title: Komisjoni direktiiv 1999/97/EÜ, 13. detsember 1999, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/21/EÜ laevaohutust, reostuse vältimist ning elu- ja töötingimusi laevadel käsitlevate rahvusvaheliste standardite rakendamise kohta ühenduse sadamaid kasutavate ja liikmesriikide jurisdiktsiooni all olevates vetes sõitvate laevade suhtes (sadamariigi kontroll)EMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31999L0097

Euroopa Liidu Teataja L 331 , 23/12/1999 Lk 0067 - 0070

		Komisjoni direktiiv 1999/97/EÜ,13. detsember 1999,millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/21/EÜ laevaohutust, reostuse vältimist ning elu- ja töötingimusi laevadel käsitlevate rahvusvaheliste standardite rakendamise kohta ühenduse sadamaid kasutavate ja liikmesriikide jurisdiktsiooni all olevates vetes sõitvate laevade suhtes (sadamariigi kontroll)(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 19. juuni 1995. aasta direktiivi 95/21/EÜ laevaohutust, reostuse vältimist ning elu- ja töötingimusi laevadel käsitlevate rahvusvaheliste standardite rakendamise kohta ühenduse sadamaid kasutavate ja liikmesriikide jurisdiktsiooni all olevates vetes sõitvate laevade suhtes (sadamariigi kontroll), [1] viimati muudetud direktiiviga 98/42/EÜ, [2] eriti selle artiklit 19,ning arvestades, et:(1) on vaja võtta arvesse Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) konventsioonide, protokollide, koodeksite ja resolutsioonide jõustunud muudatusi ja vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi arenguid;(2) ühenduse sadamates vastavalt direktiivile 95/21/EÜ kinni peetud laevu käsitleva teabe avaldamine võib mõjutada laevaomanikke vigu kõrvaldama, ilma et neid selleks sunnitaks, ja tõsta ohutusalase teadlikkuse taset mereveonduses;(3) selleks tuleks avaldatava teabe loetelu laiendada, eelkõige lisada üksikasjalikumad andmed asjaomase laeva, selle kinnipidamise ja võetud meetme kohta, samuti teave laevade kohta, millel on keelatud sissesõit ühenduse sadamatesse; tuleks täpsemalt osutada juhtudele, kus laeva kinnipidamiseni viinud puudused on seotud klassifikatsiooniühingute järelevalveülesannetega; selle meetme tõhusust tuleks suurendada teabe sagedasema ehk igakuise avaldamise kaudu;(4) laevade kontrollimist käsitlevate andmete läbipaistvuse parandamine on vajalik ja tähtis tegur nii ühenduse kui ülemaailmse mereliikluse kvaliteedi edendamiseks; liikmesriigid ja komisjon peaksid koos töötades kindaks määrama selle teabe laialdase ja õigeaegse avaldamise viisid;(5) liikmesriigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed, et kõrvaldada mis tahes õiguslikud takistused, mis piiravad kontrollitud ja kinni peetud ning ühenduse sadamatesse sissesõidu keelu saanud laevade nimekirjade avaldamist, eelkõige muutes vajaduse korral oma andmekaitset käsitlevaid siseriiklikke õigusakte;(6) direktiivi 95/21/EÜ I lisa II osas kirjeldatud üldist väljavalimistegurit tuleb parandada selle rakendamise käigus saadud kogemusi silmas pidades; väljavalimisteguri väärtust võib vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi raames tihti kohandada ja seejärel lisada süsteemi Sirenac; laeva väljavalimisteguri väärtuse teadasaamiseks piisab andmebaasis Sirenac päringu tegemisest; seetõttu ei ole vaja lisada kõnealust väärtust direktiivi 95/21/EÜ;(7) direktiivi 95/21/EÜ II lisas nimetatud tunnistuste ja dokumentide loetelu tuleks muuta, võttes arvesse rahvusvaheliste õigusaktide jõustunud muudatusi;(8) käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas nõukogu direktiivi 93/75/EMÜ, [3] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 98/74/EÜ, [4] artikli 12 alusel moodustatud komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 95/21/EÜ muudetakse järgmiselt.1. Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:a) punktis 1 asendatakse sõnad "1. juulil 1998 jõus olevate" sõnadega "1. juuli 1999 jõus olevate";b) punktis 2 asendatakse sõnad "14. jaanuari 1998 seisuga" sõnadega "1. juuli 1999 seisuga".2. Artikkel 15 asendatakse järgmisega:"Artikkel 15Teabe avaldamine1. Iga liikmesriigi pädev asutus võtab vajalikud meetmed, et VIII lisa I osas loetletud andmed kinnipeetud laevade ja niisuguste laevade kohta, millel eelmise kuu jooksul keelati sissesõit kõnealuse liikmesriigi sadamasse, avaldatakse vähemalt kord kuus.2. VIII lisa I ja II osas nimetatud süsteemi Sirenac kaudu saadav teave liikmesriikide sadamates kontrollitud laevade kohta avalikustatakse asjakohase tehnilise korra kohaselt võimalikult peatselt pärast kontrollimise lõppu või kui kinnipidamiskorraldus on tühistatud.3. Liikmesriigid ja komisjon teevad koostööd lõikes 2 nimetatud asjakohase tehnilise korra kehtestamiseks.4. Infosüsteemi Sirenac muudetakse vajaduse korral eespool nimetatud nõuete rakendamiseks."3. I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisas sätestatule.4. II lisa muudetakse järgmiselt:a) teise punkti seitsmes taane asendatakse järgmisega:"— vabastamise tunnistus, millele on vajaduse korral lisatud lastinimekiri,";b) punkti 28 järele lisatakse järgmine tekst:"29. Prügimajanduse kava ja prügiregister.30. Otsuste langetamise abisüsteem reisilaeva kaptenite jaoks.31. Mereotsingute ja -pääste konventsiooni koostöökava kindlaksmääratud marsruudil liikuvate reisilaevade jaoks.32. Reisilaevade tööpiirangute loetelu.33. Andmed puistlastilaeva trimmi ja püstivuse kohta.34. Puistlastilaevade lastimis- ja lossimisplaan."5. Lisatakse uus, VIII lisa vastavalt käesoleva direktiivi lisas sätestatule.Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 12 kuud pärast direktiivi vastuvõtmist. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 13. detsember 1999Komisjoni nimelasepresidentLoyola de Palacio[1] EÜT L 157, 7.7.1995, lk 1.[2] EÜT L 184, 27.6.1998, lk 40.[3] EÜT L 247, 5.10.1993, lk 19.[4] EÜT L 276, 13.10.1998, lk 7.--------------------------------------------------LISA1. I lisa muudetakse järgmiselt:a)I osa punktis 6 lisatakse sõna "peatatud" järele sõnad "või tühistatud";b) II osa asendatakse järgmisega:"II. Üldine väljavalimistegurJärgmisi laevu loetakse kontrollimise seisukohast prioriteetseks.1. Laevad, mis külastavad liikmesriigi sadamat esimest korda pärast 12kuulist või pikemat vaheaega. Nende kriteeriumide kohaldamisel võtavad liikmesriigid arvesse ka neid kontrollimisi, mida on teinud teised vastastikuse mõistmise memorandumi liikmed. Kui selle kohta ei ole nõuetekohaseid andmeid, toetuvad liikmesriigid olemasolevatele andmebaasi Sirenac andmetele ja kontrollivad neid laevu, mida ei ole registreeritud andmebaasis Sirenac pärast selle jõustumist 1. jaanuaril 1993.2. Laevad, mida eelneva kuue kuu jooksul ei ole ükski liikmesriik kontrollinud.3. Laevad, mille konventsioonide alusel välja antud põhikirjajärgsed tunnistused laeva konstruktsiooni ja varustuse kohta ja klassifikatsioonitunnistused on välja andnud organisatsioon, mida ei ole tunnustatud laevade kontrolli ja ülevaatust tegevaid organisatsioone ja veeteede ameti vastava tegevuse ühiseid eeskirju ja standardeid käsitleva nõukogu 22. novembri 1994. aasta direktiiviga 94/57/EÜ (EÜT L 319, 12.12.1994, lk 20) kehtestatud tingimuste kohaselt.4. Laevad, mille lipuriik esineb kolmel järjestikusel aastal vastastikuse mõistmise memorandumi aastaaruandes avaldatud kinnipidamiste ja viivituste tabelis keskmisest sagedamini.5. Laevad, millel on lubatud liikmesriigi sadamast lahkuda teatavatel tingimustel, näiteks:a) puudused, mis tuleb enne lahkumist kõrvaldada;b) puudused, mis tuleb kõrvaldada järgmises sadamas;c) puudused, mis tuleb kõrvaldada 14 päeva jooksul;d) puudused, mille kohta on ette nähtud muud tingimused.Kui laevaga seotud meetmed on võetud ja kõik puudused on kõrvaldatud, võetakse seda arvesse.6. Laevad, mille kohta on registreeritud puudusi eelmise kontrollimise ajal, vastavalt puuduste arvule.7. Laevad, mis on kinni peetud eelmises sadamas.8. Laevad, mille lipuriik ei ole ratifitseerinud käesoleva direktiivi artiklis 2 nimetatud kõiki asjaomaseid rahvusvahelisi konventsioone.9. Laevad, mille lipuriigis esineb keskmiselt suuremal määral puudusi.10. Laevad, mille klassis esineb keskmisest rohkem puudusi.11. Sellesse kategooriasse kuuluvad laevad, millele on määratud laiendatud kontroll (vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 7).12. Muud laevad, mis on vanemad kui 13 aastat.Eespool nimetatud laevade tähtsusjärjekorra määramisel võtab pädev asutus vastavalt vastastikuse mõistmise Pariisi memorandumi I lisa 1. jaole arvesse infosüsteemis Sirenac esitatud üldisest väljavalimistegurist lähtuvat järjekorda. Suurem väljavalimistegur tähendab, et tähtsusjärjekorras ollakse eespool. Väljavalimistegur on vastastikuse mõistmise memorandumi raames määratletud kohaldatavate väljavalimistegurite väärtuste summa. Punkte 5, 6 ja 7 kohaldatakse ainult viimase 12 kuu jooksul korraldatud kontrollimiste suhtes. Üldine väljavalimistegur ei tohi olla väiksem kui punktides 3, 4, 8, 9, 10, 11 ja 12 sätestatud väärtuste summa.Kui kolme kuu jooksul alates uute väljavalimistegurite väärtuste kehtestamisest vastastikuse mõistmise memorandumi raames leiab komisjon, et need väärtused ei ole õiged, võib ta direktiivi 95/21/EÜ artiklis 19 sätestatud korras otsustada, et käesoleva direktiivi kohaldamisel nimetatud väärtused ei kehti."2. Lisatakse uus, VIII lisa:"VIII LISALiikmesriikide sadamates toimunud kinnipidamiste ja kontrollimistega seotud teabe avaldamine(nagu on sätestatud artiklis 15)I. Artikli 15 lõike 1 kohaselt avaldatud teave sisaldab järgmist:- laeva nimi,- IMO number,- laeva liik,- tonnaaž (GT),- ehitusaasta,- laevaomaniku või kasutaja nimi ja aadress,- lipuriik,- vastavalt vajadusele klassifikatsiooniühing või -ühingud, kes on väljastanud sellele laevale võimalikud klassifikatsioonitunnistused,- klassifikatsiooniühing või -ühingud ja/või mis tahes isikud, kes on vastavalt konventsioonidele väljastanud lipuriigi poolt sellele laevale tunnistusi, kaasa arvatud antud tunnistuste nimetamine,- kinnipidamiste arv eelnenud 24 kuu jooksul,- kinnipidav riik ja sadam,- kinnipidamiskorralduse tühistamise kuupäev,- kinnipidamise kestus päevades,- avastatud puuduste arv ja kinnipidamise põhjused selgelt ja täpselt,- kui laeva suhtes kohaldatakse ühenduse sadamatesse sissesõidu keeldu, siis selle meetme põhjused selgelt ja täpselt,- märge selle kohta, kas asjaomase ülevaatuse korraldanud klassifikatsiooniühing või eraõiguslik asutus vastutab nende puuduste eest, mis üksi või teistega koos tõid kaasa kinnipidamise,- nende laevade puhul võetud meetmete kirjeldus, millel on lubatud suunduda lähimasse sobivasse remonditöökotta või millel on keelatud sisse sõita ühenduse sadamatesse.II. Artikli 15 lõike 2 kohaselt avaldatud kontrollitud laevu käsitlev teave sisaldab järgmist:- laeva nimi,- IMO number,- laeva liik,- tonnaaž (GT),- ehitusaasta,- laevaomaniku või kasutaja nimi ja aadress,- lipuriik,- vastavalt vajadusele klassifikatsiooniühing või -ühingud, kes on väljastanud sellele laevale võimalikud klassifikatsioonitunnistused,- klassifikatsiooniühing või -ühingud ja/või mis tahes isikud, kes on vastavalt konventsioonidele väljastanud lipuriigi poolt sellele laevale tunnistusi, kaasa arvatud antud tunnistuste nimetamine,- kontrollinud riik, kontrollinud sadam ja kontrollimiskuupäev,- puuduste arv puuduste kategooriate lõikes."--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2006/111/EÜ, 16. november 2006 , liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta (kodifitseeritud versioon)   (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               17.11.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 318/17

      KOMISJONI DIREKTIIV 2006/111/EÜ,
   16. november 2006,
   liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta
   (EMPs kohaldatav tekst)
   (kodifitseeritud versioon)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 86 lõiget 3,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 25. juuni 1980. aasta direktiivi 80/723/EMÜ liikmesriikide ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse ning teatavate ettevõtjate finantsläbipaistvuse kohta (1) on korduvalt oluliselt muudetud. (2) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

               (2)

               Riigi osalusega äriühingutel on liikmesriikide rahvamajanduses oluline osa.

               (3)

               Liikmesriigid annavad mõnikord teatavatele ettevõtjatele eri- või ainuõigusi või teevad makseid või hüvitavad muul viisil neid ettevõtjaid, kellele on tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine. Kõnealused ettevõtjad konkureerivad sageli ka muude ettevõtjatega.

               (4)

               Asutamislepingu artikli 295 kohaselt ei mõjuta asutamisleping ühelgi viisil omandiõiguslikku režiimi reguleerivaid eeskirju liikmesriikides. Konkurentsieeskirjade kohaldamisel ei tohi põhjendamatut vahet teha riigi osalusega äriühingute ja eraõiguslike ettevõtjate vahel. Käesolevat direktiivi kohaldatakse nii riigi osalusega äriühingute kui ka eraõiguslike ettevõtjate suhtes.

               (5)

               Asutamislepinguga nõutakse, et komisjon tagaks, et liikmesriigid ei annaks ühisturuga kokkusobimatut abi riigi osalusega ega eraõiguslikele äriühingutele.

               (6)

               Kuid selle kohustuse täitmist kipub segama riigi ametiasutuste ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete komplekssus.

               (7)

               Asutamislepingus sisalduva nii riigi osalusega kuika eraõiguslikele äriühingutele antava abi eeskirja õiglane ja tõhus kohaldamine on võimalik ainult siis, kui need finantssuhted on läbipaistvad.

               (8)

               Riigi osalusega äriühingute suhtes kohaldatav läbipaistvus peaks võimaldama selgelt eristada riigi rolli riigi ametiasutusena ja selle rolli omanikuna.

               (9)

               Asutamislepingu artikli 86 lõikega 1 kehtestatakse liikmesriikide jaoks kohustused riigi osalusega äriühingute ja nende ettevõtjate suhtes, kellele liikmesriigid annavad eri- või ainuõigused. Asutamislepingu artikli 86 lõiget 2 kohaldatakse ettevõtjate suhtes, kellele on tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine. Asutamislepingu artikli 86 lõikes 3 nähakse ette, et komisjon tagab artikli 86 sätete kohaldamise ja sätestatakse selle tarvis vajalikud vahendid. Asutamislepingu artikli 86 sätete kohaldamiseks peab komisjonil olema vajalik teave. Seetõttu on vaja kindlaks määrata läbipaistvuse saavutamise tingimused.

               (10)

               Tuleks teha selgeks, mida tuleb mõista mõistete “riigiasutused” ja “riigi osalusega äriühingud” all.

               (11)

               Liikmesriigid erinevad territoriaalsete haldusstruktuuride poolest. Käesolevat direktiivi kohaldatakse kõigi tasandite ametiasutuste suhtes igas liikmesriigis.

               (12)

               Riigiasutustel võib olla valitsev mõju riigi osalusega äriühingutele mitte ainult siis, kui need on omanikud või kui neil on enamusosalus, vaid ka tulenevalt volitustega juhtkonnas või järelevalveasutustes seoses äriühingu tegevust reguleerivate eeskirjade või osaluste jaotamisega.

               (13)

               Riiklike vahendite eraldamine riigi osalusega äriühingutele võib olla otsene või kaudne. Läbipaistvus tuleb saavutada sõltumata sellest, kuidas neid riiklikke vahendeid eraldatakse. Samuti võib olla vajalik tagada piisava teabe kättesaadavus riiklike vahendite eraldamise põhjuste ja tegeliku kasutuse kohta.

               (14)

               Keerulised olukorrad, mis on seotud nende riigi osalusega äriühingute ja eraõiguslike ettevõtjate vormilise mitmekesisusega, kellele on antud eri- või ainuõigused või tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine, samuti üheainsa ettevõtja võimalike tegevusalade hulk ning turu liberaliseerimise erinev määr eri liikmesriikides võivad raskendada konkurentsieeskirjade ja eriti asutamislepingu artikli 86 kohaldamist. Seetõttu peavad liikmesriikidel ja komisjonil olema üksikasjalikud andmed selliste ettevõtjate sisemise finants- ja organisatsioonilise struktuuri kohta, eelkõige eraldi ning usaldusväärne raamatupidamisarvestus ühe ja sama ettevõtja eri toimingute kohta.

               (15)

               Raamatupidamisarvestuses peaksid kajastuma eri tegevusalade erinevus, iga tegevusalaga seotud kulud ja tulud ning tulude ja kulude assigneerimise ja jaotamise viisid. Eraldi raamatupidamisarvestus peaks olema kättesaadav ühelt poolt kõigi toodete ja teenuste kohta, mille suhtes liikmesriik on andnud eri- või ainuõiguse või pannud ettevõtjale üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamise, ning teiselt poolt ettevõtja iga toote ja teenuse kohta. Eraldi raamatupidamisarvestuse kohustust ei peaks kohaldama nende ettevõtjate suhtes, kelle tegevusala piirdub üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamisega ning kellel puuduvad tegevusalad väljaspool kõnealuste üldist majandushuvi pakkuvate teenuste raame. Tundub, et ei ole vaja nõuda eraldi raamatupidamisarvestust üldist majandushuvi pakkuvate teenuste või eri- või ainuõiguste vallas, kui see ei ole vajalik tulude ja kulude jaotamisel kõnealuste teenuste ja toodete ning selliste teenuste ja toodete vahel, mis ei ole seotud üldist majandushuvi pakkuvate teenuste või eri- või ainuõigustega.

               (16)

               Kõige tõhusam viis tagada konkurentsieeskirjade õiglane ja tõhus kohaldamine selliste ettevõtjate suhtes on nõuda, et liikmesriigid tagaksid asjaomaste ettevõtjate eraldi raamatupidamisarvestuse. Komisjon võttis 1996. aastal vastu teatise üldhuviteenuste kohta Euroopas (3) ja täiendas seda 2001. aasta teatisega, (4) rõhutades nende teenuste tähtsust. Tuleb arvesse võtta asjaomaste sektorite tähtsust, mis võivad hõlmata üldhuviteenuseid, asjaomaste ettevõtjate võimalikku tugevat turuseisundit ning liberaliseeritavates sektorites käivituva konkurentsi haavatavust. Proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt on vaja ja kohane läbipaistvuse põhieesmärgi saavutamiseks sätestada sellise eraldi raamatupidamisarvestuse eeskirjad. Käesolevas direktiivis piirdutakse sellega, mis on vajalik eesmärkide saavutamiseks kooskõlas asutamislepingu artikli 5 kolmanda lõigu sätetega.

               (17)

               Teatavates sektorites kohustavad ühenduse poolt vastu võetud sätted liikmesriike ja teatavaid ettevõtjaid pidama eraldi raamatupidamisarvestust. On vaja tagada ühenduse kõigi osade igasuguse majandustegevuse võrdne kohtlemine ning laiendada eraldi raamatupidamisarvestuse nõuet kõigile võrreldavatele olukordadele. Käesoleva direktiiviga ei tohiks muuta ühenduse muude sätetega samadel eesmärkidel kehtestatud erieeskirju ning seda ei tohiks kohaldada kõnealuste sätetega reguleeritavate ettevõtjate tegevuse suhtes.

               (18)

               Teatavad äriühingud tuleks käesoleva direktiivi kohaldamisest käibe suuruse tõttu välja jätta. See kehtib teatavate tegevuste suhtes, mille äritegevuse ulatus ei õigusta läbipaistvuse tagamiseks vajalikke halduskohustusi. Et võimalik mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele on piiratud, siis ei ole esialgu vaja eraldi raamatupidamisarvestust nõuda teatavat liiki teenuste osutamise kohta.

               (19)

               Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada, ilma et see piiraks asutamislepingu sätete, eriti selle artikli 86 lõike 2, artiklite 88 ja 296 kohaldamist, ega muude eeskirjade kohaldamist, milles käsitletakse liikmesriikide kohustust esitada teavet komisjonile.

               (20)

               Juhul, kui hüvitis üldist majandushuvi pakkuvate teenuste täitmise eest on kohaseks ajavahemikuks kindlaks määratud avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse tulemusena, ei ole sellistelt ettevõtjatelt vaja nõuda eraldi raamatupidamisarvestust.

               (21)

               Kui kõnealused äriühingud konkureerivad teiste äriühingutega, peaks nõutava teabe suhtes kohaldama ametisaladuse hoidmise kohustust.

               (22)

               Tootmissektoris toimiv aruandlussüsteem, mis põhineb riigiasutuste ja riigi osalusega äriühingute finantsvoogude tagantjärele kontrollimisel, võimaldab komisjonil täita oma ülesandeid. See kontrollisüsteem peab hõlmama täpsemat finantsteavet.

               (23)

               Liikmesriikide halduskoormuse piiramiseks tuleks aruandlussüsteemis ära kasutada nii avalikult kättesaadavaid andmeid kui ka teavet, mis on kättesaadav enamikule aktsionäridest. Tuleb lubada konsolideeritud aruannete esitamist. Tootmisvaldkonna suurematele äriühingutele sobimatu abi andmisel on suurim moonutav mõju konkurentsile ühisturul. Seetõttu võib praegu sellist aruandlussüsteemi kohaldada vaid nende äriühingute suhtes, mille aastakäive ületab 250 miljonit eurot.

               (24)

               Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud I lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtaegadega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   1.   Liikmesriigid tagavad ametiasutuste ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete läbipaistvuse käesoleva direktiivi kohaselt, et tuleksid selgesti esile:

               a)

               riiklikud vahendid, mille ametiasutused teevad vahetult kättesaadavaks asjaomastele riigi osalusega äriühingutele;

               b)

               riiklikud vahendid, mille ametiasutused teevad kättesaadavaks riigi osalusega äriühingute või rahaasutuste vahendusel;

               c)

               kõnealuste riiklike vahendite kasutamise tegelik eesmärk.

         2.   Ilma et see piiraks ühenduse erisätete kohaldamist, tagavad liikmesriigid, et iga eraldi raamatupidamisarvestuse kohustusega ettevõtja finants- ja organisatsiooniline struktuur kajastuks eraldi raamatupidamisarvestuses õigesti, et tuleksid selgesti esile:

               a)

               eri tegevusaladega seotud kulud ja tulud;

               b)

               üksikasjalikud andmed eri tegevusaladega seotud kulude ja tulude assigneerimise ja jaotamise viiside kohta.

         Artikkel 2
   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:
   a)   ametiasutused– kõik ametiasutused, sealhulgas üleriigilised, regionaalsed, kohalikud ja kõik muud territoriaalasutused;
   b)   riigi osalusega äriühingud– kõik ettevõtjad, kelle suhtes ametiasutused võivad otseselt või kaudselt kasutada valitsevat mõju omandiõiguse, finantsosaluse või ettevõtja suhtes kehtivate eeskirjade alusel.
   Ametiasutuste valitsevat mõju eeldatakse juhul, kui sellistel asutustel on otseselt või kaudselt:
   c)   tootmissektoris toimivad riigi osalusega äriühingud– kõik ettevõtjad, kelle põhiline tegevusala, mille arvele langeb vähemalt 50 % aastasest kogukäibest, kuulub tootmise valdkonda. Kõne all on need ettevõtjad, kelle tegevus liigitatakse NACE (Rev.1) D jao – “Tootmine” – alla (alajaod DA kuni DN (k.a)); (5)

   d)   eraldi raamatupidamisarvestuse pidamise kohustusega äriühing– iga äriühing, kes kasutab eri- või ainuõigust, mille talle on asutamislepingu artikli 86 lõike 1 kohaselt andnud liikmesriik, või kellele on asutamislepingu artikli 86 lõike 2 alusel tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuva teenuse osutamine ja kes saab seoses sellise teenuse osutamisega mis tahes vormis hüvitist ning kellel on teisi tegevusalasid;
   e)   erinevad tegevusalad– ühelt poolt kõik tooted või teenused, millega seoses on ettevõtjale antud eri- või ainuõigus, või kõik üldist majandushuvi pakkuvad teenused, mille osutamine on ettevõtjale usaldatud ning teiselt poolt ettevõtja iga muu üksiktoode või -teenus;
   f)   ainuõigused– õigused, mis liikmesriik mis tahes õigus- või haldusaktiga annab ühele ettevõtjale, reserveerides talle õiguse osutada teenust või tegutseda teatavas geograafilises piirkonnas;
   g)   eriõigused– õigused, mis liikmesriik annab piiratud arvule ettevõtjatele mis tahes õigus- või haldusaktiga, millega teatavas geograafilises piirkonnas:
   Artikkel 3
   Artikli 1 lõikes 1 osutatud läbipaistvust kohaldatakse eelkõige ametiasutuste ja riigi osalusega äriühingute vaheliste finantssuhete järgmiste aspektide suhtes:

               a)

               tegevuskahjumi tasaarvestus;

               b)

               kapitali eraldamine;

               c)

               tagastamatud toetused või sooduslaenud;

               d)

               finantseelistuste andmine tulu loovutamise või võlasummade hüvitamise kaudu;

               e)

               kasutatud riiklikelt vahenditelt normaalkasumi eeldamine;

               f)

               ametiasutuste kehtestatud finantskohustuste hüvitamine.

         Artikkel 4
   1.   Artikli 1 lõikes 2 nimetatud läbipaistvuse tagamiseks võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed tagamaks, et kõigi eraldi raamatupidamisarvestuse pidamise kohustusega ettevõtjate:

               a)

               erinevatele tegevusaladele vastavat ettevõttesisest raamatupidamisarvestust peetakse eraldi;

               b)

               kõigi kulude ja tulude assigneerimine ja jaotamine toimub järjepidevalt kohaldatavate ja objektiivselt põhjendatud kuluarvestuspõhimõtete alusel;

               c)

               eraldi raamatupidamisarvestuse pidamise kuluarvestuspõhimõtted on selgelt kindlaks määratud.

         2.   Lõiget 1 kohaldatakse ainult ühenduse erisätetega hõlmamata tegevusalade suhtes ning see ei mõjuta liikmesriikide või ettevõtjate asutamislepingust või kõnealustest erisätetest tulenevaid kohustusi.
   Artikkel 5
   1.   Artikli 1 lõikes 1 nimetatud läbipaistvust silmas pidades ei kohaldata käesolevat direktiivi finantssuhetele, mis ametiasutustel on:

               a)

               riigi osalusega äriühingutega teenuste puhul, mille pakkumine tõenäoliselt ei mõjuta liikmesriikidevahelist kaubandust märgatavas ulatuses;

               b)

               keskpankadega;

               c)

               avalik-õiguslike krediidiasutustega seoses sinna ametiasutuste poolt tavapärastel kaubanduslikel tingimustel paigutatud riiklike vahendite deposiitidega;

               d)

               riigi osalusega äriühingutega, mille kogu aastane netokäive artikli 1 lõikes 1 märgitud vahendite kättesaadavaks tegemise või kasutamise aastale eelnenud kahe eelarveaasta jooksul on olnud väiksem kui 40 miljonit eurot. Avalike krediidiasutuste vastav lävi on siiski bilansi kogusumma 800 miljonit eurot.

         2.   Artikli 1 lõikes 2 nimetatud läbipaistvust silmas pidades ei kohaldata käesolevat direktiivi:

               a)

               ettevõtjate suhtes seoses teenustega, mille pakkumine tõenäoliselt ei mõjuta liikmesriikidevahelist kaubandust märgatavas ulatuses;

               b)

               ettevõtjate suhtes, kelle kogu aastane netokäive kahe eelarveaasta jooksul, mis eelnesid liikmesriigi poolt asutamislepingu artikli 86 lõike 1 kohaselt antud eri- või ainuõiguste kasutamise või asutamislepingu artikli 86 lõikest 2 lähtuvate üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamise mis tahes aastale, on väiksem kui 40 miljonit eurot; avalike krediidiasutuste vastav lävi on siiski bilansi kogusumma 800 miljonit eurot;

               c)

               ettevõtjate suhtes, kellele asutamislepingu artikli 86 lõike 2 alusel on tehtud ülesandeks üldist majandushuvi pakkuvate teenuste osutamine, kui mis tahes kujul makstav hüvitis asjakohaseks ajavahemikuks on määratud avatud, läbipaistva ja mittediskrimineeriva menetluse tulemusena.

         Artikkel 6
   1.   Liikmesriigid tagavad, et teave artikli 1 lõikes 1 märgitud finantssuhete kohta hoitakse komisjoni käsutuses viis aastat pärast selle eelarveaasta lõppu, mil riiklikud vahendid olid asjaomastele ettevõtjatele kättesaadavad. Kui samu vahendeid kasutatakse hilisema eelarveaasta jooksul, arvestatakse viieaastast tähtaega kõnealuse eelarveaasta lõpust alates.
   2.   Liikmesriigid tagavad, et teave artikli 1 lõikes 2 märgitud ettevõtjate finants- ja organisatsioonilise struktuuri kohta hoitakse komisjoni käsutuses viis aastat pärast selle majandusaasta lõppu, mida kõnealune teave käsitleb.
   3.   Kui komisjon peab vajalikuks, esitavad liikmesriigid komisjonile lõigetes 1 ja 2 nimetatud teabe ning kogu vajaliku taustteabe, eelkõige teabe taotletavate eesmärkide kohta.
   Artikkel 7
   Komisjon ei avalikusta talle artikli 6 lõikes 3 alusel esitatud teavet, mille suhtes kohaldatakse ametisaladuse hoidmise kohustust.
   Esimene lõik ei takista avalikustamast üldist teavet ega ülevaateid, mis ei sisalda käesoleva direktiivi rakendusalasse kuuluvate teatavate riigi osalusega äriühingute kohta käivat teavet.
   Artikkel 8
   1.   Liikmesriigid, kelle riigi osalusega äriühingud tegutsevad tootmisvaldkonnas, esitavad igal aastal komisjonile lõigetes 2 ja 3 sätestatud finantsteabe lõikes 5 sisalduva ajakava kohaselt.
   2.   Iga riigi osalusega äriühingu kohta, mis tegutseb tootmisvaldkonnas ja vastab lõikele 4, nõutakse finantsteavet majandusaasta aruande ja raamatupidamise aastaaruande kohta kooskõlas nõukogu direktiivi 78/660/EMÜ (6) määratlusega. Majandusaasta aruanne ja raamatupidamise aastaaruanne sisaldavad bilanssi, kasumiaruannet ja selgitavaid märkusi koos raamatupidamispoliitika, nõukogu aruannete, piirkondlike ja tegevusaruannetega. Lisaks sellele esitatakse teatised aktsionäride koosolekute kohta ning mis tahes muu asjakohane teave.
   Nõutud aruanded esitatakse iga üksiku riigi osalusega äriühingu kohta eraldi ning ka valdusettevõtja või allvaldusettevõtja kohta, kes konsolideerib mitmed riigi osalusega äriühingud, kui valdusettevõtja või allvaldusettevõtja konsolideeritud müüki võib liigitada “tootmiseks”.
   3.   Äriühingu kohta esitatakse järgmised andmed, kui need ei kajastu majandusaasta aruandes ja raamatupidamise aastaaruandes või lõikes 2 viidatud teabes:

               a)

               aktsiakapitali või selle olemusega samaväärsete kvaasikapitalivahendite eraldamine, näidates ära selle eraldamise tingimused (tavalised, eelis-, viit- või vahetatavad aktsiad ja intressimäärad; nende juurde kuuluvad dividendi- või vahetusõigused);

               b)

               tagastamatud toetused või toetused, mida tagastatakse ainult teatavatel asjaoludel;

               c)

               kõik ettevõttele antud laenud, sealhulgas arvelduskrediit ja kapitalisüstide ettemaksud, määratledes laenu intressimäärad ja tingimused ning olemasolu korral tagatise, mille laenu saanud ettevõte on laenu andjale andnud;

               d)

               riigiasutuste poolt ettevõttele antud tagatised seoses laenu finantseerimisega (määratledes tingimused ja kõik tasud, mida ettevõte nende tagatiste eest on maksnud);

               e)

               väljamakstud dividendid ja jaotamata kasum;

               f)

               igasugune muu riigi sekkumine, eelkõige riigi osalusega äriühingu riigile võlgnevate summade kustutamine, sealhulgas laenude tagasimaksmine, toetused, ettevõtte tulumaksu või sotsiaalmaksu maksmine ja kõik muud analoogsed kulud.

         Punktis a osutatud aktsiakapital hõlmab riigi osalusega äriühingule sama kontserni siseselt või väliselt antud aktsiakapitali, mille on riik andnud otse, ja kogu aktsiakapitali, mille on andnud riigi osalusega valdusettevõtja või muu riigi osalusega äriühing, sealhulgas finantseerimisasutused. Alati näidatakse ära raha andja ja saaja vaheline suhe.
   4.   Lõigetega 2 ja 3 nõutav teave esitatakse kõigi riigi osalusega äriühingute kohta, mille käive viimasel finantsaastal ületas 250 miljonit eurot.
   Eespool nõutud teave esitatakse eraldi iga riigi osalusega äriühingu kohta, kaasa arvatud liikmesriikides asuvad äriühingud, ning see sisaldab andmeid erinevate riigi osalusega kontsernide siseste ja vaheliste tehingute kohta ning tehingute kohta, mis on sõlmitud otse riigi osalusega äriühingu ja riigi vahel.
   Teatavad riigi osalusega äriühingud jaotavad oma tegevuse mitmeks juriidiliselt eraldiseisvaks äriühinguks. Selliste ettevõtete puhul rahuldub komisjon ühe konsolideeritud aruandega. Kontserniaruanne peaks peegeldama samas või tihedalt seotud sektoris tegutseva kontserni majanduslikku tegelikkust. Erinevate ja ainult finantsosaluste konsolideeritud aruannetest ei piisa.
   5.   Lõigetes 2 ja 3 alusel nõutav teave esitatakse komisjonile igal aastal.
   Teave esitatakse 15 tööpäeva jooksul alates asjaomase riigi osalusega äriühingu majandusaasta aruande avaldamise kuupäevast. Igal juhul ning konkreetselt nende äriühingute puhul, mis ei avalda majandusaasta aruannet, esitatakse nõutav teave hiljemalt üheksa kuu möödumisel äriühingu finantsaasta lõpust.
   6.   Hindamaks äriühingute arvu, mille suhtes kohaldatakse käesolevat aruandlussüsteemi, esitavad liikmesriigid komisjonile käesoleva artikli alla kuuluvate äriühingute nimekirja ja nende käibed. Nimekiri ajakohastatakse igal aastal 31. märtsiks.
   7.   Liikmesriigid esitavad komisjonile mis tahes lisateavet, mida see peab vajalikuks esitatud andmete põhjalikuks hindamiseks.
   Artikkel 9
   Komisjon teatab käesoleva direktiivi tulemustest liikmesriikidele korrapäraselt.
   Artikkel 10
   Direktiiv 80/723/EMÜ, mida on muudetud I lisa A osas loetletud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud I lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtaegadega.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas II lisas esitatud vastavustabeliga.
   Artikkel 11
   Käesolev direktiiv jõustub 20. detsembril 2006. aastal.
   Artikkel 12
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 16. november 2006

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Neelie KROES

      (1)  EÜT L 195, 29.7.1980, lk 35. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/81/EÜ (ELT L 312, 29.11.2005, lk 47).

      (2)  Vt I lisa A osa.

      (3)  EÜT C 281, 26.9.1996, lk 3.

      (4)  EÜT C 17, 19.1.2001, lk 4.

      (5)  EÜT L 83, 3.4.1993, lk 1.

      (6)  EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11.

      I LISA
      A   OSA
      KEHTETUKS TUNNISTATUD DIREKTIIV KOOS MUUDATUSTEGA

         (viidatud artiklis 10)

                  Komisjoni direktiiv 80/723/EMÜ

                  (EÜT L 195, 29.7.1980, lk 35)

                  Komisjoni direktiiv 85/413/EMÜ

                  (EÜT L 229, 28.8.1985, lk 20)

                  Komisjoni direktiiv 93/84/EMÜ

                  (EÜT L 254, 12.10.1993, lk 16)

                  Komisjoni direktiiv 2000/52/EÜ

                  (EÜT L 193, 29.7.2000, lk 75)

                  Komisjoni direktiiv 2005/81/EÜ

                  (EÜT L 312, 29.11.2005, lk 47)

      B   OSA
      SISERIIKLIKKU ÕIGUSESSE ÜLEVÕTMISE TÄHTAJAD

         (viidatud artiklis 10)

                  Direktiiv

                  Ülevõtmise tähtaeg

                  80/723/EMÜ

                  31. detsember 1981

                  85/413/EMÜ

                  1. jaanuar 1986

                  93/84/EMÜ

                  1. november 1993

                  2000/52/EÜ

                  31. juuli 2001

                  2005/81/EÜ

                  19. detsember 2006

      II LISA
      VASTAVUSTABEL

                  Direktiiv 80/723/EMÜ

                  Käesolev direktiiv

                  Artikkel 1

                  Artikkel 1

                  Artikli 2 lõike 1 sissejuhatav osa

                  Artikli 2 sissejuhatav osa

                  Artikli 2 lõike 1 punkt a

                  Artikli 2 punkt a

                  Artikli 2 lõike 1 punkt b

                  Artikli 2 punkti b esimene lõik

                  Artikli 2 lõike 1 punktid c kuni f

                  Artikli 2 punktid c kuni f

                  Artikli 2 lõike 1 punkti g sissejuhatav osa

                  Artikli 2 punkti g sissejuhatav osa

                  Artikli 2 lõike 1 punkti g esimene taane

                  Artikli 2 punkti g alapunkt i

                  Artikli 2 lõike 1 punkti g teine taane

                  Artikli 2 punkti g alapunkt ii

                  Artikli 2 lõike 1 punkti g kolmas taane

                  Artikli 2 punkti g alapunkt iii

                  Artikli 2 lõike 2 sissejuhatav osa

                  Artikli 2 punkti b teise lõigu sissejuhatav osa

                  Artikli 2 lõike 2 punkt a

                  Artikli 2 punkti b teise lõigu alapunkt i

                  Artikli 2 lõike 2 punkt b

                  Artikli 2 punkti b teise lõigu alapunkt ii

                  Artikli 2 lõike 2 punkt c

                  Artikli 2 punkti b teise lõigu alapunkt iii

                  Artikkel 3

                  Artikkel 3

                  Artikkel 3a

                  Artikkel 4

                  Artikkel 4

                  Artikkel 5

                  Artikkel 5

                  Artikkel 6

                  Artikli 5a lõige 1

                  Artikli 8 lõige 1

                  Artikli 5a lõike 2 esimese lõigu sissejuhatav osa

                  Artikli 8 lõike 2 esimene lõik

                  Artikli 5a lõike 2 esimese lõigu punkt i

                  Artikli 8 lõike 2 esimene lõik

                  Artikli 5a lõike 2 teise lõigu sissejuhatav osa

                  Artikli 8 lõike 3 esimese lõigu sissejuhatav osa

                  Artikli 5a lõike 2 teise lõigu punkt ii

                  Artikli 8 lõike 3 esimese lõigu punkt a

                  Artikli 5a lõike 2 teise lõigu punkt iii

                  Artikli 8 lõike 3 esimese lõigu punkt b

                  Artikli 5a lõike 2 teise lõigu punkt iv

                  Artikli 8 lõike 3 esimese lõigu punkt c

                  Artikli 5a lõike 2 teise lõigu punkt v

                  Artikli 8 lõike 3 esimese lõigu punkt d

                  Artikli 5a lõike 2 teise lõigu punkt vi

                  Artikli 8 lõike 3 esimese lõigu punkt e

                  Artikli 5a lõike 2 teise lõigu punkt vii

                  Artikli 8 lõike 3 esimese lõigu punkt f

                  Artikli 5a lõike 3 esimene lõik

                  Artikli 8 lõike 4 esimene lõik

                  Artikli 5a lõike 3 teise lõigu esimene lause

                  Artikli 8 lõike 4 teine lõik

                  Artikli 5a lõike 3 teise lõigu teine lause

                  Artikli 8 lõike 3 teise lõigu esimene lause

                  Artikli 5a lõike 3 teise lõigu kolmas lause

                  Artikli 8 lõike 3 teise lõigu teine lause

                  Artikli 5a lõike 3 teise lõigu viimane lause

                  Artikli 8 lõike 2 teine lõik

                  Artikli 5a lõike 3 kolmas lõik

                  Artikli 8 lõike 4 kolmas lõik

                  Artikli 5a lõike 4 esimene lõik

                  Artiklil 8 lõike 5 esimene lõik

                  Artikli 5a lõike 4 teine lõik

                  Artikli 8 lõike 5 teine lõik

                  Artikli 5a lõike 4 kolmas lõik

                  Artikli 8 lõige 6

                  Artikli 5a lõige 5

                  —

                  Artikli 5a lõige 6

                  Artikli 8 lõige 7

                  Artikli 6 lõige 1

                  Artikli 7 esimene lõik

                  Artikli 6 lõige 2

                  Artikli 7 teine lõik

                  Artikkel 7

                  Artikkel 9

                  Artikkel 8

                  —

                  —

                  Artikkel 10

                  —

                  Artikkel 11

                  Artikkel 9

                  Artikkel 12

                  —

                  I lisa

                  —

                  II lisa


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/37/EÜ, 29. aprill 2004, töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 tähenduses) (kodifitseeritud versioon)EMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32004L0037

Euroopa Liidu Teataja L 158 , 30/04/2004 Lk 0050 - 0076

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/37/EÜ,29. aprill 2004,töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 tähenduses)(kodifitseeritud versioon)(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 137 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [1]olles konsulteerinud regioonide komiteega,toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, [2]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 28. juuni 1990 direktiivi 90/394/EMÜ töötajate kaitsmise kohta tööl kantserogeenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 tähenduses) [3] on mitmeid kordi olulisel määral muudetud. [4] Selguse ja ratsionaalsuse huvides tuleks mainitud direktiiv seega kodifitseerida.(2) Miinimumnõuete, mis on välja töötatud kõrgema tervise- ja ohutusstandardi tagamiseks seoses töötajate kaitsmisega tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest, täitmine on hädavajalik töötajate tervise ja ohutuse tagamiseks ning on mõeldud ka selleks, et näha ette ühenduse kõigi töötajate kaitse miinimumtase.(3) Käesolev direktiiv on üksikdirektiiv töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamist käsitleva nõukogu 12. juuni 1989 direktiivi 89/391/EMÜ [5] 5 artikli 16 lõike 1 tähenduses. Seetõttu on selle direktiivi sätted täielikult kohaldatavad töötajate kokkupuutele kantserogeenide ja mutageenidega, ilma et see piiraks käesolevas direktiivis sisalduvate rangemate ja/või spetsiifilisemate sätete kohaldamist.(4) Ühenduse kui terviku jaoks tuleks kehtestada ühesugune kaitstuse tase kantserogeenide ja mutageenidega seotud ohtude eest, kusjuures mainitud kaitstuse tase peab olema paika pandud mitte üksikasjalike nõuete, vaid üldiste põhimõtete raamistiku näol, mis võimaldaks liikmesriikidel miinimumnõudeid järjekindlalt kohaldada.(5) Idurakumutageenid on ained, mis võivad põhjustada püsiva muutuse raku geneetilise materjali koguses või struktuuris, mille tagajärjeks on raku fenotüübiliste tunnuste muutus, mis võib edasi kanduda järgmise põlvkonna tütarrakkudele.(6) Oma toimemehhanismi tõttu on idurakumutageenidel tõenäoliselt kantserogeenne toime.(7) Ohtlike ainete liigitamise, pakendamise ja märgistamisega seotud õigus- ja haldusnormide ühtlustamist käsitleva nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiivi 67/548/EMÜ [6] VI lisas on iga aine kohta toodud liigitamise kriteeriumid ja märgistusviisid.(8) Euroopa parlamendi ja nõukogu 31. mai 1999. aasta direktiivis 1999/45/EÜ ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta [7] on toodud üksikasjad selliste preparaatide liigitamise kriteeriumide ja märgistusviiside kohta.(9) Kõigis tööolukordades tuleb töötajaid kaitsta üht või mitut kantserogeeni või mutageeni sisaldavate preparaatide ning tööl tekkivate kantserogeensete ja mutageensete ühendite eest.(10) Mõne aine puhul on parima võimaliku kaitse tagamiseks vaja arvestada kõiki absorbeerumisviise, sealhulgas läbi naha mõjumise võimalust.(11) Ehkki praegused teaduslikult põhjendatud teadmised ei ole piisavad, et kindlaks määrata tase, millest allpool tervisele enam ohtu ei ole, vähendab kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuute piiramine siiski kõnealuseid ohte.(12) Aitamaks kaasa nende ohtude vähendamisele, tuleks kehtestada piirnormid ja muud kõnesolevaga otseselt seotud sätted kõikide nende kantserogeenide ja mutageenide kohta, mille korral olemasolev teave, sealhulgas teaduslikud ja tehnilised andmed, seda võimaldab.(13) Ohtlike ainete piirnorme töökeskkonnas tuleb pidada töötajate kaitse üldise korra oluliseks osaks. Need piirnormid tuleb üle vaadata iga kord, kui see uuemaid teaduslikke andmeid silmas pidades vajalikuks osutub.(14) Töötajate tervise kaitsmisel tuleks rakendada ettevaatuspõhimõtet.(15) Kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutuvate töötajate tervise ja ohutuse kaitseks tuleb rakendada ohutusabinõusid.(16) Käesolev direktiiv on siseturu sotsiaalse ulatuse väljaarendamise konkreetseks osaks.(17) Vastavalt nõukogu otsusele 74/325/EMÜ [8] konsulteeris komisjon tööohutuse ja -tervishoiu nõuandekomiteega eesmärgiga koostada ettepanekud direktiividele, mis käesoleva direktiiviga üle võetakse.(18) Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide kohustusi seoses IV lisa B osas esitatud õigusaktide ülevõtmise tähtaegadega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I PEATÜKKÜLDSÄTTEDArtikkel 1Eesmärk1. Käesoleva direktiivi eesmärgiks on kaitsta töötajaid nende tervist ja ohutust ähvardavate ohtude eest, sealhulgas selliste ohtude ennetamine, mis tulenevad või võivad tuleneda kantserogeenide või mutageenidega kokkupuutumisest tööl.Direktiiv sätestab selles valdkonnas konkreetsed miinimumnõuded, sealhulgas piirnormid.2. Käesolevat direktiivi ei kohaldata nende töötajate suhtes, kes puutuvad kokku üksnes Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingus käsitletud kiirgusega.3. Direktiivi 89/391/EMÜ sätteid kohaldatakse tervikuna kogu lõikes 1 nimetatud valdkonnas, ilma et see piiraks käesolevas direktiivis sisalduvate rangemate ja/või spetsiifilisemate sätete kohaldamist.4. Asbesti suhtes, mis leiab käsitlemist direktiivis 83/477/EMÜ, [9] kohaldatakse käesoleva direktiivi sätteid juhul, kui need on tööohutuse ja -tervishoiu suhtes soodsamad.Artikkel 2MõistedKäesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) "kantserogeen" tähendab:i) direktiivi 67/548/EMÜ VI lisas sätestatud liigitamiskriteeriumidele vastavat ainet, mida nimetatud kriteeriumide alusel saab liigitada 1. või 2. kategooria kantserogeeniks;ii) punktis i nimetatud ühest või mitmest ainest koosnevat preparaati, milles ühe või mitme aine kontsentratsioon vastab kontsentratsioonipiirile esitatavatele nõuetele, mille alusel preparaati võidakse liigitada 1. või 2. kategooria mutageeniks ja mis on sätestatud:direktiivi 67/548/EMÜ I lisas võidirektiivi 1999/45/EÜ II lisa B osas, kui ainet või aineid ei nimetata direktiivi 67/548/EMÜ I lisas või nimetatakse selles ilma kontsentratsioonipiirideta;iii) ainet, preparaati või menetlust, millele on viidatud käesoleva direktiivi I lisas, ja ainet või preparaati, mis vabaneb mainitud lisas viidatud menetluse tulemusel;b) "mutageen" tähendab:i) direktiivi 67/548/EMÜ VI lisas sätestatud liigitamiskriteeriumidele vastavat ainet, mida nimetatud kriteeriumide alusel saab liigitada 1. või 2. kategooria mutageeniks;ii) punktis i nimetatud ühest või mitmest ainest koosnevat preparaati, milles ühe või mitme aine kontsentratsioon vastab kontsentratsioonipiirile esitatavatele nõuetele, mille alusel preparaati võidakse liigitada 1. või 2. kategooria mutageeniks ja mis on sätestatud:direktiivi 67/548/EMÜ I lisas võidirektiivi 1999/45/EÜ II lisa B osas, kui ainet või aineid ei nimetata direktiivi 67/548/EMÜ I lisas või nimetatakse selles ilma kontsentratsioonipiirideta;c) "piirnorm" tähendab töötaja hingamispiirkonna õhus kindlaksmääratud vaatlusperioodi jooksul esineva "kantserogeeni" või "mutageeni" kontsentratsiooni aja-kaalu keskmist piirnormi vastavalt käesoleva direktiivi III lisas sätestatule, kui ei ole määratud teisiti.Artikkel 3Reguleerimisala – ohu kindlaksmääramine ja hindamine1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse tööprotsessi suhtes, mille käigus töötajad oma töö tõttu puutuvad kokku või võivad kokku puutuda kantserogeenide või mutageenidega.2. Igasuguse tööprotsessi puhul, millega võib kaasneda kantserogeenide või mutageenidega kokkupuute oht, tuleb kindlaks määrata kokkupuute iseloom, aste ja kestus, et oleks võimalik hinnata kõiki ohte töötajate tervisele ja tööohutusele ning näha ette rakendatavad meetmed.Hindamist tuleb korrata regulaarselt ja alati siis, kui toimub mis tahes muudatus tingimustes, mis võivad mõjutada töötajate kokkupuudet kantserogeenide või mutageenidega.Tööandja esitab vastutavate asutuste nõudmisel neile teabe, mida hindamisel on kasutatud.3. Ohu hindamisel tuleb arvesse võtta ka kõiki muid kokkupuute viise, nagu näiteks absorbeerumine nahka ja/või naha kaudu.4. Ohu hindamise käigus peavad tööandjad erilist tähelepanu pöörama eriti vastuvõtlike töötajate tervist ja tööohutust puudutavatele mõjudele ning võtma muu hulgas arvesse, et selliseid töötajaid ei ole soovitav kasutada piirkondades, kus nad võivad kokku puutuda kantserogeenide või mutageenidega.II PEATÜKKTÖÖANDJA KOHUSTUSEDArtikkel 4Vähendamine ja asendamine1. Tööandja peab vähendama kantserogeeni või mutageeni kasutust töökohal, asendades selle nii suures ulatuses, kui see on tehniliselt võimalik, aine, preparaadi või menetlusega, mis oma kasutustingimustes vastavalt olukorrale kas ei ole töötajate tervisele ja tööohutusele ohtlik või on vähem ohtlik.2. Tööandja esitab vastavate ametivõimude nõudmisel neile oma uurimuste tulemused.Artikkel 5Kokkupuute vältimine ja vähendamine1. Kui artikli 3 lõikes 2 nimetatud hindamise tulemustest ilmneb risk töötajate tervisele või tööohutusele, tuleb töötajate kokkupuudet ohtlike ainetega vältida.2. Kui tehniliselt ei ole võimalik asendada kantserogeeni või mutageeni aine, preparaadi või menetlusega, mis oma kasutustingimustes vastavalt olukorrale kas ei ole tervisele ja tööohutusele ohtlik või on vähem ohtlik, siis tagab tööandja, et kantserogeeni või mutageeni valmistatakse nii suures ulatuses, kui see on tehniliselt võimalik, suletud süsteemis.3. Kui suletud süsteem ei ole tehniliselt võimalik, tagab tööandja, et töötajate kokkupuude ohtlike ainetega viiakse nii madalale tasemele, kui see on tehniliselt võimalik.4. Kokkupuude ei tohi ületada III lisas kantserogeenile sätestatud piirnormi.5. Kantserogeeni või mutageeni kasutamisel kohaldab tööandja kõiki järgmisi meetmeid:a) kantserogeeni või mutageeni koguste piiramine töökohal;b) kantserogeenide või mutageenidega kokkupuutuvate või kokku puutuda võivate töötajate arvu hoidmine nii väiksena kui võimalik;c) tööprotsesside ja tehnilise kontrolli meetmete kavandamine selliselt, et kantserogeeni või mutageeni vabanemine töökohal oleks välditud või miinimumini viidud;d) kantserogeenide ja mutageenide eemaldamine nende tekkimise kohas, kohtäratõmbe süsteem või üldventilatsioon, kõik meetodid, mis on asjakohased ning kooskõlas rahva tervise ja keskkonnakaitse vajadusega;e) olemasolevate asjakohaste kantserogeenide ja mutageenide mõõtmismeetodite kasutamine, eriti selleks, et varakult avastada ettenägematust sündmusest või õnnetusest tulenevad erakorralised kokkupuuted kantserogeenide või mutageenidega;f) sobivate tööviiside ja -meetodite rakendamine;g) kollektiivsed kaitsemeetmed ja/või individuaalsed kaitsemeetmed – viimast juhul, kui kokkupuudet ei ole muude meetmete abil võimalik vältida;h) hügieenimeetmed, eriti põrandate, seinte ja muude pindade regulaarne puhastamine;i) töötajate teavitamine;j) ohupiirkondade märgistamine ning asjakohaste hoiatus- ja ohutusmärkide, sealhulgas siltide "suitsetamine keelatud" kasutamine piirkondades, kus töötajad puutuvad või võivad kokku puutuda kantserogeenide või mutageenidega;k) tegevuskavade koostamine toimetulekuks hädaolukordadega, millest võib tuleneda erakorraliselt suure ulatusega kokkupuude kantserogeenide või mutageenidega;l) ohutu ladustamise, käsitlemise ja transpordi meetmed, eriti hermeetiliselt suletavate ning selgelt ja nähtavalt märgistatud anumate kasutamine;m) meetmed jäätmete ohutuks kogumiseks, ladustamiseks ja kõrvaldamiseks töötajate poolt, sealhulgas hermeetiliselt suletavate ning selgelt ja nähtavalt märgistatud anumate kasutamine.Artikkel 6Pädeva asutuse teavitamineKui artikli 3 lõikes 2 nimetatud hindamise tulemustest ilmneb risk töötajate tervisele või tööohutusele, esitavad tööandjad pädevale asutusele viimase nõudmisel järgmise asjakohase teabe:a) kasutatavad tööprotsessid ja/või tööstusmenetlused ning kantserogeenide või mutageenide kasutamise põhjused;b) valmistatavate või kasutatavate kantserogeene või mutageene sisaldavate ainete või preparaatide kogused;c) kantserogeenide või mutageenidega kokkupuutuvate töötajate arv;d) kasutatavad ohutusabinõud;e) kasutatavate kaitsevahendite liik;f) kokkupuute iseloom ja aste;g) kantserogeensete või mutageensete ainete asendamise juhud.Artikkel 7Ettenägematu kokkupuude1. Ettenägematu sündmuse või õnnetuse korral, millest tõenäoliselt tuleneb töötajate erakorraline kokkupuude kantserogeeni või mutageeniga, peab tööandja sellest töötajaid teavitama.2. Kuni normaalne olukord on taastatud ja erakordse kokkupuute põhjused kõrvaldatud:a) lubatakse saastatud piirkonda ainult neid töötajaid, keda on vältimatult vaja remondi ja muude vajalike tööde tegemiseks;b) kõnealustele töötajatele antakse kaitseriietus ja individuaalsed hingamisteede kaitsevahendid, mida nad peavad kandma; kokkupuude ei tohi olla pikaajaline ja peab iga töötaja puhul rangelt piirduma lühima vajaliku ajaga;c) kaitsmata töötajatel ei lubata saastatud piirkonnas töötada.Artikkel 8Ettenähtav kokkupuude1. Mõne tööprotsessi, näiteks hooldustöö korral, kui võib ette näha töötajate oluliselt suuremat kokkupuudet kantserogeenide või mutageenidega ja kui tehnilised ohutusabinõud töötajate kokkupuute piiramiseks on täielikult ammendatud, määrab tööandja pärast ettevõtte või asutuse töötajate ja/või nende esindajatega konsulteerimist (mis ei piira tööandja vastutust) kindlaks meetmed, mis on vajalikud, et vähendada töötajate kokkupuute kestus võimaliku miinimumini ja tagada niisuguse tööprotsessiga seotud töötajate kaitse.Vastavalt esimesele punktile antakse kõnealustele töötajatele kaitseriietus ja individuaalsed hingamisteede kaitsevahendid, mida nad peavad kandma niikaua, kuni erakorraline kokkupuude kantserogeenide või mutageenidega kestab; kokkupuude ei tohi olla pikaajaline ja peab iga töötaja puhul rangelt piirduma lühima vajaliku ajaga.2. Võetakse asjakohased meetmed tagamaks, et piirkonnad, kus lõike 1 esimeses lõigus nimetatud töö aset leiab, oleksid selgelt märgistatud ja tähistatud või et kõrvaliste isikute juurdepääs niisugustesse piirkondadesse oleks muul viisil välditud.Artikkel 9Juurdepääs ohupiirkondadeleTööandjad võtavad asjakohased meetmed tagamaks, et ainult need töötajad, kelle töö või ülesanded seda nõuavad, pääsevad tööpiirkondadesse, kus artikli 3 lõikes 2 nimetatud hindamise tulemustest ilmneb oht töötajate tervisele või tööohutusele.Artikkel 10Hügieen ja isikukaitse1. Tööandjad on kõikide tööprotsesside puhul, mille juures esineb kantserogeenide või mutageenidega saastatuse oht, kohustatud võtma asjakohaseid meetmeid tagamaks, et:a) töötajad ei söö, joo ega suitseta tööpiirkondades, kus esineb kantserogeenide või mutageenidega saastatuse oht;b) töötajatele antakse asjakohane kaitse- või muu eririietus;c) töö- või kaitseriietuse ja tänavariietuse jaoks nähakse ette eraldi hoiukohad;d) töötajatele nähakse ette asjakohased ja nõuetele vastavad pesemis- ja tualettruumid;e) kaitsevahendeid hoitakse korralikult kindlas kohas ja neid kontrollitakse ja puhastatakse võimaluse korral enne ja alati pärast iga kasutust;f) defektsed vahendid parandatakse või asendatakse enne järgmist kasutust.2. Töötajatelt ei tohi nõuda lõikes 1 osutatud meetmete kulude kandmist.Artikkel 11Töötajate teavitamine ja koolitus1. Tööandja võtab asjakohaseid meetmeid tagamaks, et ettevõtte või asutuse töötajad ja/või nende esindajad saavad küllaldase ja asjakohase koolituse kogu olemasoleva teabe alusel, eeskätt informatsiooni ja juhistena, mis käsitlevad:a) võimalikke ohte tervisele, sealhulgas suitsetamisest põhjustatud lisaohte;b) kokkupuute vältimiseks rakendatavaid ettevaatusabinõusid;c) hügieeninõudeid;d) kaitsevahendite ja -riietuse kandmist ja kasutamist;e) meetmeid, mida töötajad, sealhulgas päästetöötajad, peavad rakendama õnnetusjuhtumite korral ja nende ärahoidmiseks.Koolitust tuleb:– uue või muutunud ohu arvessevõtmiseks kohandada ja– vajaduse korral regulaarselt korrata.2. Tööandjad teavitavad töötajaid kantserogeene või mutageene sisaldavatest seadmetest ja nendega seotud konteineritest ja tagavad, et kõik kantserogeene või mutageene sisaldavad konteinerid, pakendid ja seadmed kannavad selgeid ja loetavaid silte ning on märgistatud hästi nähtavate hoiatus- ja ohumärkidega.Artikkel 12Töötajate teavitamineTuleb võtta asjakohaseid meetmeid, tagamaks, et:a) ettevõtte või asutuse töötajad ja/või nende esindajad saavad kontrollida käesoleva direktiivi kohaldamist või võtta osa selle kohaldamisest, eriti seoses:i) tagajärgedega, mida töötajate ohutusele ja tervisele põhjustab kaitseriietuse ja -vahendite valik, kandmine ja kasutus; piiramata sealjuures tööandja vastutust kaitseriietuse ja -vahendite tõhususe kindlaksmääramisel;ii) tööandja poolt kindlaks määratud meetmetega, millele on viidatud artikli 8 lõike 1 esimeses lõigus; piiramata sealjuures tööandja vastutust nende meetmete kindlaksmääramisel;b) ettevõtte või asutuse töötajaid ja/või nende esindajaid teavitatakse nii kiiresti kui võimalik erakorralistest, sealhulgas artiklis 8 nimetatud kokkupuudetest, nende põhjustest ning olukorra parandamiseks võetud või võetavatest meetmetest;c) tööandja peab ajakohastatud loetelu töötajate kohta, kelle tööprotsessis ilmneb artikli 3 lõikes 2 nimetatud hindamise tulemusena oht töötajate tervisele või tööohutusele, viidates vastava teabe olemasolu korral sellele, milline oli nende kokkupuute ulatus kantserogeenide või mutageenidega;d) arstil ja/või pädeval ametiasutusel, samuti kõigil teistel töötervishoiu ja -ohutuse eest vastutavatel isikutel on juurdepääs punktis c nimetatud loetelule;e) igal töötajal on juurdepääs loetelus sisalduvale isiklikult temaga seotud teabele;f) ettevõtte või asutuse töötajatel ja/või nende esindajatel on juurdepääs üldistatud anonüümsele teabele.Artikkel 13Töötajatega konsulteerimine ja nende osalemineTöötajate ja/või nende esindajatega konsulteerimine ja nende osalemine käesoleva direktiiviga seotud küsimustes toimub direktiivi 89/391/EMÜ artikli 11 kohaselt.III PEATÜKKMUUD SÄTTEDArtikkel 14Tervisekontroll1. Vastavalt siseriiklikule õigusele ja/või tavale seavad liikmesriigid sisse asjakohase tervisekontrolli korra nende töötajate jaoks, kelle suhtes artikli 3 lõikes 2 nimetatud hindamise tulemustest ilmneb oht tervisele või tööohutusele.2. Lõikes 1 nimetatud kord peab võimaldama igal töötajal vajaduse korral läbida asjakohase tervisekontrolli:– enne kokkupuudet;– pärast seda korrapäraste ajavahemike järel.See kord peab võimaldama otseselt rakendada individuaalse ja tööhügieeni meetmeid.3. Kui töötajal avastatakse tervisehäire, mis on oletatavalt tekkinud kokkupuute tagajärjel kantserogeenide või mutageenidega, võib töötajate tervisekontrolli eest vastutav arst või ametiasutus nõuda, et teised samamoodi kantserogeenide või mutageenidega kokkupuutunud töötajad läbiksid tervisekontrolli.Sel juhul viiakse uuesti läbi kokkupuuteohu hindamine vastavalt artikli 3 lõikele 2.4. Tervisekontrolli puhul koostatakse töötaja tervisekaart ja tervisekontrolli eest vastutav arst või ametiasutus teeb ettepaneku, missuguseid kaitsemeetmeid või ohutusabinõusid iga töötaja puhul tuleks rakendada.5. Töötajatele tuleb anda teavet ja nõu tervisekontrolli kohta, mille nad pärast kokkupuute lõppu võivad läbida.6. Vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavale:– on töötajatel juurdepääs oma tervisekontrolli tulemustele ja– kõnealused töötajad või tööandja võivad nõuda ülevaadet tervisekontrolli tulemustest.7. Praktilised soovitused töötajate tervisekontrolliks on toodud II lisas.8. Kõikidest vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavale kindlaks tehtud, töökeskkonnas kantserogeeni või mutageeniga kokkupuutest tulenenud vähktõvejuhtumitest teatatakse pädevale ametiasutusele.Artikkel 15Dokumentide säilitamine1. Artikli 12 punktis c nimetatud loetelu ja artikli 14 lõikes 4 nimetatud töötaja tervisekaarti säilitatakse vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavale vähemalt 40 aastat pärast kantserogeeni või mutageeniga kokkupuute lõppu.2. Kui ettevõte lõpetab tegevuse, tuleb need dokumendid vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavale anda vastutava ametiasutuse käsutusse.Artikkel 16Piirnormid1. Nõukogu sätestab asutamislepingu artikli 137 lõikes 2 ettenähtud korras olemasoleva teabe, sealhulgas teaduslike ja tehniliste andmete alusel direktiividega piirnormid kõikidele nendele kantserogeenidele ja mutageenidele, mille puhul see on võimalik, ja vajaduse korral teised kõnesolevaga otseselt seotud sätted.2. Piirnormid ja teised otseselt seotud sätted nähakse ette III lisas.Artikkel 17Lisad1. I ja III lisa võib muuta ainult asutamislepingu artikli 137 lõikes 2 ettenähtud korras.2. II lisas tehtavad puhttehnilist laadi kohandused, mis tulenevad tehnika arengust, rahvusvaheliste määruste või nõuete muudatustest või kantserogeenide ja mutageenide valdkonnas tehtud uutest avastustest, võetakse vastu direktiivi 89/391/EMÜ artiklis 17 ettenähtud korras.Artikkel 18Andmete kasutamineKomisjonil on õigus saada oma käsutusse pädevatele siseriiklikele asutustele saadetav artikli 14 lõikes 8 nimetatud teave.Artikkel 19Komisjoni teavitamineLiikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate siseriiklike õigusnormide tekstid.Artikkel 20Kehtetuks tunnistamineDirektiiv 90/394/EÜ, mida on muudetud käesoleva direktiivi IV lisa A osas nimetatud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks, ilma et see piiraks liikmesriikide kohustusi seoses käesoleva direktiivi IV lisa B osas sätestatud ülevõtmistähtaegadega.Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ja neid tuleks lugeda vastavalt V lisas esitatud vastavustabelile.Artikkel 21JõustumineKäesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Artikkel 22AdressaadidKäesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Strasbourg, 29. aprill 2004Euroopa Parlamendi nimelpresidentP. CoxNõukogu nimeleesistujaM. McDowell[1] EÜT C 368, 20.12.1999, lk 18.[2] Euroopa Parlamendi 2. septembri 2003. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 30. märtsi 2004. aasta otsus.[3] EÜT L 196, 26.7.1990, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 1999/38/EÜ (EÜT L 138, 1.6.1999, lk 66).[4] Vt IV lisa A osa.[5] EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).[6] EÜT L 196, 16.8.1967, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 36).[7] EÜT L 200, 30.7.1999, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, p. 1).[8] EÜT L 185, 9.7.1974, lk 15. Otsus on tunnistatud kehtetuks nõukogu 22. juuli 2003. aasta otsusega (ELT C 218, 13.9.2003, lk 1).[9] Nõukogu 19. septembri 1983. aasta direktiiv 83/477/EMÜ töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (teine üksikdirektiiv direktiivi 80/1107/EMÜ artikli 8 tähenduses) (EÜT L 263, 24.9.1983, lk 25). Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/18/EÜ (ELT L 97, 15.4.2003, lk 48).--------------------------------------------------I LISAAinete, preparaatide ja menetluste loetelu(Artikli 2 lõike a punkt iii)1. Auramiini valmistamine.2. Tööprotsessid, mille juures puututakse kokku kivisöetahmas, kivisöetõrvas või kivisöepigis sisalduvate polütsükliliste aromaatsete süsivesinikega.3. Tööprotsessid, kus puututakse kokku vasknikkelmattide särdamisel ja elektrorafineerimisel tekkivate tolmude, suitsude ja sumudega.4. Tugevate hapete kasutamisega seotud menetlus isopropüülalkoholi valmistamisel.5. Tööprotsessid, mille juures puututakse kokku lehtpuidutolmudega. [1][1] Mõnede lehtpuude loetelu võib leida sarja "Monographs on the Evaluation of Carcinogenic Risks to Humans" 62. köitest "Wood Dust and Formaldehyde", mille on välja andnud Rahvusvaheline Vähiuuringute Agentuur Lyonis 1995. aastal.--------------------------------------------------II LISAPraktilised soovitused töötajate tervisekontrolliks(artikli 14 lõige 7)1. Kantserogeenide või mutageenidega kokku puutunud tööliste tervisekontrolli eest vastutav arst ja/või ametiasutus peab iga töötaja puhul teadma tema kokkupuutetingimusi ja asjaolusid.2. Töötajate tervisekontroll peab toimuma vastavalt töötervishoiu põhimõtetele ja tavadele; see peab hõlmama vähemalt järgmisi meetmeid:– arvestuse pidamine töötaja haigusloo ja töö kohta;– isiklik vestlus;– vajaduse korral bioloogiline uuring ning varaste ja taanduvate mõjude kindlakstegemine.Iga töötaja puhul võidakse tervisekontrolli läbimisel uusimaid kättesaadavaid töötervishoiualaseid teadmisi silmas pidades otsustada teha lisaläbivaatusi.--------------------------------------------------III LISAPIIRNORMID JA TEISED KÕNESOLEVAGA OTSESELT SEOTUD SÄTTED(Artikkel 16)A. OHTLIKE AINETE PIIRNORMID TÖÖKESKKONNASAine nimetus | EINECS | CAS | Piirnormid | Märkus | Üleminekumeetmed |mg/m3 | ppm |Benseen | 200-753-7 | 71-43-2 | 3,25 | 1 | Nahk | Piirnorm: 3 ppm (= 9,75 mg/m3) (kuni 27. juuni 2003) |Vinüülkloriidmonomeer | 200-831 | 75-01-4 | 7,77 | 3 | — | — |Lehtpuidutolmud | — | — | 5,00 | — | — | — |--------------------------------------------------IV LISAA osaKehtetuks tunnistatud direktiiv ja selle hilisemad muudatused(viidatud artiklis 20)Nõukogu direktiiv 90/394/EMÜ | (EÜT L 196, 26.7.1990, lk 1) |Nõukogu direktiiv 97/42/EÜ | (EÜT L 179, 8.7.1997, lk 4) |Nõukogu direktiiv 1999/38/EÜ | (EÜT L 138, 1.6.1999, lk 66) |B osaSiseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtajad(viidatud artiklis 20)Direktiiv | Ülevõtmise tähtaeg |90/394/EMÜ | 31. detsember 1992 |97/42/EÜ | 27. juuni 2000 |1999/38/EÜ | 29. aprill 2003 |--------------------------------------------------V LISAVASTAVUSTABELDirektiiv 90/394/EÜ | Käesolev direktiiv |Artikkel 1 | Artikkel 1 |Artikli 2 lõige a | Artikli 2 lõige a |Artikli 2 lõike a punkt a | Artikli 2 lõige b |Artikli 2 lõige b | Artikli 2 lõige c |Artiklid 3 kuni 9 | Artiklid 3 kuni 9 |Artikli 10 lõike 1 punkt a | Artikli 10 lõike 1 punkt a |Artikli 10 lõike 1 punkt b, esimene lause | Artikli 10 lõike 1 punkt b |Artikli 10 lõike 1 punkt b, teine lause | Artikli 10 lõike 1 punkt c |Artikli 10 lõike 1 punkt c | Artikli 10 lõike 1 punkt d |Artikli 10 lõike 1 punkt d, esimene ja teine lause | Artikli 10 lõike 1 punkt e |Artikli 10 lõike 1 punkt d, kolmas lause | Artikli 10 lõike 1 punkt f |Artikli 10 lõige 2 | Artikli 10 lõige 2 |Artiklid 11 kuni 18 | Artiklid 11 kuni 18 |Artikli 19 lõike 1 esimene lõik | — |Artikli 19 lõike 1 teine lõik | — |Artikli 19 lõike 1 kolmas lõik | — |Artikli 19 lõige 2 | Artikkel 19 |— | Artikkel 20 |— | Artikkel 21 |Artikkel 20 | Artikkel 22 |I lisa | I lisa |II lisa | II lisa |III lisa | III lisa |— | IV lisa |— | V lisa |--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 94/59/EÜ, 2. detsember 1994, millega kolmandat korda muudetakse lisasid direktiivis 77/96/EMÜ keeritsusside (Trichinelle spiralis) kontrolli kohta värske kodusealiha impordil kolmandatest riikidest

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31994L0059

Euroopa Liidu Teataja L 315 , 08/12/1994 Lk 0018 - 0020 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 63 Lk 0240  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 63 Lk 0240

		Komisjoni direktiiv 94/59/EÜ,2. detsember 1994,millega kolmandat korda muudetakse lisasid direktiivis 77/96/EMÜ keeritsusside (Trichinelle spiralis) kontrolli kohta värske kodusealiha impordil kolmandatest riikidestEUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1976. aasta direktiivi 77/96/EMÜ keeritsusside (Trichinelle spiralis) kontrolli kohta värske kodusealiha impordil kolmandatest riikidest, [1] viimati muudetud direktiiviga 89/321/EMÜ, [2] eriti selle artiklit 8,ning arvestades, et:hiljutised uuringud on näidanud vajadust muuta teatavaid kontrollimeetodeid keeritsusside kindlakstegemiseks hobuselihas; teaduslik veterinaarkomitee on heaks kiitnud alternatiivsed külmutusmeetodid keeritsusside inaktiveerimiseks; nende meetodite usaldusväärsus tervisekaitse seisukohast on võrdväärne olemasolevate meetodite omaga; sellepärast tuleks direktiivi 77/96/EMÜ I lisasse teha asjakohased täiendused;liha külmutamise hõlbustamiseks tuleks lubada kolmandatel riikidel ja liikmesriikidel valida ettenähtud külmutusmeetodite vahel;teaduslik veterinaarkomitee on soovitanud teatavaid tehnilisi kohandusi ja muudatusi praegu kasutatavatesse keeritsussikontrolli meetoditesse, eriti hobuseliha uurimiseks, ning nõuetesse, millele keeritsusside kindlakstegemisega tegelevad laborid peavad vastama;käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on alalise veterinaarkomitee arvamusega kooskõlas,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 77/96/EMÜ muudetakse vastavalt lisas sätestatule.Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. jaanuaril 1995. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub 12. detsembril 1994.Brüssel, 2. detsember 1994Komisjoni nimelkomisjoni liigeRené Steichen[1] EÜT L 26, 31.1.1977, lk 67.[2] EÜT L 133, 17.5.1989, lk 33.--------------------------------------------------LISADirektiivi 77/96/EMÜ lisa muudetakse järgmiselt.A. I lisa VII jaotise punkti c muudetakse järgmiselt.1. Alapunkti 1 kaheksandas taandes asendatakse tekst "5 g" tekstiga "7 g".2. Alapunkti 3 järele lisatakse järgmine uus alapunkt 4:"4. Membraanfiltrite kasutamineÜhtegi polükarbonaatmembraaniga filtrit ei tohi kasutada rohkem kui viis korda. Filtrit tuleks iga kasutamise järel pöörata. Lisaks sellele tuleks pärast iga kasutamiskorda kontrollida, et filtril pole kahjustusi, mis võiksid selle muuta kasutuskõlbmatuks."3. Alapunkt 4 muudetakse alapunktiks 5 ning alapunkt 5 muudetakse alapunktiks 6.B. IV lisa muudetakse järgmiselt.1. Pealkirja "Liha külmutamine" järele lisatakse uus alapealkiri "I. Meetod nr 1".2. Lõike 7 järele lisatakse järgmine tekst:"II. Meetod nr 2Täita tuleb meetodi nr 1 lõigete 1-5 üldnõudeid ning kasutada järgmisi aja ja temperatuuri kombinatsioone:1. Liha, mille läbimõõt või paksus on kuni 15 cm, tuleb külmutada vastavalt ühele järgmistest aja ja temperatuuri kombinatsioonidest:- 20 päeva temperatuuril — 15 oC,- 10 päeva temperatuuril — 23 oC,- 6 päeva temperatuuril — 29 oC.2. Liha, mille läbimõõt või paksus jääb vahemikku 15-50 cm, tuleb külmutada vastavalt ühele järgmistest aja ja temperatuuri kombinatsioonidest:- 30 päeva temperatuuril — 15 oC,- 20 päeva temperatuuril — 25 oC,- 12 päeva temperatuuril — 29 oC.Temperatuur külmkambris ei tohi olla kõrgem kui valitud inaktiveerimistemperatuur. Seda tuleb mõõta kalibreeritud termoelektriliste instrumentidega ning pidevalt registreerida. Seda ei tohi mõõta otse külma õhu voolus. Instrumente tuleb hoida luku taga. Graafikud peavad sisaldama seoses impordiga antud lihakontrolliregistri asjakohased numbreid ning külmutamise alguse kuupäeva ja kellaaega ning neid tuleb säilitada üks aasta pärast koostamist.III. Meetod nr 3Lihatükkide sisetemperatuuri kontroll1. Lihatükkide sisetemperatuuri kontrollimisel ja lõigete 2-6 nõuete täitmisel, kasutatakse järgmisi aja ja temperatuuri kombinatsioone:- 106 tundi temperatuuril — 18 oC,- 82 tundi temperatuuril — 21 oC,- 63 tundi temperatuuril — 23,5 oC,- 48 tundi temperatuuril — 26 oC,- 35 tundi temperatuuril — 29 oC,- 22 tundi temperatuuril — 32 oC,- 8 tundi temperatuuril — 35 oC,- 0,5 tundi temperatuuril — 37 oC.2. Külmutatult toodud liha tuleb samas seisukorras säilitada.3. Eri partiisid hoitakse külmkambris eraldi ja luku taga.4. Iga partii külmkambrisse toomise kuupäev ja aeg tuleb dokumenteerida.5. Külmkambri tehnilised seadmed ja elektrivarustus peavad olema sellised, et lõikes 1 osutatud temperatuur saavutatakse väga kiiresti ning see temperatuur säilib liha kõikides osades.6. Temperatuuri tuleb mõõta kalibreeritud termoelektriliste instrumentidega ning pidevalt registreerida. Termomeetri andur tuleb paigutada kalibreeritud lihatüki keskele, mis ei ole väiksem kui kõige paksem külmutatav lihatükk. Kalibreeritud lihatükk tuleb paigutada külmkambris kõige ebasoodsamasse kohta, mis ei ole jahutusseadmete lähedal ega otse külma õhu voolus. Instrumente tuleb hoida luku taga. Graafikud peavad sisaldama seoses impordiga antud lihakontrolliregistri asjakohased numbreid ning külmutamise alguse kuupäeva ja kellaaega ning neid tuleb säilitada üks aasta pärast koostamist."C. Lisatakse järgmine V lisa:"V LISAHobuseliha kontroll ja külmutamine1. KontrollHobuseliha tuleb kontrollida I lisas käsitletud tehisseede meetodil järgmiste muudatustega:- Keele- või mälurlihastest võetakse vähemalt 10grammised proovid. Kui keele- või mälurlihaseid pole säilinud, võetakse sama suured proovid diafragmasäärest lihase ja kõõluse ühinemiskohast. Lihases ei tohiks olla sidekudet ega rasva.- Kui kasutatakse koondproovide tehisseede meetodit vastavalt I lisale, nr III–VII, allutatakse kontrolliks tehisseedele 5grammine proov. Ühegi tehisseedemenetluse korral ei tohi kontrollitava lihaskoe kogumass ületada 100 grammi I lisa III, IV, V ja VI meetodi puhul või 35 grammi I lisa VII meetodi puhul.- Positiivse tulemuse korral võetakse individuaalseks lisauuringuks veel üks 10grammine proov.2. Hobuseliha külmutamineKeeritsusside surmamiseks külmutamise teel tuleb hobuseliha külmtöödelda ühel IV lisas kirjeldatud meetodil."--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 96/86/EÜ, 13. detsember 1996, millega kohandatakse nõukogu direktiivi 94/55/EÜ (ohtlike kaupade autovedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) tehnika arengugaEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31996L0086

Euroopa Liidu Teataja L 335 , 24/12/1996 Lk 0043 - 0044

		Komisjoni direktiiv 96/86/EÜ,13. detsember 1996,millega kohandatakse nõukogu direktiivi 94/55/EÜ (ohtlike kaupade autovedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) tehnika arenguga(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 21. novembri 1994. aasta direktiivi 94/55/EÜ ohtlike kaupade autovedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] eelkõige selle artiklit 8,ning arvestades, et:ohtlike veoste rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkuleppe (ADR-kokkulepe) lisad A ja B, nagu neid on muudetud, tuleks lisada direktiivile 94/55/EÜ lisadena A ja B ning need ei pea olema kohaldatavad mitte ainult piiriüleste vedude suhtes, vaid ka üksikute liikmesriikide sisevedude suhtes;direktiivi 94/55/EÜ lisad sisaldavad ADR-kokkulepet sellisel kujul, nagu seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 1995, mille järel see avaldati kõikides keeltes; [2]ADR-kokkulepet ajakohastatakse iga kahe aasta järel, mistõttu muudetud versioon jõustub 1. jaanuaril 1997;vastavalt artiklile 8 tuleb kõik käesoleva direktiiviga hõlmatud valdkonnas toimunud teaduse ja tehnika arenguga kohandamiseks ja uute eeskirjadega vastavusse viimiseks vajalikud muudatused vastu võtta artiklis 9 sätestatud korras;kõnealust valdkonda tuleb uute ADR-eeskirjadega kohandada ja seepärast direktiivi 94/55/EÜ lisasid muuta;käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 94/55/EÜ artikliga 9 ettenähtud komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 94/55/EÜ muudetakse järgmiselt:1. Lisa A:"Lisa A hõlmab ohtlike kaupade rahvusvahelist autovedu käsitlevat Euroopa kokkulepet, sellisel kujul nagu see jõustus 1. jaanuaril 1997, lisa A äärenumbrite 2000-3999 sätteid, kusjuures mõiste "liikmesriik" asendatakse mõistega "lepinguosaline".NB:ADR-kokkuleppe lisa A 1995. aasta konsolideeritud teksti muutev 1997. aasta tekst avaldatakse kõikides ühenduse ametlikes keeltes niipea, kui tekst on kättesaadav kõikides keeltes."2. Lisa B:"Lisa B hõlmab ohtlike kaupade rahvusvahelist autovedu käsitlevat Euroopa kokkulepet, sellisel kujul nagu see jõustus 1. jaanuaril 1997, lisa B äärenumbrite 10000-270000 sätteid, kusjuures mõiste "liikmesriik" asendatakse mõistega "lepinguosaline".NB:ADR-kokkuleppe lisa B 1995. aasta konsolideeritud teksti muutev 1997. aasta tekst avaldatakse kõikides ühenduse ametlikes keeltes niipea, kui tekst on kättesaadav kõikides keeltes."Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 1. jaanuaril 1997. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 13. detsember 1996Komisjoni nimelkomisjoni liigeNeil Kinnock[1] EÜT L 319, 12.12.1994, lk 7.[2] EÜT L 275, 28.10.1996, lk 1.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2003/100/EÜ, 31. oktoober 2003, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/32/EÜ I lisa ebasoovitavate ainete kohta loomasöödasEMPs kohaldatav tekst

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32003L0100

Euroopa Liidu Teataja L 285 , 01/11/2003 Lk 0033 - 0037

		Komisjoni direktiiv 2003/100/EÜ,31. oktoober 2003,millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/32/EÜ I lisa ebasoovitavate ainete kohta loomasöödas(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. mai 2002. aasta direktiivi 2002/32/EÜ ebasoovitavate ainete kohta loomasöödas, [1] muudetud komisjoni direktiiviga 2003/57/EÜ, [2] eelkõige selle artikli 8 lõiget 1,ning arvestades järgmist:(1) Direktiivis 2002/32/EÜ sätestatakse, et on keelatud kasutada loomasöödaks ettenähtud tooteid, milles leiduvate ebasoovitavate ainete tase ületab direktiivi I lisas sätestatud piirnorme.(2) Direktiivi 2002/32/EÜ vastuvõtmisel teatati, et I lisa sätted vaadatakse läbi ajakohastatud teaduslike riskihinnangute alusel ning et loomasöödaks ettenähtud saastunud mittevastavate toodete mis tahes lahjendamine on keelatud.(3) Söötade teaduskomiteel (SCAN) paluti vastavalt viivitamata esitada ajakohastatud teaduslikud riskihinnangud. SCAN võttis 20. veebruaril 2003 vastu arvamuse ebasoovitavate ainete kohta loomasöödas, mida ajakohastati 25. aprillil 2003. See arvamus annab täieliku ülevaate võimalikest ohtudest loomade ja inimeste tervisele loomasöödas esinevate erinevate ebasoovitavate ainete tõttu.(4) SCAN tunnistas sellele vaatamata, et on vaja täiendavaid üksikasjalikke riskihinnanguid selleks, et oleks võimalik otsuse 2002/32/EÜ I lisa täielikult läbi vaadata. 2003. aasta maist alates võttis Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) Euroopa Komisjonilt üle vastutuse loomasööda ja toidu ohutuse teadusliku hindamise küsimustes. EFSA paluti teha need üksikasjalikud riskihinnangud.(5) Vahepeal on osutatud sellele, et mõnede hädavajalike ja väärtuslike söödamaterjalidega varustamist võib ohustada see, et ebasoovitava aine kogus mõnedes söödamaterjalides normaalse saastefooni tõttu läheneb või ületab direktiivi 2002/32/EÜ I lisas sätestatud piirnorme. Samuti on mõnedes lisa sätetes leitud omavahelisi vasturääkivusi.(6) Lisa tuleks seepärast ajutiselt muuta kuni üksikasjalike teaduslike riskihinnanguteni, et säilitada inimeste ja loomade tervise ja keskkonnakaitse kõrge tase.(7) Pidades silmas inimeste ja loomade tervise ja keskkonnakaitse kõrge taseme säilitamist tunnistatakse, et kui söödamaterjale söödetakse loomadele otse või kui kasutatakse täiendsöötasid, ei tohiks nende kasutamisel päevaratsioonis loom tarbida rohkem ebasoovitavat ainet kui vastavad tarbimise piirnormid ainult täissöötade kasutamise korral päevaratsioonis.(8) SCAN kinnitab, et arseeni orgaanilised vormid on piiratud mürgisusega. Arseeni kogusisalduse kindlaksmääramine söödas ei pruugi seetõttu alati täpselt peegeldada anorgaanilistest vormidest tulenevat riski. Arseeni orgaanilisi ja anorgaanilisi vorme on siiski võimalik eristada ainult kompleksse analüüsimeetodiga, mis ei ole ametlike kontrollimiste raames kergesti rakendatav. Seepärast on sobiv, et piirnormides viidatakse arseeni kogusisaldusele koos täiendava võimalusega nõuda üksikasjalikumat analüüsi, eriti Hizikia fusiforme esinemise korral. Arseeni kogusisalduse kindlaksmääramise ühenduse meetodi puudumise tõttu tuleb tõendada kasutatud proovide töötlusmeetodi ja analüüsimeetodi rahuldav toimimist, kasutades sertifitseeritud etalonmaterjale, mis sisaldavad olulise osa orgaanilises vormis arseeni.(9) Tuleb samuti arvesse võtta fakti, et enam kui 95 % merest pärit söödamaterjalides leiduvast arseenist esineb vähem toksilistes orgaanilistes vormides, ning hiljutisi arenguid kalasööda koostises, kus kasutatakse suuremal määral kalaõli ja kalajahu.(10) Praegused arseeni, plii ja fluori piirnormid mõnedes mineraalsöödamaterjalides ei peegelda praegusi normaalseid saastefoone. Arvestades kõnesolevate ebasoovitavate ainete madalat biosaadavust mineraalsöötades tuleb tagada, et neid olulisi ja väärtuslikke söödamaterjale oleks võimalik tarnida ilma loomade ja inimeste tervist ning keskkonda ohtu seadmata.(11) Aflatoksiin B1 on genotoksiline kantserogeen, mille esinemist piimas tuvastatakse tema ainevahetuse saaduse aflatoksiin M1 järgi. Rahvatervise kaitse eesmärgil peavad aflatoksiini piirnormid olema võimalikult madalad. Nõuetekohaste käsitsemis- ja kuivatamistoimingute abil on võimalik hoida erinevate söödamaterjalide aflatoksiinisisaldus madalal ning eksisteerivad tõhusad saaste likvideerimise toimingud aflatoksiin B1 tasemete vähendamiseks. Kõikidele söödamaterjalidele tuleks kohaldada samu aflatoksiin B1 piirnorme.(12) Terved puuvillaseemned sisaldavad loodusliku komponendina suurel määral vaba gossüpoli. Seepärast on asjakohane tervetes puuvillaseemnetes esinevale vabale gossüpolile kehtestada spetsiifilised piirnormid.(13) Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 2002/32/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 12 kuu jooksul alates direktiivi jõustumisest. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 31. oktoober 2003Komisjoni nimelkomisjoni liigeDavid Byrne[1] EÜT L 140, 30.5.2002, lk 10.[2] EÜT L 151, 19.6.2003, lk 38.--------------------------------------------------LISAOtsuse 2002/32/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt.1. Punktid 1, 2 ja 3 asendatakse järgmisega:"Ebasoovitavad ained | Loomasöödaks ettenähtud tooted | Maksimumsisaldus mg/kg (ppm) 12 % niiskusesisaldusega sööda puhul |(1) | (2) | (3) |1.Arseen | Söödamaterjalid, välja arvatud: | 2 |—rohu, kuivatatud lutserni ja kuivatatud ristiku jahu, ning kuivatatud suhkrupeedimass ja kuivatatud melasseeritud suhkrupeedimass | 4 |—palmituumakook | 4 |—fosfaadid ja lupja sisaldavad merevetikad | 10 |—kaltsiumkarbonaat | 15 |—magneesiumoksiid | 20 |—kalade või muude mereloomade töötlemisel saadud söödad | 15 |—merevetikajahu ja merevetikatest saadud söödamaterjalid | 40 |Täissöödad, välja arvatud: | 2 |—täissöödad kaladele ja täissöödad karusloomadele | 6 |Täiendsöödad, välja arvatud: | 4 |—mineraalsöödad | 12 |2.Plii | Söödamaterjalid, välja arvatud: | 10 |—haljassööt | 40 |—fosfaadid ja lupja sisaldavad merevetikad | 15 |—kaltsiumkarbonaat | 20 |—pärmseened | 5 |Täissöödad | 5 |Täiendsöödad, välja arvatud: | 10 |—mineraalsöödad | 15 |3.Fluor | Söödamaterjalid, välja arvatud: | 150 |—loomse päritoluga söödad, välja arvatud koorikloomad, nt krill | 500 |—fosfaadid ja koorikloomad, nt krill | 2000 |—kaltsiumkarbonaat | 350 |—magneesiumoksiid | 600 |—lupja sisaldavad merevetikad | 1000 |Täissöödad, välja arvatud: | 150 |—täissöödad veistele, lammastele ja kitsedele | |—laktatsioonis | 30 |—muud | 50 |—täissöödad sigadele | 100 |—täissöödad kodulindudele | 350 |—täissöödad tibudele | 250 |Mineraalisegud veistele, lammastele ja kitsedele | 2000 |Muud täiendsöödad | 125 |2. Punkt 7 asendatakse järgmisega:"Ebasoovitavad ained | Loomasöödaks ettenähtud tooted | Maksimumsisaldus mg/kg (ppm) 12 % niiskusesisaldusega sööda puhul |(1) | (2) | (3) |7.Aflatoksiin B1 | Kõik söödamaterjalid | 0,02 |Täissöödad veistele, lammastele ja kitsedele, välja arvatud: | 0,02 |—täissöödad lüpsiloomadele | 0,005 |—täissöödad vasikatele ja talledele | 0,01 |Täissöödad sigadele ja kodulindudele (välja arvatud noorloomad) | 0,02 |Muud täissöödad | 0,01 |Täiendsöödad veistele, lammastele ja kitsedele (välja arvatud täiendsöödad lüpsiloomadele, vasikatele ja talledele): | 0,02 |Täiendsöödad sigadele ja kodulindudele (välja arvatud noorloomad) | 0,02 |Muud täiendsöödad | 0,005" |3. Punkt 9 asendatakse järgmisega:"Ebasoovitavad ained | Loomasöödaks ettenähtud tooted | Maksimumsisaldus mg/kg (ppm) 12 % niiskusesisaldusega sööda puhul |(1) | (2) | (3) |9.Vaba gossüpol | Söödamaterjalid, välja arvatud: | 20 |—puuvillaseemned | 5000 |—puuvillaseemnekoogid ja puuvillaseemnejahu | 1200 |Täissöödad, välja arvatud: | 20 |—täissöödad veistele, lammastele ja kitsedele | 500 |—täissöödad kodulindudele (välja arvatud munakanad) ja vasikatele | 100 |—täissöödad küülikutele ja sigadele (välja arvatud põrsad) | 60" |4. Punkt 22 asendatakse järgmisega:"Ebasoovitavad ained | Loomasöödaks ettenähtud tooted | Maksimumsisaldus mg/kg (ppm) 12 % niiskusesisaldusega sööda puhul |(1) | (2) | (3) |22.Endosulfaan (alfa- ja beeta-endosulfaansulfaatide summa, väljendatud endosulfaanina) | Kõik söödad, välja arvatud: | 0,1 |—mais ja selle töötlemissaadused | 0,2 |—õliseemned ja nende töötlemissaadused | 0,5 |—täissöödad kaladele | 0,005" |--------------------------------------------------