title: Nõukogu direktiiv 94/80/EÜ, 19. detsember 1994, millega sätestatakse üksikasjalik kord, mille alusel liikmesriigis elavad, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanikud saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida liikmesriigi kohalikel valimistel

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31994L0080

Euroopa Liidu Teataja L 368 , 31/12/1994 Lk 0038 - 0047 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 1 Köide 4 Lk 0080  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 1 Köide 4 Lk 0080

		Nõukogu direktiiv 94/80/EÜ,19. detsember 1994,millega sätestatakse üksikasjalik kord, mille alusel liikmesriigis elavad, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanikud saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida liikmesriigi kohalikel valimistelEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 8b lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]võttes arvesse regioonide komitee arvamust [3]ning arvestades, et:Euroopa Liidu leping tähistab uut etappi Euroopa rahvaste üha tihedama liidu loomises; üks liidu ülesandeid on ühtekuuluvust ja solidaarsust ilmutaval viisil korraldada suhteid liikmesriikide rahvaste vahel; tema põhieesmärkide hulgas on liikmesriikide kodanike õiguste ja huvide kaitse tugevdamine liidu kodakondsuse sisseseadmise kaudu;selle eesmärgi saavutamiseks kehtestatakse Euroopa Liidu lepingu II jaotisega liikmesriikide kõikidele kodanikele kuuluv liidu kodakondsus, millega seoses antakse nendele kodanikele hulk õigusi;Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 8b lõikes 1 sätestatud õigus hääletada ja kandideerida elukohaliikmesriigi kohalikel valimistel on kodanike ja mittekodanike võrdõiguslikkuse ja nendevahelise mittediskrimineerimise põhimõtte kohaldamine ja kaasneb kõnealuse lepingu artiklis 8a nimetatud vaba liikumise ja elamise õigusega;artikli 8b lõike 1 kohaldamine ei eelda liikmesriikide valimissüsteemide täielikku ühtlustamist; selle sätte peamine eesmärk on kaotada kodakondsusnõue, mis praegu on enamikus liikmesriikides hääletamis- ja kandideerimisõiguse kasutamise eeldus; peale selle ei tohi EÜ asutamislepingu artikli 3b kolmandas lõigus sätestatud proportsionaalsuse põhimõtet arvesse võttes ühenduse õigusaktide sisu selles valdkonnas minna kaugemale sellest, mis on vajalik EÜ asutamislepingu artikli 8b lõikes 1 väljendatud eesmärgi saavutamiseks;artikli 8b lõike 1 eesmärk on tagada, et kõik liidu kodanikud hoolimata sellest, kas nad on elukohaliikmesriigi kodanikud või mitte, saaksid selles riigis samadel tingimustel õiguse hääletada ja kandideerida kohalikel valimistel; mittekodanike suhtes kohaldatavad, sealhulgas elamisperioodi ja elukohatõendiga seotud tingimused peaksid olema samasugused kui vajaduse korral asjaomaste liikmesriikide kodanike suhtes kohaldatavad tingimused; mittekodanikele ei tohi esitada eritingimusi, kui kodanike ja mittekodanike erinev kohtlemine ei ole erandlikult põhjendatud viimati nimetatutele omaste asjaoludega, mis eristavad neid esimesena nimetatutest;asutamislepingu artikli 8b lõige 1 tunnistab õigust hääletada ja kandideerida elukohaliikmesriigi kohalikel valimistel, asendamata sellega siiski hääletamis- ja kandideerimisõigust liikmesriigis, mille kodanik liidu kodanik on; tuleb austada liidu kodanike vabadust otsustada, kas osaleda elukohaliikmesriigi kohalikel valimistel või mitte; on asjakohane, et need kodanikud võivad väljendada soovi seal oma hääletamisõigust kasutada; võidakse sätestada, et liikmesriikides, kus hääletamine ei ole kohustuslik, kantakse need kodanikud automaatselt valijate registrisse;liikmesriikide kohalike omavalitsuste tegevus kajastab eri poliitilisi ja õigustavasid ning neid iseloomustab struktuuride rohkus; termin "kohalikud valimised" ei tähenda kõikides liikmesriikides sama; seetõttu tuleks termini määratlemisega käesoleva direktiivi eesmärki täpsustada; kohalikud valimised on otsesed ja üldised valimised põhiliste omavalitsusüksuste ja nende allüksuste tasemel; termin kehtib nii omavalitsuste esinduskogude kui ka täidesaatva organi liikmete otseste ja üldiste valimiste kohta;valimisõigus võidakse ära võtta kas elukoha- või päritoluliikmesriigi asutuse üksikotsusega; omavalitsuse valitava ametikoha poliitilist tähtsust silmas pidades peaks liikmesriikidel olema õigus võtta vajalikke meetmeid tagamaks, et isik, kellelt tema päritoluliikmesriigis on kandideerimisõigus ära võetud, ei saaks seda õigust tagasi üksnes teises liikmesriigis elamise tõttu; see kodakondsuseta kandidaatidele omane probleem on küllalt tähtis, et õigustada sätet, mille alusel seda vajalikuks pidavatel liikmesriikidel on lubatud nende kandidaatide puhul kohaldada mitte ainult elukoha-, vaid ka päritoluliikmesriigi eeskirju kandideerimisõiguse äravõtmiseks; proportsionaalsuse põhimõtet silmas pidades on küllaldane, kui hääletamisõiguse puhul kohaldatakse ainult elukohaliikmesriigi eeskirju hääletamisõiguse äravõtmiseks;kuna põhiliste omavalitsusüksuste juhtide kohustuste hulka võib kuuluda osavõtt avaliku võimu teostamisest ja üldiste huvide kaitsmisest, peaksid liikmesriigid saama need ametikohad oma kodanikele reserveerida; sel eesmärgil peaksid liikmesriigid saama võtta asjakohaseid meetmeid; need meetmed ei tohi rohkem kui kõnesoleva eesmärgi saavutamiseks vajalik piirata teiste liikmesriikide kodanike võimalust olla valitud;valitud omavalitsusametnike õigust osa võtta parlamendivalimistest peaks samuti olema võimalik reserveerida oma kodanikele;kui liikmesriikide õigusaktides sätestatakse, et omavalitsuse valitava ametikoha täitmine ei ole ühitatavad teiste ametikohtade täitmisega, peaksid liikmesriigid saama seda ühitamatuse tingimust laiendada ka teiste liikmesriikide vastavatele ametikohtadele;iga erand käesoleva direktiivi üldeeskirjadest peab vastavalt asutamislepingu artikli 8b lõikele 1 olema õigustatud liikmesriigi eriomaste probleemidega; kõik erandid tuleb nende iseloomu tõttu uuesti läbi vaadata;niisugused eriomased probleemid võivad tekkida liikmesriigis, kus riigi kodakondsuseta hääleõiguslikus vanuses liidu kodanike osa on keskmisest märgatavalt suurem; kui need kodanikud moodustavad rohkem kui 20 % kogu valijaskonnast, on erandid õigustatud; niisugused erandid peavad põhinema elamisperioodikriteeriumil;liidu kodakondsus on ette nähtud selleks, et võimaldada liidu kodanikel elukohariigis paremini kohaneda; sellega seoses on asutamislepingu autorite kavatsustega kooskõlas vältida igasugust vastandamist riigi kodakondsusega ja kodakondsuseta kandidaatide nimekirjade vahel;vastandamisoht tekib eriti liikmesriigis, kus riigi kodakondsuseta hääleõiguslikus vanuses liidu kodanike osa ületab 20 % seal elavate hääleõiguslikus vanuses liidu kodanike koguarvust; seetõttu on oluline, et kõnealune liikmesriik võib vastavalt asutamislepingu artiklile 8b ette näha kandidaatide nimekirjade koosseisu käsitlevad erisätted;tuleb arvestada asjaolu, et teatud liikmesriikides elavatel teiste liikmesriikide kodanikel on õigus valida liikmesriigi parlamendivalimistel ja käesolevas direktiivis sätestatud formaalsustes saab seetõttu järeleandmisi teha;Belgia Kuningriigile on iseloomulikud eripärad ja tasakaalusuhted, mis on seotud asjaoluga, et tema põhiseaduse artiklites 1—4 sätestatakse kolm ametlikku keelt ning territoriaaljaotus piirkondadeks ja kogukondadeks, seetõttu võib käesoleva direktiivi täielikul kohaldamisel teatavates kommuunides olla niisugune mõju, et kõnealuste eripärade ja tasakaalusuhete arvessevõtmiseks tuleb ette näha võimalus teha erand käesoleva direktiivi sätetest;komisjon hindab käesoleva direktiivi kohaldamist, sealhulgas kõiki pärast direktiivi jõustumist aset leidnud valijaskonna juriidilisi ja faktilisi muutusi; sellega seoses esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I PEATÜKKÜldsättedArtikkel 11. Käesoleva direktiiviga sätestatakse üksikasjalik kord, mille alusel liikmesriigis elavad, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanikud saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida liikmesriigi kohalikel valimistel.2. Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide sätteid, mis käsitlevad väljaspool liikmesriiki elavate selle riigi kodanike või selles riigis elavate kolmandate riikide kodanike hääletamis- või kandideerimisõigust.Artikkel 21. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) põhiline omavalitsusüksus — lisas loetletud haldusüksused, kellel vastavalt liikmesriikide õigusaktidele on otsestel ja üldistel valimistel valitud organid ning kellel on poliitilise ja halduskorralduse põhitasemel õigus omal vastutusel hallata teatavaid kohalikke asju;b) kohalikud valimised — otsesed ja üldised valimised, mille eesmärk on valida esinduskogu liikmed ja vajaduse korral iga liikmesriigi õigusaktide alusel põhilise omavalitsusüksuse täidesaatva organi juht ja liikmed;c) elukohaliikmesriik — liikmesriik, kus liidu kodanik elab, kuid mille kodanik ta ei ole;d) päritoluliikmesriik — liikmesriik, mille kodanik liidu kodanik on;e) valijate register — ametlik register, millesse on kantud kõik selle põhilise omavalitsusüksuse või ühe tema allüksuse hääleõiguslikud valijad ja mille koostab ning ajakohastab pädev asutus elukohaliikmesriigi valimisseaduse alusel, või rahvastikuregister, kui see näitab ära hääleõiguslikkuse;f) kontrollpäev — päev või päevad, mil liidu kodanikud peavad elukohaliikmesriigi õiguse kohaselt vastama nõuetele, et selles liikmesriigis hääletada või kandideerida;g) ametlik avaldus — asjaomase isiku avaldus, milles esineva ebatäpsuse puhul rakendatakse kooskõlas siseriiklike õigusega selle isiku suhtes sanktsioone.2. Liikmesriik teatab komisjonile, kui muudatuse tõttu siseriiklikes õigusaktides on mingi lisas nimetatud omavalitsusüksus asendatud teisega, kellel on käesoleva artikli lõike 1 punktis a nimetatud ülesanded, või kui niisuguse muudatuse tõttu on mingi selline üksus kaotatud või uus üksus loodud.Kolme kuu jooksul pärast niisuguse teate kättesaamist koos liikmesriigi kinnitusega, et käesoleva direktiivi kohaselt isikule antud õigusi ei ole piiratud, kohandab komisjon lisa, tehes sellesse asjakohased asendused, väljajätmised või lisandused. Nii läbi vaadatud lisa avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 3Isikul, kes kontrollpäeval:a) on liidu kodanik asutamislepingu artikli 8 lõike 1 teise lõigu tähenduses ningb) ei ole elukohaliikmesriigi kodanik, aga vastab seoses hääletamis- ja kandideerimisõigusega samadele tingimustele, mida see riik seadusega kehtestab oma kodanike suhtes,on vastavalt käesolevale direktiivile õigus hääletada ja kandideerida elukohaliikmesriigi kohalikel valimistel.Artikkel 41. Kui hääletamiseks või kandideerimiseks peavad elukohaliikmesriigi kodanikud elama teatava miinimumperioodi jooksul selle riigi territooriumil, loetakse artikli 3 kohaselt hääle- ja kandideerimisõiguslikud isikud, kes sama pika perioodi jooksul on teistes liikmesriikides elanud, kõnealusele tingimusele vastavateks.2. Kui elukohaliikmesriigi õigusaktide alusel võivad selle riigi kodanikud hääletada või kandideerida ainult põhilises omavalitsusüksuses, kus on nende peamine elukoht, kehtib artikli 3 kohaselt hääle- ja kandideerimisõiguslike isikute suhtes sama tingimus.3. Lõige 1 ei mõjuta liikmesriikide sätteid, mille alusel isiku hääletamis- ja kandideerimisõiguse kasutamine põhilises omavalitsusüksuses eeldab selle isiku elamist kõnealuses üksuses miinimumperioodi jooksul.Lõige 1 ei mõjuta samuti ühtki käesoleva direktiivi vastuvõtmise kuupäeval juba jõus olevat siseriiklikku sätet, mille alusel isiku niisuguse hääletamis- ja kandideerimisõiguse kasutamine eeldab selle isiku elamist miinimumperioodi jooksul selles liikmesriigi osas, millesse põhiline omavalitsusüksus kuulub.Artikkel 51. Elukohaliikmesriik võib sätestada, et liidu kodanik, kellelt päritoluliikmesriigi õiguse alusel on tsiviil- või kriminaalõigusliku üksikotsusega kandideerimisõigus ära võetud, ei saa seda õigust kasutada kohalikel valmistel.2. Liidu kodaniku taotlus kandideerida elukohaliikmesriigi kohalikel valimistel võidakse tagasi lükata, kui kõnealune kodanik ei saa esitada artikli 9 lõike 2 punktis a nimetatud avaldust või artikli 9 lõike 2 punktis b nimetatud tõendit.3. Liikmesriik võib sätestada, et põhilise omavalitsusüksuse täitevorgani juhi, juhi asetäitja või liikme ametikohal võivad olla ainult nende enda kodanikud, kui need isikud valitakse ametisse kogu volituste kehtivuse ajaks.Liikmesriik võib samuti sätestada, et põhilise omavalitsusüksuse täitevorgani juhi, juhi asetäitja või liikme ülesannete ajutise või vahepealse täitmise puhul võidakse piirduda oma kodanikega.Asutamislepingut ja üldisi õiguspõhimõtteid arvesse võttes võib liikmesriik võtta asjakohaseid, vajalikke ja proportsionaalseid meetmeid, tagamaks, et esimeses lõigus nimetatud ametikohtadel olla ja teises lõigus nimetatud vahepealseid ülesandeid täita saavad ainult nende oma kodanikud.4. Liikmesriik võib samuti ette näha, et esinduskogu liikmeks valitud liidu kodanikud ei võta osa ei parlamendi valijameeste määramisest ega selle parlamendi liikmete valimisest.Artikkel 61. Isikute suhtes, kellel artikli 3 kohaselt on kandideerimisõigus, kohaldatakse samasuguseid ametikohtade ühitamatuse tingimusi, mida elukohaliikmesriigi seaduste alusel kohaldatakse selle riigi kodanike suhtes.2. Liikmesriik võib sätestada, et omavalitsuse valitava ametikoha täitmine elukohaliikmesriigis on ühitamatu ka teiste liikmesriikide selliste ametikohtade täitmisega, mida elukohaliikmesriigis peetaks ühitamatuks.II PEATÜKKHääletamis- ja kandideerimisõiguse kasutamineArtikkel 71. Artikli 3 kohaselt hääleõiguslik isik kasutab oma hääletamisõigust elukohaliikmesriigi kohalikel valimistel, kui ta on selleks soovi avaldanud.2. Kui hääletamine elukohaliikmesriigis on kohustuslik, on artik-li 3 kohaselt hääleõiguslikud ja elukohaliikmesriigis valijate registrisse kantud isikud samuti kohustatud hääletama.3. Liikmesriigid, kus hääletamine ei ole kohustuslik, võivad sätestada artikli 3 kohaselt hääleõiguslike isikute automaatse kandmise valijate registrisse.Artikkel 81. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et võimaldada artik-li 3 kohaselt hääleõigusliku isiku kandmist valijate registrisse aegsasti enne valimispäeva.2. Et tema nimi oleks kantud valijate registrisse, esitab artikli 3 kohaselt hääleõiguslik isik samad dokumendid nagu riigi kodakondsusega valija.Elukohaliikmesriik võib samuti nõuda, et artikli 3 kohaselt hääleõiguslik isik esitaks kehtiva isikut tõendava dokumendi koos valija kodakondsust ja elukohaliikmesriigis olevat aadressi näitava ametliku avaldusega.3. Artikli 3 kohaselt hääleõiguslikud ja elukohaliikmesriigi valijate registrisse kantud isikud jäävad sellesse registrisse samadel tingimustel kui kodakondsusega valijad, kuni nad sealt automaatselt eemaldatakse, sest nad ei vasta enam hääletamisõiguse kasutamise nõuetele.Taotluse esitamisel valijate registrisse kantud valijad võidakse sealt taotluse esitamisel ka eemaldada.Kui niisugused valijad muudavad oma elukohta ja lähevad samas liikmesriigis teise põhilisse omavalitsusüksusse, kantakse nad kõnealuse üksuse valijate registrisse kodakondsusega valijatega samadel tingimustel.Artikkel 91. Kandideerimistaotluse esitamisel esitab artikli 3 kohaselt kandideerimisõiguslik isik samad tõendavad dokumendid nagu riigi kodakondsusega kandidaat. Elukohaliikmesriik võib nõuda, et ta esitaks kodakondsust ja elukohaliikmesriigis olevat aadressi näitava ametliku avalduse.2. Elukohaliikmesriik võib lisaks nõuda, et artikli 3 kohaselt kandideerimisõiguslik isik peab:a) sedastama kandideerimistaotluse esitamisel vastavalt lõikele 1 esitatavas ametlikus avalduses, et temalt ei ole pärit-oluliikmesriigis kandideerimisõigust ära võetud;b) juhul, kui on põhjust kahelda punkti a kohase avalduse sisus või kui liikmesriigi õigusnormid seda nõuavad, esitama enne või pärast valimisi päritoluliikmesriigi pädevate haldusasutuste tõendi selle kohta, et temalt ei ole selles liikmesriigis kandideerimisõigust ära võetud või et need asutused ei tea niisugusest õiguse äravõtmisest;c) esitama kehtiva isikut tõendava dokumendi;d) sedastama vastavalt lõikele 1 esitatavas ametlikus avalduses, et ta ei täida artikli 6 lõike 2 tähenduses ühitamatuid ametiülesandeid;e) nimetama võimaluse korral oma viimase aadressi pärit-oluliikmesriigis.Artikkel 101. Elukohaliikmesriik teatab asjaomasele isikule õigeaegselt, kuidas tema taotlus valijate registrisse kandmiseks lahendati või kandideerimistaotluse vastuvõtmine otsustati.2. Kui isikut ei kanta valijate registrisse või kui keeldutakse tema valijate registrisse kandmise taotluse vastuvõtmisest või kui tema kandideerimistaotlus tagasi lükatakse, on kõnealusel isikul õigus õiguskaitsevahenditele samadel tingimustel, mida elukohaliikmesriigi õigusaktid näevad ette selliste valijate või kandideerimisõiguslike isikute puhul, kes on tema kodanikud.Artikkel 11Elukohaliikmesriik teatab artikli 3 kohaselt hääle- ja kandideerimisõiguslikele isikutele õigeaegselt ja asjakohasel viisil hääletamis- ja kandideerimisõiguse kasutamise tingimustest ja üksikasjalikust korrast selles riigis.III PEATÜKKErandid ja üleminekusättedArtikkel 121. Kui 1. jaanuaril 1996 on liikmesriigis hääleõiguslikus vanuses ja kõnealuses riigis elavate, kuid kodakondsuseta liidu kodanike osa suurem kui 20 % seal elavate hääleõiguslikus vanuses liidu kodanike koguarvust, võib kõnealune liikmesriik erandina käes-olevast direktiivist:a) reserveerida hääletamisõiguse artikli 3 kohaselt hääleõiguslikele isikutele, kes on kõnealuses liikmesriigis elanud miinimumperioodi, mis ei tohi olla pikem kui omavalitsuse valitud esinduskogu ametiaeg;b) reserveerida kandideerimisõiguse artikli 3 kohaselt kandideerimisõiguslikele isikutele, kes on kõnealuses liikmesriigis elanud miinimumperioodi, mis ei tohi olla pikem kui omavalitsuse valitud esinduskogu kaks ametiaega; ningc) võtta asjakohased meetmed kandidaatide nimekirjade koosseisu suhtes, et eelkõige soodustada mõne teise liikmesriigi kodakondsusega liidu kodanike integratsiooni.2. Belgia Kuningriik võib erandina käesoleva direktiivi sätetest kohaldada lõike 1 punkti a sätteid piiratud arvu omavalitsusüksuste suhtes, kelle nimekirja ta edastab vähemalt üks aasta enne omavalitsusüksuse valimisi, mille puhul ta kavatseb erandit rakendada.3. Kui 1. jaanuaril 1996 näevad liikmesriigi õigusaktid ette, et kõnealuses liikmesriigis elavatel teise liikmesriigi kodanikel on õigus valida selle riigi parlamenti ja et neid võidakse selleks kanda kõnealuse riigi valijate registrisse täpselt samadel tingimustel nagu riigi kodakondsusega valijaid, võib esimene liikmesriik erandina käesolevast direktiivist nende kodanike puhul loobuda artiklite 6—11 kohaldamisest.4. 31. detsembril 1998 ja seejärel iga kuue aasta tagant esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande kontrollimaks, kas asjaomastele liikmesriikidele vastavalt asutamislepingu artikli 8b lõikele 1 tehtud erand on veel õigustatud, ning teeb ettepaneku vajalike kohanduste tegemiseks. Lõigete 1 ja 2 alusel erandeid rakendavad liikmesriigid annavad komisjonile kogu vajaliku taustteabe.IV PEATÜKKLõppsättedArtikkel 13Aasta jooksul pärast eespool nimetatud sätete alusel organiseeritud kohalikke valimisi kõikides liikmesriikides esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi kohaldamise, sealhulgas kõikide tema jõustumisest alates valijaskonnas aset leidnud muutuste kohta ja teeb vajaduse korral ettepaneku asjakohasteks kohandusteks.Artikkel 14Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 1. jaanuari 1996. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 15Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 16Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 19. detsember 1994Nõukogu nimeleesistujaK. Kinkel[1] EÜT C 323, 21.11.1994.[2] Arvamus on esitatud 14. septembril 1994 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[3] Arvamus on esitatud 28. septembril 1994 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).--------------------------------------------------LISAKäesoleva direktiivi artikli 2 lõike 1 punkti a tähenduses on "põhiline omavalitsusüksus"Taanis:amtskommune, Københavns kommune, Frederiksberg kommune, primærkommune,Belgias:commune/gemeente/Gemeinde,Saksamaal:kreisfreie Stadt bzw. Stadtkreis; Kreis;Gemeinde, Bezirk in der Freien und Hansestadt Hamburg und im Land Berlin;Stadtgemeinde Bremen in der Freien Hansestadt Bremen,Stadt-, Gemeinde-, oder Ortsbezirke bzw. Ortschaften,Kreekas:χοινότης;δήμος;Hispaanias:municipio,entidad de ámbito territorial inferior al municipal,Prantsusmaal:commune,arrondissement dans les villes déterminées par la législation interne, section de communeIirimaal:country, county borough,borough, urban district, town,Itaalias:comune,circoscrizione,Luksemburgis:commune,Madalmaades:gemeente,deelgemeente,Portugalis:município,freguesia,Ühendkuningriigis:counties in England; counties, county boroughs and communities in Wales; regions and Islands in Scotland; districts in England, Scotland and Northern Ireland; London boroughs; parishes in England; the City of London in relation to ward elections for common councilmen.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 19. detsember 1977, millega muudetakse direktiive 66/400/EMÜ, 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 68/193/EMÜ, 69/208/EMÜ, 70/458/EMÜ ja 70/457/EMÜ peediseemne, söödakultuuride seemne, teraviljaseemne, viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali, õli- ja kiudtaimede seemne ja köögiviljaseemne turustamise ning ühise põllumajandustaimesortide kataloogi kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31978L0055

Euroopa Liidu Teataja L 016 , 20/01/1978 Lk 0023 - 0029 Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 19 Lk 0253  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 13 Lk 0185  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 03 Köide 13 Lk 0185  Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 9 Lk 0158  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 9 Lk 0158

		Nõukogu direktiiv,19. detsember 1977,millega muudetakse direktiive 66/400/EMÜ, 66/401/EMÜ, 66/402/EMÜ, 68/193/EMÜ, 69/208/EMÜ, 70/458/EMÜ ja 70/457/EMÜ peediseemne, söödakultuuride seemne, teraviljaseemne, viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali, õli- ja kiudtaimede seemne ja köögiviljaseemne turustamise ning ühise põllumajandustaimesortide kataloogi kohta(78/55/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 43 ja 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse assamblee arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:allpool esitatud põhjustel tuleks muuta teatavaid seemne ja paljundusmaterjali turustamist käsitlevaid direktiive;kõnealuste direktiivide senistes sätetes, mis käsitlevad seemnete ja paljundusmaterjali turustamist, ei võeta arvesse tehnika arengut seoses märgistusmeetoditega; seepärast tuleks neid direktiive muuta;teatavate direktiivide puhul tuleks sätestada kiirendatud kord liikide loetelude muutmiseks seoses liikide ristamisest tulenevate kirjelduste ja hübriididega;sertifitseeritud seemnena sertifitseerimiseks ettenähtud seeme peab põhimõtteliselt olema toodetud eliitseemnest; siiski on kõnealustes direktiivides erandina lubatud teatavate liikide seemne sertifitseerimine sertifitseeritud seemnena juhul, kui seeme on toodetud ametlikult kontrollitud supereliitseemnest; kõnealune võimalus ei ole mõnede liikide puhul piisav, eriti nende puhul, mida on lubatud sertifitseerida teise põlvkonna sertifitseeritud seemnena; seepärast tuleks kõnealust võimalust laiendada, tingimusel et on ette nähtud piisavad tagatised;kiulinaseemne tarnimisel saadud kogemused näitavad, et kategooriat "kolmanda kategooria sertifitseeritud seeme" on vaja säilitada veel neli aastat; see ajapikendus peaks samuti võimaldama liikmesriikidel võtta kõik vajalikud meetmed selleks, et tagada lähitulevikus kategooriatesse "esimese põlvkonna sertifitseeritud seeme" ja "teise põlvkonna sertifitseeritud seeme" kuuluva kiulinaseemne piisavad tarned;nõukogu 29. septembri 1970. aasta direktiivis 70/457/EMÜ (ühise põllumajandustaimesortide kataloogi kohta, [3] viimati muudetud direktiiviga 73/438/EMÜ [4]) ja nõukogu 29. septembri 1970. aasta direktiivis 70/458/EMÜ (köögiviljaseemne turustamise kohta, [5] viimati muudetud direktiiviga 76/307/EMÜ [6]) sätestatakse, et alates 1. juulist 1977 ei või liikmesriigid enam riiklikult kinnitada kolmandates riikides läbiviidava sortide ametliku kontrolli ja sordi säilitamise tavasid käsitleva kontrolli samaväärsust; direktiivis 70/458/EMÜ sätestatakse, et alates 1. juulist 1977 ei või liikmesriigid enam riiklikult kinnitada kolmandates riikides koristatud seemnete samaväärsust;siiski on tõenäoline, et kõnealuse samaväärsuse ühenduse tasandil kinnitamist käsitlevaid kontrollimisi ei jõuta eespool nimetatud tähtaegade jooksul lõpetada kõikidel juhtudel, kus samaväärsus on riiklikult kinnitatud; seepärast peaks olema võimalik teha kiirendatud korras otsus kõnealuste tähtaegade pikendamise kohta teatavatel juhtudel, et vältida häireid tavapärastes kaubavoogudes,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/400/EMÜ (peediseemne turustamise kohta, [7] viimati muudetud direktiiviga 76/331/EMÜ [8]) muudetakse järgmiselt.1. Artikkel 11 asendatakse järgmisega:"Artikkel 111. Liikmesriigid nõuavad, et eliitseemne ja sertifitseeritud seemne pakendid, v.a sertifitseeritud seemne EMÜ väikepakendid:a) oleksid märgistatud pakendil asuva eelnevalt kasutamata ametliku etiketiga, mis vastab III lisa punktis A sätestatud tingimustele ja millel esitatud andmed on ühes ühenduse ametlikus keeles. Eliitseemne puhul peab etikett olema valge ja sertifitseeritud seemne puhul sinine. Kui etikett on varustatud auguga, peab selle kinnituskoht olema kõikidel juhtudel fikseeritud ametliku pitseriga. Kui eliitseeme ei vasta artikli 4 punktis a nimetatud juhtudel käesoleva direktiivi I lisas sätestatud tingimustele idanevuse osas, märgitakse see etiketile. On lubatud kasutada isekleepuvaid ametlikke etikette. Artiklis 21 sätestatud korras võib lubada, et ettenähtud andmed trükitakse ametliku järelevalve all kustutamatult pakendile vastavalt etiketi näidisele;b) sisaldaksid etiketiga sama värvi ametlikku dokumenti, milles on esitatud vähemalt III lisa punkti A I osa punktides 3, 4, 5, 10 ja 11 nõutav teave. Kõnealune dokument koostatakse nii, et seda ei saa segi ajada punktis a osutatud ametliku etiketiga. Kõnealune dokument ei ole vajalik, kui andmed on trükitud kustutamatult otse pakendile või kui vastavalt punkti a sätetele on kasutatud isekleepuvat või rebenemiskindlast materjalist etiketti.2. Liikmesriigid võivad eliitseemne väikepakendite puhul näha ette erandid lõikest 1, juhul kui kõnealustel pakenditel on märge: "Lubatud turustada üksnes … (asjaomane liikmesriik)"."2. Artiklis 11b asendatakse sõna "ametlikult" järgmise tekstiga: "ametlikult või ametliku järelevalve all".3. Artikli 14 lõike 1 esimeses taandes asendatakse tekst "ametlikult märgistatud ja pitseeritud" järgmise tekstiga: "ametlikult või ametliku järelevalve all märgistatud ja pitseeritud".4. III lisa punkti A I osale lisatakse järgmine punkt:"12. Kui vähemalt idanevust on uuesti kontrollitud, võidakse märkida sõnad "uuesti kontrollitud … (kuu ja aasta)" ning kõnealuse uuesti kontrollimise eest vastutava talituse nimi. Kõnealuse teabe võib esitada ametlikule etiketile kinnitatud ametlikul kleebisel."Artikkel 2Nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/401/EMÜ (söödakultuuride seemnete turustamise kohta, [9] viimati muudetud direktiiviga 75/444/EMÜ [10]) muudetakse järgmiselt.1. Artiklile 2 lisatakse järgmised lõiked:"1a. Teaduse ja tehnika arengut silmas pidades lõike 1 punktis A osutatud liikide loetellu tehtavad muudatused, mis käsitlevad käesoleva direktiiviga hõlmatud liikide ristamisest tulenevaid kirjeldusi ja hübriide, võetakse vastu artiklis 21 sätestatud korras.1b. Liikmesriikidele võib artiklis 21 sätestatud korras anda õiguse lubada erandina lõike 1 punkti C alapunktist a sertifitseerida sertifitseeritud seemnena isetolmlevate või apomiktiliste liikide seemet, mis on esitatud sertifitseerimiseks eliitseemnena ja mis on toodetud otse eliitseemnele eelneva põlvkonna seemnest, kuid mida ei ole ametlikult kontrollitud. Käesolevat sätet ei kohaldata hübriidseemne suhtes. Sertifitseeritud seemnena sertifitseerimine võib toimuda üksnes sertifitseerimist taotleva isiku vastava taotluse ja aretaja nõusoleku korral ning juhul, kui ametlikult võetud proovidel põhinev ja hiljemalt asjaomase seemne kasvuperioodil läbiviidud ametlik järelkontroll näitab, et eelmise põlvkonna seemned on sordiehtsuse ja -puhtuse osas vastanud eliitseemnele kehtestatud nõuetele. Sellisel juhul teatab aretaja proovide võtmise ajal eelmise põlvkonna seemne tootmisel kasutatud kogupindala. Teaduse ja tehnika arengut silmas pidades võib kõnealuseid tingimusi muuta artiklis 21 sätestatud korras.Liikmesriigid nõuavad, et esimeses lõigus osutatud loa alusel turustatava seemne ametlikule etiketile oleks märgitud: "Lubatud turustada üksnes … (asjaomane liikmesriik)"; lisaks sellele võivad liikmesriigid sellisel juhul nõuda, et ametlikul etiketil oleks ka märge: "ette nähtud üksnes edasiseks paljundamiseks"."2. Artikkel 10 asendatakse järgmisega:"Artikkel 101. Liikmesriigid nõuavad, et eliitseemne, sertifitseeritud seemne ja tarbeseemne pakendid, v.a sertifitseeritud seemne ja tarbeseemne EMÜ B-väikepakendid:a) oleksid märgistatud pakendil asuva eelnevalt kasutamata ametliku etiketiga, mis vastab IV lisa punktis A sätestatud tingimustele ja millel esitatud andmed on ühes ühenduse ametlikus keeles. Eliitseemne puhul peab etikett olema valge, eliitseemnele järgneva esimese põlvkonna sertifitseeritud seemne puhul sinine, järgmiste põlvkondade sertifitseeritud seemne puhul punane ja tarbeseemne puhul pruun. Kui etikett on varustatud auguga, peab selle kinnituskoht olema kõikidel juhtudel fikseeritud ametliku pitseriga. Kui eliitseeme või sertifitseeritud seeme ei vasta artikli 4 punktis a nimetatud juhtudel käesoleva direktiivi II lisas sätestatud tingimustele idanevuse osas, märgitakse see etiketile. On lubatud kasutada isekleepuvaid ametlikke etikette. Artiklis 21 sätestatud korras võib lubada, et ettenähtud andmed trükitakse ametliku järelevalve all kustutamatult pakendile vastavalt etiketi näidisele;b) sisaldaksid etiketiga sama värvi ametlikku dokumenti, milles on esitatud vähemalt IV lisa punkti A I osa punkti a alapunktides 3, 4 ja 5 ja tarbeseemne puhul punkti b alapunktides 2, 4 ja 5 nõutav teave. Kõnealune dokument koostatakse nii, et seda ei saa segi ajada punktis a osutatud ametliku etiketiga. Kõnealune dokument ei ole vajalik, kui andmed on trükitud kustutamatult otse pakendile või kui vastavalt punkti a sätetele on kasutatud isekleepuvat või rebenemiskindlast materjalist etiketti.2. Liikmesriigid võivad eliitseemne väikepakendite puhul näha ette erandid lõikest 1, juhul kui kõnealustel pakenditel on märge: "Lubatud turustada üksnes … (asjaomane liikmesriik)"."3. Artiklis 10b asendatakse sõna "ametlikult" järgmise tekstiga: "ametlikult või ametliku järelevalve all".4. Artikli 14 lõike 1 esimeses ja teises taandes asendatakse tekst "ametlikult märgistatud ja pitseeritud" järgmise tekstiga: "ametlikult või ametliku järelevalve all märgistatud ja pitseeritud".5. IV lisa punkti A I osa punkti a lisatakse järgmine alapunkt:"12. Kui vähemalt idanevust on uuesti kontrollitud, võidakse märkida sõnad "uuesti kontrollitud … (kuu ja aasta)" ning kõnealuse uuesti kontrollimise eest vastutava talituse nimi. Kõnealuse teabe võib esitada ametlikule etiketile kinnitatud ametlikul kleebisel."6. IV lisa punkti A I osa punkti b lisatakse järgmine alapunkt:"9. Kui vähemalt idanevust on uuesti kontrollitud, võidakse märkida sõnad "uuesti kontrollitud … (kuu ja aasta)" ning kõnealuse uuesti kontrollimise eest vastutava talituse nimi. Kõnealuse teabe võib esitada ametlikule etiketile kinnitatud ametlikul kleebisel."7. IV lisa punkti A I osa punkti c lisatakse järgmine alapunkt:"7. Kui vähemalt segu kõikide osade idanevust on uuesti kontrollitud, võidakse märkida sõnad "uuesti kontrollitud … (kuu ja aasta)" ning kõnealuse uuesti kontrollimise eest vastutava talituse nimi. Kõnealuse teabe võib esitada ametlikule etiketile kinnitatud ametlikul kleebisel."Artikkel 3Nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/402/EMÜ (teraviljaseemne turustamise kohta, [11] viimati muudetud direktiiviga 75/444/EMÜ) muudetakse järgmiselt.1. Artiklile 2 lisatakse järgmised lõiked:"1a. Teaduse ja tehnika arengut silmas pidades lõike 1 punktis A osutatud liikide loetellu tehtavad muudatused, mis käsitlevad käesoleva direktiiviga hõlmatud liikide ristamisest tulenevaid kirjeldusi ja hübriide, võetakse vastu artiklis 21 sätestatud korras.1b. Liikmesriikidele võib artiklis 21 sätestatud korras anda õiguse lubada erandina lõike 1 punkti F alapunktist a või punkti G alapunktist a sertifitseerida esimese põlvkonna sertifitseeritud seemnena või teise põlvkonna sertifitseeritud seemnena isetolmlevate või apomiktiliste liikide seemet, mis on esitatud sertifitseerimiseks eliitseemnena ja mis on toodetud eliitseemnele eelneva põlvkonna seemnest, kuid mida ei ole ametlikult kontrollitud. Käesolevat sätet ei kohaldata hübriidseemne suhtes. Sertifitseeritud seemnena sertifitseerimine võib toimuda üksnes sertifitseerimist taotleva isiku vastava taotluse ja aretaja nõusoleku korral ning juhul, kui ametlikult võetud proovidel põhinev ja hiljemalt asjaomase seemne kasvuperioodil läbiviidud ametlik järelkontroll näitab, et eelmise põlvkonna seemned on sordiehtsuse ja -puhtuse osas vastanud eliitseemnele kehtestatud nõuetele. Sel juhul teatab aretaja proovide võtmise ajal eelmise põlvkonna seemne tootmisel kasutatud kogupindala. Teaduse ja tehnika arengut silmas pidades võib kõnealuseid tingimusi muuta artiklis 21 sätestatud korras.Liikmesriigid nõuavad, et esimeses lõigus osutatud loa alusel turustatava seemne ametlikule etiketile oleks märgitud: "Lubatud turustada üksnes … (asjaomane liikmesriik)"; lisaks sellele võivad liikmesriigid sellisel juhul nõuda, et ametlikul etiketil oleks ka märge "ette nähtud üksnes edasiseks paljundamiseks"."2. Artikkel 10 asendatakse järgmisega:"Artikkel 101. Liikmesriigid nõuavad, et eliitseemne ja sertifitseeritud seemne pakendid:a) oleksid märgistatud pakendil asuva eelnevalt kasutamata ametliku etiketiga, mis vastab IV lisas sätestatud tingimustele ja millel esitatud andmed on ühes ühenduse ametlikus keeles. Eliitseemne puhul peab etikett olema valge, sertifitseeritud seemne ja esimese põlvkonna sertifitseeritud seemne puhul sinine ning teise põlvkonna sertifitseeritud seemne puhul punane. Kui etikett on varustatud auguga, peab selle kinnituskoht olema kõikidel juhtudel fikseeritud ametliku pitseriga. Kui eliitseeme või maisiseeme ei vasta artikli 4 lõike 1 punktis a ja lõikes 2 nimetatud juhtudel käesoleva direktiivi II lisas sätestatud tingimustele idanevuse osas, märgitakse see etiketile. On lubatud kasutada isekleepuvaid ametlikke etikette. Artiklis 21 sätestatud korras võib lubada, et ettenähtud andmed trükitakse ametliku järelevalve all kustutamatult pakendile vastavalt etiketi näidisele;b) sisaldaksid etiketiga sama värvi ametlikku dokumenti, milles on esitatud vähemalt IV lisa punkti A alapunkti a punktides 3, 4 ja 5 nõutav teave. Kõnealune dokument koostatakse nii, et seda ei saa segi ajada punktis a osutatud ametliku etiketiga. Kõnealune dokument ei ole vajalik, kui andmed on trükitud kustutamatult otse pakendile või kui vastavalt punkti a sätetele on kasutatud isekleepuvat või rebenemiskindlast materjalist etiketti.2. Liikmesriigid võivad väikepakendite puhul näha ette erandid lõikest 1, juhul kui kõnealustel pakenditel on märge: "Lubatud turustada üksnes … (asjaomane liikmesriik)".3. Artiklis 21 sätestatud korras võib liikmesriikidel kuni 30. juunini 1980 lubada kohaldada sätteid, millega lubatakse turustada teraviljaseemet, mille pakendil on ettenähtud andmed esitatud muul viisil kui lõike 1 punkti a kuuendas lauses sätestatud."3. Artikli 14 lõikes 1 asendatakse tekst "ametlikult märgistatud ja pitseeritud" järgmise tekstiga: "ametlikult või ametliku järelevalve all märgistatud ja pitseeritud".4. IV lisa punkti A alapunkti a lisatakse järgmine punkt:"10. Kui vähemalt idanevust on uuesti kontrollitud, võidakse märkida sõnad "uuesti kontrollitud … (kuu ja aasta)" ning kõnealuse uuesti kontrollimise eest vastutava talituse nimi. Kõnealuse teabe võib esitada ametlikule etiketile kinnitatud ametlikul kleebisel."5. IV lisa punkti A alapunkti b lisatakse järgmine punkt:"7. Kui vähemalt segu kõikide osade idanevust on uuesti kontrollitud, võidakse märkida sõnad "uuesti kontrollitud … (kuu ja aasta)" ning kõnealuse uuesti kontrollimise eest vastutava talituse nimi. Kõnealuse teabe võib esitada ametlikule etiketile kinnitatud ametlikul kleebisel."Artikkel 4Nõukogu 9. aprilli 1968. aasta direktiivi 68/193/EMÜ (viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali turustamise kohta, [12] viimati muudetud direktiiviga 74/648/EMÜ [13]) artiklile 10 lisatakse järgmine lõige:"1a. Sellest hoolimata võivad liikmesriigid lubada, et 10 samade omadustega juurdunud pookokste pakendit või kimpu või viis samade omadustega juurdunud pistikute pakendit või kimpu märgistatakse üksnes ühe etiketiga, mis vastab IV lisas esitatud tingimustele. Sel juhul seotakse pakendid või kimbud kokku nii, et nende lahutamisel seos rikutakse ja seda ei ole võimalik uuesti kasutada. Etikett kinnitatakse kõnealuse seosega. Pakendi uuesti sulgemine on keelatud."Artikkel 5Nõukogu 30. juuni 1969. aasta direktiivi 69/208/EMÜ (õli- ja kiudtaimede seemne turustamise kohta, [14] viimati muudetud direktiiviga 75/444/EMÜ) muudetakse järgmiselt.1. Artiklile 2 lisatakse järgmised lõiked:"1a. Teaduse ja tehnika arengut silmas pidades lõike 1 punktis A osutatud liikide loetellu tehtavad muudatused, mis käsitlevad käesoleva direktiiviga hõlmatud liikide ristamisest tulenevaid kirjeldusi ja hübriide, võetakse vastu artiklis 20 sätestatud korras.1b. Liikmesriikidele võib artiklis 20 sätestatud korras anda õiguse lubada erandina lõike 1 punkti D alapunktist a või punkti E alapunktist a sertifitseerida esimese põlvkonna sertifitseeritud seemnena või teise põlvkonna sertifitseeritud seemnena isetolmlevate või apomiktiliste liikide seemet, mis on esitatud sertifitseerimiseks eliitseemnena ja mis on toodetud eliitseemnele eelneva põlvkonna seemnest, kuid mida ei ole ametlikult kontrollitud. Käesolevat sätet ei kohaldata hübriidseemne suhtes. Sertifitseeritud seemnena sertifitseerimine võib toimuda üksnes sertifitseerimist taotleva isiku vastava taotluse ja aretaja nõusoleku korral ning juhul, kui ametlikult võetud proovidel põhinev ja hiljemalt asjaomase seemne kasvuperioodil läbiviidud ametlik järelkontroll näitab, et eelmise põlvkonna seemned on sordiehtsuse ja -puhtuse osas vastanud eliitseemnele kehtestatud nõuetele. Sellisel juhul teatab aretaja proovide võtmise ajal eelmise põlvkonna seemne tootmisel kasutatud kogupindala. Teaduse ja tehnika arengut silmas pidades võib kõnealuseid tingimusi muuta artiklis 20 sätestatud korras.Liikmesriigid nõuavad, et esimeses lõigus osutatud loa alusel turustatava seemne ametlikule etiketile oleks märgitud: "Lubatud turustada üksnes … (asjaomane liikmesriik)"; lisaks sellele võivad liikmesriigid sellisel juhul nõuda, et ametlikul etiketil oleks ka märge "ette nähtud üksnes edasiseks paljundamiseks"."2. Artikli 2 lõike 2 punktis c asendatakse kuupäev 30. juuni 1978 kuupäevaga 30. juuni 1982.3. Artikli 10 lõiked 1 ja 2 asendatakse järgmisega:"1. Liikmesriigid nõuavad, et eliitseemne, sertifitseeritud seemne ja tarbeseemne pakendid:a) oleksid märgistatud pakendil asuva eelnevalt kasutamata ametliku etiketiga, mis vastab IV lisas sätestatud tingimustele ja millel esitatud andmed on ühes ühenduse ametlikus keeles. Eliitseemne puhul peab etikett olema valge, eliitseemnele järgneva esimese põlvkonna sertifitseeritud seemne puhul sinine, järgmiste põlvkondade sertifitseeritud seemne puhul punane ja tarbeseemne puhul pruun. Kui etikett on varustatud auguga, peab selle kinnituskoht olema kõikidel juhtudel fikseeritud ametliku pitseriga. Kui eliitseeme ei vasta artikli 4 punktis a nimetatud juhtudel käesoleva direktiivi II lisas sätestatud tingimustele idanevuse osas, märgitakse see etiketile. On lubatud kasutada isekleepuvaid ametlikke etikette. Artiklis 20 sätestatud korras võib lubada, et ettenähtud andmed trükitakse ametliku järelevalve all kustutamatult pakendile vastavalt etiketi näidisele;b) sisaldaksid etiketiga sama värvi ametlikku dokumenti, milles on esitatud vähemalt IV lisa punkti A alapunkti a punktides 4, 5 ja 6 ning tarbeseemne puhul alapunkti b punktides 2, 5 ja 6 nõutav teave. Kõnealune dokument koostatakse nii, et seda ei saa segi ajada punktis a osutatud ametliku etiketiga. Kõnealune dokument ei ole vajalik, kui andmed on trükitud kustutamatult otse pakendile või kui vastavalt punkti a sätetele on kasutatud isekleepuvat või rebenemiskindlast materjalist etiketti.2. Liikmesriigid võivad väikepakendite puhul näha ette erandid lõikest 1, juhul kui kõnealustel pakenditel on märge: "Lubatud turustada üksnes … (asjaomane liikmesriik)"."4. Artikli 13 lõikes 1 asendatakse tekst "ametlikult märgistatud ja pitseeritud" järgmise tekstiga: "ametlikult või ametliku järelevalve all märgistatud ja pitseeritud".5. IV lisa punkti A alapunkti a lisatakse järgmine punkt:"11. Kui vähemalt idanevust on uuesti kontrollitud, võidakse märkida sõnad "uuesti kontrollitud … (kuu ja aasta)" ning kõnealuse uuesti kontrollimise eest vastutava talituse nimi. Kõnealuse teabe võib esitada ametlikule etiketile kinnitatud ametlikul kleebisel."6. IV lisa punkti A alapunkti b lisatakse järgmine punkt:"10. Kui vähemalt idanevust on uuesti kontrollitud, võidakse märkida sõnad "uuesti kontrollitud … (kuu ja aasta)" ning kõnealuse uuesti kontrollimise eest vastutava talituse nimi. Kõnealuse teabe võib esitada ametlikule etiketile kinnitatud ametlikul kleebisel."Artikkel 6Direktiivi 70/457/EMÜ artikli 21 lõikele 2 lisatakse järgmine lause:"Kolmandate riikide puhul võib kõnealust ajavahemikku pikendada artiklis 23 sätestatud korras, juhul ja niikaua kui olemasolev teave ei võimalda kindlaksmääramist vastavalt lõikele 1."Artikkel 7Nõukogu direktiivi 70/458/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artiklile 2 lisatakse järgmised lõiked:"1a. Teaduse ja tehnika arengut silmas pidades lõike 1 punktis A osutatud liikide loetellu tehtavad muudatused, mis käsitlevad käesoleva direktiiviga hõlmatud liikide ristamisest tulenevaid kirjeldusi ja hübriide, võetakse vastu artiklis 40 sätestatud korras.1b. Liikmesriikidele võib artiklis 40 sätestatud korras anda õiguse lubada erandina lõike 1 punkti C alapunktist a sertifitseerida sertifitseeritud seemnena isetolmlevate või apomiktiliste liikide seemet, mis on esitatud sertifitseerimiseks eliitseemnena ja mis on toodetud otse eliitseemnele eelneva põlvkonna seemnest, kuid mida ei ole ametlikult kontrollitud. Käesolevat sätet ei kohaldata hübriidseemne suhtes. Sertifitseeritud seemnena sertifitseerimine võib toimuda üksnes sertifitseerimist taotleva isiku vastava taotluse ja aretaja nõusoleku korral ning juhul, kui ametlikult võetud proovidel põhinev ja hiljemalt asjaomase seemne kasvuperioodil läbiviidud ametlik järelkontroll näitab, et eelmise põlvkonna seemned on sordiehtsuse ja -puhtuse osas vastanud eliitseemnele kehtestatud nõuetele. Sellisel juhul teatab aretaja proovide võtmise ajal eelmise põlvkonna seemne tootmisel kasutatud kogupindala. Teaduse ja tehnika arengut silmas pidades võib kõnealuseid tingimusi muuta artiklis 40 sätestatud korras.Liikmesriigid nõuavad, et esimeses lõigus osutatud loa alusel turustatava seemne ametlikule etiketile oleks märgitud: "Lubatud turustada üksnes … (asjaomane liikmesriik)"; lisaks sellele võivad liikmesriigid sellisel juhul nõuda, et ametlikul etiketil oleks ka märge: "ette nähtud üksnes edasiseks paljundamiseks"."2. Artikli 26 lõige 1 asendatakse järgmisega:"1. Liikmesriigid nõuavad, et eliitseemne ja sertifitseeritud seemne pakendid, v.a sertifitseeritud seemne väikepakendid:a) oleksid märgistatud pakendil asuva eelnevalt kasutamata ametliku etiketiga, mis vastab IV lisa punktis A sätestatud tingimustele ja millel esitatud andmed on ühes ühenduse ametlikus keeles. Etiketi võib paigutada läbipaistva pakendi sisse, tingimusel et etikett on loetav läbi pakendi. Eliitseemne puhul peab etikett olema valge ja sertifitseeritud seemne puhul sinine. Kui etikett on varustatud auguga, peab selle kinnituskoht olema kõikidel juhtudel fikseeritud ametliku pitseriga. Kui eliitseeme ei vasta artiklis 21 nimetatud juhtudel käesoleva direktiivi II lisas sätestatud tingimustele idanevuse osas, märgitakse see etiketile. On lubatud kasutada isekleepuvaid ametlikke etikette. Artiklis 40 sätestatud korras võib lubada, et ettenähtud andmed trükitakse ametliku järelevalve all kustutamatult pakendile vastavalt etiketi näidisele;b) sisaldaksid etiketiga sama värvi ametlikku dokumenti, milles on esitatud vähemalt IV lisa punkti A alapunkti a punktides 4, 5, 6 ja 7 nõutav teave. Kõnealune dokument koostatakse nii, et seda ei saa segi ajada punktis a osutatud ametliku etiketiga. Kõnealune dokument ei ole vajalik, kui andmed on trükitud kustutamatult otse pakendile või kui vastavalt punkti a sätetele on etikett läbipaistva pakendi sees või kui on kasutatud isekleepuvat või rebenemiskindlast materjalist etiketti."3. Artiklile 26 lisatakse järgmine lõige:"1a. Liikmesriigid võivad eliitseemne väikepakendite puhul näha ette erandid lõikest 1, juhul kui kõnealustel pakenditel on märge: "Lubatud turustada üksnes … (asjaomane liikmesriik)"."4. Artikli 30 lõikes 1 asendatakse tekst "ametlikult märgistatud ja pitseeritud" järgmise tekstiga: "ametlikult või ametliku järelevalve all märgistatud ja pitseeritud".5. Artikli 32 lõikesse 2 lisatakse järgmine lause:"Kolmandate riikide puhul võib kõnealust ajavahemikku pikendada artiklis 40 sätestatud korras, juhul ja niikaua kui olemasolev teave ei võimalda kindlaksmääramist vastavalt lõikele 1."Artikkel 8Liikmesriigid jõustavad õigusnormid, mis on vajalikud:- artikli 6 ja artikli 7 lõike 5 järgimiseks, 1. juuliks 1977,- artikli 5 lõike 2 järgimiseks, 1. juuliks 1978,- käesoleva direktiivi muude sätete järgimiseks, hiljemalt 1. juuliks 1979.Artikkel 9Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 19. detsember 1977Nõukogu nimeleesistujaH. Simonet[1] EÜT L 183, 1.8.1977, lk 64.[2] EÜT C 180, 28.7.1977, lk 29.[3] EÜT L 225, 12.10.1970, lk 1.[4] EÜT L 356, 27.12.1973, lk 79.[5] EÜT L 225, 12.10.1970, lk 7.[6] EÜT L 72, 18.3.1976, lk 16.[7] EÜT 125, 11.7.1966, lk 2290/66.[8] EÜT L 83, 30.3.1976, lk 34.[9] EÜT 125, 11.7.1966, lk 2298/66.[10] EÜT L 196, 26.7.1975, lk 6.[11] EÜT 125, 11.7.1966, lk 2309/66.[12] EÜT L 93, 17.4.1968, lk 15.[13] EÜT L 352, 28.12.1974, lk 43.[14] EÜT L 169, 10.7.1969, lk 3.--------------------------------------------------