title: Nõukogu direktiiv, 21. detsember 1989, millega muudetakse direktiivi 86/298/EMÜ kitsarööpmeliste põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tagaossa paigaldatavate ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta

text:
Avis juridique important

|

31989L0682

Official Journal L 398 , 30/12/1989 P. 0029 - 0030 Finnish special edition: Chapter 13 Volume 19 P. 0127  Swedish special edition: Chapter 13 Volume 19 P. 0127

NÕUKOGU DIREKTIIV,21. detsember 1989,millega muudetakse direktiivi 86/298/EMÜ kitsarööpmeliste põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tagaossa paigaldatavate ümbermineku kaitsekonstruktsioonide kohta(89/682/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]koostöös Euroopa Parlamendiga,[2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust[3]ning arvestades, et:on vaja võtta meetmeid, et siseturu järkjärguline rajamine 31. detsembriks 1992 lõpule viia; siseturg hõlmab sisepiirideta territooriumi, kus on tagatud kaupade, inimeste, teenuste ja kapitali vaba liikumine;direktiivi 86/298/EMÜ[4] artiklis 13 sätestatakse, et antud hetkel kehtivaid sätteid täiendatakse dünaamilise katse menetlusse täiendavate löögikatsete sisseviimist käsitlevate sätetega;kuna staatiliste katsete kohta on täiendavaid katseid reguleerivad sätted juba kehtestatud, on ka dünaamiliste katsete kohta vajalik kehtestada täiendavaid katseid reguleerivad sätted, mis määratleksid traktori ümbermineku olukorda täpsemini nii, et nimetatud kaks katsemeetodit oleks võimalik muuta teineteisele vastavaks ja kõrvaldada nendevahelised erinevused;loomult täiesti teoreetilised parameetrid ja arvutused, millel täiendav dünaamiline löögikatse esialgu põhines, on olnud niisuguste praktiliste katsete objektiks, mille usaldusväärsuses võib olla kindel;samuti on vajalik muuta direktiivi 86/298/EMÜ kohaldamisala artikli 1 esi- ja tagasillale paigaldatud rehve käsitleva teise taande sõnastuse täpsustamiseks ja seega erineva tõlgendamise võimaluse kõrvaldamiseks,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 86/298/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 1 teine taane asendatakse järgmisega:"- fikseeritud või reguleeritav minimaalne pöörmelaius ei ületa suurimate mõõtmetega rehvidega varustatud teljel 1 150 mm; lähtudes oletusest, et telg, millele on paigaldatud suurimate mõõtmetega rehvid, on reguleeritud maksimaalsele pöörmelaiusele 1 150 mm, peab teise telje pöörmelaiust olema võimalik reguleerida selliselt, et väikseimate mõõtmetega rehvide välisservad ei ulatu suurimate mõõtmetega rehvide välisservadega võrreldes kaugemale välja. Kui mõlemale teljele on paigaldatud ühesuurused rattad ja rehvid, ei tohi mõlema telje fikseeritud või reguleeritav pöörmelaius ületada 1 150 mm;".2. II lisa punkt 3.1.1 asendatakse järgmisega:"3.1.1. Pärast dünaamilise katse mistahes osakatset ei ole sellel lisa III A punktis 3.1 kirjeldatud pragusid ega rebendeid.Kui dünaamilise katse ajal tekivad märkimisväärsed praod või rebendid, tuleb teostada III A lisa punktis 1.6 määratletud täiendav survekatse otsekohe pärast katset, mille käigus nimetatud praod või rebendid tekkisid."3. III lisa punkt 1.6 asendatakse järgmisega:"1.6. Lisakatsed1.6.1. Kui löögikatsel tekivad märkimisväärsed praod või rebendid, tuleb vahetult pärast pragusid või rebendeid põhjustanud katset läbi viia teine samasugune löögikatse, mille korral raskuse allalangemiskõrgus on[pic],kusjuures "a" on löögipunktis mõõdetud jääkdeformatsiooni suhe elastsesse deformatsiooni (a = Dp/De).Lisanduv püsideformatsioon pärast teist lööki ei tohi ületada 30 % esimese löögi püsideformatsioonist.Lisakatse teostamise võimaldamiseks tuleb kõigi löögikatsete ajal mõõta elastset deformatsiooni.1.6.2. Kui muljumiskatse ajal ilmnevad märkimisväärsed praod või rebendid, tuleb koheselt pärast katset, mille jooksul praod või rebendid tekkisid, teostada teine sarnane muljumiskatse, kuid jõuga 1,2 Fv."4. VI lisale lisatakse järgmine punkt:"7.3. Võimaliku täiendava dünaamilise katse andmete esitamine ja katsetulemused."Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 12 kuu jooksul alates 3. jaanuarist 1990. Liikmesriigid teatavad neist viivitamatult komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 21. detsember 1989Nõukogu nimeleesistujaE. CRESSON[1] EÜT C 311, 6.12.1988, lk 9.[2] EÜT C 120, 16.5.1989, lk 70 ja EÜT C 256, 9.10.1989, lk 77.[3] EÜT C 102, 24.4.1989, lk 5.[4] EÜT L 186, 8.7.1986, lk 26.


title: Nõukogu direktiiv 2013/16/EL, 13. mai 2013 , millega kohandatakse teatavaid direktiive riigihangete valdkonnas seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega

text:
               10.6.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 158/184

         NÕUKOGU DIREKTIIV 2013/16/EL,
   13. mai 2013,
   millega kohandatakse teatavaid direktiive riigihangete valdkonnas seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Horvaatia ühinemislepingut, eriti selle artikli 3 lõiget 4,
   võttes arvesse Horvaatia ühinemisakti, eriti selle artiklit 50,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Horvaatia ühinemisakti artiklis 50 on sätestatud, et kui institutsioonide ühinemiseelseid õigusakte on ühinemise tõttu vaja kohandada ja neid vajalikke kohandusi ei ole kõnealuse ühinemisakti ega selle lisadega ette nähtud, võtab nõukogu komisjoni ettepaneku alusel kvalifitseeritud häälteenamusega vastu selleks vajalikud õigusaktid, kui esialgset õigusakti ei võtnud vastu komisjon.

               (2)

               Horvaatia ühinemislepingu koostanud ja vastu võtnud konverentsi lõppaktis oli kirjas, et kõrged lepinguosalised jõudsid poliitilisele kokkuleppele institutsioonide vastu võetud õigusaktide kohandustes, mis on vajalikud seoses ühinemisega, ning nad kutsusid nõukogu ja komisjoni üles nimetatud kohandusi vastu võtma enne ühinemist ning neid vajaduse korral täiendama ja ajakohastama, et võtta arvesse liidu õiguse arengut.

               (3)

               Seetõttu tuleks vastavalt muuta direktiive 2004/17/EÜ (1), 2004/18/EÜ (2) ja 2009/81/EÜ (3),

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiive 2004/17/EÜ, 2004/18/EÜ ja 2009/81/EÜ muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt Horvaatia liiduga ühinemise kuupäevaks. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad kõnealuseid sätteid alates Horvaatia liiduga ühinemise kuupäevast.
   Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub Horvaatia ühinemislepingu jõustumise korral ning nimetatud lepingu jõustumise kuupäeval.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 13. mai 2013

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         S. COVENEY

      (1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/17/EÜ, millega kooskõlastatakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate ostjate hankemenetlused (ELT L 134, 30.4.2004, lk 1).

      (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiiv 2004/18/EÜ ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta (ELT L 134, 30.4.2004, lk 114).

      (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/81/EÜ, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord (ELT L 216, 20.8.2009, lk 76).

      LISA

                  1)

                  Direktiivi 2004/17/EÜ muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              I lisas lisatakse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne:
                              „Horvaatia

                              Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (riigihangete seadus, ametlik väljaanne nr 90/11) artiklis 6 osutatud ostjad, kelle valdkonnaks kooskõlas erieeskirjadega on avaliku teenuse osutamiseks mõeldud püsivõrkude ehitamine (pakkumine) või käitamine seoses gaasi või soojusenergia tootmise, ülekande ja jaotamisega või selliste võrkude varustamine gaasi või soojusenergiaga; näiteks üksused, kes tegutsevad eespool osutatud valdkonnas energiatootmise litsentsi alusel kooskõlas energiaseadusega (ametlik väljaanne nr 120/12).”;

                              b)

                              II lisas lisatakse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne:
                              „Horvaatia

                              Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (riigihangete seadus, ametlik väljaanne nr 90/11) artiklis 6 osutatud ostjad, kelle valdkonnaks kooskõlas erieeskirjadega on avaliku teenuse osutamiseks mõeldud püsivõrkude ehitamine (pakkumine) või käitamine seoses elektrienergia tootmise, ülekande ja jaotamisega ning selliste võrkude varustamine elektrienergiaga; näiteks üksused, kes tegutsevad eespool osutatud valdkonnas energiatootmise litsentsi alusel kooskõlas energiaseadusega (ametlik väljaanne nr 120/12).”;

                              c)

                              III lisas lisatakse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne:
                              „Horvaatia

                              Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (riigihangete seadus, ametlik väljaanne nr 90/11) artiklis 6 osutatud ostjad, kelle valdkonnaks kooskõlas erieeskirjadega on avaliku teenuse osutamiseks mõeldud püsivõrkude ehitamine (pakkumine) või käitamine seoses joogivee tootmise, ülekande ja jaotamisega ning selliste võrkude varustamine joogiveega; näiteks kohalike omavalitsuste loodud üksused, kes osutavad avaliku pakkujana veevarustus- või vee äravoolu teenuseid kooskõlas veeseadusega (ametlik väljaanne nr 153/09 ja nr 130/11).”;

                              d)

                              IV lisas lisatakse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne:
                              „Horvaatia

                              Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (riigihangete seadus, ametlik väljaanne nr 90/11) artiklis 6 osutatud ostjad, kelle valdkonnaks kooskõlas erieeskirjadega on avalike raudteetransporditeenuste osutamise jaoks võrkude pakkumine või käitamine.”;

                              e)

                              V lisas lisatakse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne:
                              „Horvaatia

                              Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (riigihangete seadus, ametlik väljaanne nr 90/11) artiklis 6 osutatud ostjad, kelle valdkonnaks kooskõlas erieeskirjadega on linnarongi-, avalike automaatsüsteemi-, trammi-, bussi-, trollibussi- või köissõidukitransporditeenuste võrkude pakkumine või käitamine, näiteks üksused, kes tegutsevad eespool osutatud avaliku teenuse valdkonnas kooskõlas avaliku teenuse seadusega (ametlik väljaanne nr 36/95, 70/97, 128/99, 57/00, 129/00, 59/01, 26/03, 82/04, 110/04, 178/04, 38/09, 79/09, 153/09, 49/11, 84/11 ja 90/11).”;

                              f)

                              VI lisas lisatakse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne:
                              „Horvaatia

                              Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (riigihangete seadus, ametlik väljaanne nr 90/11) artiklis 6 osutatud ostjad, kelle valdkonnaks kooskõlas erieeskirjadega on postiteenuste ja muude selliste teenuste pakkumine, mida nimetatud seaduse artikli 112 lõike 4 kohaselt ei peeta postiteenusteks.”;

                              g)

                              VII lisas lisatakse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne:
                              „Horvaatia

                              Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (riigihangete seadus, ametlik väljaanne nr 90/11) artiklis 6 osutatud ostjad, kelle valdkonnaks kooskõlas erieeskirjadega on geograafilise piirkonna kasutamine nafta või gaasi leiukohtade uuringute ja kaevandamise eesmärgil; näiteks üksused, kes tegutsevad osutatud valdkonnas kooskõlas kaevandamisseadusega (ametlik väljaanne nr 75/09 ja 49/11).”;

                              h)

                              VIII lisas lisatakse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne:
                              „Horvaatia

                              Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (riigihangete seadus, ametlik väljaanne nr 90/11) artiklis 6 osutatud ostjad, kelle valdkonnaks kooskõlas erieeskirjadega on geograafilise piirkonna kasutamine kivisöe või muude tahkete kütuste leiukohtade uuringute ja kaevandamise eesmärgil (ametlik väljaanne nr 75/09 ja 49/11).”;

                              i)

                              IX lisas lisatakse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne:
                              „Horvaatia

                              Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (riigihangete seadus, ametlik väljaanne nr 90/11) artiklis 6 osutatud ostjad, kelle valdkonnaks kooskõlas erieeskirjadega on geograafilise piirkonna kasutamine eesmärgiga anda mere- või jõetranspordi ettevõtjatele juurdepääs meresadamatele, jõesadamatele ja muudele transporditerminalidele; näiteks üksused, kes tegutsevad osutatud valdkonnas kooskõlas merenduse ja meresadamate seadusega (ametlik väljaanne nr 158/03, 100/04, 141/06 ja 38/09).”;

                              j)

                              X lisas lisatakse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne:
                              „Horvaatia

                              Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (riigihangete seadus, ametlik väljaanne nr 90/11) artiklis 6 osutatud ostjad, kelle valdkonnaks kooskõlas erieeskirjadega on geograafilise piirkonna kasutamine eesmärgiga anda lennutranspordiga tegelevatele ettevõtjatele juurdepääs lennuväljadele ja muudele terminaliseadmetele; näiteks üksused, kes tegutsevad osutatud valdkonnas kooskõlas lennujaamade seadusega (ametlik väljaanne nr 19/98 ja 14/11).”

                  2)

                  Direktiivi 2004/18/EÜ muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              III lisas lisatakse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne:
                              „Horvaatia

                              Zakon o javnoj nabavi (Narodne novine broj 90/11) (riigihangete seadus, ametlik väljaanne nr 90/11) artikli 5 lõike 1 punktis 3 osutatud ostjad, st üldistes huvides asutatud juriidilised isikud, mis ei ole tööstuslikku või kaubanduslikku laadi ja mis vastavad ühele järgmistest tingimustest:

                                          —

                                          neid rahastatakse rohkem kui 50 % ulatuses riigi eelarvest või piirkondlike või kohalike omavalitsusüksuste eelarvest või muude selliste juriidiliste üksuste eelarvest või

                                          —

                                          nende juhtimist kontrollivad valitsusorganid, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsusüksused või muud sellised juriidilised üksused või

                                          —

                                          neil on haldus-, juhtimis- või järelevalveorgan, mille liikmetest üle poole on nimetatud valitsusorganite, kohalike ja piirkondlike omavalitsusüksuste või muude selliste juriidiliste üksuste poolt.

                                    Näiteks:

                                          —

                                          amet Alan d.o.o.;

                                          —

                                          APIS IT d.o.o. – infosüsteemide ja infotehnoloogia tugiamet;

                                          —

                                          Horvaatia riiklik rahvatantsuansambel „Lado”;

                                          —

                                          Autocesta Rijeka – Zagreb d.d. (Rijeka – Zagrebi Kiirtee AS);

                                          —

                                          CARnet (Horvaatia akadeemiline ja teadusuuringute võrgustik);

                                          —

                                          abi- ja hoolduskeskused;

                                          —

                                          sotsiaalhoolduskeskused;

                                          —

                                          hooldekodud;

                                          —

                                          tervishoiukeskused;

                                          —

                                          riiklikud arhiivid;

                                          —

                                          riiklik looduskaitseinstituut;

                                          —

                                          Krško tuumajaama dekomisjoneerimise ning radioaktiivsete jäätmete ja tuumakütuse lõppladustamise rahastamise fond;

                                          —

                                          arestitud vara hüvitamise fond;

                                          —

                                          Vukovari linna rekonstrueerimise ja arengu sihtasutus;

                                          —

                                          puuetega inimeste ametialase rehabilitatsiooni ja tööhõive sihtasutus;

                                          —

                                          Keskkonnakaitse ja Energiatõhususe Sihtasutus;

                                          —

                                          Horvaatia Teaduste ja Kunstide Akadeemia;

                                          —

                                          Horvaatia rekonstruktsiooni- ja arengupank;

                                          —

                                          Hrvatska kontrola zračne plovidbe d.o.o. (Horvaatia lennuamet);

                                          —

                                          Hrvatska lutrija d.o.o. (Horvaatia loto);

                                          —

                                          Horvaatia rahvuspärandi sihtasutus;

                                          —

                                          Horvaatia põllumajanduskoda;

                                          —

                                          Horvaatia raadio ja televisioon;

                                          —

                                          Horvaatia tehnoloogiateadmiste ühendus;

                                          —

                                          Hrvatske autoceste d.o.o. (Horvaatia Kiirteede OÜ);

                                          —

                                          Hrvatske ceste d.o.o. (Horvaatia Maanteede OÜ);

                                          —

                                          Hrvatske šume d.o.o. (Horvaatia Metsade OÜ);

                                          —

                                          Hrvatske vode (Horvaatia veemajandusettevõte);

                                          —

                                          Horvaatia audiovisuaalkeskus;

                                          —

                                          Horvaatia hobusekasvatuskeskus – riiklikud tõukasvandused Đakovo ja Lipik;

                                          —

                                          Horvaatia põllumajandus-, toiduaine- ja maaelukeskus;

                                          —

                                          Horvaatia miinivastase tegevuse keskus;

                                          —

                                          Horvaatia kodusõja memoriaal ja dokumendikeskus;

                                          —

                                          Horvaatia olümpiakomitee;

                                          —

                                          Horvaatia energiaturu haldur;

                                          —

                                          Horvaatia paraolümpiakomitee;

                                          —

                                          Horvaatia laevandusregister;

                                          —

                                          Horvaatia restaureerimisinstituut;

                                          —

                                          Horvaatia kurtide spordiliit;

                                          —

                                          Horvaatia erakorralise meditsiini instituut;

                                          —

                                          Horvaatia rahvatervise amet;

                                          —

                                          Horvaatia vaimse tervise amet;

                                          —

                                          Horvaatia pensionikindlustusamet;

                                          —

                                          Horvaatia standardiamet;

                                          —

                                          Horvaatia telemeditsiini instituut;

                                          —

                                          Horvaatia toksikoloogia ja antidopingu agentuur;

                                          —

                                          Horvaatia transfusioonmeditsiini riiklik instituut;

                                          —

                                          Horvaatia tööhõiveamet;

                                          —

                                          Horvaatia töötervishoiu ja tööohutuse instituut;

                                          —

                                          Horvaatia tervisekindlustusamet;

                                          —

                                          Horvaatia töötervise kindlustusamet;

                                          —

                                          Jadrolinija (laevandusettevõtja);

                                          —

                                          avalik-õiguslik asutus Horvaatia Olümpiakeskus;

                                          —

                                          avalik-õiguslikud kõrgharidusasutused;

                                          —

                                          rahvuspargid – riiklikud asutused;

                                          —

                                          looduspargid – riiklikud asutused;

                                          —

                                          avalik-õiguslikud teadusinstituudid;

                                          —

                                          Horvaatia Vabariigi või kohalike ja piirkondlike omavalitsusasutuste asutatud teatrid, muuseumid, galeriid, raamatukogud ja muud kultuurivaldkonna asutused;

                                          —

                                          kinnipidamisasutused;

                                          —

                                          kliinilised haiglad;

                                          —

                                          kliinilised keskhaiglad;

                                          —

                                          kliinikud;

                                          —

                                          Miroslav Krleža nimeline leksikograafiainstituut;

                                          —

                                          sadamaasutused;

                                          —

                                          sanatooriumid;

                                          —

                                          piirkondlike omavalitsuste rajatud apteegid;

                                          —

                                          Matica hrvatska (rahvuspärandi sihtasutus);

                                          —

                                          rahvusvaheline allveearheoloogia keskus;

                                          —

                                          riiklik ja ülikooli raamatukogu;

                                          —

                                          õpilaste ja üliõpilaste elatustaseme toetamise riiklik sihtasutus;

                                          —

                                          kodanikuühiskonna arendamise riiklik sihtasutus;

                                          —

                                          Horvaatia Vabariigi teaduse, kõrghariduse ja tehnoloogia arendamise sihtasutus;

                                          —

                                          hariduse välishindamise riiklik keskus;

                                          —

                                          riiklik kõrgharidusnõukogu;

                                          —

                                          riiklik teadusnõukogu;

                                          —

                                          ametlik väljaanne – Narodne novine d.d.;

                                          —

                                          kasvatus-/parandusasutused;

                                          —

                                          Horvaatia Vabariigi või kohalike ja piirkondlike omavalitsusüksuste rajatud haridusasutused;

                                          —

                                          üldhaiglad;

                                          —

                                          Plovput d.o.o. (mereliiklusohutuse eest vastutav riigiettevõte);

                                          —

                                          polikliinikud;

                                          —

                                          erihaiglad;

                                          —

                                          kindlustatud isikute keskregister;

                                          —

                                          ülikooli andmetöötluskeskus;

                                          —

                                          spordiliidud;

                                          —

                                          spordiühingud;

                                          —

                                          erakorralise arstiabi asutused;

                                          —

                                          palliatiivse ravi asutused;

                                          —

                                          tervishoiuasutused;

                                          —

                                          politsei solidaarsuse sihtasutus;

                                          —

                                          vanglad;

                                          —

                                          Dubrovniku restaureerimisinstituut;

                                          —

                                          seemnete ja seemikute instituut;

                                          —

                                          rahvatervise instituudid;

                                          —

                                          lennunduse tehnikakeskus (Zrakoplovno – tehnički centar d.d.);

                                          —

                                          maakonna maanteeametid.”;

                              b)

                              IV lisas lisatakse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne:
                              „Horvaatia

                                          1)

                                          Horvaatia Vabariigi valitsusorganid:

                                                      —

                                                      Horvaatia Parlament;

                                                      —

                                                      Horvaatia Vabariigi President;

                                                      —

                                                      Horvaatia Vabariigi Presidendi Kantselei;

                                                      —

                                                      Horvaatia Vabariigi Presidendi Kantselei pärast ametiaja lõppemist;

                                                      —

                                                      Horvaatia Vabariigi Valitsus;

                                                      —

                                                      Horvaatia Vabariigi Valitsuse bürood;

                                                      —

                                                      ministeeriumid;

                                                      —

                                                      riigi keskasutused;

                                                      —

                                                      riigi haldusorganisatsioonid;

                                                      —

                                                      riigi haldusasutused maakondades;

                                                      —

                                                      Horvaatia Vabariigi Konstitutsioonikohus;

                                                      —

                                                      Horvaatia Vabariigi Ülemkohus;

                                                      —

                                                      kohtud;

                                                      —

                                                      Riiklik Kohtunike Nõukogu;

                                                      —

                                                      prokuratuurid;

                                                      —

                                                      riigiprokuröride nõukogu;

                                                      —

                                                      ombudsman;

                                                      —

                                                      riigihangete riiklik järelevalvekomisjon;

                                                      —

                                                      Horvaatia Pank;

                                                      —

                                                      riigikontroll.

                                          2)

                                          Riigiametid ja -bürood:

                                                      —

                                                      Horvaatia tsiviillennundusamet;

                                                      —

                                                      elektroonilise meedia agentuur;

                                                      —

                                                      lennuõnnetuste ja-intsidentide uurimise amet;

                                                      —

                                                      avaliku ja erasektori partnerluse amet;

                                                      —

                                                      tervishoiu kvaliteedi- ja akrediteerimisamet;

                                                      —

                                                      ravimite ja meditsiiniseadmete amet;

                                                      —

                                                      liikuvuse ja ELi programmide agentuur;

                                                      —

                                                      ranniku- ja mereliikluse agentuur;

                                                      —

                                                      Osijekis asuva Tvrđa kindluse rekonstrueerimise agentuur;

                                                      —

                                                      haridus- ja õpetajakoolitusamet;

                                                      —

                                                      surveseadmete agentuur;

                                                      —

                                                      tööandja pankroti korral töötajate nõudeid käsitlev kindlustusamet;

                                                      —

                                                      põllumajanduse, kalanduse ja maaelu arengu maksete agentuur;

                                                      —

                                                      põllumajandusmaa amet;

                                                      —

                                                      kinnisvaratehingute ja -vahendamise agentuur;

                                                      —

                                                      plahvatusohtlike keskkondade ja kohtade agentuur;

                                                      —

                                                      Horvaatia Vabariigi piirkondliku arengu agentuur;

                                                      —

                                                      raudteeturgu reguleeriv amet;

                                                      —

                                                      Euroopa Liidu programmide rakendamise kontrollimise amet;

                                                      —

                                                      raudteetranspordi turvalisuse amet;

                                                      —

                                                      kutsehariduse ja -koolituse ning täiskasvanukoolituse amet;

                                                      —

                                                      riigi kinnisvara haldamise amet;

                                                      —

                                                      siseveeteede amet;

                                                      —

                                                      Horvaatia keskkonnaamet;

                                                      —

                                                      andmekaitseamet;

                                                      —

                                                      Horvaatia konkurentsiamet;

                                                      —

                                                      teadus- ja kõrgharidusamet;

                                                      —

                                                      riiklik hoiuste kindlustamise ja panga rehabiliteerimise amet;

                                                      —

                                                      finantsamet;

                                                      —

                                                      Horvaatia toiduainete amet;

                                                      —

                                                      Horvaatia väikeettevõtete amet;

                                                      —

                                                      Horvaatia finantsteenuste järelevalve amet;

                                                      —

                                                      Horvaatia kohustuslike naftavarude amet;

                                                      —

                                                      Horvaatia postiside ja elektroonilise side amet;

                                                      —

                                                      Horvaatia akrediteerimisamet;

                                                      —

                                                      Horvaatia energeetika valdkonda reguleeriv amet;

                                                      —

                                                      Horvaatia uudisteagentuur;

                                                      —

                                                      Horvaatia põllumajandusamet;

                                                      —

                                                      rahastamise ja lepingute sõlmimise keskasutus.”;

                              c)

                              IX A lisas lisatakse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne:

                                          „—

                                          Horvaatias „Sudski registar trgovačkih društava u Republici Hrvatskoj” või „Obrtni registar Republike Hrvatske”;”

                              d)

                              IX B lisas lisatakse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne:

                                          „—

                                          Horvaatias „Sudski registar trgovačkih društava u Republici Hrvatskoj” või „Obrtni registar Republike Hrvatske”;”

                              e)

                              IX C lisas lisatakse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne:

                                          „—

                                          Horvaatias „Sudski registar trgovačkih društava u Republici Hrvatskoj” või „Obrtni registar Republike Hrvatske”;”.

                  3)

                  Direktiivi 2009/81/EÜ VII lisa muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              A osas lisatakse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne:

                                          „—

                                          Horvaatias „Sudski registar trgovačkih društava u Republici Hrvatskoj” või „Obrtni registar Republike Hrvatske”;”

                              b)

                              B osas lisatakse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne:

                                          „—

                                          Horvaatias „Sudski registar trgovačkih društava u Republici Hrvatskoj” või „Obrtni registar Republike Hrvatske”;”

                              c)

                              C osas lisatakse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne:

                                          „—

                                          Horvaatias „Sudski registar trgovačkih društava u Republici Hrvatskoj” või „Obrtni registar Republike Hrvatske”;”.


title: Nõukogu direktiiv, 19. detsember 1974, mõõtemahutitena kasutatavaid pakendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31975L0107

Euroopa Liidu Teataja L 042 , 15/02/1975 Lk 0014 - 0020 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 1 Lk 0214  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 3 Lk 0045  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 1 Lk 0214  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 4 Lk 0067  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 4 Lk 0067

		Nõukogu direktiiv,19. detsember 1974,mõõtemahutitena kasutatavaid pakendeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(75/107/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:mitmetes liikmesriikides on mõõtemahutitena kasutatavate pakendite valmistamine ja katsetamine reguleeritud kohustuslike eeskirjadega, mis liikmesriigiti erinevad, takistades seega seda tüüpi pakenditega kauplemist; seetõttu tuleks selliseid sätteid ühtlustada;mõõtemahutitena kasutatavatel pakenditel peavad olema konkreetsed metroloogilised omadused ja sel eesmärgil on vajalik täpsustada nende nimimahu suurimad lubatud vead ja määratleda selliste hälvete kontrollimise standardmeetod;on oluline, et mõõtemahutitena kasutatavatele pakenditele oleks, nagu direktiivis sätestatud, lisaks nimimahule märgitud nende täitmiseks vajalik teave,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevat direktiivi kohaldatakse tavaliselt pakenditeks nimetatavate mahutite suhtes, mis on tehtud klaasist või mis tahes muust materjalist, mis on piisavalt jäik ja püsiv, et pakkuda klaasiga võrdseid metroloogilisi tagatisi, kui sellised mahutid:1. on suletud või suletavad ja mõeldud vedelike ladustamiseks, veoks või tarnimiseks,2. on nimimahuga 0,5 liitrit – 5 liitrit (kaasa arvatud),3. on selliste metroloogiliste omadustega (mudeli omadused ja toodete ühetaolisus), et neid saab kasutada mõõtemahutitena, st kui need täidetakse konkreetse tasemeni või konkreetse protsendini nende kogumahust, võib nende sisu mõõta piisava täpsusega.Neid mahuteid nimetatakse mõõtemahutina kasutatavateks pakenditeks.Artikkel 2Ainult käesoleva direktiivi nõuetele vastavaid mõõtemahutina kasutatavaid pakendeid võib märgistada I lisa punkti 5 kolmandas lõigus ettenähtud EMÜ tähisega.Nende suhtes kohaldatakse metroloogilist järelevalvet vastavalt lisades täpsustatud tingimustele.Artikkel 3Liikmesriigid ei tohi käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele ja katsetele vastavate pakendite müüki ja kasutamist mõõtemahutitena keelata ega piirata või sellest keelduda, põhjendades seda nende mahu, mahu kindlaksmääramise või nende kontrollimise meetoditega.Artikkel 41. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 18 kuu jooksul alates käesoleva direktiivi teatavakstegemisest ja teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide tekst edastatakse komisjonile.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 19. detsember 1974Nõukogu nimeleesistujaJ. P. fourcade[1] EÜT C 56, 2.6.1972, lk 35.[2] EÜT C 123, 27.11.1972, lk 7.--------------------------------------------------I LISA1. Mõõtemahutitena kasutatavaid pakendeid iseloomustavad järgmised omadused, mis on alati märgitud temperatuuril 20 °C:1.1. nimimaht Vn on pakendile märgitud maht; see on vedeliku maht, mida pakend sisaldab, kui see on täidetud ettenähtud kasutamistingimustes;1.2. pakendi kogumaht on vedeliku maht, mida see sisaldab ääreni täidetuna;1.3. pakendi täitemaht on vedeliku maht, mida see tegelikult sisaldab, kui see on täidetud täpselt tingimustes, mis teoreetiliselt vastavad nimimahule.2. Mõõtemahutina kasutatavate pakendite täitmiseks on kaks meetodit:1) püsiva tasemeni,2) püsiva tühimikuni.Nimimahu teoreetilise täitmistaseme ja kogumahu taseme vaheline kaugus ning kogumahu ja nimimahu vahe, mida nimetatakse paisumismahuks või tühimikuks, on sama tüüpi, st sama mudeli põhjal valmistatud pakendite puhul märgatavalt muutumatu.3. Et täitmise tavalist ebakindlust arvestades võimaldada mõõtemahutina kasutatavate pakendite sisu mõõtmist piisava täpsusega, eriti kinnispakke käsitlevates direktiivides nõutava täpsusega, peavad mõõtemahutina kasutatavate pakendite mahu suurimad lubatud hälbed (positiivsed või negatiivsed), st täitemahu ja nimimahu Vn suurimad lubatud erinevused (positiivsed või negatiivsed) temperatuuril 20°C ja II lisas sätestatud kontrollitingimustel, olema vastavuses järgmise tabeliga:Nimimaht Vn milliliitrites | Suurim lubatud hälve |% Vn-st | milliliitrites |50–100 | – | 3 |100–200 | 3 | – |200–300 | – | 6 |300–500 | 2 | – |500–1000 | – | 10 |1000–5000 | 1 | – |Kogumahu suurim lubatud hälve on sama kui vastava nimimahu suurim lubatud hälve.Hälvete süstemaatiline ärakasutamine on keelatud.4. Tegelikult kontrollitakse mõõtemahutina kasutatava pakendi täitemahtu, määrates kindlaks vee koguse, mida teoreetiliselt nimimahule vastava tasemeni täidetud pakend 20 °C juures tegelikult sisaldab. Samaväärse täpsusega meetodi abil võib seda kontrollida ka kaudselt.5. Iga mõõtemahutitena kasutatavate pakendite tootja esitab pädevale ametile heakskiitmiseks tähise, mille abil teda saab identifitseerida.Kui amet on oma heakskiidu andnud, teatab ta teiste liikmesriikide pädevatele ametitele ja komisjonile sellest ühe kuu jooksul.Tootja kinnitab oma vastutusel nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi 71/316/EMÜ (liikmesriikide õigusaktide mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitleva aktiga [2]) artiklis 6 nimetatud märgi ∍ (tagurpidi epsilon), mis tõestab, et pakend vastab kõnealuse direktiivi ja selle lisade nõuetele. Sama direktiivi I lisa punktis 6.3 ettenähtud kuupäeva, päritolu ja viitenumbrit ei nõuta.Märk peab olema vähemalt 3 mm kõrge.6. Liikmesriikide pädevad ametid kontrollivad, et mõõtemahutina kasutatavad pakendid vastavad käesoleva direktiivi sätetele, võttes proove tootmiskohas või juhul, kui see pole võimalik, importija või tema ühenduses tegutseva esindaja ruumides.Statistiline test toimub vastavalt tunnustatud kvaliteedikontrolli meetoditele. Selle tõhusus peab olema võrreldav II lisas täpsustatud standardmeetodiga.7. Käesolev direktiiv ei välista ühtki kontrolli, mida seoses kaubandustegevusega võivad liikmesriikide pädevad ametid teha.8. Mõõtemahutina kasutataval pakendil peavad olema järgmised kustumatud, kergesti loetavad ja nähtavad märked:8.1. küljel, põhja serval või põhjal:8.1.1. nimimahu märge liitrites, sentiliitrites või milliliitrites kirjas, mis on vähemalt 6 mm kõrgune, kui nimimaht on suurem kui 100 cl, 4 mm kõrgune, kui see on vähem kui 100 cl, aga üle 20 cl, ja 3 mm kõrgune, kui see ei ületa 20 cl, koos mõõtühiku nimetusega vastavalt nõukogu 18. oktoobri 1971. aasta direktiivi 71/354/EMÜ (mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [3] mida on muudetud ühinemistingimusi ja asutamislepingute muudatusi käsitleva aktiga) sätetele;8.1.2. punkti 5 esimeses lõigus ettenähtud tootja identifitseerimistähis;8.1.3. punkti 5 kolmandas lõigus ettenähtud märk;8.2. põhjal või põhja serval viisil, mis väldib segiajamist eelmise märkega, vähemalt niisama kõrges kirjas kui vastavat nimimahtu väljendavad arvud pakendi kavandatud täitmismeetodi või -meetodite kohaselt:8.2.1. märge kogumahu kohta väljendatuna sentiliitrites ja ilma sümbolita cl,8.2.2. ja/või märge nimimahule vastava koguse kohta kogumahu taseme ja täitetaseme vahel millimeetrites koos sümboliga mm.Pakendil võib olla muid märkeid, kui neid ei saa segi ajada kohustuslike märgetega.[1] EÜT L 202, 6.9.1971, lk 1.[2] EÜT L 73, 27.3.1972, lk 14.[3] EÜT L 243, 29.10.1971, lk 29.--------------------------------------------------II LISAKäesolev lisa sätestab menetlused mõõtemahutitena kasutatavate pakendite statistiliseks kontrollimiseks, et need vastaksid käesoleva direktiivi artikli 2 ja I lisa punkti 6 nõuetele.1. PROOVIVÕTUMEETODSama mudeliga ja sama tootja valmistatud mõõtemahutitena kasutavate pakendite proov võetakse partiist, mis põhimõtteliselt vastab ühe tunni toodangule.Kui ühe tunni toodangule vastava partii kontrollimise tulemus pole rahuldav, võib teha teise katse, mis põhineb kas uuel pikemale tootmisajale vastavast partiist pärineval proovil või juhul, kui toodangut on kontrollitud liikmesriigi pädevatele ametitele vastuvõetavalt, tootja kontrollimiskaartidel dokumenteeritud tulemustel.Proovi moodustavate mõõtemahutina kasutatavate pakendite arv on 35 või 40 sõltuvalt sellest, kumma edaspidi punktis 3 täpsustatud kahest tulemuste töötlemise meetodist liikmesriik on valinud.2. PROOVI MOODUSTAVATE MÕÕTEMAHUTITENA KASUTATAVATE PAKENDITE MAHU MÕÕTMINEMõõtemahutitena kasutatavaid pakendeid kaalutakse tühjana.Need täidetakse teadaoleva tihedusega veega temperatuuril 20 °C kuni kasutatavale kontrollmeetodile vastava täitetasemeni.Neid kaalutakse täidetuna.Kontrollimisel kasutatakse ametlikku mõõtevahendit, mis sobib vajalike toimingute tegemiseks.Mahu mõõtmise viga ei tohi olla suurem kui üks viiendik mõõtemahutina kasutatava pakendi nimimahule vastavast suurimast lubatud hälbest.3. TULEMUSTE TÖÖTLEMINE3.1. Standardhälbe meetodi kasutamineMõõtemahutitena kasutatavate pakendite arv proovis on 35.3.1.1. Arvutada järgmiselt (vt 3.1.4):3.1.1.1. proovi pakendite tegelike mahtude xi keskminex-,3.1.1.2. partii pakendite tegelike mahtude xi hinnanguline standardhälve s.3.1.2. Arvutada järgmiselt:3.1.2.1. Ülemmäär Ts: näidatud mahu (vt I lisa punkt 8) ja sellele mahule vastava suurima lubatud hälbe summa.3.1.2.2. Alammäär Ti: näidatud mahu (vt I lisa punkt 8) ja sellele mahule vastava suurima lubatud hälbe vahe.3.1.3. Nõuetekohasuse tingimused:x- ja s tõestavad üheaegselt kolme järgmist võrratust:x+ k · s ≤ Tsx− k · s ≥ Tss ≤ FTs − Tikus | k = 1,57 |ja | F = 0,266 |3.1.4. x-ja hinnangulise standardhälbe s arvutamine.Arvutada järgmiselt:- x = Σxi- x=Σxi35- Σxi2- ΣxΣx35- SC = ∑x−135Σxi2- v =SC34s =v3.2. Keskmise ulatuse meetodi kasutamineMõõtemahutitena kasutatavate pakendite arv proovis on 40.3.2.1. Arvutada järgmiselt (vt punkt 3.2.4):3.2.1.1. x-,3.2.1.2. proovi pakendite tegelike mahtude xi keskmine ulatusR-.3.2.2. Arvutada järgmiselt:3.2.2.1. ülemmäär Ts: näidatud mahu (vt I lisa punkt 8) ja sellele mahule vastava suurima lubatud hälbe summa,3.2.2.2. alammäär Ti:näidatud mahu (vt I lisa punkt 8) ja sellele mahule vastava suurima lubatud hälbe vahe.3.2.3. Nõuetekohasuse tingimused:xR- tõestavad üheaegselt kolme järgmist võrratust:≤ Ts≥ TiR≤ F′Ts- Tikus k’ = 0,668ja F’ = 0,628.3.2.4. xR- arvutamine.3.2.4.1. x-i saamiseks arvutada järgmiselt:- 40 tegeliku mahu summa xi:Σx- x=Σxi403.2.4.2. R-i saamiseks:Jagada proov valiku kronoloogilises järjekorras kaheksaks viiest mõõtmiseks kasutatavast pakendist alavalimiks.Arvutada järgmiselt:- iga alavalimi ulatus, st alavalimi viiest pakendist suurima ja väikseima täitemahtude vahe; nii saadakse kaheksa vahemikku: R1; R2;… R8- kaheksa alavalimi vahemike summa:ΣR= R+ R+… + R8RR=Σ Ri8--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 23. jaanuar 1968, toorpuidu liigitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31968L0089

Euroopa Liidu Teataja L 032 , 06/02/1968 Lk 0012 - 0015 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 1 Lk 0103  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 1 Lk 0103  Taanikeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1968(I) Lk 0006  Ingliskeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1968(I) Lk 0006  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 3 Lk 0013  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 2 Lk 0078  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 03 Köide 2 Lk 0078

		Nõukogu direktiiv,23. jaanuar 1968,toorpuidu liigitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(68/89/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:ühisturu rajamine on põhjustanud ühendusesisese toorpuidukaubanduse kasvu, kusjuures kõnealune kaubandus hõlmab juba praegu mitu miljonit kuupmeetrit aastas;eri liikmesriikides kasutatakse toorpuidu mõõtmiseks ja liigitamiseks erinevaid süsteeme ning ühtsuse puudumine mõjutab otseselt ühisturu toimimist;1969. aasta juunis Brüsselis toimunud metsanduskonverentsi soovil toimuv seadusandluse ühtlustamine kõnealuses valdkonnas peaks lisaks ühendusesisese kaubanduse soodustamisele võimaldama võrreldava statistika koostamist toorpuidu tootmise, turustamise, tarbimise ja hindade kohta ühenduses;kõnealuseid eesmärke on võimalik saavutada, kui liikmesriigid lõpetavad teistest liikmesriikidest tuleva toorpuidu kohustusliku liigitamise ja sätestavad õigusaktidega võimaluse asjaomastel isikutel kasutada ühenduse ühtset mõõtmis- ja liigitamissüsteemi;toorpuitu tohib ühenduses turustada toorpuiduna EMÜ liigituse järgi üksnes juhul, kui see vastab ühele sätestatud liigitustest;hiljemalt kahe aasta pärast alates käesoleva direktiivi teatavaks tegemisest ei tohiks ühendusesiseses toorpuidukaubanduses enam olla liigitamisest tingitud takistusi,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevat direktiivi kohaldatakse ühenduses toorpuiduna EMÜ liigituse järgi turustatava toorpuidu suhtes.Artikkel 2Toorpuit on langetatud puust valmistatud ladvata, laasitud metsamaterjal, mis võib olla kooritud või koorimata, järgatud või lõhestatud.Artikkel 31. Liikmesriigid sätestavad, et toorpuitu tohib turustamisel nimetada toorpuiduks EMÜ liigituse järgi üksnes juhul, kui see on liigitatud ja vajaduse korral märgistatud vastavalt käesoleva direktiivi lisas esitatud nõudmistele.2. Liikmesriigid sätestavad, et lisas loetletud liigitust võib kasutada üksnes sellise toorpuidu puhul, mis on liigitatud lisa nõudmiste kohaselt.3. Liikmesriigid võtavad meetmed, mis on vajalikud nende poolt vastavalt lõigetele 1 ja 2 vastuvõetud sätete järgimiseks.Artikkel 4Liikmesriik võib muuta käesoleva direktiiviga sätestatud liigituste kasutamise kohustuslikuks kogu oma toorpuidutoodangu või selle osa turustamisel.Artikkel 5Käesolevas direktiivis sätestatud liigitamisega mõõtmete või kvaliteedi järgi ei välistata alamklasside kehtestamist toorpuidu turustamiseks. Alamklasside kehtestamine ei tohi siiski luua takistusi ühendusesiseses kaubanduses.Artikkel 6Liikmesriigid tunnistavad kehtetuks kõik sätted, millega nõutakse teistest liikmesriikidest tuleva toorpuidu liigitamist.Artikkel 7Liikmesriigid jõustavad kahe aasta jooksul alates käesoleva direktiivi teatavaks tegemisest direktiivi ja selle lisa järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 8Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 23. jaanuar 1968Nõukogu nimeleesistujaM. COUVE de MURVILLE[1] EÜT 156, 15.7.1967, lk 59.[2] EÜT 17, 28.1.1967, lk 282/67.--------------------------------------------------LISA1. MÕÕTMINE1.1. Üldosa1.1.1. Mõõdetakse mahu (tihu- või ruumimeetrites) või massi järgi.1.1.2. Mõõtmisel kasutatakse üksnes meetermõõdustikku.1.1.3. Mõõteriistad on ametlikult kontrollitud ja neid hoitakse heas korras.1.2. Ükshaaval mõõdetav metsamaterjal1.2.1. Ükshaaval mõõdetava metsamaterjali mahtu väljendatakse tihumeetrites.1.2.2. Suuremõõtmelisi metsamaterjale mõõdetakse tavaliselt üksikute ühikutena. Ebakorrapärase kujuga metsamaterjali mõõdetakse osade kaupa.1.2.3. Üksiku ühiku mahu määramisel võetakse aluseks pikkus ning koos koorega või ilma kooreta mõõdetud läbimõõt.Maht arvutatakse vähemalt kahe kümnendkoha täpsusega tavapäraste mahutabelite abil.1.2.4. Läbimõõdu mõõtmisel ümardatakse tulemused allapoole täissentimeetriteks. Läbimõõdu mõõtmisel koos koorega vähendatakse tulemust vastavalt. Kõnealune vähendus märgitakse ära.1.2.5. Kuni 19 cm läbimõõdu puhul määratakse klupiga ilma kooreta läbimõõt langetatud tüve pealt ühe mõõtmise käigus. Kui kooreta läbimõõt on üle 20 cm, määratakse läbimõõt kahe teineteise suhtes risti oleva läbimõõdu mõõtmisega (kui võimalik, mõõdetakse mõõtmiskoha kõige peenem ja kõige jämedam läbimõõt). Kui mõõdetav koht asub oksamännasel või tüve mõnes muus ebakorrapärases kohas, leitakse läbimõõdu arvutamiseks mõõtmiskohast kummalgi pool võrdsel kaugusel olevate kohtade läbimõõtude keskmine.1.2.6. Pikkusmõõdud ümardatakse allapoole täisdetsimeetriteks. Ükshaaval mõõdetava metsamaterjali puhul, mille keskosa kooreta läbimõõt on kuni 20 cm, võib pikkuse ümardada allapoole täismeetriteks.Langetussälgust tekkinud kaldlõike puhul mõõdetakse pikkus kaldlõike keskelt.1.3. Virnpuit1.3.1. Virnpuit on toorpuit, mille mahtu väljendatakse tavaliselt ruumimeetrites.1.3.2. Virnpuidu mõõtmisel arvestatakse vähemalt 3 % ülemõõduks.2. LIIGITAMINE2.1. Üldosa2.1.1. Toorpuitu võib liigitada:i) puuliigi ja üldnimetuse järgi,ii) mõõtmete järgi,iii) kvaliteedi järgi.2.2. Liigitamine mõõtmete järgi2.2.1. Läbimõõdu ja pikkuse mõõtmise puhul liigitamise eesmärgil kohaldatakse punkte 1.2.4, 1.2.5 ja 1.2.6.2.2.2. Mõõtmete järgi liigitamine toimub pikkusest sõltumata keskosa ilma kooreta läbimõõdu alusel vastavalt järgmisele liigitusele:Klass | Läbimõõt |L 0 | kuni 10 cm |L 1 a | 10–14 cm |L 1 b | 15–19 cm |L 2 a | 20–24 cm |L 2 b | 25–29 cm |L 3 a | 30–34 cm |L 3 b | 35–39 cm |L 4 | 40–49 cm |L 5 | 50–59 cm |L 6 | 60 cm või enam |2.2.3. Sama astmestikku säilitades võib alates klassist 6 luua täiendavaid klasse. A- ja b-alamklassideks jagamise võib ära jätta või seda võib laiendada kõigile klassidele.2.2.4. Ükshaaval mõõdetavat metsamaterjali võib liigitada ka miinimumpikkuse ja sellele pikkusele vastava ladvaotsa kooreta miinimumläbimõõdu alusel vastavalt järgmisele liigitusele:Klass | Miinimumpikkus | Ladvaotsa miinimumläbimõõt |H 1 | 8 m | 10 cm |H 2 | 10 m | 12 cm |H 3 | 14 m | 14 cm |H 4 | 16 m | 17 cm |H 5 | 18 m | 22 cm |H 6 | 18 m | 30 cm |Erandina punkti 1.2.5 sätetest mõõdetakse ladvaotsa läbimõõt ühe mõõtmise käigus.2.2.5. Teatavad eri tüüpi ükshaaval mõõdetavad metsamaterjalid (latid, postid jms) jagatakse klassidesse 1 cm kauguselt jämedamast otsast koos koorega mõõdetud läbimõõdu alusel vastavalt järgmisele liigitusele:Klass | Läbimõõt |P 1 | kuni 6 cm |P 2 | 7–13 cm |P 3 | 14 cm või enam |2.2.6. Virnpuit jagatakse klassidesse koos koorega mõõdetud peenema otsa läbimõõdu alusel vastavalt järgmisele liigitusele:Klass | |S 1 | ümarpuit läbimõõduga 3–6 cm (kaikad) |S 2 | ümarpuit läbimõõduga 7–13 cm (peened notid) |S 3 | ümarpuit läbimõõduga 14 cm ja enam ning halud (notid ja halud) |Kui virnpuit on kooritud, vähendatakse eespool märgitud läbimõõte 1 cm võrra.2.3. Liigitamine kvaliteedi järgi2.3.1. Kvaliteedi järgi liigitamisel võetakse arvesse järgmisi kriteeriume:- Kõverus: kõveruse arvutamiseks jagatakse kõvera puiduosa pikkus täissentimeetrites kõveruse kahe äärmise punkti vahelise kaugusega, mis on väljendatud meetrites ühe kümnendkoha täpsusega.Kõverus väljendatakse sentimeetrites meetri kohta.- Keerdkasv: defekti ulatuse mõõtmiseks määratakse vahemaa kiu suuna ja metsamaterjali peateljega paralleelse joone vahel ning väljendatakse see täissentimeetrites meetri kohta.Keerdkasv väljendatakse sentimeetrites meetri kohta.- Koone: koonde mõõtmiseks jagatakse metsamaterjali otstest 1 m kaugusel olevate läbimõõtude vahe, mis on väljendatud allapoole ümardatud täissentimeetites, nende läbimõõtude vahelise kaugusega, mis on väljendatud meetrites ühe kümnendkoha täpsusega.Koone väljendatakse sentimeetrites meetri kohta ühe kümnendkoha täpsusega.- Oksakohad, terved oksad, mädaoksad.Oksakohtade läbimõõt mõõdetakse millimeetrites nende väikseima läbimõõdu kohal.- Umboksad, pahad.- Ekstsentriline säsi.- Reaktsioonipuit: lehtpuude puhul tõmbepuit, okaspuude puhul ränipuit.- Pinna ebakorrapärasus.- Ringlõhed, säsilõhed, mehaanilised vigastused, külmalõhed.- Metsakuiv puit ja jalal kuivamisest tulenevad defektid.- Värvimuutus.- Muud kahjulike organismide põhjustatud defektid.2.3.2. Kvaliteedi järgi liigitamisel jagatakse toorpuit kvaliteediklassidesse vastavalt järgmisele liigitusele:Klass A/EMÜ: | Veatu kõrgeimate kvaliteediomadustega puit, defektideta või nii väikeste defektidega, et need ei piira puidu kasutamist. |Klass B/EMÜ: | Standardkvaliteediga puit, sealhulgas metsakuiv puit, millel on üks või mitu järgmistest defektidest: kerge kõverus ja keerdkasv, kerge koone, esinevad mõned väikese või keskmise suurusega oksakohad (suured puuduvad), mõned väikesed mädaoksad, kergelt ekstsentriline säsi, mõned pinna ebakorrapärasused või muud üksikud defektid, mille korvab üldine hea kvaliteet. |Klass C/EMÜ: | Puit, mida selle defektide tõttu ei saa liigitada klassidesse A/EMÜ ega B/EMÜ, kuid mis on sellise kvaliteediga, et seda saab tööstuses kasutada. |2.3.3. Kvaliteediklassidesse A/EMÜ ja C/EMÜ kuuluval ükshaaval mõõdetaval metsamaterjalil peab olema kvaliteediklassi tähistav kustumatu märge. Klassi B/EMÜ kuuluva ükshaaval mõõdetava metsamaterjali puhul ei ole kvaliteediklassi märge vajalik.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2011/34/EL, 8. märts 2011 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka flurokloridoon, ja komisjoni otsust 2008/934/EÜ  EMPs kohaldatav tekst

text:
               9.3.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 62/27

         KOMISJONI DIREKTIIV 2011/34/EL,
   8. märts 2011,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka flurokloridoon, ja komisjoni otsust 2008/934/EÜ
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Nimetatud loetellu kuulus flurokloridoon.

               (2)

               Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1490/2002 artikliga 11e võttis teavitaja kahe kuu jooksul pärast hindamisaruande kavandi kättesaamist oma toetuse toimeaine kandmise suhtes direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse tagasi. Seega võeti komisjoni 5. detsembri 2008. aasta otsus nr 2008/934/EÜ nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (4) vastu flurokloridooni lisasse kandmata.

               (3)

               Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta taotles, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19.

               (4)

               Taotlus esitati Hispaaniale, kes oli määrusega (EÜ) nr 1490/2002 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse tähtajast peeti kinni. Toimeaine kirjeldus ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/934/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka teiste määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.

               (5)

               Hispaania hindas taotleja esitatud uusi andmeid ja koostas lisaaruande. Ta esitas selle aruande Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile 3. novembril 2009. Toiduohutusamet edastas lisaaruande kõigile liikmeriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõike 1 kohaselt ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet komisjonile oma järeldused flurokloridooni kohta 14. oktoobril 2010 (6). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande kavandi, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 4. veebruaril 2011 vormistati see komisjoni läbivaatamisaruandena flurokloridooni kohta.

               (6)

               Mitme uuringu põhjal on selgunud, et flurokloridooni sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seega on asjakohane kanda flurokloridooni I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides asjaomast toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutuslubade väljaandmine kõnealuse direktiiviga ettenähtud korras.

               (7)

               Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatud tingimuste täitmisest. Seepärast on asjakohane nõuda, et taotleja esitaks lisateavet, mis kinnitab järgmist: lisandite (v.a tolueen) olulisus, ökotoksilisuse katse materjalide vastavus tehnilisele kirjeldusele, põhjavette sattuva metaboliidi R42819 (7) olulisus ja flurokloridooni võimalik kahjulik mõju sisesekretsioonisüsteemile.

               (8)

               Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda toimeaine loetellu lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

               (9)

               Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetellu kandmist anda liikmesriikidele kuus kuud aega flurokloridooni sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas sätestatud tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid vastavalt vajadusele kehtivaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete põhimõtetega.

               (10)

               Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (8) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loa omanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega.

               (11)

               Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

               (12)

               Otsuses 2008/934/EÜ on sätestatud, et flurokloridooni ei kanta direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja et seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse 31. detsembriks 2011. Flurokloridooni käsitlev rida tuleb nimetatud otsuse lisast välja jätta.

               (13)

               Seega on asjakohane otsust 2008/934/EÜ vastavalt muuta.

               (14)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   Otsuse 2008/934/EÜ lisast jäetakse välja flurokloridooni käsitlev rida.
   Artikkel 3
   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. novembriks 2011. Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. detsembrist 2011.
   Kui liikmesriigid võtavad need õigusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 4
   1.   Vajaduse korral muudavad liikmesriigid direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt toimeainena flurokloridooni sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivaid lube või tühistavad need 30. novembriks 2011.
   Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, et kõnealuse direktiivi I lisas flurokloridooni suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealuseid toimeaineid käsitlevate kannete B osas nimetatud tingimused, ning et loaomanikul on olemas kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimuste kohaselt II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.
   2.   Erandina lõikest 1 viivad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab flurokloridooni ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. maiks 2011 lisatud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetelusse, läbi toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt kõnealuse direktiivi VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele ning arvestades kõnealuse direktiivi I lisa flurokloridooni käsitleva kande B osa. Sellest hinnangust lähtudes otsustavad liikmesriigid, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.
   Pärast otsustamist liikmesriigid

               a)

               vajaduse korral muudavad flurokloridooni ainsa toimeainena sisaldavate toodete kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või

               b)

               kui toode sisaldab flurokloridooni ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

         Artikkel 5
   Käesolev direktiiv jõustub 1. juunil 2011.
   Artikkel 6
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 8. märts 2011

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

      (2)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25.

      (3)  EÜT L 224, 21.8.2002, lk 23.

      (4)  ELT L 333, 11.12.2008, lk 11.

      (5)  ELT L 15, 18.1.2008, lk 5.

      (6)  Euroopa Toiduohutusamet: Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance flurochloridone. The EFSA Journal 2010; 8(12):1869. [lk 66.]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1869. Kättesaadav aadressil www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

      (7)  R42819: (4RS)-4-(klorometüül)-1-[3-(trifluorometüül)fenüül]pürrolidiin-2-oon.

      (8)  EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10.

      LISA
      Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa tabeli lõppu lisatakse järgmine kanne:

                     Nr

                     Üldnimetus, tunnuskood

                     Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus

                     Puhtus (1)

                     Jõustumine

                     Lisamise aegumine

                     Erisätted

                     „342

                     Flurokloridoon
                     CASi nr: 61213-25-0

                     CIPACi nr: 430

                        (3RS,4RS;3RS,4SR)-3-kloro-4-klorometüül-1-

                        (α,α,α-trifluoro-m-tolüül)-2-pürrolidoon

                     ≥ 940 g/kg
                     Olulised lisandid:
                     tolueen: kuni 8 g/kg

                     1. juuni 2011

                     31. mai 2021

                     A   OSA
                     Lubatakse kasutada ainult herbitsiidina.
                     B   OSA
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 4. veebruaril 2011 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees flurokloridooni kohta koostatud hindamise aruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
                     Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu

                                 1)

                                 sihtrühma mittekuuluvatele taimedele ja veeorganismidele avalduvatele ohtudele;

                                 2)

                                 põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundlike mullastiku- ja/või kliimatingimustega piirkondades.

                           Kasutusloa tingimustega nähakse vajaduse korral ette ohu vähendamise meetmed.
                     Asjaomased liikmesriigid tagavad, et taotleja esitab komisjonile teabe, mis kinnitab järgmist:

                                 1)

                                 lisandite (v.a tolueen) olulisus;

                                 2)

                                 ökotoksilisuse katse materjalide vastavus tehnilisele kirjeldusele;

                                 3)

                                 põhjavette sattuva metaboliidi R42819 olulisus;

                                 4)

                                 flurokloridooni võimalik kahjulik mõju sisesekretsioonisüsteemile.

                           Asjaomased liikmesriigid tagavad, et taotlejad esitavad komisjonile punktides 1 ja 2 ettenähtud teabe 1. detsembriks 2011 ja punktis 3 ettenähtud teabe 31. maiks 2013 ning punktis 4 ettenähtud teabe kahe aasta jooksul alates sellest, kui on vastu võetud OECD juhised sisesekretsioonisüsteemi kahjustavaid omadusi uurivate katsete kohta.”

         (1)  Täiendavad andmed toimeainete identifitseerimiseks ja määratlemiseks on esitatud läbivaatamisaruandes.