title: Komisjoni direktiiv 2008/86/EÜ, 5. september 2008 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda toimeaine tebukonasool kõnealuse direktiivi I lisasse (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               6.9.2008

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 239/9

      KOMISJONI DIREKTIIV 2008/86/EÜ,
   5. september 2008,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda toimeaine tebukonasool kõnealuse direktiivi I lisasse
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, (1) eriti selle artikli 16 lõike 2 teist lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 4. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1451/2007 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta) (2) on kehtestatud loetelu selliste toimeainete kohta, mida on vaja hinnata nende kandmiseks direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse. Tebukonasool kuulub nimetatud loetelusse.

               (2)

               Määruse (EÜ) nr 1451/2007 kohaselt on tebukonasooli hinnatud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2 kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad direktiivi 98/8/EÜ V lisas määratletud tooteliiki 8: puidukonservandid.

               (3)

               Taani määrati referentliikmesriigiks ja ta esitas 11. jaanuaril 2006 komisjonile pädeva asutuse aruande ja soovituse vastavalt määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 14 lõigetele 4 ja 6.

               (4)

               Komisjon ja liikmesriigid on pädeva asutuse aruande läbi vaadanud. Määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 15 lõike 4 kohaselt lisas alaline biotsiidide komitee läbivaatuse tulemused 29. novembril 2007. aastal hindamisaruandesse.

               (5)

               Tebukonasooli hindamisel ei ilmnenud ühtegi lahendamata küsimust ega probleemi, millega peaks tegelema tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee.

               (6)

               Uuringud näitavad, et tebukonasooli sisaldavate biotsiidide kasutamisel puidukonservandina võib eeldada, et need vastavad direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele. Seega on asjakohane kanda tebukonasool I lisa tooteliiki 8, et kõikides liikmesriikides oleks võimalik tebukonasooli sisaldavate biotsiidide puidukonservandina kasutamise lube välja anda, muuta või tühistada vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikele 3. Samas tehti kindlaks lubamatud riskid, mis kaasnevad puidu vabas õhus kohapeal töötlemisega ja töödeldud puidu pideval kokkupuutel veega. Kõnealuste kasutusviiside lubamiseks on nõutav esitada andmed, mis tõendavad, et toodete kasutamisega ei kaasne lubamatut keskkonnaohtu.

               (7)

               Hindamisaruande tulemusi silmas pidades on asjakohane nõuda, et oleksid olemas juhised selle kohta, et vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 10 lõike 2 punkti i alapunktile d tuleb töödeldud puitu vahetult pärast töötlemist hoida veekindlal kõval alusel, et vältida biotsiidi otsest sattumist pinnasesse, ning et kogu väljavalgunud biotsiidi saaks koguda taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks.

               (8)

               Käesoleva direktiivi sätteid on oluline kohaldada samal ajal kõikides liikmesriikides, et tagada toimeainet tebukonasooli sisaldavate biotsiidide võrdne kohtlemine turul ja hõlbustada kogu biotsiidituru nõuetekohast toimimist.

               (9)

               Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda uute nõuete täitmiseks ning toimiku esitanud taotlejad saaksid kasutada kogu kümneaastast andmekaitseaega, mis direktiivi 98/8/EÜ artikli 12 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt algab toimeaine lisasse kandmise kuupäevast.

               (10)

               Lisasse kandmisele peaks järgnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid saaksid rakendada direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõiget 3, eelkõige välja anda, muuta või tühistada tooteliiki 8 kuuluvate tebukonasooli sisaldavate biotsiidide kasutamise lube, et tagada nende vastavus direktiivile 98/8/EÜ.

               (11)

               Seepärast tuleks direktiivi 98/8/EÜ vastavalt muuta.

               (12)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 98/8/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   Ülevõtmine
   1.   Hiljemalt 31. märtsiks 2009 võtavad liikmesriigid vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud sätted. Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavuse tabeli.
   Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 1. aprillist 2010.
   Kui liikmesriigid võtavad kõnealused normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste riiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 5. september 2008

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Stavros DIMAS

      (1)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

      (2)  ELT L 325, 11.12.2007, lk 3.

      LISA
      Järgmine kirje „nr 6” lisatakse direktiivi 98/8/EÜ I lisasse:

                     Nr

                     Tavanimetus

                     IUPACi nimetus
                     Identifitseerimisnumbrid

                     Toimeaine miinimumpuhtus turustatavas biotsiidis

                     Lisamise kuupäev

                     Artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg
                     (v.a rohkem kui ühte toimeainet sisaldavad tooted, mille puhul artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg on viimases asjaomase toimeaine lisamise otsuses sätestatud tähtaeg)

                     Lisasse kuulumise lõppkuupäev

                     Toote liik

                     Erisätted (1)

                     „6

                     Tebukonasoo

                     1-(4-klorofenüül)-4,4-dimetüül-3-(1,2,4-triasool-1-üülmetüül)pentaan-3-ool
                     EÜ nr: 403-640-2
                     CASi nr: 107534-96-3

                     950 g/kg

                     1. aprill 2010

                     31. märts 2012

                     31. märts 2020

                     8

                     Liikmesriigid tagavad, et lube antakse järgmistel tingimustel.

                                 Arvestades mulla- ja veekeskkonna puhul kindlaks tehtud riske, tuleb kõnealuste keskkonnaosade kaitsmiseks võtta asjakohaseid riskide vähendamise meetmeid. Eelkõige märgitakse tööstuslikuks kasutamiseks lubatud toodete etiketile või kemikaali ohutuskaardile, et värskelt töödeldud puit tuleb pärast töötlemist ladustada katte all ja veekindlal kõval pinnal, et vältida otseseid kadusid mulda või vette, ning et kõik kaod tuleb kokku koguda taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks.

                                 Lisaks ei saa asjaomaste toodete lubasid anda puidu vabas õhus kohapeal töötlemiseks või veega pidevas kokkupuutes oleva puidu töötlemiseks, kui ei esitata andmeid, millega tõendatakse, et toode vastab artikli 5 ja VI lisa nõuetele, mille täitmiseks rakendatakse vajaduse korral asjakohaseid riskide vähendamise meetmeid.”

         (1)  VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel vajalike hindamisaruannete sisu ja järeldused on kättesaadavad komisjoni veebilehel: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm


title: Nõukogu direktiiv 96/34/EÜ, 3. juuni 1996, Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt lapsehoolduspuhkuse kohta sõlmitud raamkokkuleppe kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31996L0034

Euroopa Liidu Teataja L 145 , 19/06/1996 Lk 0004 - 0009

		Nõukogu direktiiv 96/34/EÜ,3. juuni 1996,Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt lapsehoolduspuhkuse kohta sõlmitud raamkokkuleppe kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud sotsiaalpoliitikat käsitleva protokolli (nr 14) lisana esitatud kokkulepet sotsiaalpoliitika kohta, eriti selle artikli 4 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades, et:(1) liikmesriigid, välja arvatud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik (edaspidi "liikmesriigid"), soovides järgida 1989. aasta sotsiaalhartas kavandatud kurssi, on sotsiaalpoliitikat käsitleva protokolli alusel sõlminud omavahel kokkuleppe sotsiaalpoliitika kohta;(2) vastavalt sotsiaalpoliitika kohta sõlmitud kokkuleppe artikli 4 lõikele 2 võivad tööturu osapooled ühiselt taotleda, et ühenduse tasandil sõlmitud kokkuleppeid rakendataks nõukogu otsusega komisjoni ettepaneku põhjal;(3) ühenduse töötajate sotsiaalsete põhiõiguste harta meeste ja naiste võrdset kohtlemist käsitlev punkt 16 näeb muu hulgas ette, et "tuleb välja töötada meetmed, mis võimaldavad meestel ja naistel sobitada oma ametialaseid ja perekondlikke kohustusi";(4) laiapõhjalisest konsensusest hoolimata pole nõukogu suutnud teha otsust perekondlikel põhjustel lapsehoolduspuhkust käsitleva direktiivi kohta esitatud ettepaneku [1] suhtes, mida muudeti 15. novembril 1984; [2](5) vastavalt sotsiaalpoliitika kohta sõlmitud kokkuleppe artikli 3 lõikele 2 konsulteeris komisjon tööturu osapooltega ühenduse edasise võimaliku tegevuse üle töö- ja perekonnaelu sobitamise küsimuses;(6) komisjon, leidnud pärast nimetatud konsultatsiooni, et ühenduse tegevus on soovitav, konsulteeris veel kord tööturu osapooltega vastavalt nimetatud kokkuleppe artikli 3 lõikele 3 kavandatava ettepaneku teemal;(7) tööandjate ja töövõtjate vahelised üldorganisatsioonid (Euroopa Tööandjate Föderatsioon, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskus ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon) teatasid oma 5. juuli 1995. aasta ühises kirjas komisjonile soovist algatada nimetatud kokkuleppe artiklis 4 ettenähtud menetlus;(8) nimetatud tööandjate ja töövõtjate vahelised üldorganisatsioonid sõlmisid 14. detsembril 1995. aastal lapsehoolduspuhkuse kohta raamkokkuleppe ning on esitanud komisjonile ühise taotluse rakendada raamkokkulepet vastavalt sotsiaalpoliitika kohta sõlmitud kokkuleppe artikli 4 lõikele 2 nõukogu otsusega komisjoni ettepaneku põhjal;(9) nõukogu oma 6. detsembri 1994. aasta resolutsioonis — resolutsioon Euroopa Ühenduse sotsiaalpoliitika teatud aspektide kohta: panus ühenduse majanduslikku ja sotsiaalsesse lähenemisse [3] — palus kasutada tööturu osapooltel võimalust sõlmida kokkuleppeid, sest üldjuhul on nemad sotsiaalsele tegelikkusele ja sotsiaalsetele probleemidele lähemal; Madridis tervitasid nimetatud raamkokkuleppe sõlmimist nendest riikidest pärit Euroopa Ülemkogu liikmed, kes on alla kirjutanud kokkuleppele sotsiaalpoliitika kohta;(10) allakirjutanud soovisid sõlmida raamkokkuleppe, määrates kindlaks miinimumnõuded lapsehoolduspuhkuse ja vääramatu jõu tõttu töölt puudumise kohta ning jättes liikmesriikide ja/või tööturu osapoolte hooleks lapsehoolduspuhkuse rakendamise tingimuste määratlemise, selleks et võtta arvesse iga liikmesriigi, sealhulgas sealse perepoliitika olukorda, eriti lapsehoolduspuhkuse võimaldamise ning selle kasutamisõiguse tingimusi;(11) käesoleva raamkokkuleppe rakendamiseks sobib direktiiv asutamislepingu artikli 189 tähenduses; see on saavutatava tulemuse seisukohalt siduv liikmesriikide suhtes, kuid jätab neile võimaluse valida vormi ja meetodid;(12) järgides asutamislepingu artiklis 3b esitatud subsidiaarsus- ja proportsionaalsusprintsiipi, ei suuda liikmesriigid käesoleva direktiivi eesmärke piisavalt saavutada, järelikult on ühendusel seda lihtsam teha; käesolev direktiiv piirdub minimaalsega, mis on vajalik nende eesmärkide saavutamiseks, ning ei lähe sellest kaugemale;(13) komisjon on koostanud oma ettepaneku direktiivi kohta, võttes arvesse allakirjutanute esindatust, nende volitusi, samuti raamkokkuleppe klauslite õiguspärasust ning väikesi ja keskmise suurusega ettevõtteid käsitlevate sätete järgimist;(14) vastavalt oma 14. detsembri 1993. aasta teatisele sotsiaalpoliitikat käsitleva protokolli rakendamise kohta, on komisjon teatanud sellest Euroopa Parlamendile, saates talle raamkokkuleppe teksti, millele on lisatud ettepanek direktiivi kohta ja seletuskiri;(15) niisamuti on komisjon teatanud sellest majandus- ja sotsiaalkomiteele, saates talle raamkokkuleppe teksti, millele on lisatud ettepanek direktiivi kohta ja seletuskiri;(16) raamkokkuleppe klausli 4 punkt 2 sedastab, et nimetatud kokkuleppe sätete rakendamine ei ole piisav alus alandada töötajatele selle kokkuleppe raames võimaldatava üldise kaitstuse taset. See ei piira liikmesriikide ja/või tööturu osapoolte õigust töötada välja teistsuguseid õigus- ja haldusnorme või lepingutingimusi vastavalt muutuvatele asjaoludele (kaasa arvatud ülekandmist keelava sätte kehtestamine), tingimusel et need vastavad nimetatud kokkuleppes sätestatud miinimumnõuetele;(17) ühenduse töötajate sotsiaalsete põhiõiguste harta tunnistab igasuguse diskrimineerimise, eriti soo, nahavärvuse, rassi, arvamuste ja tõekspidamiste tõttu toimuva diskrimineerimise vastu võitlemise tähtsust;(18) Euroopa Liidu lepingu artikli F lõige 2 sätestab, et "liit austab põhiõigusi kui ühenduse õiguse üldpõhimõtteid, nagu need on tagatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, mis on alla kirjutatud Roomas 4. novembril 1950, ning nagu need tulenevad liikmesriikide ühesugustest riigiõiguslikest tavadest";(19) liikmesriigid võivad käesoleva direktiivi ellurakendamise usaldada tööturu osapooltele nende ühise taotluse alusel, tingimusel et need võtavad kõik vajalikud meetmed, et igal ajal tagada käesoleva direktiiviga nõutud tulemused;(20) raamkokkuleppe rakendamine aitab kaasa sotsiaalpoliitika kohta sõlmitud kokkuleppe artiklis 1 nimetatud eesmärkide saavutamisele,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Raamkokkuleppe rakendamineKäesoleva direktiivi eesmärk on jõustada tööandjate ja töövõtjate vaheliste üldorganisatsioonide (Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni) vahel 14. detsembril 1995. aastal sõlmitud lisana esitatud raamkokkulepe lapsehoolduspuhkuse kohta.Artikkel 2Lõppsätted1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 3. juuniks 1998 või tagavad hiljemalt selleks kuupäevaks, et tööturu osapooled on kokkuleppega kehtestanud vajalikud meetmed; liikmesriigid peavad võtma kõik meetmed, mis võimaldavad neil igal ajal tagada käesoleva direktiiviga nõutud tulemused. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Kui on vaja arvesse võtta erilisi raskusi või kollektiivlepinguga rakendamist, võivad liikmesriigid saada maksimaalselt ühe aasta lisaaega.Nad peavad sellistest asjaoludest viivitamata teatama komisjonile.3. Kui liikmesriigid võtavad lõikes 1 nimetatud meetmeid, lisavad nad nende meetmete ametliku avaldamise korral nendesse meetmetesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 3. juuni 1996Nõukogu nimeleesistujaT. Treu[1] EÜT C 333, 9.12.1983, lk 6.[2] EÜT C 316, 27.11.1984, lk 7.[3] EÜT C 368, 23.12.1994, lk 6.--------------------------------------------------LISARAAMKOKKULEPE LAPSEHOOLDUSPUHKUSE KOHTAPREAMBULJärgnev raamkokkulepe esindab Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni ettevõtmist määrata kindlaks miinimumnõuded lapsehoolduspuhkuse ja vääramatu jõu tõttu töölt puudumise kohta, mis on oluline vahend sobitada töö- ja perekonnaelu ning edendada meeste ja naiste võrdseid võimalusi ja võrdset kohtlemist.Euroopa Ametiühingute Konföderatsioon, Euroopa Tööandjate Föderatsioon ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskus taotlevad, et komisjon esitaks käesoleva raamkokkuleppe nõukogule, et see kinnitaks otsusega nende miinimumnõuete siduvust Euroopa Ühenduse liikmesriikide suhtes, välja arvatud Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriik.I. ÜLDKAALUTLUSED(1) Võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud sotsiaalpoliitikat käsitleva protokolli lisana esitatud kokkulepet sotsiaalpoliitika kohta, eriti selle artikli 3 lõiget 4 ja artikli 4 lõiget 2,ning arvestades, et:(2) sotsiaalpoliitika kohta sõlmitud kokkuleppe artikli 4 lõige 2 sätestab, et ühenduse tasandil sõlmitud kokkulepped rakendatakse allakirjutanute ühisel taotlusel nõukogu otsusega komisjoni ettepaneku põhjal;(3) komisjon on teatanud oma kavatsusest teha ettepanek töö- ja perekonnaelu sobitamist käsitleva ühenduse meetme kohta;(4) ühenduse töötajate sotsiaalsete põhiõiguste harta näeb võrdset kohtlemist käsitlevas punktis 16 ette meetmete väljatöötamise, et võimaldada meestel ja naistel sobitada oma ametialaseid ja perekondlikke kohustusi;(5) nõukogu 6. detsembri 1994. aasta resolutsioon tunnistab, et võrdsete võimaluste tõhus poliitika eeldab ühtset üldstrateegiat, mis võimaldab paremini korraldada tööaega ja suurendada paindlikkust, samuti lihtsamini tagasi pöörduda tööellu, ning märgib tööturu osapoolte tähtsat osa selles valdkonnas ning nii meestele kui ka naistele tööülesannete ja perekondlike kohustuste sobitamise võimaluste pakkumisel;(6) töö- ja perekonnaelu sobitamist käsitlevad meetmed peaksid julgustama kehtestama uut paindlikumat tööaja korraldust, mis sobiks paremini ühiskonna muutuvate vajadustega ning võtaks arvesse nii ettevõtjate kui ka töötajate vajadusi;(7) perepoliitikat tuleks vaadelda koos rahvastiku muutuste, elanikkonna vananemise mõju, põlvkondadevahelise lõhe kaotamise ja naiste tööjõus osalemise edendamisega;(8) mehi tuleks julgustada omaks võtma võrdset osalemist perekondlikes kohustustes, näiteks tuleks neid teadlikustamisprogrammide abil julgustada võtma lapsehoolduspuhkust;(9) käesolev kokkulepe on raamkokkulepe, mis määrab kindlaks miinimumnõuded ja sätted sünnituspuhkusest eraldi oleva lapsehoolduspuhkuse ja vääramatu jõu tõttu töölt puudumise kohta ning jätab saamistingimuste ja üksikasjalike kohaldamiseeskirjade kehtestamise liikmesriikide ja tööturu osapoolte hooleks, selleks et võtta arvesse iga liikmesriigi olukorda;(10) liikmesriigid peavad hoolitsema, et lapsehoolduspuhkuse miinimumaja jooksul säiliksid mitterahalised ravikindlustushüvitised;(11) samuti peaksid liikmesriigid kohaste riiklike tingimuste olemasolul ning eelarve olukorda arvestades kaaluma asjakohaste sotsiaalkindlustushüvitiste muutumatuna säilitamist lapsehoolduspuhkuse miinimumaja jooksul;(12) käesolev kokkulepe võtab arvesse vajadust edendada sotsiaalpoliitika nõudmisi, tugevdada ühenduse majanduse konkurentsivõimet ning hoiduda haldus-, finants- ja õiguslike piirangute kehtestamisest viisil, mis takistaks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja arengut;(13) tööturu osapooltel on kõige rohkem eeldusi leida nii tööandjate kui ka töötajate vajadustele vastavaid lahendusi ning seetõttu tuleb neile anda eriline osa käesoleva kokkuleppe rakendamisel ja kohaldamisel,ON ALLAKIRJUTANUD LEPPINUD KOKKU JÄRGMISES:II. SISUKlausel 1: Eesmärk ja reguleerimisala1. Käesolev kokkulepe sätestab miinimumnõuded, mis on mõeldud töötavate vanemate lapsehooldusega seotud ja ametialaste ülesannete sobitamise hõlbustamiseks.2. Käesolevat kokkulepet kohaldatakse kõikide mees- ja naistöötajate suhtes, kellel on liikmesriigi kehtiva seaduse, kollektiivlepingu või tava kohaselt määratletud tööleping või -suhe.Klausel 2: Lapsehoolduspuhkus1. Käesolev kokkulepe tagab vastavalt klausli 2 punktile 2 mees- ja naistöötajatele individuaalse õiguse saada lapsehoolduspuhkust lapse sünni või lapsendamise korral, et võimaldada neil hoolitseda lapse eest vähemalt kolm kuud kuni lapse teatud vanuseni, kuid mitte rohkem kui 8aastaseks saamiseni; nimetatud vanuse määravad kindlaks liikmesriigid ja/või tööturu osapooled.2. Meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise edendamiseks on käesoleva kokkuleppe osapooled arvamusel, et klausli 2 punktis 1 ettenähtud õigus saada lapsehoolduspuhkust tuleks põhimõtteliselt tagada nii, et seda ei oleks võimalik üle kanda.3. Lapsehoolduspuhkuse saamise tingimused ja üksikasjalikud kohaldamiseeskirjad määratakse kindlaks liikmesriikide seaduse ja/või kollektiivlepinguga, tingimusel et käesoleva kokkuleppe miinimumnõuded on arvesse võetud. Eelkõige võivad liikmesriigid ja/või tööturu osapooled:a) otsustada, kas lapsehoolduspuhkust antakse täistööaja või osalise tööaja alusel, osade kaupa või avansina;b) muuta lapsehoolduspuhkuse saamise õiguse sõltuvaks üldisest tööstaažist ja/või pidevast tööstaažist ühe tööandja juures, mis peab olema vähemalt üks aasta;c) kohandada lapsehoolduspuhkuse saamise tingimusi ja üksikasjalikke kohaldamiseeskirju lapsendamisega seotud konkreetsete asjaoludega;d) kehtestada etteteatamistähtaja, mille jooksul töötaja peab teatama tööandjale lapsehoolduspuhkuse õiguse kasutamisest, nimetades puhkuse alguse ja lõpu;e) määrata kindlaks asjaolud, mille korral tööandjal on pärast siseriikliku õiguse, kollektiivlepingu ja tava kohast konsultatsiooni lubatud edasi lükata lapsehoolduspuhkuse võimaldamist ettevõtte tegevusega seotud õigustatud põhjustel (näiteks kui töö on hooajalist laadi, kui ei ole võimalik leida asendajat etteteatamisaja jooksul, kui märkimisväärselt suur osa töötajaist taotleb lapsehoolduspuhkust ühel ajal, kui on tegemist strateegiliselt tähtsa spetsiifilise tööülesandega). Kõik käesoleva sätte kohaldamisest tulenevad probleemid tuleb lahendada kooskõlas siseriikliku õiguse, kollektiivlepingu ja tavaga;f) lisaks alapunktile e lubada erikokkuleppeid, et rahuldada väikeettevõtete tegevus- ja korraldusvajadusi.4. Selle tagamiseks, et töötajad saaksid kasutada oma õigust lapsehoolduspuhkusele, võtavad liikmesriigid ja/või tööturu osapooled kooskõlas siseriikliku õiguse, kollektiivlepingu ja tavaga vajalikud meetmed, et kaitsta töötajaid vallandamise eest lapsehoolduspuhkuse taotlemise või selle kasutamise tõttu.5. Kui lapsehoolduspuhkus on lõppenud, on töötajal õigus tulla tagasi samale töökohale, või kui see pole võimalik, siis oma töölepingust või -suhtest lähtuvalt sellega võrdsele või samasugusele töökohale.6. Õigused, mis töötaja on lapsehoolduspuhkuse alguseks saanud või on saamas, säilivad muutumatuna lapsehoolduspuhkuse lõpuni. Kui lapsehoolduspuhkus on lõppenud, kohaldatakse neid õigusi, kaasa arvatud kõik siseriiklikust õigusest, kollektiivlepingust ja tavast tulenevad muudatused.7. Liikmesriigid ja/või tööturu osapooled määratlevad töölepingu ja -suhte staatuse lapsehoolduspuhkuse ajaks.8. Kõik käesolevast kokkuleppest tulenevad sotsiaalkindlustusega seotud küsimused antakse vastavalt siseriiklikule õigusele liikmesriikide käsitleda ja lahendada, arvestades sotsiaalkindlustuse õiguste järjepidevuse tähtsust eri skeemide alusel, eriti tervishoiu vallas.Klausel 3: Töölt puudumine vääramatu jõu tõttu1. Liikmesriigid ja/või tööturu osapooled võtavad vajalikud meetmed, et vastavalt siseriiklikule seadusele, kollektiivlepingule ja/või tavale anda töötajatele õigus puududa töölt vääramatu jõu tõttu pakilistel perekondlikel põhjustel haiguse või õnnetusjuhtumi korral, mis teevad töötaja vahetu kohaloleku hädavajalikuks.2. Liikmesriigid ja/või tööturu osapooled võivad klausli 3 punkti 1 kohaldamiseks täpsustada puhkuse saamise tingimusi ja üksikasjalikke eeskirju ning piirata seda õigust teatud ajaga aasta ja/või üksikjuhtumi kohta.Klausel 4: Lõppsätted1. Liikmesriigid võivad kohaldada või kehtestada soodsamaid tingimusi, kui on sätestatud käesolevas kokkuleppes.2. Käesoleva kokkuleppe sätete rakendamine ei ole piisav alus alandada töötajatele käesoleva kokkuleppe raames võimaldatava üldise kaitstuse taset. See ei piira liikmesriikide ja/või tööturu osapoolte õigust töötada välja teistsuguseid õigus- ja haldusnorme või lepingutingimusi vastavalt muutuvatele oludele (kaasa arvatud ülekandmist keelava sätte kehtestamine), tingimusel et need vastavad käesolevas kokkuleppes sätestatud miinimumnõuetele.3. Käesolev kokkulepe ei piira tööturu osapoolte õigust sõlmida asjakohasel tasandil, sealhulgas Euroopa tasandil, kokkuleppeid käesoleva kokkuleppe kohandamiseks ja/või täiendamiseks, selleks et võtta arvesse eritingimusi.4. Liikmesriigid võtavad nõukogu otsuse järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu kahe aasta jooksul alates otsuse vastuvõtmisest või tagavad, et tööturu osapooled [1] kehtestavad nimetatud tähtaja lõpuks kokkuleppega vajalikud meetmed. Kui on vaja arvesse võtta erilisi raskusi või kollektiivlepinguga rakendamist, võivad liikmesriigid nimetatud otsuse järgimiseks saada maksimaalselt ühe aasta lisaaega.5. Käesoleva kokkuleppe rakendamisest tulenevaid vaidlusi ja kaebusi ennetatakse ja lahendatakse kooskõlas siseriikliku õiguse, kollektiivlepingu ja tavaga.6. Ilma et see piiraks komisjoni, siseriiklike kohtute ja Euroopa Kohtu osa, peab komisjon kõik käesoleva kokkuleppe Euroopa tasandil tõlgendamisega seotud küsimused suunama esmajärjekorras allakirjutanutele, kes avaldavad oma arvamuse.7. Allakirjutanud vaatavad käesoleva kokkuleppe kohaldamise läbi viis aastat pärast nõukogu otsuse vastuvõtmist, kui seda nõuab üks käesoleva kokkuleppe osapooltest.Brüssel, 14. detsember 1995Fritz Verzetnitsch,Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni presidentEmilio Gabaglio,Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni peasekretärETUCBld Emile Jacqmain 155B-1210 BrüsselAntonio Castellano Auyanet,Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse presidentRoger Gourvžaes,Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse peasekretärCEEPRue de la Charité 15B-1040 BrüsselFrançois Perigot,Euroopa Tööandjate Föderatsiooni presidentZygmunt Tyszkiewicz,Euroopa Tööandjate Föderatsiooni peasekretärUNICERue Joseph II 40B-1040 Brüssel[1] Sotsiaalpoliitika kohta sõlmitud kokkuleppe artikli 2 lõike 4 tähenduses.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2004/13/EÜ, 29. jaanuar 2004, millega muudetakse direktiivi 2002/16/EÜ teatud epoksüderivaatide kasutamise kohta toiduainetega kokkupuutumiseks ettenähtud materjalides ja toodetesEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32004L0013

Euroopa Liidu Teataja L 027 , 30/01/2004 Lk 0046 - 0047

		Komisjoni direktiiv 2004/13/EÜ,29. jaanuar 2004,millega muudetakse direktiivi 2002/16/EÜ teatud epoksüderivaatide kasutamise kohta toiduainetega kokkupuutumiseks ettenähtud materjalides ja toodetes(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivi 89/109/EMÜ toiduainetega kokkupuutumiseks ettenähtud materjale ja tooteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] eriti selle artiklit 3,pidanud nõu Euroopa Toiduohutusametiganing arvestades järgmist:(1) komisjoni 20. veebruari 2002. aasta direktiiv 2002/16/EÜ teatavate epoksüderivaatide kasutamise kohta toiduainetega kokkupuutumiseks ettenähtud materjalides ja toodetes [2] sätestab teatud reeglid, mida kohaldatakse 2,2-bis(4-hüdroksüfenüül)propaan-bis(2,3-epoksüpropüül)eetri (BADGE), bis(hüdroksüfenüül)metaan-bis(2,3-epoksüpropüül)eetrite (BFDGE), novolakkglütsidüüleetrite (NOGE) ja mõnede nende derivaatide kasutamise ja/või esinemise korral toiduainetega kokkupuutumiseks ettenähtud materjalides ja toodetes.(2) Käesolev direktiiv sätestab, et BADGE kasutamist ja/või esinemist nende materjalide ja toodete valmistamisel on lubatud jätkata ainult kuni 31. detsembrini 2004.(3) Toidu teaduskomitee (SCF) esitas nõudmise toksikoloogiliste andmete järele, et BADGE hindamist oleks võimalik sooritada teatud tähtajaks. Toidu teaduskomitee esitas samuti nõudmise uute toksikoloogiliste andmete järele, et hinnata BADGE migratsioonile kohaldatavate kvantitatiivsete piirnormide alla kuuluvate kloorderivaatide võimalikku kantserogeensust direktiivi 2002/16/EÜ I lisas sätestatud viisil.(4) 2002. aasta 4. detsembril täheldas toidu teaduskomitee negatiivseid tulemusi BADGE kloorderivaatide võimaliku kantserogeensuse osas ning euroopa tarbija väikest kokkupuuteriski BADGE-ga, kuna liikmesriikide ja Euroopa Komisjoni teadusuuringute ühiskeskuse poolt läbiviidud hiljutised uuringud näitasid BADGE märkimisväärset vähenemist konservides. Seepärast peetakse vastuvõetavaks pikendada BADGE ajutist lubamist ühe aasta võrra, kuni uute toksikoloogiliste andmete esitamiseni ning nende hindamiseni Euroopa Toiduohutusameti poolt.(5) Direktiiv 2002/16/EÜ sätestab, et selle direktiivi nõudeid BADGE, BFDGE ja NOGE osas ei kohaldata enne 1. märtsi 2003 toiduainetega kokkupuutumiseks ettenähtud materjalidele ja toodetele, mis kuuluvad pinnakattematerjalide ja liimide alla. Neid materjale ja tooteid võib jätkuvalt turule viia, tingimusel et materjalidele ja toodetele on märgitud täitmise kuupäev. Üheseltmõistetava tõlgendamise huvides, kuidas täitmise kuupäeva materjalidele ja toodetele paigaldada, on asjakohane sätestada, et kõnealuse kuupäeva võib paigutada "parim enne" kuupäeva kõrvale nagu on ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2000/13/EÜ [3], või mõne muu tähise, näiteks partiinumbri kõrvale, mis on ette nähtud nõukogu direktiiviga 89/396/EMÜ [4] sellistele toiduainetele, mis on pakitud kõnealuste materjalide ja toodetega. Seega on vajalik ühenduse loomine selliste tähiste ja täitmise vahel, nii et viimast oleks võimalik alati tuvastada.(6) Seepärast tuleks direktiivi 2002/16/EÜ vastavalt muuta.(7) Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 2002/16/EÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 2 teises lõigus asendatakse kuupäev 31. detsember 2004 kuupäevaga 31. detsember 2005.2. Artikkel 5 asendatakse järgmisega:"Artikkel 51. Artikleid 2, 3 ja 4 ei kohaldata artikli 1 lõike 1 teise lõigu punktides b ja c nimetatud toiduainetega kokkupuutuvate materjalide ja toodete suhtes enne 1. märtsi 2003.Neid materjale ja tooteid võib turule viia tingimusel, et materjalidele ja toodetele on märgitud täitmise kuupäev. Täitmise kuupäeva võib siiski asendada muu tähisega, tingimusel et kõnealune tähis võimaldab tuvastada täitmise kuupäeva. Vastava taotluse korral tehakse täitmise kuupäev kättesaadavaks pädevatele asutustele ja kõigile isikutele, kes käesolevat direktiivi jõustavad.2. Lõiget 1 kohaldatakse, ilma et see piiraks direktiivi 2000/13/EÜ artikli 4 lõike 2 kohaldamist."Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusaktid hiljemalt 29. jaanuariks 2005. Nad edastavad kõnealuste aktide teksti ning kõnealuste aktide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need õigusaktid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga korraldatavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste riigisiseste õigusaktide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 29. jaanuar 2004Komisjoni nimelkomisjoni liigeDavid Byrne[1] EÜT L 40, 11.2.1989, lk 38.[2] EÜT L 51, 22.2.2002, lk 27.[3] EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29.[4] EÜT L 186, 30.6.1989, lk 21.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 96/16/EÜ, 19. märts 1996, piima ja piimatoodete statistiliste vaatluste kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31996L0016

Euroopa Liidu Teataja L 078 , 28/03/1996 Lk 0027 - 0029

		Nõukogu direktiiv 96/16/EÜ,19. märts 1996,piima ja piimatoodete statistiliste vaatluste kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [2]ning arvestades, et:nõukogu 31. juuli 1972. aasta direktiivi 72/280/EMÜ liikmesriikide piima ja piimatoodete statistiliste vaatluste kohta [3] on mitu korda muudetud; edasiste vajalike muudatuste tõttu tuleks selguse saavutamiseks nimetatud direktiivi sätted ümber sõnastada;täitmaks asutamislepingust ning piima- ja piimatooteturu ühist korraldust käsitlevatest ühenduse normidest tulenevaid kohustusi, vajab komisjon usaldusväärseid andmeid piima tootmise ning kasutamise kohta, samuti korrapärast, usaldusväärset ja lühikest ajavahemikku käsitlevat teavet piimatarnete kohta piimatöötlemisettevõtetele ning piimatoodete valmistamise kohta liikmesriikides;põllumajandusettevõttes piimatootmist ja -kasutamist hõlmavad vaatlused tuleks teha ühtsete kriteeriumide alusel ning üksikasjalikumalt, samuti tuleks liikmesriikide kõikides piimatöötlemisettevõtetes teha igakuiseid vaatlusi;võrreldavate tulemuste saamiseks tuleks kehtestada vaatluse ulatuse, arvessevõetavate omaduste ja vaatlusmenetluse ühised kriteeriumid;varasemate eeskirjade rakendamisel omandatud kogemused on näidanud, et kasulik oleks nende sätteid lihtsustada, loobudes eelkõige nädalaaruannete esitamise nõudest;piimatoodetes sisalduva piimavalgu üha suurema tähtsust silmas pidades tuleb võtta asjakohaseid meetmeid;käesoleva direktiivi sätete rakendamise hõlbustamiseks on vajalik liikmesriikide ja komisjoni vaheline tihe koostöö, mis eelkõige peaks toimuma otsusega 72/279/EMÜ [4] loodud alalise põllumajandusstatistika komitee kaudu,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Liikmesriigid:1) koguvad artiklis 2 nimetatud vaatlusüksuste kohta artiklis 4 kindlaksmääratud andmeid ning esitavad komisjonile tulemused iga kuu, igal aastal ja igal kolmandal aastal;2) teevad aastavaatlusi artiklis 7 sätestatud korras määratletud põllumajandusettevõtete piimatoodangu ja selle kasutamise kohta;3) võivad komisjoni nõusolekul kasutada teistest ametlikest allikatest pärinevaid andmeid.Artikkel 2Artikli 1 lõikes 1 osutatud vaatlused hõlmavad:1) ettevõtjaid või põllumajandusettevõtteid, kes ostavad piimatoodete valmistamiseks täispiima ja vajaduse korral piimatooteid otse põllumajandusettevõtetelt või punktis 2 osutatud ettevõtjatelt;2) ettevõtjaid, kes koguvad piima või koort selleks, et anda see töötlemata kujul täielikult või osaliselt üle punktis 1 osutatud ettevõtjatele.Liikmesriigid võtavad kõik vältimiseks vajalikud meetmed, et vältida niipalju kui võimalik tulemuste dubleerimist.Artikkel 31. Käesolevas direktiivis tähendab piim lehma-, ute-, kitse- ja pühvlipiima. Artikli 4 lõike 1 punktis a ettenähtud igakuised vaatlused hõlmavad üksnes lehmapiima ja sellest valmistatud tooteid.2. Vaatlustega hõlmatud piimatoodete loend võetakse vastu artiklis 7 sätestatud korras. Kõnealust loendit võib muuta sama menetluse kohaselt.3. Eri toodete kohta saadud tulemuste esitamisel kasutatavad ühtlustatud määratlused koostatakse artiklis 7 sätestatud korras.Artikkel 41. Artikli 1 lõikes 1 ettenähtud vaatlused peavad võimaldama vähemalt järgmistes punktides a, b ja c nimetatud teabe esitamist.Küsimustikud peavad olema koostatud nii, et ei esineks dubleerimist.Teavet antakse:a) iga kuu:i) kogutud piima ja koore koguse ning rasvasisalduse kohta ja kogutud lehmapiima valgusisalduse kohta;ii) teatavate töödeldud ja tarnimist ootavate värske piima toodete koguse ning teatavate töödeldud piimatoodete koguse kohta;b) igal aastal:i) olemasoleva piima ja koore koguse ning rasva- ja valgusisalduse kohta;ii) töödeldud ja tarnimist ootavate värske piima toodete koguse ning muude töödeldud piimatoodete koguse kohta liikide kaupa;iii) täispiima ja lõssi kasutamise kohta toorainena ning piimatoodete valmistamisel kasutatava rasvakoguse kohta;c) igal kolmandal aastal (alates 31. detsembrist 1997):artiklis 2 osutatud vaatlusüksuste arvu kohta suurusklasside kaupa.2. Liikmesriigid teevad kolme aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist katsevaatlusi või -uuringuid, mille eesmärk on analüüsida, kas punktis b osutatud iga-aastase statistilise teabe hulka on võimalik suurendada nii, et see hõlmaks põhiliste piimatoodete valgusisaldust. Komisjon töötab välja nimetatud kolmest aastast iga aasta kohta töökava artiklis 7 sätestatud korras.Liikmesriigid esitavad komisjonile kõnealuse kava rakendamise aastaaruande, mis sisaldab olemasolevaid statistilisi andmeid ning nende tõlgendamiseks vajalikku teavet.Artikkel 51. Ilma et see piiraks teise lõigu kohaldamist, hõlmavad artikli 1 lõikes 1 osutatud vaatlused täielikult neid piimatööstusi, mis töötlevad vähemalt 95 % liikmesriigis kogutud lehmapiimast, ning ülejäänud osa hinnatakse esindava valiku või muude allikate alusel.Liikmesriigid võivad teha artikli 4 lõike 1 punktis a nimetatud igakuiseid vaatlusi valikuuringuna. Sel juhul ei tohi valikuviga olla üle 1 % riigis kogutud üldteabest (usaldusvahemik 68 %).2. Liikmesriigid võtavad kõik täielike ja piisavalt täpsete tulemuste saamiseks vajalikud meetmed. Nad esitavad komisjonile metoodikaaruande vormis kogu teabe, mis võimaldab hinnata edastatud tulemuste täpsust, eelkõige:a) kasutatud küsimustikud;b) topeltloendamise vältimiseks võetud ettevaatusabinõud;c) küsimustikest saadud andmete ühenduse tabelitesse kandmise meetodid.Metoodikaaruandeid, andmete kättesaadavust ja usaldusväärsust ning muid käesoleva direktiivi rakendamisega seotud küsimusi kontrollib kord aastas alalise põllumajandusstatistika komitee vastav töörühm. Esimene metoodikaaruanne esitatakse komisjonile hiljemalt käesoleva direktiivi jõustumisele järgneva aasta lõpuks.Artikkel 61. Andmete edastamise tabelid koostatakse artiklis 7 sätestatud korras.Kõnealuseid tabeleid võib muuta sama menetluse kohaselt.2. Liikmesriigid edastavad lõikes 3 osutatud tulemused, sh statistika konfidentsiaalsuse suhtes kohaldatavate siseriiklike õigusaktide või korra alusel konfidentsiaalseks loetavad andmed, kooskõlas nõukogu 11. juuni 1990. aasta määruse (Euratom, EMÜ) nr 1588/90 (konfidentsiaalsete statistiliste andmete Euroopa Ühenduste Statistikaametile edastamise kohta) [5] sätetega.3. Liikmesriigid saadavad komisjonile pärast teabest kokkuvõtte tegemist järgmised dokumendid nii ruttu kui võimalik ja hiljemalt:a) 45 päeva pärast aruandekuu lõppu artikli 4 lõike 1 punktis a osutatud kuutulemused;b) aruandeaastale järgneva aasta juunikuus:- artikli 4 lõike 1 punktis b osutatud aastatulemused;- artikli 4 lõikes 2 osutatud rakendusaruanne;c) aruandekuupäevale järgneva aasta septembrikuus artikli 1 lõikes 2 ning artikli 4 lõike 1 punktis c osutatud tulemused.4. Komisjon kogub liikmesriikide saadetud andmed kokku ja teatab neile üldtulemused.Artikkel 71. Kui on vaja järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab alalise põllumajandusstatistika komitee (edaspidi "komitee") eesistuja omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotlusel kõnealuse küsimuse komiteele arutamiseks.2. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud korras. Eesistuja ei hääleta.3. a) Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need viivitamata vastu.b) Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.c) Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jooksul alates nõukogu poole pöördumisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu.Artikkel 8Komisjon esitab nõukogule aruande käesoleva direktiivi rakendamisest saadud kogemuste kohta hiljemalt 1. juuliks 1999. Samal ajal esitab ta eelkõige artikli 4 lõikes 2 osutatud analüüsi tulemused ning vajaduse korral kindlat ajavahemikku käsitlevad ettepanekud.Artikkel 91. Direktiiv 72/280/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 1997.2. Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile 72/280/EMÜ käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile.Artikkel 101. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. jaanuaril 1997. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid nimetatud sätted vastu võtavad, lisavad nad nende sätete ametliku avaldamise korral nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud siseriiklike peamiste õigusaktide teksti.Artikkel 11Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 12Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 19. märts 1996Nõukogu nimeleesistujaW. Luchetti[1] EÜT C 321, 1.12.1995, lk 6.[2] EÜT C 32, 5.2.1996.[3] EÜT L 179, 7.8.1972, lk 2. Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.[4] EÜT L 179, 7.8.1972, lk 1.[5] EÜT L 151, 15.6.1990, lk 1.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 2014/102/EL, 7. november 2014 , millega kohandatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta) seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega  EMPs kohaldatav tekst

text:
               21.11.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 334/86

         NÕUKOGU DIREKTIIV 2014/102/EL,
   7. november 2014,
   millega kohandatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta) seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Horvaatia ühinemisakti, eriti selle artiklit 50,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Horvaatia ühinemisakti artiklis 50 on sätestatud, et kui institutsioonide ühinemiseelseid õigusakte on ühinemise tõttu vaja kohandada ja neid vajalikke kohandusi ei ole ühinemisakti ega selle lisadega ette nähtud, võtab nõukogu komisjoni ettepaneku alusel kvalifitseeritud häälteenamusega vastu selleks vajalikud õigusaktid, kui esialgset õigusakti ei võtnud vastu komisjon.

               (2)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2013/34/EL (1) I ja II lisasse tuleks lisada asjaomaste Horvaatia ettevõtjate liigid, et kehtestada nimetatud direktiiviga sätestatud kooskõlastamismeetmete asjakohane kohaldamisala Horvaatias. Muudatustes tuleks piirduda tehniliste kohandustega, mis on vajalikud seoses Horvaatia ühinemisega.

               (3)

               Direktiivi 2013/34/EL tuleks seetõttu vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2013/34/EL muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 20. juuliks 2015. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid võivad ette näha, et esimeses lõigus osutatud sätteid kohaldatakse esmalt finantsaruannete suhtes aruandeaastate kohta, mis algavad 1. jaanuaril 2016 või kalendriaasta 2016 jooksul.
   Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike sätete teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 7. november 2014

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         P. C. PADOAN

      (1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/34/EL teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ (ELT L 182, 29.6.2013, lk 19).

      LISA
      Direktiivi 2013/34/EL muudetakse järgmiselt.

                  1)

                  I lisas lisatakse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne:

                              „—

                              Horvaatia:
                              dioničko društvo, društvo s ograničenom odgovornošću;”

                        .

                  2)

                  II lisas lisatakse Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne:

                              „—

                              Horvaatia:
                              javno trgovačko društvo, komanditno društvo, gospodarsko interesno udruženje;”

                        .


title: Komisjoni direktiiv 2001/90/EÜ, 26. oktoober 2001, millega seitsmendat korda kohandatakse tehnika arengule I lisa nõukogu direktiivis 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe (kreosoot) turustamise ja kasutamise piirangutegaEMPs kohaldatav tekst.

text:
Avis juridique important

|

32001L0090

Official Journal L 283 , 27/10/2001 P. 0041 - 0043

KOMISJONI DIREKTIIV 2001/90/EÜ,26. oktoober 2001,millega seitsmendat korda kohandatakse tehnika arengule I lisa nõukogu direktiivis 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe (kreosoot) turustamise ja kasutamise piirangutega(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega,[1] mida on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/41/EÜ,[2] ning eriti selle direktiivi artiklit 2a, mis on lisatud direktiiviga 89/678/EMÜ,[3]ning arvestades järgmist:(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 1994. aasta direktiiviga 94/60/EÜ, millega 14. korda muudetakse direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega[4] on seatud teatavad piirangud kreosoodi turustamise ja kasutamise suhtes.(2) Hiljutises uuringus[5] on jõutud järeldusele, et kreosoodi potentsiaal põhjustada vähktõbe on suurem, kui varem arvati.(3) See uuring edastati toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomiteele vastastikuse eksperdihinnangu[6] saamiseks ning teaduskomitee jõudis järeldusele, et uuring on hästi kavandatud ning on olemas teaduslikud tõendid selle arvamuse toetuseks ning kreosoot, mis sisaldab vähem kui 0,005 % massist benso-a-püreeni (BaP), ja/või sellist kreosooti sisaldav puit kannab endas vähktõveohtu tarbijatele, ning selle ohu suurus annab selge põhjuse muret tunda.(4) Kreosoodi turustamise ja kasutamise veelgi suuremast piiramisest tulenevate eeliste ja tagasilöökide analüüsi[7] käigus jõuti muu hulgas järeldusele, et suuremas osas kreosoodist, mida ühenduse piires tööstuslikult kasutatakse, juba on BaP-sisaldus alla 0,005 % massist, ning näidati, et sellisest kreosoodist ja/või sellist kreosooti sisaldavast puidust tulenevad terviseohud on tööstuslikes rakendustes tõenäoliselt väikesed.(5) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiviga 98/8/EÜ biotsiidide turuleviimise kohta[8] ühtlustatakse biotsiidide lubamine Euroopa tasandil ning komisjoni 7. septembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 1896/2000 biotsiide käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud programmi esimese etapi kohta[9] nõutakse, et direktiivi 98/8/EÜ alusel sisse seatavas läbivaatamisprogrammis peab puidusäilitusainete hindamine olema prioriteetne. Kuni eeskirjade ühtlustamiseni vastavalt direktiivile 98/8/EÜ on kreosoodi suhtes seatavaid piiranguid vaja kohandada tehnika arengule.(6) Käesolev direktiiv ei piira nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ (töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta),[10] milles on sätestatud töötajate kaitse miinimumnõuded, ega selle direktiivi artikli 16 lõikes 1 määratletud tähenduses üksikdirektiivide, eriti nõukogu 28. juuni 1990. aasta direktiivi 90/394/EMÜ (töötajate kaitsmise kohta tööl kantserogeenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest)[11]ning nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiivi 98/24/EÜ (töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohu eest tööl)[12] kohaldamist.(7) Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on ohtlike ainete ja valmististe sektoris tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega kooskõlas,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 76/769/EMÜ I lisa kohandatakse tehnika arengule vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 21. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud sätted hiljemalt 31. detsembriks 2002. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile. Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid hiljemalt alates 30. juunist 2003.2. Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 26. oktoober 2001Komisjoni nimelkomisjoni liigeErkki LIIKANENLISADirektiivi 76/769/EMÜ I lisas asendatakse punkt 32 järgmise tekstiga:"32. Ained ja valmistised, mis sisaldavad ühte või mitut järgmist ainet: a) kreosoot EINECS nr 232-287-5 CAS nr 8001-58-9 b) kreosootõli EINECS nr 263-047-8 CAS nr 61789-28-4 c) destillaadid (kivisöetõrv), naftaleenõlid EINECS nr 283-484-8 CAS nr 84650-04-4 d) kreosootõli, atsenafteenifraktsioon EINECS nr 292-605-3 CAS nr 90640-84-9 e) destillaadid (kivisöetõrv), ülemine EINECS nr 266-026-1 CAS nr 65996-91-0 f) antratseenõli EINECS nr 292-602-7 CAS nr 90640-80-5 g) tõrvahapped, kivisüsi, toor- EINECS nr 266-019-3 CAS nr 65996-85-2 h) kreosoot, puit EINECS nr 232-419-1 CAS nr 8021-39-4 i) madalatemperatuuriline tõrvaõli, leeliseline EINECS nr 310-191-5 CAS nr 122384-78-5 1. Ei tohi kasutada puidu töötlemiseks. Lisaks sellele ei tohi selliselt töödeldud puitu turustada. 2. Erandina: i) Seoses ainete ja valmististega: neid võidakse kasutada puidu töötlemiseks tööstuspaigaldistes või neid võivad kasutada erialaspetsialistid, kes on hõlmatud ühenduse õigusaktidega töötajate kaitse kohta kohapealse töötlemise puhul, kui need ained või valmistised sisaldavad: a) benso-a-püreeni kontsentratsioonis alla 0,005 % massist ja b) vees ekstraheeruvaid fenoole kontsentratsioonis alla 3 % massist. Selliseid aineid ja valmistisi, mis on ette nähtud puidutöötlemiseks tööstuspaigaldistes või erialaspetsialistide poolt: - võidakse turustada üksnes pakendis, mille maht on vähemalt 20 liitrit, - ei tohi müüa elanikkonnale. Selliste ainete ja valmististe pakendil peab olema loetav ja kustutamatu märge: "Ainult tööstuslikuks või erialaseks kasutamiseks", ilma et see piiraks ohtlike ainete ja valmististe liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate muude ühenduse sätete kohaldamist. ii) Seoses vastavalt punktile i töödeldud puiduga, mida turustatakse esmakordselt või töödeldakse kohapeal ümber: seda lubatakse üksnes erialaseks ja tööstuslikuks kasutamiseks nt raudteedel, elektriülekandes ja telekommunikatsioonis, tarades, põllumajanduses (nt postides puude toetamiseks) ning sadamates ja veeteedel. iii) Seoses puiduga, mida on enne käesoleva direktiivi kohaldamist töödeldud punkti 32 alapunktides a-i loetletud ainetega: punktis 1 sätestatud turustuskeeldu ei kohaldata, kui on tegu taasturustamisega korduskasutuseks. 3. Punkti 2 alapunktides ii ja iii osutatud puitu ei tohi siiski kasutada: - mis tahes otstarbega hoonete sees, - mänguasjades, - mänguväljakutel, - parkides, aedades ning vabaõhu-puhke- ja meelelahutuskohtades, kus on olemas oht, et see puutub sageli kokku nahaga, - aiamööbli, nt piknikulaudade valmistamiseks, - valmistamaks, kasutamaks ja töötlemaks: - kasvatamiseks ette nähtud anumaid, - pakendeid, mis võivad kokku puutuda inimestele ja/või loomadele tarvitamiseks ette nähtud tooraine, vahesaaduste või valmistoodetega, - muid materjale, mis võivad eespool osutatud tooteid saastata."[1] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 24.[2] EÜT L 194, 18.7.2001, lk 36.[3] EÜT L 398, 30.12.1989, lk 24.[4] EÜT L 365, 31.12.1994, lk 1.[5] Dermal carcinogenicity study of two coal tar products by chronic epicutateous application in male CD-1 mice (78 weeks), lõpparuanne, Fraunhoferi Toksilisuse ja Aerosooliuuringute Instituut (Hannover, Saksamaa).[6] Opinion on cancer risk to consumers from creosote containing less than 50 ppm benzo-[a]-pyrene and/or from wood treated with such creosote and estimation of respective magnitude. Toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee kaheksas plenaaristung. Brüssel, 4. märts 1999. Internetis: http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/sct/out29-en.html[7] Analysis on the advantages and drawbacks of restrictions on the marketing and use of creosote, Risk and Policy Analysts Limited, (Norfolk, Ühendkuningriik).[8] EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.[9] EÜT L 228, 8.9.2000, lk 6.[10] EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.[11] EÜT L 196, 26.7.1990, lk 1.[12] EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11.