | Külgtugihark | Mootorratasl |Kesktugihark | Mopeed | Mopeed | Mootorratas |Külgkalle | 5 % | 6 % | 6 % | 8 % |Allamäge kalle | 5 % | 6 % | 6 % | 8 % |Ülesmäge kalle | 6 % | 8 % | 12 % | 14 % |Vaata jooniseid 1a, 1b ja 2.6.2.3. Kui kaldes seisuplatvormile asetatud sõiduk toetub kesktugihargile ja ainult ühele rattale ning kui sõiduk säilitab kõnealuse asendi nii, et toetuspinda puudutavad ainult kesktugihark ja kas esimene või tagumine ratas, siis tuleb eespool kirjeldatud katsed teha ainult sõidukiga, mis toetub kesktugihargile ja tagumisele rattale, kui muud käesolevas punktis ettenähtud nõuded on täidetud.6.2.4. Sõiduk peab püsima stabiilsena, kui seisuplatvormi kallutatakse vastavalt igale nõutavale suurusele ning kõik eespool nimetatud nõuded on täpselt täidetud.6.2.5. Teise võimalusena võib enne, kui sõiduk katseasendisse viiakse, seisuplatvormi vastava suuruse võrra kallutada.+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 93/35/EMÜ, 14. juuni 1993, millega muudetakse kuuendat korda liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamist käsitlevat direktiivi 76/768/EMÜ

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31993L0035

Euroopa Liidu Teataja L 151 , 23/06/1993 Lk 0032 - 0037 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 24 Lk 0074  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 24 Lk 0074

		Nõukogu direktiiv 93/35/EMÜ,14. juuni 1993,millega muudetakse kuuendat korda liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamist käsitlevat direktiivi 76/768/EMÜEUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]koostöös Euroopa Parlamendiga, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:direktiivi 76/768/EMÜ [4] õiguslikud ebaselgused eelkõige artiklites 1 ja 2 tuleks kõrvaldada;on selgunud, et on soovitav kokku koguda andmed kosmeetikatoodete koostisainete kohta, nii et kõiki nende kasutamisega seotud küsimusi ja nendest tulenevaid toiminguid ühenduse tasandil saab hinnata eelkõige seoses kosmeetikatoodete koostisainete ühise nomenklatuuri koostamisega; nende andmete kogumist saab hõlbustada, kui komisjon koostab asjaomaste koostisainete nimekirja; see nimekiri on soovituslik ja ei ole kavandatud kosmeetikavahendite lubatud koostisainete loeteluks;kosmeetikatoodete koostisainete osas peab valitsema suurem läbipaistvus, kui need viiakse turule eelneva menetluseta ja kui teave lõpptoote kohta on kättesaadav ainult tootmiskohas või kohas, kus toode esimesena imporditakse ühendusse ja kui tarbijale tuleb anda paremat teavet; niisugune läbipaistvus saavutatakse, kui pakendile märgitakse toote otstarve ja kosmeetikatoote koostisained; kui praktilistel põhjustel ei ole võimalik koostisaineid ja kasutamisega seotud hoiatusi mahutile või pakendile märkida, tuleb need andmed tootele lisada viisil, mis võimaldab tarbijal saada kogu vajaliku teabe;valmis kosmeetikatoote osas tuleks kindlaks määrata, missugune teave tuleb järelevalveasutustele kättesaadavaks teha tootmiskohas või kohas, kus toode esimesena imporditakse ühendusse; see teave peaks sisaldama kõiki vajalikke andmeid, mis on seotud kosmeetikatoote identifitseerimise, kvaliteedi, terviseohutuse ja väidetavate mõjudega;järelevalvega seotud põhjustel tuleks pädevale asutusele teatada tootmiskoht ja teave, mida on vaja rasketel juhtudel kiireks ja asjakohaseks raviks;komisjonile tuleks anda volitused muuta direktiivi 76/768/EMÜ I ja VIII lisa nende illustreeriva ja tehnilise laadi osas;kosmeetikatoodete koostisainete ja valmistoote kasutamisohutuse hindamisel tuleks arvesse võtta katseteks ja muudel teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitset käsitleva direktiivi 86/609/EMÜ [5] nõudeid, eriti selle artikli 7 lõiget 2;koostisainete ja koostisainete kombinatsioonide katsetamine loomadel tuleks alates 1. jaanuarist 1998 keelata; see tähtaeg tuleks siiski edasi lükata, sest katsetamise alternatiivsed meetodid ei ole veel teaduslikult tõestatud; komisjon peaks esitama aruande nende meetodite väljatöötamise tulemuste koha,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 76/768/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:"1. Kosmeetikatoode on aine või valmistis, mis on ette nähtud kokkupuuteks inimese keha välispinna eri osadega (nahk, juuksed, näo- ja ihukarvad, küüned, huuled ja välised suguelundid) või hammastega ja suuõõne limaskestadega ainult või peamiselt nende puhastamiseks, lõhnastamiseks, nende välimuse muutmiseks ja/või ebameeldivate ihulõhnade kõrvaldamiseks ja/või nende kaitsmiseks või seisundi säilitamiseks."2. Artikkel 2 asendatakse järgmisega:"Artikkel 2Ühenduses turule viidud kosmeetikatoode ei tohi tavalistes või eeldatavates kasutustingimustes põhjustada kahju inimeste tervisele, arvestades eelkõige tooteesitust, märgistust, kasutamis- ja kõrvaldamisjuhiseid ning muud märgistust või teavet, mille esitab tootja või tema volitatud esindaja või toote ühenduse turule viimise eest vastutav isik.Sellised hoiatused ei vabasta mingil juhul kedagi kohustusest järgida muid käesoleva direktiiviga ettenähtud nõudeid."3. Artikli 4 lõikele 1 lisatakse järgmine punkt:"i) loomadel katsetatud koostisained või koostisainete kombinatsioonid pärast 1. jaanuari 1998 käesoleva direktiivi nõuete täitmiseks.Kui loomkatsete asendamiseks rahuldavate meetodite väljatöötamisel ei ole piisavalt edu saavutatud, eelkõige nendel juhtudel, kui kõikidest püüdlustest hoolimata ei ole teaduslikult tõestatud, et katsetamise alternatiivmeetod pakuvad tarbijale samal tasemel kaitset, võttes arvesse OECD juhendit toksilisuse uuringu kohta, esitab komisjon artiklis 10 sätestatud korras 1. jaanuariks 1997 meetmete eelnõu käesoleva sätte rakendamise edasilükkamise kohta piisavalt pikaks ajaks, kuid mitte vähem kui kaheks aastaks. Enne nende meetmete esitamist konsulteerib komisjon kosmetoloogia teaduskomiteega.Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aastaaruande edusammude kohta, mida on tehtud loomkatseid asendavate alternatiivsete meetodite väljatöötamisel, valideerimisel ja õiguslikul kinnitamisel. Aruandes on täpsed andmed kosmeetikatoodetega seotud loomkatsete arvu ja liigi kohta. Liikmesriigid peavad koguma need andmed lisaks statistilistele andmetele, mis on sätestatud direktiivis 86/609/EMÜ katseteks ja muudel teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta. Komisjon tagab eelkõige nende katsemeetodite väljatöötamise, valideerimise ja õigusliku kinnitamise, mille puhul ei kasutata elusaid loomi."4. Lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 5a1. Komisjon koostab artiklis 10 sätestatud korras hiljemalt 14. detsembril 1994 kosmeetikatoodete koostisainete nimekirja eelkõige kosmeetikatööstuselt saadud teabe põhjal.Käesoleva artikli kohaldamisel on kosmeetikatoote koostisaine iga looduslik või tehislik keemiline aine või valmistis, mida kasutatakse kosmeetikatoodete koostises, välja arvatud parfüümid ja aroomikompositsioonid.Nimekiri koostatakse kahes jaos, millest esimene käsitleb parfüüme ja nende lähteaineid, teine muid aineid.2. Nimekirjas on järgmised andmed:- iga koostisaine nimetus, eelkõige keemiline nimetus, CTFA nimi, Euroopa farmakopöa nimetus, Maailma Tervishoiuorganisatsiooni soovitatud rahvusvahelised mittekaubanduslikud nimetused, EINECS-, IUPAC-, CAS- ja värvainete indeksi numbrid ning artikli 7 lõikes 2 nimetatud üldnimi,- koostisaine tavaline otstarve valmistootes,- vajaduse korral lisade kohased piirangud ja tingimused ning hoiatused, mis tuleb trükkida märgistusele.3. Komisjon avaldab nimekirja ja ajakohastab seda korrapäraselt artiklis 10 sätestatud korras. Nimekiri on soovituslik ega kujuta endast kosmeetikavahendite lubatud koostisainete loetelu."5. Artikli 6 lõikes 1 asendatakse sissejuhatav lause järgmisega:"1. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, millega tagatakse, et kosmeetikatooteid turustatakse ainult siis, kui nende mahutitel ja pakenditel on järgmine kustutamatu, selgesti loetav ja hästi nähtav teave; punktis g nimetatud teavet võib märkida ainult pakendile:".6. Artikli 6 lõike 1 punkt d asendatakse järgmisega:"d) erilised ettevaatusabinõud, mida tuleb kasutamisel järgida, eelkõige need, mis on loetletud III, IV, VI ja VII lisa veerus "Märgistusele trükitavad kasutustingimused ja hoiatused" ja mis tuleb märkida mahutile ja pakendile, ning kogu teave ettevaatusabinõude kohta kutsealaseks kasutamiseks ettenähtud kosmeetikatoodete kohta, eelkõige juuksuriteenuste osutamisel. Kui see ei ole praktilistel põhjustel võimalik, peab lisatud teabeleht, märgistus, pael või kaart sisaldama teavet ning tarbijale tuleb selle asukoht osutada mahutil või pakendil oleva lühendatud teabe või VIII lisas osutatud sümboli abil."7. Artikli 6 lõikele 1 lisatakse punktid f ja g järgmiselt:"f) toote otstarve, kui see ei selgu tooteesitusest;g) koostisainete loetelu nende lisamise ajal kaalu järgi kahanevas järjekorras. Loetelu ees peab olema sõna "koostisained". Kui see ei ole praktilistel põhjustel võimalik, peab lisatud teabeleht, märgistus, pael või kaart sisaldama teavet ning tarbijale tuleb selle asukoht osutada mahutil või pakendil oleva lühendatud teabe või VIII lisas osutatud sümboli abil.Koostisainetena ei käsitleta:- kasutatud toorainete lisandid,- valmistamisel kasutatud tehnilised abiained, mis ei esine valmistootes,- ained, mida kasutatakse vältimatult vajalikes kogustes parfüümide ja aroomikompositsioonide lahustite või kandeainetena.Parfüümide, aroomikompositsioonide ja nende lähteainete puhul kasutatakse sõna "parfüüm" või "lõhnaaine". Koostisained, mille sisaldus on alla 1 %, võib esitada loetelus mis tahes järjestuses nende ainete järel, mille sisaldus on üle 1 %. Värvaineid võib esitada loetelus mis tahes järjestuses muude koostisainete järel IV lisas vastuvõetud värvainete indeksi numbri või nimetuse kohaselt.Dekoratiivkosmeetikatoodete puhul, mida turustatakse mitmes värvitoonis, võib loetelus esitada kõik värviskaalas kasutatud värvained, kui lisatakse sõnad "võib sisaldada".Koostisaine tuleb tähistada artikli 7 lõikes 2 nimetatud üldnimega või kui seda ei ole, ühe artikli 5a lõike 2 esimeses taandes osutatud nimega.Komisjon võtab artiklis 10 sätestatud korras hiljemalt 14. detsembril 1994 vastu kriteeriumid ja tingimused, mille kohaselt võib tootja ärisaladusega seotud põhjustel esitada taotluse ühe või enama koostisaine väljajätmiseks eespool nimetatud loetelust."8. Artikli 6 lõike 1 lõppu lisatakse järgmised kaks lõiku:"Kui suuruse või kuju tõttu on punktides d ja g nimetatud andmete esitamine tootele lisatud teabelehes võimatu, tuleb andmed kanda märgistusele, paelale või kaardile, mis lisatakse või kinnitatakse kosmeetikatootele.Seebi, vanniõlikuulikeste ja muude väikeste toodete puhul, kui suuruse või kuju tõttu on punktis g nimetatud andmete esitamine märgistusel, sildil, paelal või kaardil või tootele lisatud teabelehes võimatu, tuleb andmed esitada teatisel, mis on selle mahuti vahetus läheduses, milles kosmeetikatoode on müügiks välja pandud."9. Artikli 6 lõike 3 lõppu lisatakse järgmine tekst:"Lisaks sellele tuleb kõikides viidetes loomkatsetele selgelt märkida, kas nende peal katsetati valmistoodet ja/või selle koostisosi."10. Artikli 7 lõige 2 asendatakse järgmisega:"2. Nad võivad siiski nõuda, et artikli 6 lõike 1 punktides b, c, d ja f ettenähtud andmed esitatakse vähemalt nende riigikeeles või ametlikus keeles või ametlikes keeltes; nad võivad samuti nõuda, et artikli 6 lõike 1 punktis g ettenähtud andmed esitatakse tarbijale kergesti arusaadavas keeles. Selleks võtab komisjon artiklis 10 sätestatud korras vastu ühise koostisainete nomenklatuuri."11. Artikli 7 lõige 3 asendatakse järgmisega:"3. Lisaks sellele võivad liikmesriigid raskes olukorras kiire ja asjakohase ravi tagamiseks nõuda, et nõuetekohane ja piisav teave kosmeetikatoodetes sisalduvate ainete kohta oleks pädevale asutusele kättesaadav, kes tagab, et seda teavet kasutatakse ainult niisuguse ravi eesmärgil.Iga liikmesriik määrab pädeva asutuse ja saadab selle andmed komisjonile, kes avaldab selle teabe Euroopa Ühenduste Teatajas."12. Lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 7a1. Tootja, tema esindaja või isik, kelle nimel kosmeetikatoodet toodetakse või kes vastutab imporditud kosmeetikatoote ühenduse turule viimise eest, hoiab kontrollimise eesmärgil järgmist teavet asjaomase liikmesriigi pädevatele asutustele kergesti kättesaadavana aadressil, mis on esitatud märgistusel artikli 6 lõike 1 punkti a kohaselt:a) toote kvalitatiivne ja kvantitatiivne koostis; parfüümikompositsioonide ja parfüümide puhul kompositsiooni nimetus ja koodinumber ning tarnija andmed;b) lähteainete ja valmistoote ja füüsikalis-keemilised ja mikrobioloogilised spetsifikaadid ning kosmeetikatoote puhtuse ja mikrobioloogilise kontrolli kriteeriumid;c) ühenduse õigusega või selle puudumisel asjaomase liikmesriigi õigusega sätestatud heade tootmistavade kohane tootmismeetod; isikul, kes vastutab tootmise või esimese importimise eest ühendusse, peab olema asjakohase tasandi kutsekvalifikatsioon või töökogemus kooskõlas selle liikmesriigi õigusaktide ja tavadega, kus toodet valmistatakse või kus see esimest korda imporditakse;d) valmistoote terviseohutuse hinnang. Tootja võtab selleks arvesse koostisaine üldised toksikoloogilised omadused, selle keemilise struktuuri ja kokkupuutumise ulatuse.Kui üht toodet valmistatakse mitmes kohas ühenduse territooriumil, võib tootja valida ühe tootmiskoha, kus seda teavet hoitakse kättesaadavana. Sellega seoses ja kui seda vajatakse järelevalveks, on ta kohustatud teavitama sel viisil valitud kohast asjaomast järelevalveasutust/asjaomaseid järelevalveasutusi;e) punktis d nimetatud hinnangu eest vastutava asjatundja või asjatundjate nimi ja aadress. Sellel isikul peab olema direktiivi 89/48/EMÜ artiklis 1 määratletud diplom farmaatsia, toksikoloogia, dermatoloogia, meditsiini või samalaadsel erialal;f) olemasolevad andmed kosmeetikatoote kasutamisest tuleneva soovimatu mõju kohta inimeste tervisele;g) tõendid kosmeetikatoote väidetava mõju kohta, kui see on mõju või toote laadi tõttu põhjendatud.2. Lõike 1 punktis d nimetatud terviseohutuse hinnang viiakse läbi hea laboritava kohaselt, nagu on ette nähtud nõukogu 18. detsembri 1986. aasta direktiiviga 87/18/EMÜ, mis käsitleb keemiliste ainetega katsete tegemisel heade laboritavade põhimõtete rakendamist ja nende rakendamise tõendamist puudutavate õigus- ja haldusnormide ühtlustamist. [6]3. Lõikes 1 nimetatud teave peab olema kättesaadav asjaomase liikmesriigi riigikeeles või riigikeeltes või keeles, mis pädevale asutusele on kergesti arusaadav.4. Tootja, tema esindaja või isik, kelle nimel kosmeetikatoodet toodetakse või kes vastutab imporditud kosmeetikatoodete ühenduse turule viimise eest, teatab enne kosmeetikatoodete ühenduse turule viimist tootjaliikmesriigi või liikmesriigi, kus toode esimest korda ühendusse imporditakse, pädevale asutusele kosmeetikatoodete tootmiskoha või esimese ühendusse importimise koha aadressi.5. Iga liikmesriik määrab lõigetes 1–4 nimetatud pädevad asutused ja saadab nende andmed komisjonile, kes avaldab need Euroopa Ühenduste Teatajas.Liikmesriigid tagavad, et eespool nimetatud asutused jätkavad koostööd valdkondades, kus niisugune koostöö on käesoleva direktiivi tõrgeteta rakendamiseks vajalik."13. Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:"2. Samas korras võetakse vajaduse korral vastu kosmeetikatoodetes kasutatud koostisainete ühine nomenklatuur ja pärast konsulteerimist kosmetoloogia teaduskomiteega muudatused, mis on vajalikud lisade kohandamiseks tehnika arengule."14. Lisatakse käesoleva määruse lisas esitatud VIII lisa.Artikkel 21. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, millega tagatakse, et alates 1. jaanuarist 1997 ei vii ühenduses registrisse kantud tootjad ega importijad turule kosmeetikatooteid, mis ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele.2. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, millega tagatakse, et lõikes 1 nimetatud tooteid ei müüda ega võõrandata lõpptarbijale pärast 31. detsembrit 1997.Artikkel 31. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 14. juunil 1995. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende õigusaktide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 14. juuni 1993Nõukogu nimeleesistujaJ. Trøjborg[1] EÜT C 52, 28.2.1991, lk 6 ja EÜT C 249, 26.9.1992, lk 5.[2] EÜT C 176, 13.7.1992, lk 92 ja EÜT C 150, 31.5.1993.[3] EÜT C 269, 14.10.1991, lk 15.[4] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 92/86/EMÜ (EÜT L 325, 11.11.1992, lk 18).[5] EÜT L 358, 18.12.1986, lk 1.[6] EÜT L 15, 17.1.1987, lk 29.--------------------------------------------------LISAVIII lisa+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------