Tähtis õiguslik teade

|

31996L0044

Komisjoni direktiiv 96/44/EÜ, 1. juuli 1996, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 70/220/EMÜ mootorsõidukite heitgaaside tekitatud õhusaaste vastu võetavaid meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohtaEMPs kohaldatav tekst

Euroopa Liidu Teataja L 210 , 20/08/1996 Lk 0025 - 0046 CS.ES Peatükk 13 Köide 017 Lk 121  - 141 ET.ES Peatükk 13 Köide 017 Lk 121  - 141 HU.ES Peatükk 13 Köide 017 Lk 121  - 141 LT.ES Peatükk 13 Köide 017 Lk 121  - 141 LV.ES Peatükk 13 Köide 017 Lk 121  - 141 MT.ES Peatükk 13 Köide 017 Lk 121  - 141 PL.ES Peatükk 13 Köide 017 Lk 121  - 141 SK.ES Peatükk 13 Köide 017 Lk 121  - 141 SL.ES Peatükk 13 Köide 017 Lk 121  - 141

		Komisjoni direktiiv 96/44/EÜ,1. juuli 1996,millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 70/220/EMÜ mootorsõidukite heitgaaside tekitatud õhusaaste vastu võetavaid meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 1970. aasta direktiivi 70/220/EMÜ mootorsõidukite heitgaaside tekitatud õhusaaste vastu võetavaid meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud direktiiviga 94/12/EÜ, [2] eelkõige selle artiklit 5,ning arvestades, et:nõukogu direktiiv 70/220/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist EMÜ tüübikinnitusmenetluse kohta, mis kehtestati direktiiviga 70/156/EMÜ, [3] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 95/54/EÜ; [4] sellest tulenevalt kohaldatakse käesoleva direktiivi suhtes direktiivi 70/156/EMÜ sätteid, mis kehtivad sõiduki süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul;direktiivis 70/220/EMÜ sätestatakse selle rakendusalasse kuuluvate mootorsõidukite heitmete katsetamise spetsifikatsioonid, pidades silmas saadud kogemusi ja laborimeetodite tehnilist taset tundub olevat asjakohane neid spetsifikatsioone kohandada;samuti on asjakohane ühtlustada direktiivi 70/220/EMÜ katsetingimused süsinikdioksiidi heitkoguseid ja mootorsõidukite kütusekulu käsitlevas nõukogu 16. detsembri 1980. aasta direktiivis 80/1268/EMÜ, [5] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 93/116/EÜ, [6] sätestatud katsetingimustega eelkõige ulatuses, mis puudutab sõiduki tuletatud massi ja kasutatava ekvivalentse inertsi vahelist suhet;käesoleva direktiiviga viiakse direktiivi 70/220/EMÜ ekvivalentset inertsi käsitlevad sätted vastavusse direktiivi 80/1268/EMÜ sätetega ning direktiivi 70/220/EMÜ teatise ja tüübikinnitustunnistuse sõnastus vastavusse direktiivi 70/156/EMÜ sõnastusega;kõnealused muudatused puudutavad ainult direktiivis sisalduvaid rakendussätteid ja heitkoguste mõõtetehnikat; seetõttu ei ole vaja direktiivile vastavaid olemasolevaid tüübikinnitusi kehtetuks tunnistada ega takistada kõnealuste tüübikinnitustega hõlmatavate uute sõidukite registreerimist, müüki ega kasutuselevõtmist;käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on direktiiviga 70/156/EMÜ asutatud tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega kooskõlas,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 70/220/EMÜ lisasid muudetakse kooskõlas käesoleva direktiivi lisaga.Artikkel 2Alates 1. jaanuarist 1997 ei tohi liikmesriigid enam anda:- EMÜ tüübikinnitust direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõike 1 kohaselt ega- siseriiklikku tüübikinnitust, välja arvatud tuginemise korral direktiivi 70/156/EMÜ artikli 8 lõike 2 sätetele,uuele sõidukitüübile õhusaastest tulenevatel põhjustel, kui sõidukitüüp ei vasta direktiivi 70/220/EMÜ sätetele.Käesoleva direktiiviga ei tunnistata kehtetuks ühtegi direktiivi 70/220/EMÜ kohaselt varem antud tüübikinnitust ega takistata selliste tüübikinnituste laiendamist selle direktiivi alusel, mille kohaselt esialgne tüübikinnitus anti.Artikkel 31. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 31. detsembriks 1996. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetavate siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.Artikkel 4Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 1. juuli 1996Komisjoni nimelkomisjoni liigeMartin bangemann[1] EÜT L 76, 6.4.1970, lk 1.[2] EÜT L 100, 19.4.1994, lk 42.[3] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[4] EÜT L 266, 8.11.1995, lk 1.[5] EÜT L 375, 31.12.1980, lk 36.[6] EÜT L 329, 30.12.1993, lk 39.--------------------------------------------------LISADIREKTIIVI 70/220/EMÜ LISADE MUUDATUSED1. Artiklite ja I lisa vahele lisatakse järgmine lisade loend:"LISADE LOENDI LISA: | Kohaldamisala, mõisted, EMÜ tüübikinnituse taotlemine, EMÜ tüübikinnituse andmine, nõuded ja katsetused, tüübimuudatused, toodangu vastavus, üleminekusätted. |II LISA: | Teatis |Liide: Teave katsetingimuste kohta |III LISA: | I tüübi katsetus (pärast külmstarti summutitorust väljuvate heitgaaside keskmiste koguste kontroll) |1. liide: I tüübi katsetuse töötsükkel |2. liide: Šassiidünamomeeter |3. liide: Šassiidünamomeetril teesõidu simuleerimisel kasutatav mõõtmismeetod |4. liide: Muu kui mehhaanilise inertsi kontroll |5. liide: Summutitoru heitgaaside proovivõtusüsteemide kirjeldus |6. liide: Seadmete kalibreerimismeetod |7. liide: Terviksüsteemi kontroll |8. liide: Saasteainekoguste väljaarvutamine |IV LISA: | II tüübi katsetus (süsinikmonooksiidi heitkogus tühikäigukiirusel) |V LISA: | III tüübi katsetus (karterigaaside heitkoguste kontrollimine) |VI LISA: | IV tüübi katsetus (ottomootoriga sõidukite kütuseaurude kontroll) |Liide: Kütuseauru katseseadme kalibreerimine |VII LISA: | V tüübi katsetus (vananemiskatse saastetõrjeseadmete kulumiskindluse kontrollimiseks) |VIII LISA: | Spetsifikatsioonid ja etalonkütused |IX LISA: | EMÜ tüübikinnitustunnistus |Liide: Addendum. |"I lisa:2. I lisa pealkiri sõnastatakse järgmiselt: "".3. Punkt 1: Esimene lause sõnastatakse järgmiselt:"Käesolevat direktiivi kohaldatakse- kõigi ottomootoriga varustatud mootorsõidukite summutitoru heitgaaside, kütuseaurude, karterigaaside ja saastetõrjeseadmete kulumiskindluse suhtesning- diiselmootoriga M1- ja N1-kategooria sõidukite1 summutitoru heitgaaside ja saastetõrjeseadmete kulumiskindluse suhtes,mida reguleeritakse direktiivi 70/220/EMÜ (mida on muudetud nõukogu direktiiviga 83/351/EMÜ [1]) artikliga 1, välja arvatud need N1-kategooria sõidukid, mis on tüübikinnituse saanud direktiivi 88/77/EMÜ [2] kohaselt."4. 1. joonealune märkus sõnastatakse järgmiselt:"(1) Nagu on määratletud direktiivi 70/156/EMÜ IIA lisas."5. Punkt 3.2 sõnastatakse järgmiselt:"3.2. Teatise näidis on esitatud II lisas."6. Punkt 3.2.1 jäetakse välja.7. Punkt 3.2.2 jäetakse välja.8. Punkt 3.2.3 muutub punktiks 3.2.1 ja see sõnastatakse järgmiselt:"3.2.1. Vajaduse korral esitatakse muude tüübikinnituste koopiad, mis sisaldavad tüübikinnituste laiendamist ja halvenemiskoefitsientide kindlaksmääramist võimaldavaid andmeid."9. Pärast punkti 4.2 lisatakse järgmine uus punkt 4.3:"4.3. Igale kinnituse saanud sõidukitüübile antakse tüübikinnitusnumber vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ VII lisale. Sama liikmesriik ei või anda sama numbrit teisele sõidukitüübile."10. Joonis I.5.2: sõna "mass" asendatakse sõnaga "täismass".11. Punkt 5.3.1.4:- Esimene lause sõnastatakse järgmiselt:"Punkti 5.3.1.5 nõuete kohaselt tuleb katsetust korrata kolm korda."- Punkt 5.3.1.4.1: 1. joonealune märkus jäetakse välja.- Punkt 5.3.1.4.2 jäetakse välja.- Joonis I.5.3 asendatakse uue joonisega:+++++ TIFF +++++Joonis I.5.3I tüübi tüübikinnitusprotsessi kaart(vt punkt 5.3.1)12. Punkt 6 sõnastatakse järgmiselt:"6. Tüübi ja tüübikinnituste muudatusedKäesoleva direktiivi kohaselt kinnitatud tüübi muutmisel kohaldatakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 5 sätteid ning vajaduse korral järgmisi erisätteid:"13. Punkt 6.1.1.1 sõnastatakse järgmiselt:"6.1.1.1. Sõidukitüübile antud tüübikinnitust võib laiendada ainult sellise tuletatud massiga sõidukitüüpidele, mille puhul tuleb kasutada järgmist kahte suuremat ekvivalentset inertsi või mis tahes väiksemat ekvivalentset inertsi."14. Punkt 6.1.2.3. Esimese lause lõpp sõnastatakse järgmiselt:"… tehnilise teenistuse kinnituse alusel."15. Punkt 6.3.1.1. Lisatakse järgmine taane:"– silindri läbimõõt keskkohast keskkohani."16. Punkt 6.3.1.2:- Portugalikeelses tekstis asendatakse sõna "conversor catalitico" sõnaga "catalisador".- Kolmas taane sõnastatakse järgmiselt:- "– katalüüsjärelpõleti suurus ja kuju (monoliidi maht ± 10 %),"- Kümnendas taandes ja pärast sõnu"katalüüsjärelpõleti sisend)"lisatakse järgmine lause:"Seda temperatuurimuutust kontrollitakse stabiliseeritud tingimustel kiiruse juures 120 km/h ning I tüübi katsetuse koormuse juures."17. Punkt 6.3.1.3 sõnastatakse järgmiselt:"6.3.1.3. Inertsikategooria: kaks vahetult ülal olevat inertsikategooriat ja üks all olev inertsikategooria."18. Punkt 7.1.1 sõnastatakse järgmiselt:"7.1.1. Kui tuleb läbi viia I tüübi katsetus ja sõiduki tüübikinnitusel on üks või mitu laiendust, tehakse katsetused esialgses tehnilises toimikus kirjeldatud sõidukiga või sõidukiga, mida on kirjeldatud asjaomase laiendusega seotud tehnilises toimikus."II lisa19. II lisa asendatakse järgmise uue II lisaga: "II LISATEATIS nr…vastavalt nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ [1] I lisale sõiduki EMÜ tüübikinnituse kohta seoses mootorsõidukite heitgaaside tekitatud õhusaaste vastu võetavate meetmetega (direktiiv 70/220/EMÜ, viimati muudetud direktiiviga…/…/EÜ)Vajaduse korral tuleb esitada järgmine teave koos sisukorraga kolmes eksemplaris. Kõik sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikud joonised tuleb esitada A4 formaadis või A4 formaadis voldikul. Võimalikud fotod peavad olema piisavalt üksikasjalikud.Kui süsteemidel, osadel või eraldi seadmestikel on elektroonilised juhtimisseadised, tuleb esitada andmed juhtimisseadiste talitluse kohta.+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++LiideTEAVE KATSETUSTINGIMUSTE KOHTA+++++ TIFF +++++"III lisa20. Punkt 4.1.4.2: Teise lause lõpp sõnastatakse järgmiselt:"… peab olema 120, 100, 80, 60 ja 40 km/h juures 5 % ning 20 km/h juures 10 %."21. Punkt 4.1.5.2: Esimese lause lõpp sõnastatakse järgmiselt:"… kiirused 120, 100, 80, 60, 40 ja 20 km/h."22. Punkt 4.2.3:- Esimene lause jäetakse välja.- Joonis III.4.2.3 jäetakse välja.23. Punkt 4.2.7: Pärast koma on järgmine sõnastus:"… ühendustorud tuleb ühendada sõidukile võimalikult lähedale, kuid nii, et need ei mõjutaks sõiduki toimimist."24. Punkt 4.3.1.2:- Teine lause sõnastatakse järgmiselt:"Vaatamata kalibreerimisgaaside tegelikule väärtusele ei tohi mõõteviga olla suurem kui ±2 % (analüsaatori siseviga). Kontsentratsioonide puhul alla 100 ppm võib mõõtmisviga olla kuni ±2 ppm. Ümbritseva õhu proov tuleb mõõta sobiva mõõtepiirkonnaga samal analüsaatoril."- Kolmas ja neljas lause jäetakse välja.- Viimane lause sõnastatakse järgmiselt:"Kõigi filtrite kaalu määramiseks kasutatud mikrogrammkaalu täpsus peab olema 5 μg ja näidu loetavus 1 μg."25. Punkt 4.3.2: Kolmanda jaotise kolmas lause sõnastatakse järgmiselt:"Osakeste gaasivoolu katsetamisel peab proovivõttur olema lahjenduskanalis nii, et homogeense õhu/heitgaasi segu ja õhu/heitgaasi segu gaasivoolu representatiivse proovi temperatuur ei oleks vahetult enne osakeste filtrit suurem kui 325 K (52 °C)."26. Punkt 5.1:- Tabel asendatakse järgmise uue tabeliga:"Sõiduki tuletatud mass RW (kg) | Ekvivalentne inerts I (kg) |RW ≤ 480 | 455 |480 < RW ≤ 540 | 510 |540 < RW ≤ 595 | 570 |595 < RW ≤ 650 | 625 |650 < RW ≤7 10 | 680 |710 < RW ≤ 765 | 740 |765 < RW ≤ 850 | 800 |850 < RW ≤ 965 | 910 |965 < RW ≤ 1080 | 1020 |1080 < RW ≤ 1190 | 1130 |1190 < RW ≤ 1305 | 1250 |1305 < RW ≤ 1420 | 1360 |1420 < RW ≤ 1530 | 1470 |1530 < RW ≤ 1640 | 1590 |1640 < RW ≤ 1760 | 1700 |1760 < RW ≤ 1870 | 1810 |1870 < RW ≤ 1980 | 1930 |1980 < RW ≤ 2100 | 2040 |2100 < RW ≤ 2210 | 2150 |2210 < RW ≤ 2380 | 2270 |2380 < RW ≤ 2610 | 2270 |2610 < RW | 2270" |- Tabeli järele lisatakse järgmine lause:"Kui dünamomeetril ei ole vastavat ekvivalentset inertsi, kasutatakse sõiduki tuletatud massile lähimat suuremat väärtust."27. Punkt 5.3.1: Pärast esimest jaotist lisatakse järgmine jaotis:"Tootja taotluse korral võib ottomootoriga sõidukeid eelkonditsioneerida sõidutsükli ühe I osa ja kahe II osa abil."28. Punkt 6.1.3 sõnastatakse järgmiselt:"6.1.3. Esimese 40sekundilise tühikäiguperioodi lõpus (vt 6.2.2) puhutakse üle sõiduki muutuva kiirusega õhuvool. Ventilaatori kiirus peab olema selline, et ventilaatori töötamisel kiiruste vahemikus 10 km/h kuni vähemalt 50 km/h oleks õhu lineaarkiirus ventilaatori väljalaskeava juures ±5 km/h vastavast rulli kiirusest. Väljavalitud ventilaatori omadused peavad olema järgmised:- Pindala: vähemalt 0,2 m²- Alumise serva kõrgus maapinnast: ligikaudu 20 cm- Kaugus sõiduki esiosast: ligikaudu 30 cmAlternatiivselt peab ventilaatori kiirus olema vähemalt 6 m/s (21,6 km/h). Tootja taotluse korral võib erisõidukite (näiteks kaubikud, maastikusõidukid) puhul ventilaatori kõrgust muuta."29. Punkt 6.1.4 sõnastatakse järgmiselt:"6.1.4. Katsetuse ajal tuleb kiirus registreerida reaalajas või koguda andmehõive süsteemi abil, et oleks võimalik määrata sooritatud töötsüklite täpsust."30. Punkt 6.3.1:- Lisatakse järgmine tekst:"Vt liite tabelid III.1.2 ja III.1.3."- Punktid 6.3.1.1–6.3.1.6 jäetakse välja.Liide 231. Punkt 1.1: Kiirus "100 km/h" asendatakse kiirusega "120 km/h".32. Punkt 1.2.2 sõnastatakse järgmiselt:"1.2.2. Piduril neelduv koormus ja šassiidünamomeetri sisehõõrdemõju kiirusel 0–120 km/h on järgmine:F = (a + b · V²) ± 0,1 · F80 (ei ole negatiivne)kus:F = šassiidünamomeetril neelduv kogukoormus (N)a = veeretakistusjõule vastav väärtus (N)b = õhutakistuse koefitsiendile vastav väärtus (N/(km/h)2)V = kiirus (km/h)F80 = koormus kiirusel 80 km/h (N)."33. Punkt 2.1: Esimesed kaks lauset sõnastatakse järgmiselt:"Käesolevas liites kirjeldatakse meetodit, mida kasutatakse dünamomeetri piduril neelduva koormuse kindlaks määramiseks.Neelduv koormus koosneb hõõrdumisel neelduvast koormusest ja võimsuse neeldumisseadmel neelduvast koormusest."34. Punkt 2.2: Pealkiri sõnastatakse järgmiselt:"Koormusnäidiku kalibreerimine väärtusele 80 km/h kui neelduva koormuse funktsioon."35. Joonis III.2.2.2 asendatakse järgmise joonisega:+++++ TIFF +++++"Joonis III.2.2.2.Šassiidünamomeetri koormust illustreeriv diagramm"36. Punkt 2.2.5 sõnastatakse järgmiselt:"2.2.5. Pange tähele koormust, mis on väljendatud Fi (N)."37. Punkt 2.2.10: sõna "teevõimsus" asendatakse sõnaga "koormus".38. Punkt 2.2.11 sõnastatakse järgmiselt:"2.2.11. Arvutage neelduv koormus, kasutades valemit:F =M• ΔVkus:F = Nis neelduv koormusMI = ekvivalentne inerts kilogrammides (välja arvatud vaba tagumise rulli inertsimõju)ΔV = kiiruse kõrvalekalle m/s (10 km/h = 2,775 m/s)t = aeg, mis kulus rullil üleminekuks kiiruselt 85 km/h kiirusele 75 km/h"39. Punkt 2.2.12:- Punkt 2.2.12 sõnastatakse järgmiselt:"2.2.12. Joonisel III.2.2.12 on näidatud 80 km/h juures esitatud koormus 80 km/h juures neelduva koormusena."- Joonis III.2.2.12 asendatakse järgmisega:+++++ TIFF +++++"Joonis III.2.2.1280 km/h juures esitatud koormus 80 km/h juures neelduva koormusena"40. Punkt 2.3:Pealkiri sõnastatakse järgmiselt:"Koormusnäidiku kalibreerimine kui neelduva koormuse funktsioon muude kiiruste juures"41. Punkt 2.4:Sõna "võimsus" asendatakse sõnaga "koormus".42. Punkt 2.4.2:Sõna "võimsus (Pa)" asendatakse sõnaga "koormus".43. Punkt 2.4.3 sõnastatakse järgmiselt:"2.4.3. Pange tähele koormust, mis neeldub kiirustel 120, 100, 80, 60, 40 ja 20 km/h."44. Punkt 2.4.4 sõnastatakse järgmiselt:"2.4.4. Joonistage kõver F(V)…"45. Punkt 2.4.5:Sõna "võimsus Pa" asendatakse sõnaga "koormus F".46. Punkt 3.1 sõnastatakse järgmiselt:"3.1. SeadistusmeetodidDünamomeetri võib seadistada püsikiirusel 80 km/h vastavalt 3. liite nõuetele."47. Punkt 3.2 sõnastatakse järgmiselt:"3.2. Teine meetodTootja nõusolekul võib kasutada järgmist meetodit:3.2.1. Pidur on reguleeritud nii, et sellel neelduks veoratastel rakendatud koormus püsikiirusel 80 km/h vastavalt järgmisele tabelile:Sõiduki tuletatud mass | Ekvivalentne inerts | Dünamomeetril neelduv võimsus ja koormus kiirusel 80 km/h | Koefitsiendid |RW (kg) | kg | kW | N | a | b |N | N/(km/h)2 |RW ≤ 480 | 455 | 3,8 | 171 | 3,8 | 0,0261 |480 < RW ≤ 540 | 510 | 4,1 | 185 | 4,2 | 0,0282 |540 < RW ≤ 595 | 570 | 4,3 | 194 | 4,4 | 0,0296 |595 < RW ≤ 650 | 625 | 4,5 | 203 | 4,6 | 0,0309 |650 < RW ≤ 710 | 680 | 4,7 | 212 | 4,8 | 0,0323 |710 < RW ≤ 765 | 740 | 4,9 | 221 | 5,0 | 0,0337 |765 < RW ≤ 850 | 800 | 5,1 | 230 | 5,2 | 0,0351 |850 < RW ≤ 965 | 910 | 5,6 | 252 | 5,7 | 0,0385 |965 < RW ≤ 1080 | 1020 | 6,0 | 270 | 6,1 | 0,0412 |1080 < RW ≤ 1190 | 1130 | 6,3 | 284 | 6,4 | 0,0433 |1190 < RW ≤ 1305 | 1250 | 6,7 | 302 | 6,8 | 0,0460 |1305 < RW ≤ 1420 | 1360 | 7,0 | 315 | 7,1 | 0,0481 |1420 < RW ≤ 1530 | 1470 | 7,3 | 329 | 7,4 | 0,0502 |1530 < RW ≤ 1640 | 1590 | 7,5 | 338 | 7,6 | 0,0515 |1640 < RW ≤ 1760 | 1700 | 7,8 | 351 | 7,9 | 0,0536 |1760 < RW ≤ 1870 | 1810 | 8,1 | 365 | 8,2 | 0,0557 |1870 < RW ≤ 1980 | 1930 | 8,4 | 378 | 8,5 | 0,0577 |1980 < RW ≤ 2100 | 2040 | 8,6 | 387 | 8,7 | 0,0591 |2100 < RW ≤ 2210 | 2150 | 8,8 | 396 | 8,9 | 0,0605 |2210 < RW ≤ 2380 | 2270 | 9,0 | 405 | 9,1 | 0,0619 |2380 < RW ≤ 2610 | 2270 | 9,4 | 423 | 9,5 | 0,0646 |2610 < RW | 2270 | 9,8 | 441 | 9,9 | 0,0674 |3.2.2. Muude sõidukite puhul kui sõiduautod, mille tuletatud mass on üle 1700 kg, või pideva neljarattaveoga sõidukite puhul korrutatakse punktis 3.2.1 esitatud tabelis olevaid võimsusväärtusi koefitsiendiga 1,3."48. Punktid 3.3, 3.3.1 ja 3.3.2 jäetakse välja.3. liide49. Punkt 4.1:- Punkt 4.1 sõnastatakse järgmiselt:"4.1. Katsesõiduki valimineKui ei mõõdeta sõidukitüübi kõiki variante, [3] kasutatakse katsesõiduki valimiseks järgmisi kriteeriume.4.1.1. KereKui on olemas erinevad keretüübid, valitakse aerodünaamiliselt kõige halvem. Tootja esitab valiku tegemiseks kohased andmed.4.1.2. RehvidValitakse kõige laiem rehv. Kui rehvi suurusi on üle kolme, valitakse kõige laiemast eelmine rehv.4.1.3. KatsemassKatsemass on sõiduki suurima inertsiulatusega tuletatud mass.4.1.4. MootorKatsesõidukil on suurim(ad) soojusvaheti(d).4.1.5. JõuülekanneKatsetus tehakse iga järgmise jõuülekandega:- esivedu- tagavedu- pidev 4 × 4- osaline 4 × 4- automaatkäigukast- manuaalkäigukast"- Endised punktid 4.1, 4.2 ja 4.3 muutuvad punktideks 4.2, 4.3 ja 4.4.50. Lisatakse järgmine punkt 5.1.1.2.8:"5.1.1.2.8. Rajal kindlaks määratud võimsust (P) korrigeeritakse etalonkeskkonnatingimustega järgmiselt:Pkorrigeeritud = K · PmõõdetudK =RR•t − t+RR•ρ0ρkusRR = veeretakistusjõud kiirusel VRAERO = aerodünaamiline takistus kiirusel VRT = kogu veotakistus = RR + RAEROKR = veeretakistusjõu temperatuuriparandustegur, mis loetakse võrdseks 3,6 · 10–3/°Ct = teekatsetuse ümbritseva õhu temperatuur °Ct0 = ümbritseva õhu standardtemperatuur = 20 °Cρ = õhutihedus katsetingimustelρ0 = õhutihedus etalontingimustel (20 °C, 100 kPa)Sõiduki tootja määratleb suhted RR/RT and RAERO/RT tavaliselt ettevõtte käsutuses olevate andmete alusel.Kui need väärtused ei ole kättesaadavad tootja ja asjaomase tehnilise teenistuse kokkuleppe alusel, võib veere-/kogutakistuse suhte jaoks kasutada järgmist valemit:RR= a • M + bkus:M = sõiduki mass kilogrammidesning koefitsiendid a ja b iga kiiruse kohta esitatakse järgmises tabelis:V (km/h) | a | b |20 | 7,24 · 10-5 | 0,82 |30 | 1,25 · 10-4 | 0,67 |40 | 1,59 · 10-4 | 0,54 |50 | 1,86 · 10-4 | 0,42 |90 | 1,71 · 10-4 | 0,21 |120 | 1,57 · 10-4 | 0,14" |51. Punkt 5.1.2.2.6 sõnastatakse järgmiselt:"5.1.2.2.6. Reguleerige pidurit, et saada korrigeeritud võimsus (punkt 5.1.1.2.8) ja võtta arvesse erinevust teel oleva sõiduki massi (M) ja kasutatava ekvivalentse inertsi katsemassi (I) vahel. Seda võib teha, arvutades keskmise korrigeeritud tee vabakäiguaja kiiruselt V2 kiiruseni V1 ja esitades sama aja dünamomeetril järgmise suhte abil:T=T•K = määratletud punktis 5.1.1.2.8."52. Lisatakse uus punkt 5.1.2.2.7:"5.1.2.2.7. Tuleks kindlaks määrata katsestendil neelduv võimsus Pa, et saaks esitada sama sõiduki sama võimsus (punkt 5.1.1.2.8) erinevatel päevadel."53. Punkt 5.2.1.2.2 sõnastatakse järgmiselt:"5.2.1.2.2. Salvestage jõumoment C(t) ja kiirus vähemalt 20 sekundi jooksul. Andmesalvestussüsteemi täpsus on jõumomendi puhul vähemalt ± 1 Nm ja kiiruse puhul ± 0,2 km/h."54. Punkt 5.2.1.5.2 sõnastatakse järgmiselt:"5.2.1.2.5. Üks katsetus tehakse igas suunas kolm korda. Võrdluskiiruse saamiseks määrake kindlaks kuue mõõtmise keskmine jõumoment. Kui keskmine kiirus erineb võrdluskiirusest rohkem kui 1 km/h, kasutatakse keskmise jõumomendi arvutamiseks lineaarset regressiooni."55. Lisatakse uus punkt 5.2.1.2.7:"5.2.1.2.7. Rajal kindlaks määratud keskmist jõumomenti CT korrigeeritakse etalonkeskkonnatingimustega järgmiselt:CTkorrigeeritud = K · CTmõõdetudkus K on määratletud käesoleva liite punktis 5.1.1.2.8."56. Punkt 5.2.2.2.3 sõnastatakse järgmiselt:"5.2.2.2.3. Reguleerige võimsuse neeldumisseadet punkti 5.2.1.2.7 korrigeeritud tee kogujõumomendi esitamiseks."57. Lisatakse uus punkt 5.2.2.2.4:"5.2.2.2.4. Tehke samal eesmärgil samad operatsioonid kui punktis 5.1.2.2.7."58. Punkt 5.3 jäetakse välja.59. Punkt 5.4 jäetakse välja.4. liide60. Punkt 1:Lisatakse järgmine lause:"Dünamomeetri tootja esitab meetodi spetsifikatsiooni kontrollimiseks vastavalt punktile 3."61. Punkt 5 jäetakse välja.5. liide62. Portugalikeelses versioonis sõnastatakse pealkiri järgmiselt:"Descrição dos sistemas de recolha dos gases de escape."63. Punkt 3.3 koos joonisega III.5.3.3 jäetakse välja.8. liide64. Punkt 1.5.1.1:Viimane rida sõnastatakse järgmiselt:"küllastunud auru rõhk: Pd = 2,81 kPa H2O temperatuuril 23 °C."65. Punkt 1.5.2.1 sõnastatakse järgmiselt:"1.5.2.1. Niiskuskorrektsioonitegur (KH) (vt valem (6))H =6,211 • R• PP− P• R• 10H =101,33 −2,81 • 0,6H = 10,5092k=1 − 0,0329 •k=1 − 0,0329 •10,5092 − 10,71KH = 0,9934."66. Punkt 1.5.2.3:Viimased kaks rida sõnastatakse järgmiselt:"M= 70 • 51961 • 2,05 • 0,9934 • 10M=g/km"V lisa67. Punkt 3.2:Teises tabelis asendatakse sõnad "I tüübi katsetused" sõnadega "I tüübi katsetus kiirusel 50 km/h".VI lisa68. Punkt 5.1.5:Esimene lause sõnastatakse järgmiselt:"Kütusepaak (kütusepaagid) täidetakse määratletud katsekütusega, mille temperatuur on alla 287 K (14 °C) kuni 40 % ± 2 % ulatuses tavalisest mahutavusest."69. Lisatakse uus punkt 7.3.6:"7.3.6. Tootja taotlusel võib õhutuse toimevõimsust demonstreerida samaväärse alternatiivse menetluse abil. Tootja näitab konkreetset menetlust tehnilisele teenistusele tüübikinnitusmenetluse käigus."70. Lisatakse uus punkt 7.4.4.3:"7.4.4.3. Tootja taotlusel võib kasutada alternatiivset läbipuhumiskatse menetlust, kui seda menetlust on esitatud ja tehniline teenistus on sellega nõustunud tüübikinnitusmenetluse käigus."IX lisa71. IX lisa asendatakse järgmise uue lisaga: "IX LISANÄIDIS(Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))EMÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS+++++ TIFF +++++LiideEÜ tüübikinnitustunnistuse nr… addendum,sõiduki tüübikinnituse osas kooskõlas direktiiviga 70/220/EMÜ, viimati muudetud direktiiviga…/…/EÜ+++++ TIFF +++++"[1] EÜT L 197, 20.7.1983, lk 1.[2] EÜT L 36, 9.2.1988, lk 33.[1] Käesolevas teatises kasutatavad järjekorranumbrid ja joonealused märkused vastavad direktiivi 70/156/EMÜ I lisas sätestatuile. Käesoleva direktiivi tähenduses mittevajalikud jaotused on vahele jäetud.[3] Vastavalt direktiivile 70/156/EMÜ.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 27. juuli 1976, mootorsõidukite ja nende haagiste helkureid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31976L0757

Euroopa Liidu Teataja L 262 , 27/09/1976 Lk 0032 - 0053 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 5 Lk 0061  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 4 Lk 0003  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 5 Lk 0061  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 5 Lk 0071  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 5 Lk 0071

		Nõukogu direktiiv,27. juuli 1976,mootorsõidukite ja nende haagiste helkureid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(76/757/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:tehnilised nõuded, millele mootorsõidukid peavad siseriiklike õigusaktide kohaselt vastama, kehtivad muu hulgas ka mootorsõidukite helkurite kohta;kõnealused nõuded on liikmesriigiti erinevad; seetõttu on vaja, et kõik liikmesriigid võtaksid lisaks olemasolevatele eeskirjadele või nende asemel vastu ühesugused nõuded, et eelkõige oleks võimalik iga sõidukiliigi suhtes rakendada nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivis 70/156/EMÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) [3] ettenähtud EMÜ tüübikinnitusmenetlust;direktiivis 76/756/EMÜ [4] sätestas nõukogu mootorsõidukite ja nende haagiste valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamise ühised nõuded;helkurite ühtlustatud tüübikinnitusmenetlus võimaldab igal liikmesriigil kontrollida vastavust ühistele konstruktsiooni- ja katsetamisnõuetele ning teatada teistele liikmesriikidele kontrollimise tulemustest, saates nendele iga helkuritüübi osa tüübikinnitustunnistuse koopia; osa EMÜ tüübikinnitusmärgi kinnitamine kõigile tüübikinnitusnõuete kohaselt valmistatud helkuritele välistab nende helkurite kontrollimise vajaduse liikmesriikides;on soovitatav arvesse võtta tehnilisi nõudeid, mis on vastu võetud ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni mootorsõidukite helkuriseadmete kinnitamise ühtseid sätteid käsitlevas eeskirjas nr 3, [5] mis on lisatud 20. märtsi 1958. aasta kokkuleppele mootorsõidukite seadmete ja osade tüübikinnituse ja selle vastastikuse tunnustamise ühtsete tingimuste vastuvõtmise kohta;mootorsõidukeid käsitlevate siseriiklike õigusaktide ühtlustamine eeldab iga liikmesriigi territooriumil ühiste nõuete kohaselt tehtud kontrollimiste vastastikust tunnustamist,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Iga liikmesriik annab osa EMÜ tüübikinnituse mis tahes helkuritüübile, mis vastab 0, I, III, V, VI, VII, VIII, IX, X, XI ja XII lisas ettenähtud konstruktsiooni- ja katsetamisnõuetele.2. Osa EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik võtab vajaduse korral koostöös teiste liikmesriikide pädevate asutustega vajalikud meetmed, et kontrollida tootmisnäidiste vastavust kinnitatud tüübile selleks vajalikus ulatuses. Selline kontroll piirdub pisteliste kontrollimistega.Artikkel 2Liikmesriigid annavad iga nende poolt artikli 1 kohaselt kinnitatud helkuritüübi tootjale või tootja volitatud esindajale III lisas osutatud näidisele vastava osa EMÜ tüübikinnitusmärgi.Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et välistada märkide kasutamine, mis võivad tekitada segadust artikli 1 kohaselt tüübikinnituse saanud helkurite ja muude seadmete vahel.Artikkel 31. Ükski liikmesriik ei tohi helkurite turuleviimist nende ehituse või toimimisviisi tõttu keelata, kui helkuritel on osa EMÜ tüübikinnitusmärk.2. Sellest olenemata võib liikmesriik keelata selliste osa EMÜ tüübikinnitusmärgiga helkurite turuleviimise, mis korduvalt ei vasta kinnitatud tüübile.Kõnesolev liikmesriik teatab viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile võetud meetmetest ja põhjendab oma otsust.Artikkel 4Iga liikmesriigi pädevad asutused saadavad ühe kuu jooksul muude liikmesriikide pädevatele asutustele II lisas esitatud näidise kohase osa tüübikinnitustunnistuse koopia iga helkuri tüübi kohta, millele nad tüübikinnituse annavad või mille puhul nad tüübikinnituse andmisest keelduvad.Artikkel 51. Kui osa EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik leiab, et teatav hulk samasugust osa tüübikinnitusmärki kandvaid helkureid ei vasta tema poolt kinnitatud tüübile, siis võtab see liikmesriik vajalikud meetmed tagamaks, et tootmisnäidised vastaksid kinnitatud tüübile. Kõnealuse liikmesriigi pädevad asutused informeerivad teiste liikmesriikide pädevaid asutusi võetud meetmetest, mis korduva nõuetest kõrvalekaldumise puhul võivad ulatuda kuni osa EÜ tüübikinnituse tühistamiseni. Teiste liikmesriikide asutused, olles saanud liikmesriigi pädevatelt asutustelt nõuetest kõrvalekaldumise teate, võtavad samasugused meetmed.2. Liikmesriikide pädevad asutused informeerivad üksteist ühe kuu jooksul igast osa EMÜ tüübikinnituse tühistamisest ja selle põhjustest.Artikkel 6Iga käesoleva direktiivi rakendamisel vastuvõetud sätete kohane otsus helkurile tüübikinnituse andmisest keeldumise või helkuri tüübikinnituse tühistamise või selle turuleviimise või kasutamise keelamise kohta peab olema üksikasjalikult põhjendatud. Sellisest otsusest teatatakse asjaomasele osapoolele ning samal ajal informeeritakse teda abinõudest, mis liikmesriikides kehtivate seaduste alusel on tema käsutuses ning selliste abinõude kasutamise tähtaegadest.Artikkel 7Ükski liikmesriik ei tohi keelduda sõidukile EMÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest helkuritega seotud põhjustel, kui helkuritel on osa EMÜ tüübikinnitusmärk ning need on kinnitatud direktiivis 76/756/EMÜ ettenähtud nõuete kohaselt.Artikkel 8Ükski liikmesriik ei tohi sõiduki müügist, registreerimisest, kasutuselevõtmisest või kasutamisest keelduda või seda keelata sõiduki helkuritega seotud põhjustel, kui helkuritel on osa EMÜ tüübikinnitusmärk ning need on kinnitatud direktiivis 76/756/EMÜ ettenähtud nõuete kohaselt.Artikkel 9Käesolevas direktiivis tähendab "sõiduk" teedel kasutamiseks mõeldud, kerega või kereta, vähemalt neljarattalist mootorsõidukit, mille valmistajakiirus on üle 25 km/h, ja selle haagiseid, v.a rööbastel liikuvad sõidukid, põllutöötraktorid ja -masinad ning muud töösõidukid.Artikkel 10Muudatused, mis on vajalikud lisades esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 13 ettenähtud korras.Artikkel 111. Liikmesriigid võtavad enne 1. juulit 1977. aastat vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid ning teatavad sellest viivitamata komisjonile. Nad rakendavad kõnealused õigusnormid hiljemalt alates 1. oktoobrist 1977.2. Pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist tagavad liikmesriigid komisjoni piisavalt varase informeerimise kõigist käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas liikmesriigi poolt vastu võetud või vastu võtta kavatsetavate õigusaktide eelnõudest, et komisjon jõuaks esitada oma seisukohad.Artikkel 12Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 27. juuli 1976Nõukogu nimeleesistujaM. van der Stoel[1] EÜT C 55, 13.5.1974, lk 14.[2] EÜT C 109, 19.9.1974, lk 26.[3] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[4] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 1.[5] Euroopa Majanduskomisjon, dokumendid--------------------------------------------------Lisade loetelu0 lisa | — Mõisted, toodete vastavus kinnitatud tüübile, üldised nõuded, erinõuded |I lisa | — Tehniliste mõistete määratlused Liide 1: Tähised ja ühikudLiide 2: Tähised |II lisa | — Osa EMÜ tüübikinnitustunnistuse näidis |III lisa | — Osa EMÜ tüübikinnitus- ja märgistamisnõuded Liide: osa EMÜ tüübikinnitusmärgi näidis |(IV lisa) | |V lisa | — Katsetusmetoodika |VI lisa | — Nõuded kujule ja mõõtmetele Liide: Haagiste helkurid. III klass |VII lisa | — Kolorimeetrilised nõuded |VIII lisa | — Fotomeetrilised nõuded |IX lisa | — Vastupidavus välismõjudele |X lisa | — Helkurite optiliste näitajate ajaline stabiilsus |XI lisa | — Kuumakindlus |XII lisa | — Värvipüsivus |Lisade liide: Katsetuste kronoloogia |--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 98/63/EÜ, 3. september 1998, millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/16/EMÜ arstide vaba liikumise hõlbustamise ning nende diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikuse tunnustamise kohtaEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31998L0063

Euroopa Liidu Teataja L 253 , 15/09/1998 Lk 0024 - 0026

		Komisjoni direktiiv 98/63/EÜ,3. september 1998,millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/16/EMÜ arstide vaba liikumise hõlbustamise ning nende diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikuse tunnustamise kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 49, artikli 57 lõiget 1 ja lõike 2 esimest ja kolmandat lauset ning artiklit 66,võttes arvesse nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/16/EMÜ arstide vaba liikumise hõlbustamise ning nende diplomite, tunnistuste ja muude kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide vastastikuse tunnustamise kohta, [1] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 98/21/EÜ, [2] eriti selle artiklit 44a,ning arvestades, et:Ühendkuningriik on esitanud põhjendatud taotluse neurokirurgia, üld(sise)haiguste, ortopeedia, patoloogilise anatoomia ja psühhiaatria nimetuste muutmise kohta kõnealuse liikmesriigi osas kõikide liikmesriikide ühises meditsiinierialade nimetuste loendis;Luksemburg on esitanud põhjendatud taotluse kliinilise bioloogia, gastroenteroloogilise kirurgia, tuumameditsiini, näo-lõualuu kirurgia, hamba-, suu- ja näo-lõualuu kirurgia nimetuste lisamise kohta kõnealuse liikmesriigi osas nende meditsiinierialade loendisse, mis on kahele või enamale liikmesriigile ühised;Kreeka on esitanud põhjendatud taotluse radioteraapia nimetuse muutmise kohta kõnealuse liikmesriigi osas nende meditsiinierialade loendis, mis on kahele või enamale liikmesriigile ühised;Ühendkuningriik on esitanud põhjendatud taotluse mikrobioloogia-bakterioloogia, rindkerekirurgia, kardioloogia, veneroloogia, diagnostilise radioloogia, radioteraapia, geriaatria, neeruhaiguste, nakkuslike haiguste ja rahvatervise nimetuste muutmise kohta kõnealuse liikmesriigi osas nende meditsiinierialade loendis, mis on kahele või enamale liikmesriigile ühised;Kreeka on esitanud põhjendatud taotluse vaskulaarkirurgia ja rahvatervise nimetuste lisamise kohta kõnealuse liikmesriigi osas nende meditsiinierialade loendisse, mis on kahele või enamale liikmesriigile ühised;Belgia, Iirimaa ja Ühendkuningriik on esitanud põhjendatud taotluse erakorralise meditsiini nimetuse lisamise kohta kõnealuste liikmesriikide osas nende meditsiinierialade loendisse, mis on kahele või enamale liikmesriigile ühised;Taani, Hispaania, Itaalia, Iirimaa, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik on esitanud põhjendatud taotluse kliinilise neurofüsioloogia nimetuse lisamise kohta kõnealuste liikmesriikide osas nende meditsiinierialade loendisse, mis on kahele või enamale liikmesriigile ühised;käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas nõukogu otsusega 75/365/EMÜ [3] loodud kõrgemate tervishoiuametnike komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 93/16/EMÜ artikli 5 lõiget 3 muudetakse järgmiselt:a) punktis "neurokirurgia" asendatakse riiginime "Ühendkuningriik" kõrval nimetus "neurological surgery" nimetusega "neurosurgery";b) punktis "üld(sise)haigused" asendatakse riiginime "Ühendkuningriik" kõrval nimetus "general medicine" nimetusega "general (internal) medicine";c) punktis "ortopeedia" asendatakse riiginime "Ühendkuningriik" kõrval nimetus "orthopaedic surgery" nimetusega "trauma and orthopaedic surgery";d) punktis "patoloogiline anatoomia" asendatakse riiginime "Ühendkuningriik" kõrval nimetus "morbid anatomy and histopathology" nimetusega "histopathology";e) punktis "psühhiaatria" asendatakse riiginime "Ühendkuningriik" kõrval nimetus "psychiatry" nimetusega "general psychiatry".Artikkel 2Direktiivi 93/16/EMÜ artikli 7 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:a) punktile"kliiniline bioloogia"lisatakse:"Luksemburg: biologie clinique";b) punktis "mikrobioloogia-bakterioloogia" asendatakse riiginime "Ühendkuningriik" kõrval nimetus "medical microbiology" nimetusega "medical microbiology and virology";c) punktis "rindkerekirurgia" asendatakse riiginime "Ühendkuningriik" kõrval nimetus "thoracic surgery" nimetusega "cardio-thoracic surgery";d) punktile"vaskulaarkirurgia"lisatakse:"Kreeka: Αγγειοχειρουργικής";e) punktis "kardioloogia" asendatakse riiginime "Ühendkuningriik" kõrval nimetus "cardio-vascular diseases" nimetusega "cardiology";f) punktis "veneroloogia" asendatakse riiginime "Ühendkuningriik" kõrval nimetus "venereology" nimetusega "genito-urinary medicine";g) punktis "diagnostiline radioloogia" asendatakse riiginime "Ühendkuningriik" kõrval nimetus "diagnostic radiology" nimetusega "clinical radiology";h) punktis "radioteraapia" asendatakse riiginime "Kreeka" kõrval nimetus "Ακτινοθεραπευτική" nimetusega "Ακτινοθεραπευτική — Ογκολογία" ning riiginime "Ühendkuningriik" kõrval nimetus "radiotherapy" nimetusega "clinical oncology";i) punktis "geriaatria" asendatakse riiginime "Ühendkuningriik" kõrval nimetus "geriatrics" nimetusega "geriatric medicine";j) punktis "neeruhaigused" asendatakse riiginime "Ühendkuningriik" kõrval nimetus "renal disease" nimetusega "renal medicine";k) punktis "nakkuslikud haigused" asendatakse riiginime "Ühendkuningriik" kõrval nimetus "communicable diseases" nimetusega "infectious diseases";l) punktile "rahvatervis" lisatakse "Kreeka: Κοινωνική Ιατρική" ning nimetus "community medicine" riiginime "Ühendkuningriik" kõrval asendatakse nimetusega "public health medicine";m) punktile"gastroenteroloogiline kirurgia"lisatakse:"Luksemburg: chirurgie gastro-entérologique";n) punktile"tuumameditsiin"lisatakse:"Luksemburg: médecine nucléaire";o) punktile"näo-lõualuu kirurgia (arsti põhiõpe)"lisatakse:"Luksemburg: chirurgie maxillo-faciale";p) punktile"hamba-, suu- ja näo-lõualuu kirurgia (arsti põhiõpe ja hambaarsti põhiõpe)"lisatakse:"Luksemburg: chirurgie dentaire, orale maxillo-faciale";q) lisatakse kaks järgmist punkti:"— erakorraline meditsiinIirimaa: | accident and emergency medicine |Ühendkuningriik: | accident and emergency medicine; |— kliiniline neurofüsioloogiaTaani: | klinisk neurofysiology |Hispaania: | neurofisiologia clinica |Iirimaa: | neurophysiology |Rootsi: | klinisk neurofysiologi |Ühendkuningriik: | clinical neurophysiology." |Artikkel 3Direktiivi 93/16/EMÜ artiklit 27 muudetakse järgmiselt:a) punktile"Esimene rühm (viis aastat)"lisatakse:"— erakorraline meditsiin";b) punktile"Teine rühm (neli aastat)"lisatakse:"— kliiniline neurofüsioloogia".Artikkel 41. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid 30. juuniks 1999. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Käesoleva lõike kohaselt vastuvõetud õigusnormidesse või ametliku avaldamise korral nende õigusnormide juurde lisatakse viide käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 5Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 3. september 1998Komisjoni nimelkomisjoni liigeMario Monti[1] EÜT L 165, 7.7.1993, lk 1.[2] EÜT L 119, 22.4.1998, lk 15.[3] EÜT L 167, 30.6.1975, lk 19.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2007/20/EÜ, 3. aprill 2007 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, kandes toimeaine diklofluaniidi selle I lisasse (EMPs kohaldatav tekst )

text:
               4.4.2007

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 94/23

      KOMISJONI DIREKTIIV 2007/20/EÜ,
   3. aprill 2007,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, kandes toimeaine diklofluaniidi selle I lisasse
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, (1) eriti selle artikli 16 lõike 2 teist lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 4. novembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 2032/2003 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta ja määruse (EÜ) nr 1896/2000 muutmise kohta) (2) on kehtestatud loetelu toimeainete kohta, mida on vaja hinnata, pidades silmas nende võimalikku kandmist direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse. Diklofluaniid kuulub nimetatud loetelusse.

               (2)

               Määruse (EÜ) nr 2032/2003 kohaselt on diklofluaniidi hinnatud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2 kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad direktiivi 98/8/EÜ V lisas määratletud tooteliiki 8: puidukonservandid.

               (3)

               Määruse (EÜ) nr 2032/2003 artikli 5 lõike 2 kohaselt määrati referentliikmesriigiks Ühendkuningriik. Ühendkuningriik esitas 13. septembril 2005 komisjonile pädeva asutuse aruande ja soovituse vastavalt nimetatud määruse artikli 10 lõigetele 5 ja 7.

               (4)

               Komisjon ja liikmesriigid on pädeva asutuse aruande läbi vaadanud. Määruse (EÜ) nr 2032/2003 artikli 11 lõike 4 kohaselt lisati läbivaatuse tulemused alalises biotsiidide komitees 28. novembril 2006. aastal hindamisaruandesse.

               (5)

               Diklofluaniidi hindamisel ei ilmnenud ühtegi lahendamata küsimust ega probleemi, millega peaks tegelema tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee (SCHER).

               (6)

               Erinevad uuringud näitavad, et diklofluaniidi sisaldavate biotsiidide kasutamisel puidukonservandina võib eeldada, et need vastavad uuritud ja hindamisaruandes kirjeldatud kasutusviiside korral direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele. Seega on asjakohane kanda diklofluaniid direktiivi 98/8/EÜ I lisasse, et kõikides liikmesriikides oleks võimalik diklofluaniidi sisaldavate biotsiidide puidukonservandina kasutamise lube välja anda, muuta või tühistada vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikele 3.

               (7)

               On oluline, et käesoleva direktiivi sätteid kohaldatakse samaaegselt kõikides liikmesriikides, et tagada toimeainena diklofluaniidi sisaldavate biotsiidide võrdne kohtlemine turul ja hõlbustada kogu biotsiidituru nõuetekohast toimimist.

               (8)

               Hindamisaruande tulemusi silmas pidades on asjakohane nõuda, et tööstuslikuks kasutuseks lubatud tooteid tuleb kasutada sobivate isikukaitsevahenditega ning et on olemas juhised selle kohta, et vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 10 lõike 2 punkti i alapunktile d tuleb töödeldud puitu vahetult pärast töötlemist hoida mitteläbilaskval kõval alusel, et vältida väljavalguva biotsiidi otsest sattumist pinnasesse, ning et kogu väljavalgunud biotsiid tuleb koguda taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks.

               (9)

               Toimeaine kandmisele direktiivi 98/8/EÜ I lisasse peaks eelnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda uute nõuete täitmiseks ning toimiku esitanud taotlejad saaksid kasutada kogu 10aastast andmekaitseaega, mis direktiivi 98/8/EÜ artikli 12 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt algab toimeaine lisasse kandmise kuupäevast.

               (10)

               Lisasse kandmisele peaks järgnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid saaksid rakendada direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõiget 3, eelkõige välja anda, muuta või tühistada tooteliiki 8 kuuluvate diklofluaniidi sisaldavate biotsiidide kasutamise lube, et tagada nende vastavus direktiivile 98/8/EÜ.

               (11)

               Seetõttu tuleks direktiivi 98/8/EÜ vastavalt muuta.

               (12)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 98/8/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 29. veebruariks 2008. Nad edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid õigusnorme alates 1. märtsist 2009.
   Kui liikmesriigid võtavad kõnealused normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste riiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 3. aprill 2007

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Stavros DIMAS

      (1)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/140/EÜ (ELT L 414, 30.12.2006, lk 78).

      (2)  ELT L 307, 24.11.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1849/2006 (ELT L 355, 15.12.2006, lk 63).

      LISA
      Direktiivi 98/8/EÜ I lisa tabelisse lisatakse kanne nr 2

                     Nr

                     Üldnimetus

                     IUPACi nimetus, identifitseerimisnumbrid

                     Toimeaine miinimumpuhtus turustatavas biotsiidis

                     Lisamise kuupäev

                     Artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg (v.a rohkem kui ühte toimeainet sisaldavad tooted, mille puhul artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg on viimases asjaomase toimeaine lisamise otsuses sätestatud tähtaeg)

                     Lisasse kuulumise lõppkuupäev

                     Toote liik

                     Erisätted (1)

                     “2

                     diklofluaniid

                     N-(diklorofluorometüültio)-N′,N′-dimetüül-N-fenüülsulfamiid
                     EÜ nr: 214-118-7
                     CASi nr: 1085-98-9

                     > 96 massiprotsenti

                     1. märts 2009

                     28. veebruar 2011

                     28. veebruar 2019

                     8

                     Liikmesriigid tagavad, et kasutuslube antakse järgmistel tingimustel:

                                 1)

                                 Tööstuslikuks ja/või kutsealaseks kasutuseks lubatud tooteid tuleb kasutada sobivate isikukaitsevahenditega.

                                 2)

                                 Silmas pidades mulla puhul kindlakstehtud riske, tuleb kõnealuse keskkonnakomponendi kaitsmiseks võtta asjakohaseid riskide vähendamise meetmeid.

                                 3)

                                 Tööstuslikuks kasutuseks lubatud toodete märgistusele ja/või ohutuskaardile märgitakse, et töödeldud puitu tuleb vahetult pärast töötlemist hoida mitteläbilaskval kõval alusel, et vältida väljavalguva biotsiidi otsest sattumist pinnasesse, ning et kogu väljavalgunud biotsiid tuleb koguda taaskasutamiseks või kõrvaldamiseks.

         (1)  VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel vajalike hindamisaruannete sisu ja järeldused on kättesaadavad komisjoni veebilehel http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm”


title: Nõukogu direktiiv 93/32/EMÜ, 14. juuni 1993, kaherattaliste mootorsõidukite sõitjakäepidemete kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31993L0032

Euroopa Liidu Teataja L 188 , 29/07/1993 Lk 0028 - 0031 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 7 Köide 4 Lk 0234  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 7 Köide 4 Lk 0234

		Nõukogu direktiiv 93/32/EMÜ,14. juuni 1993,kaherattaliste mootorsõidukite sõitjakäepidemete kohtaEUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGUvõttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a,võttes arvesse nõukogu 30. juuni 1992. aasta direktiivi 92/61/EMÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse kohta, [1]võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [2]koostöös Euroopa Parlamendiga, [3]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [4]ning arvestades, et:siseturg hõlmab sisepiirideta ala, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine; selleks tuleks võtta vajalikud meetmed;igas liikmesriigis peavad kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite sõitjakäepidemed vastama teatavatele tehnilistele näitajatele, mille kohta liikmesriigiti kehtivad erinevad kohustuslikud sätted; kõnealuste erinevuste tõttu takistavad need sätted ühendusesisest kaubandust;need siseturu toimimise takistused on võimalik kõrvaldada, kui liikmesriigid võtavad oma siseriiklike eeskirjade asemel vastu ühtsed nõuded;kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite sõitjakäepidemete kohta on vaja koostada ühtlustatud nõuded, et kõigi kõnealuste sõidukitüüpide suhtes oleks võimalik kohaldada direktiiviga 92/61/EMÜ kehtestatud tüübikinnitusmenetlust ja osa tüübikinnitusmenetlust;võttes arvesse kõnealuses sektoris soovitatud toimingute ulatust ja mõju, on käesoleva direktiiviga reguleeritavad meetmed vajalikud ja tegelikult vältimatud, et saavutada eesmärki, mis seisneb sõiduki ühenduse tüübikinnituse kehtestamises; liikmesriigid ei suuda üksi seda eesmärki nõuetekohaselt saavutada,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel lKäesolevat direktiivi ja selle lisa kohaldatakse nõukogu direktiivi 92/61/EMÜ artiklis 1 määratletud kõigi kaherattaliste sõidukitüüpide sõitjakäepidemete suhtes.Artikkel 2Osa tüübikinnituse andmise menetlus kaherattalise mootorsõiduki tüübi sõitjakäepidemete suhtes ja kõnealuste sõidukite vaba liikumist reguleerivad tingimused on sätestatud direktiivi 92/61/EMÜ II ja III peatükis.Artikkel 3Kõik muudatused, mis on vajalikud lisades esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu direktiivi 70/156/EMÜ [5] artiklis 13 sätestatud korras.Artikkel 41. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud sätted hiljemalt 14. detsembril 1993. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse sätetesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Alates esimeses lõigus märgitud kuupäevast ei tohi liikmesriigid takistada käesoleva direktiivi nõuetele vastavate sõidukite esmakordset kasutuselevõttu sõitjakäepidemetega seotud põhjustel.Esimeses lõigus nimetatud sätteid kohaldatakse alates 14. juunist 1995.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 14. juuni 1993Nõukogu nimeleesistujaJ. Trøjborg[1] EÜT L 225, 10.8.1992, lk 72.[2] EÜT C 293, 9.11.1992, lk 49.[3] EÜT C 337, 21.12.1992, lk 103 ja EÜT C 150, 31.5.1993.[4] EÜT C 73, 15.3.1993, lk 22.[5] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 92/53/EMÜ (EÜT L 225, 10.8.1992, lk 1).--------------------------------------------------LISA1. ÜLDNÕUDEDReisijavedu võimaldav sõiduk peab olema varustatud sõitjakäepidemesüsteemiga. Sõitjakäepide on rihm või käepide/käepidemed.1.1. RihmRihm peab olema istmele kinnitatud nii, et see oleks sõitjale kergesti kättesaadav. Rihm ja selle kinnitusseade peavad olema projekteeritud nii, et need ei katke mõjutamisel vertikaalse staatilise tõmbejõuga 2000 N, mida rakendatakse rihma keskosale maksimaalse survega 2 MPa.1.2. KäepideKui kasutatakse käepidet, siis peab see asuma sadula lähedal sümmeetriliselt sõiduki keskpikitasapinnaga.Käepide peab olema projekteeritud nii, et see ei puruneks mõjutamisel vertikaalse staatilise tõmbejõuga 2000 N, mida rakendatakse käepideme keskosale maksimaalse survega 2 MPa.Kui kasutatakse kahte käepidet, peavad need olema paigaldatud sümmeetriliselt sõiduki kummalegi küljele.Käepidemed peavad olema projekteeritud nii, et kumbki nendest ei purune mõjutamisel vertikaalse staatilise tõmbejõuga 1000 N, mida rakendatakse käepideme keskosale maksimaalse survega 1 MPa.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv, 14. detsember 1983, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 76/756/EMÜ mootorsõidukitele ja nende haagistele valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
13/7. kd               ET                                Euroopa Liidu Teataja                                                        173
31984L0008
L 9/24                                            EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA                                                     12.1.1984
                                                      KOMISJONI DIREKTIIV,
                                                         14. detsember 1983,
                millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 76/756/EMÜ mootorsõidukitele ja nende
                haagistele valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide
                                                          ühtlustamise kohta
                                                                (84/8/EMÜ)
EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,                                             — keelduda sõidukitüübile EMÜ tüübikinnituse andmisest, di-
                                                                             rektiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes
võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,                    nimetatud dokumendi väljastamisest ega siseriikliku tüübi-
võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi                   kinnituse andmisest ega
70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust             — keelata sõidukite kasutuselevõtmist,
käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) vii-
                                                                        kui kõnealust tüüpi sõiduki või nende sõidukite mainitud
mati muudetud direktiiviga 80/1267/EMÜ (2) ja Kreeka ühine-
                                                                        valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus vastab käesoleva
misaktiga, eriti selle artiklit 11,
                                                                        direktiivi sätetele.
võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi                 2.      Alates 1. aprillist 1985 liikmesriigid:
76/756/EMÜ mootorsõidukitele ja nende haagistele valgustus-
ja valgussignaalseadmete paigaldamist käsitlevate liikmesriikide        — ei anna enam välja direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1
õigusaktide ühtlustamise kohta, (3) viimati muudetud direktiivi-             viimases taandes nimetatud dokumenti sõidukitüübile, mille
ga 83/276/EMÜ (4), eriti selle artiklit 4,                                   mainitud valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus ei
                                                                             vasta käesoleva direktiivi sätetele,
ning arvestades, et:                                                    — võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõidu-
saadud kogemuste põhjal ja silmas pidades tehnilist arengut on               kitüübile, mille mainitud valgustus- ja valgussignaalseadmete
praegu võimalik teatavaid nõudeid mitte ainult täiendada ja                  paigaldus ei vasta käesoleva direktiivi sätetele.
tegelike katsetingimustega kooskõlastada, vaid neid ka range-           3.      Alates 1. oktoobrist 1987 võivad liikmesriigid keelata
maks muuta, et suurendada nii sõidukites viibijate kui ka teiste        selliste sõidukite kasutuselevõtmise, mille puhul ei vasta maini-
liiklejate ohutust;                                                     tud valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldus käesoleva
käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas moo-             direktiivi sätetele.
torsõidukisektoris tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate di-
rektiivide tehnika arenguga kohandamise komitee arvamusega,                                           Artikkel 3
                                                                        Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud
                                                                        õigusnormid hiljemalt 1. oktoobril 1984 ning teatavad sellest
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
                                                                        viivitamata komisjonile.
                               Artikkel 1                                                             Artikkel 4
Käesolevaga muudetakse direktiivi 76/756/EMÜ I lisa vastavalt           Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.
käesoleva direktiivi lisale.
                               Artikkel 2                               Brüssel, 14. detsember 1983
1.     Alates 1. oktoobrist 1984 ei tohi liikmesriigid direktiivi                                             Komisjoni nimel
76/756/EMÜ I lisa punktides 1.5.7–1.5.20 loetletud kohustus-
like või mittekohustuslike valgustus- ja valgussignaalseadmete                                                 komisjoni liige
paigaldamisega seotud põhjustel:                                                                             Karl-Heinz NARJES
(1)  EÜT  L 42, 23.2.1970, lk 1.
(2)  EÜT  L 375, 31.12.1980, lk 34.
(3)  EÜT  L 262, 27.9.1976, lk 1.
(4)  EÜT  L 151, 9.6.1983, lk 47.
 ---pagebreak--- 174          ET                                         Euroopa Liidu Teataja                                                          13/7. kd
                                                                   LISA
                                              Direktiivi 76/756/EMÜ I lisa muudatused
    Punkti 1.5 järele lisatakse järgmine uus punkt 1.5.0:
               “1.5.0. Hõõglampide valgusallikas
                        Hõõglampide valgusallikas – hõõglamp ise. (Kui laternal on mitu hõõglampi, moodustab igaüks neist
                        valgusallika.)”
    Punkt 1.5.2 asendatakse järgmisega:
               “1.5.2. Sõltumatud laternad (1)
                        Sõltumatud laternad – eraldi valgusavade, eraldi valgusallikate ja eraldi korpustega seadmed.”
    Punkt 1.5.3 asendatakse järgmisega:
               “1.5.3. Grupeeritud laternad (1)
                        Grupeeritud laternad – eraldi valgusavade ja eraldi valgusallikaga, kuid ühise korpusega seadmed.”
    Punkt 1.5.4 asendatakse järgmisega:
               “1.5.4. Kombineeritud laternad (1)
                        Kombineeritud laternad – eraldi valgusavade, kuid ühise valgusallika ja ühise korpusega seadmed.”
    Punkt 1.5.5 asendatakse järgmisega:
               “1.5.5. Vastastikku ühendatud laternad (1)
                        Vastastikku ühendatud laternad – seadmed, millel on eraldi valgusallikad või üks erinevatel tingimustel
                        (nt optilised, mehaanilised või elektrilised erinevused) töötav valgusallikas, täielikult või osaliselt ühised
                        valgusavad ja ühine korpus.”
    Lisatakse järgmine joonealune märkus (1):
              “(1) Tagumise numbrimärgi ja suunatulede (kategooria 5) valgustusseadmete puhul asendatakse valgusava
                   puudumisel sõna “valgusava” sõnadega “valgust kiirgav pind”.”
    Punkt 1.6.5 asendatakse järgmisega:
               “1.6.5. Valgust kiirgav pind
                        Valgust kiirgav pind – valgust läbilaskva materjali, mis aitab anda valgusele selle erilisi fotomeetrilisi ja
                        kolorimeetrilisi omadusi, kogu välispind või selle osa.
                        Kui valgust kiirgab ainult välispinna osa, määrab kahtluse korral valgust kiirgava pinna kindlaks pädev
                        asutus pärast sõiduki ja/või osa tootjaga konsulteerimist.”
    Punktide 1.16 ja 1.17 sõnastus viiakse kõigi keelte, välja arvatud inglise keele puhul vastavusse ingliskeelse tekstiga.
    Sellele vastavalt:
    Prantsuskeelne tekst on järgmine:
               “1.16. Témoin de fonctionnement
                       Par témoin de fonctionnement, on entend un témoin optique ou acoustique indiquant si un dispositif,
                       mis en action, fonctionne correctement ou non.
               1.17. Témoin d’enclenchement
                       Par témoin d’enclenchement, on entend un témoin optique indiquant qu’un dispositif a été mis en
                       action sans indiquer s’il fonctionne correctement ou non.”
 ---pagebreak--- 13/7. kd          ET                                          Euroopa Liidu Teataja                                                      175
         Saksakeelne tekst on järgmine:
                    “1.16. Funktionskontrolle
                            ist eine optische oder akustische Kontrolleinrichtung, die anzeigt, ob eine eingeschaltete Einrichtung
                            einwandfrei arbeitet.
                    1.17. Einschaltkontrolle
                            ist eine optische Einrichtung, die anzeigt, dass eine Einrichtung in Betrieb ist, gleichviel, ob sie
                            einwandfrei funktioniert oder nicht.”
         Itaaliakeelne tekst on järgmine:
                    “1.16. Spia di funzionamento
                            Per spia di funzionamento si intende una spia ottica o acustica che indica se un dispositivo messo in
                            azione funziona correttamente o no.
                    1.17. Spia di innesto
                            Per spia di innesto si intende una spia ottica che indica che è stato messo in azione un dispositivo,
                            senza indicare se questo funziona correttamente o no.”
         Hollandikeelne tekst on järgmine:
                    “1.16. Functionele verklikker
                            Onder functionele verklikker wordt een verklikkerlicht of akoestisch verklikkersignaal verstaan dat
                            aangeeft of een inrichting die in werking is gesteld, al dan niet correct functioneert.
                    1.17. Inschakelverklikker
                            Onder inschakelverklikker wordt een verklikkerlicht verstaan dat aangeeft dat een inrichting is
                            ingeschakeld, doch niet of deze al dan niet correct functioneert.”
         Taanikeelne tekst on järgmine:
                    “1.16. Funktionskontrol
                            Ved funktionskontrol forstaas kontrollampe eller lydsignal, der angiver om en anordning, der tilsluttes,
                            fungerer korrekt eller ikke.
                    1.17. Tilslutningskontrol
                            Ved tilslutningskontrol forstaas kontrollampe, der angiver, at en anordning er tilsluttet, men ikke viser,
                            om den fungerer korrekt eller ikke.”
         Kreekakeelne tekst on järgmine:
                    “1.16. Evδεικτικó λειτουργίaας
                            Ως ενδεικτικό λειτουργίας νοείται ένα οπτικο ή ακουστικο ενδεκικό που δείχνει αν μια διάταξη πουτέθηκε σε
                            λειτουργία λειτουργεί ορθά ή όχι.
                    1.17. Ενδεικτικό ενάρξεως λειτουργίας
                            Ως ενδεικτικό ενύρξεως λειτουργίας νοείται ένα οπτικο ενδεκικό που δείχνει ότι μια διάταξη έχει τεθεί σε
                            λειτουργία χωρίς να δείχνει αν λειτουργεί ορθά ή όχι.”
         Punkt 3.10 asendatakse järgmisega:
                    “3.10. Punktis 1.5 määratletud laternad ei kiirga ettepoole mingit segadust tekitada võivat punast valgust ja
                            punktis 1.5 määratletud laternad ei kiirga tahapoole mingit segadust tekitada võivat valget valgust, välja
                            arvatud tagurdustulelatern. Sõiduki sisemusse paigaldatud valgustusseadmeid ei võeta arvesse. See nõue
                            loetakse täidetuks:”
         Punkt 4.3.10 asendatakse järgmisega:
                    “4.3.10. Elektriühendused
                               Eesmisi udutulelaternaid peab saama sisse ja välja lülitada sõltumata kaugtulelaternatest, lähitulelater-
                               natest või kaug- ja lähitulelaternate mis tahes kombinatsioonist.”
 ---pagebreak--- 176         ET                                       Euroopa Liidu Teataja                                                      13/7. kd
    Punkt 4.5.4.2 asendatakse järgmisega:
              “4.5.4.2. Kõrgus maapinnast
              4.5.4.2.1. Külgmiste suunatulelaternate (kategooria 5) valgust kiirgava pinna kõrgus peab olema kõige
                          madalamast punktist mõõdetuna vähemalt 500 millimeetrit või kõige kõrgemast punktist mõõde-
                          tuna kuni 1 500 millimeetrit.
              4.5.4.2.2. Kategooriate 1 ja 2 suunatulelaternate kõrgus peab punkti 3.8 sätete kohaselt mõõdetuna olema
                          vähemalt 350 millimeetrit või kuni 1 500 millimeetrit.
              4.5.4.2.3. Kui sõiduki ehitus ei võimalda kõnealuseid eespool osutatud viisil mõõdetud maksimumväärtusi
                          kasutada, võib neid piirmäärasid tõsta 2 300 millimeetrini kategooria 5 külgmiste suunatulelaterna-
                          te puhul ning 2 100 millimeetrini kategooriate 1 ja 2 suunatulelaternate puhul.”
    Punkt 4.5.4.3 asendatakse järgmisega:
              “4.5.4.3. Pikku s
                        Kaugus külgmise suunatulelaterna (kategooria 5) valgust kiirgava pinna ja sõiduki kogupikkuse
                        eesmist piirjoont tähistava püsttasapinna vahel ei tohi olla üle 1 800 millimeetri. Kui sõiduki ehituse
                        tõttu ei ole võimalik täita minimaalse nähtavusnurgaga seotud nõuet, võib kõnealust kaugust
                        suurendada 2 500 millimeetrini.”
    Punkti 4.9.4.3 järele lisatakse järgmine uus punkt 4.9.4.4:
              “4.9.4.4. Kui eesmine ääretulelatern on muu laternaga vastastikku ühendatud, tuleb kasutada muu laterna
                        valgusava asendiga seotud nõuete (punktid 4.9.4.1–4.9.4.3) täitmise kontrollimiseks.”
    Punkt 4.9.5 asendatakse järgmisega:
              “4.9.5. Geomeetriline nähtavus
                      Horisontaalnurk:
                      45° sissepoole ja 80° väljapoole.
                      Vertikaalnurk:
                      horisontaaltasapinnast 15° ülespoole ja allapoole.
                      Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada viie kraadini laternate puhul, mille
                      kõrgus on alla 750 mm maapinnast.”
    Punkt 4.10.5 asendatakse järgmisega:
              “4.10.5. Geomeetriline nähtavus
                        Horisontaalnurk:
                        45° sissepoole ja 80° väljapoole.
                        Vertikaalnurk:
                        horisontaaltasapinnast 15° ülespoole ja allapoole.
                        Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada viie kraadini laternate puhul, mille
                        kõrgus on alla 750 mm maapinnast.”
    Punkt 4.13.1 asendatakse järgmisega:
              “4.13.1. Olemasolu
                        Kohustuslik sõidukite puhul laiusega üle 2,10 meetri.
                        Ei ole kohustuslik sõidukite puhul laiusega 1,80–2,10 meetrit.
                        Tagumine küljeääretulelatern ei ole kohustuslik kabiiniga rungadel.”
    Punkt 4.13.4.1 asendatakse järgmisega:
              “4.13.4.1. La ius
                          Ees ja taga:   võimalikult lähedal sõiduki külgserva äärmisele punktile. See tingimus loetakse
                                         täidetuks, kui sõiduki keskmisest pikitasapinnast kõige kaugemal asuv valgusava
                                         punkt ei ole sõiduki külgserva äärmisest punktist kaugemal kui 400 millimeetrit.”
 ---pagebreak--- 13/7. kd          ET                                      Euroopa Liidu Teataja                                                 177
         Punkt 4.13.4.2 asendatakse järgmisega:
                    “4.13.4.2. Kõ rg us
                                Ees:      Mootorsõidukid: seadme valgusava ülemise serva vastu puutuv horisontaaltasapind ei
                                          tohi olla madalamal kui tuuleklaasi läbipaistva ala ülemise serva vastu puutuv
                                          horisontaaltasapind.
                                          Haagised ja poolhaagised: maksimaalsel kõrgusel, mis vastab sõiduki laiuse, konst-
                                          ruktsiooni ja töönõuetega ning laternate sümmeetrilisusega seotud nõuetele.
                                Taga:     maksimaalsel kõrgusel, mis vastab sõiduki laiuse, konstruktsiooni ja töönõuetega ning
                                          laternate sümmeetrilisusega seotud nõuetele.”
         Punkt 4.14.1 asendatakse järgmisega:
                    “4.14.1. Olemasolu
                              Kohustuslik mootorsõidukite puhul.
                              Lubatud haagiste puhul tingimusel, et need on grupeeritud muude tagumiste valgussignaalseadmete-
                              ga.”
         Punkt 4.16.1 asendatakse järgmisega:
                    “4.16.1. Olemasolu
                              Kohustuslik haagistel.
                              Ei ole kohustuslik mootorsõidukitel.”
         7. liidet muudetakse järgmiselt:Punkt 1.5 asendatakse järgmisega:
                    “1.5. Lülitusseadmete kindlaksmääramiseks võib kasutada ainult järgmisi tähiseid:
                          Kasutada võib ka tähiseid, millel on nelja asemel viis kriipsu.”
         Punktis 2 esitatud näidised kujundatakse ümber järgmiselt:
                    “Näidis 1:
                    Näidis 2:
 ---pagebreak--- 178 ET          Euroopa Liidu Teataja   13/7. kd
      Näidis 3:
                                      ”


title: Komisjoni direktiiv, 18. aprill 1979, millega kohandatakse nõukogu direktiivi 70/221/EMÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste vedelkütusepaake ja tagumisi allasõidutõkkeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) tehnika arenguga

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31979L0490

Euroopa Liidu Teataja L 128 , 26/05/1979 Lk 0022 - 0028 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 9 Lk 0251  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 8 Lk 0133  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 9 Lk 0251  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 10 Lk 0094  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 10 Lk 0094

		Komisjoni direktiiv,18. aprill 1979,millega kohandatakse nõukogu direktiivi 70/221/EMÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste vedelkütusepaake ja tagumisi allasõidutõkkeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) tehnika arenguga(79/490/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud direktiiviga 78/547/EMÜ, [2] eriti selle artikleid 11, 12 ja 13,võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 1970. aasta direktiivi mootorsõidukite ja nende haagiste vedelkütusepaake ja tagumisi allasõidutõkkeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta [3]ning arvestades, et:kogemusi ja tehnika taset silmas pidades on nüüd võimalik nõudeid karmistada ning muuta need tegelikele katsetingimustele paremini vastavateks;tagumisi allasõidutõkkeid turustatakse nii eraldi kui sõidukile paigaldatuna, kusjuures võimalus kontrollida neid enne sõidukile paigaldamist võib kergendada nende vaba liikumist, kui seatakse sisse EMÜ tüübikinnitus kõnealuste süsteemide kui eraldi seadmestike suhtes direktiivi 70/156/EMÜ artikli 9a tähenduses;käesoleva direktiivi sätted on kooskõlas mootorsõidukikaubanduselt tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohandamise komitee seisukohaga,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Direktiivi 70/221/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artiklid 2 ja 2a asendatakse järgmistega:"Artikkel 21. Ükski liikmesriik ei tohi keelduda EMÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõidukile vedelkütusepaakidega seotud põhjustel, kui sõiduk vastab vedelkütusepaake käsitlevas lisas sätestatud nõuetele.2. Ükski liikmesriik ei tohi keelduda EMÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõidukile tagumiste allasõidutõketega seotud põhjustel, kui sõiduk vastab tagumisi allasõidutõkkeid käsitlevas lisas sätestatud nõuetele või kui sõiduk on varustatud tagumise allasõidutõkkega, millele on tüübikinnitus antud kui eraldi seadmestikule direktiivi 70/156/EMÜ artikli 9a tähenduses ning mis on paigaldatud vastavalt lisa punkti II.5 nõuetele.3. Ükski liikmesriik ei tohi keelduda EMÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest tagumisele allasõidutõkkele, kui nimetatud seade, mida võib käsitleda kui eraldi seadmestikku direktiivi 70/156/EMÜ artikli 9a tähenduses, vastab lisas sätestatud asjakohastele nõuetele.Artikkel 2a1. Ükski liikmesriik ei tohi keelata või takistada sõiduki müümist, registreerimist, kasutuselevõttu või kasutamist vedelkütusepaakidega seotud põhjustel, kui sõiduk vastab vedelkütusepaake käsitlevas lisas sätestatud nõuetele.2. Ükski liikmesriik ei tohi keelata või takistada sõiduki müümist, registreerimist, kasutuselevõttu või kasutamist tagumiste allasõidutõketega seotud põhjustel, kui sõiduk vastab tagumisi allasõidutõkkeid käsitlevas lisas sätestatud nõuetele või kui sõiduk on varustatud tagumise allasõidutõkkega, millele on antud tüübikinnitus kui eraldi seadmestikule direktiivi 70/156/EMÜ artikli 9a tähenduses ning mis on paigaldatud vastavalt lisa punkti II.5 nõuetele.3. Ükski liikmesriik ei tohi keelata mistahes tagumise allasõidutõkke turustamist, mida võib käsitleda kui eraldi seadmestikku direktiivi 70/156/EMÜ artikli 9a tähenduses, kui see vastab tüübile, mille on antud tüübikinnitus artikli 2 lõike 3 tähenduses."2. Lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 2bTüübikinnitust andev liikmesriik võtab vajalikud meetmed, et tagada oma informeeritus kõigist lisa punktides II.2.1 ja II.2.2 nimetatud mistahes osade või omaduste muudatustest. Kõnealuse liikmesriigi pädevad asutused otsustavad, kas muudatustega tüübi korral on vaja uut katsetamist ning uue katseprotokolli koostamist. Kui selliste katsete järel ilmneb, et käesoleva direktiivi nõuded on täitmata, siis muudatust ei kinnitata."3. Direktiivi 70/221/EMÜ lisa muudetakse kooskõlas käesoleva direktiivi lisaga.Artikkel 21. Alates 1. jaanuarist 1980 ei tohi liikmesriigid tagumiste allasõidutõketega seotud põhjustel:- keelduda sõidukitüübile EMÜ tüübikinnituse andmisest või direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes ettenähtud tüübikinnitustunnistuse ärakirja väljastamisest ega siseriikliku tüübikinnituse andmisest ega- keelata sõidukite kasutuselevõtmist,kui sõidukitüübi või sõidukite tagumine allasõidutõke vastab direktiivi 70/221/EMÜ (muudetud käesoleva direktiiviga) nõuetele.2. Alates 1. oktoobrist 1981 liikmesriigid:- ei väljasta enam sõidukitüübile 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes ettenähtud tüübikinnitustunnistuse ärakirja, kui sõidukitüübi tagumised allasõidutõkked ei vasta direktiivi 70/221/EMÜ, viimati muudetud käesoleva direktiiviga, sätetele,- võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõidukitüübile, kui selle tagumised allasõidutõkked ei vasta direktiivi 70/221/EMÜ, viimati muudetud käesoleva direktiiviga, sätetele.3. Alates 1. oktoobrist 1981 võivad liikmesriigid keelata sõidukite kasutuselevõtmise, kui selle tagumised allasõidutõkked ei vasta direktiivi 70/221/EMÜ, viimati muudetud käesoleva direktiiviga, sätetele.Artikkel 3Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid enne 1. jaanuari 1980 ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 18. aprill 1979Komisjoni nimelkomisjoni liigeÉtienne Davignon[1] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[2] EÜT L 168, 26.6.1978, lk 39.[3] EÜT L 76, 6.4.1970, lk 23 ja EÜT L 65, 15.3.1979, lk 42.--------------------------------------------------LISAPunkti II sõnastus asendatakse järgmisega:"II. TAGUMINE ALLASÕIDUTÕKEII.1. ÜldsättedKäesoleva direktiiviga hõlmatud sõidukid peavad olema niimoodi konstrueeritud, et tagada tõhus kaitse tagant allasõidu vastu M1 ja N1 [1] kategooriate sõidukitel.II.2. MõistedII.2.1. Sõidukitüüp tagumise allasõidutõkke järgiSõidukitüüp tagumise allasõidutõkke järgi – sõidukid, mis ei erine järgmiste peamiste omaduste poolest:II.2.1.1. Tagatelje laius, sõiduki tagaosa konstruktsioon, mõõtmed, kuju ja materjalid, niivõrd kui need omavad tähendust seoses punktide II.5.1 – II.5.4.5.5 nõuetega.II.2.1.2. Vedrustuse omadused, niivõrd kui need omavad tähendust seoses punktide II.5.1 – II.5.4.5.5 nõuetega.II.2.2. Tagumise allasõidutõkke tüüpTagumise allasõidutõkke tüüp – seadmed, mis ei erine järgmiste peamiste omaduste poolest:II.2.2.1. kuju,II.2.2.2. mõõtmed,II.2.2.3. kinnitusviis,II.2.2.4. materjalid.II.3. EMÜ tüübikinnituse taotlemineII.3.1. Sõidukitüübi EÜ tüübikinnituse taotlemine tagumise allasõidutõkke suhtes.II.3.1.1. EMÜ tüübikinnitustaotluse seoses tagumise allasõidutõkkega esitab sõiduki tootja või tootja volitatud esindaja.II.3.1.2. Taotlusele tuleb lisada järgmised dokumendid kolmes eksemplaris koos järgmiste andmetega:II.3.1.2.1. sõiduki kirjeldus punktis II.2.1 sätestatud kriteeriumide osas koos mõõtjoonistega ja foto või laotusjoonisega sõiduki tagaosast. Tuleb esitada sõiduki tüübi identifitseerimiseks vajalikud numbrid ja/või sümbolid;II.3.1.2.2. tagumiste allasõidutõkete tehniline kirjeldus koos piisavalt üksikasjaliku teabega.II.3.1.2.3. Tüübikinnituskatseid tegevale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatava tüübi representatiivsõiduk.II.3.2. EMÜ tüübikinnituse taotlemine eraldi seadmestikuna käsitletava tagumise allasõidutõkke suhtes.II.3.2.1. EMÜ tüübikinnituse taotluse eraldi seadmestikuna direktiivi 70/156/EMÜ artikli 9a tähenduses käsitletava tagumise allasõidutõkke suhtes esitab sõiduki tootja või tagumise allasõidutõkke tootja või nende volitatud esindajad.II.3.2.2. Iga tagumise allasõidutõkke tüübi kohta tuleb taotlusele lisada:II.3.2.2.1. seadme tehniline kirjeldus kolmes eksemplaris;II.3.2.2.2. seadme tüübi näidis. Pädev asutus võib nõuda uut näidist, kui ta peab seda vajalikuks. Näidistele tuleb selgelt ja kustutamatult märkida taotleja kaubanimi või kaubamärk ja tüübimärgistus.II.4. EMÜ tüübikinnitusII.4.1. Sõidukitüübi EMÜ tüübikinnitustunnistus peab olema varustatud lisaga, mis vastab ühele järgmistest näidistest:II.4.1.1. punktis II.3.1 sätestatud taotluse korral 1. liites esitatud näidisele;II.4.1.2. punktis II.3.2 sätestatud taotluse korral 2. liites esitatud näidisele.II.5. NõudedII.5.1. Kõik sõidukid peavad olema niimoodi konstrueeritud ja/või varustatud, et pakkuda kogu laiuses tõhusat kaitset tagant allasõidu vastu M1 ja N1 [2] kategooriate sõidukitel.II.5.2. Mistahes M1, M2, M3, N1, O1 või O2 [3] kategooria sõiduk loetakse punktis II.5.1 sätestatud tingimusele vastavaks, kui kogu šassii tagaosa või kere põhiosade laiuses ei ületa selle põhjakliirens 55 cm.Sellele nõudele peab vastama sõiduki tagaosa 45 cm ulatuses alates tagatipust.II.5.3. Mistahes N2, N3, O3 või O4 [4] kategooria sõiduk loetakse punktis II.5.1 sätestatud tingimusele vastavaks, kui:- sõiduk on varustatud punkti II.5.4 nõuetele vastava spetsiaalse tagumise allasõidutõkkega või- sõiduki tagaosa on nii konstrueeritud ja/või varustatud, et selle osi võib nende kuju ja omaduste tõttu käsitleda tagumist allasõidutõket asendava seadmena. Detaile, mis ühiselt toimides täidavad punktis II.5.4 sätestatud nõuded, käsitletakse tagumise allasõidutõkkena.II.5.4. Tagant allasõitu tõkestav seade, edaspidi viidates "seade", koosneb tavaliselt ristkandurist ja seda sõiduki pikikandurite või muude neid asendavate detailidega siduvatest ühenduselementidest.Sellel peavad olema järgmised omadused:II.5.4.1. seade tuleb paigaldada võimalikult auto tagaosa lähedale. Koormamata sõiduki korral [5] ei tohi seadme alaserva kõrgus maapinnast üheski punktis olla suurem kui 55 cm;II.5.4.2. seadme laius ei tohi üheski punktis olla suurem kui sõiduki tagatelje laius, mõõdetuna rataste välimistest punktidest, võtmata arvesse rehvide kumerdumist maapinna lähedal, ega kummaltki poolt sellest üle 10 cm võrra väiksem. Rohkem kui ühe tagatelje korral on määravaks kõige laiem telg;II.5.4.3. ristkanduri profiili kõrgus peab olema vähemalt 10 cm. Ristkanduri külgservad ei tohi olla painutatud tahapoole ega terava välisäärega; see tingimus on täidetud, kui ristkanduri külgservad on ümardatud ja nende ümardusraadius on vähemalt 2,5 mm;II.5.4.4. seade peab olema konstrueeritud nii, et selle asetust sõiduki tagaosas saab muuta. Sel juhul peab olema tagatud selline kinnitusvõimalus tööasendis, mis välistab asetuse juhusliku muutuse. Seadme kasutajal peab olema võimalus muuta seadme asetust, kasutades selleks jõudu, mis ei ületa 40 daN;II.5.4.5. seadmel peab olema piisav tugevus sõiduki pikiteljega paralleelselt mõjuvate jõudude suhtes ja ta peab tööasendis olema ühendatud auto pikikandurite või neid asendavate detailidega.See nõue on täidetud, kui on näha, et horisontaalne kaugus seadme tagakülje ja sõiduki tagatipu vahel jõu rakendamise ajal või pärast seda mitte üheski punktidest P1, P2 ja P3 ei ületa 40 cm. Selle vahekauguse mõõtmisel ei võeta arvesse sõiduki mistahes osi, mis on koormamata sõiduki korral maapinnast kõrgemal kui 3 m;II.5.4.5.1. punktid P1 asuvad tagatelje rataste väliskülgede pikipuutetasanditest 30 cm kaugusel; punkte P1 ühendaval joonel asuvad punktid P2 asetsevad sõiduki keskpikitasandi suhtes sümmeetriliselt ning on teineteisest 70–100 cm kaugusel; nende täpse asukoha määrab kindlaks tootja. Sõiduki tootja määrab punktide P1 ja P2 kõrguse maapinnast, nii et need jäävad seadme rõhtpiirjoontest sissepoole. Koormamata sõiduki korral ei tohi kõrgus siiski olla suurem kui 60 cm. P3 on punkte P2 ühendava sirgjoone keskpunkt;II.5.4.5.2. mõlemasse punkti P1 ja punkti P3 tuleb üksteise järel rakendada horisontaalsuunas jõud, mis vastab 12.5 % sõiduki maksimaalsest kandejõust, kuid ei ületa 2,5 x 104 N;II.5.4.5.3. mõlemasse punkti P2 tuleb üksteise järel rakendada horisontaalsuunas jõud, mis vastab 50 % sõiduki maksimaalsest kandejõust, kuid ei ületa 10 x 104 N;II.5.4.5.4. punktides II.5.4.5.2 ja II.5.4.5.3 nimetatud jõud tuleb rakendada eraldi. Nende jõudude rakendamise järjekorra võib määrata tootja;II.5.4.5.5. kui eespool nimetatud nõuetele vastavuse kontrollimiseks viiakse läbi katse, peavad alati olema täidetud järgmised tingimused:II.5.4.5.5.1. seade peab olema ühendatud auto pikikandurite või neid asendavate detailidega;II.5.4.5.5.2. nimetatud jõud tuleb rakendada piisava liikuvusega (nt kardaanselt) ühendatud katsetustemplite abil sõiduki keskpikitasandiga paralleelselt maksimaalselt 25 cm kõrguse (täpse kõrguse määrab tootja) ja 20 cm laiuse tugipinna kaudu, mille püstservade ümardusraadius on 5 ± 1 mm ning mille keskpunkt asetatakse üksteise järel punktidele P1, P2 ja P3.II.5.5. Erandina eespool nimetatud nõuetest ei pea käesoleva lisa nõuetele tagumise allasõidutõkke suhtes vastama järgmiste kategooriate sõidukid:- sadulvedukid,- pukkhaagised ja muud samalaadsed haagised palkide või muude väga pikkade esemete vedamiseks,- sõidukid, mille korral tagumine allasõidutõke raskendab nende kasutamist."[1] Rahvusvahelise klassifikatsiooni kategooriad, mis on sätestatud nõukogu 6. veebruari 1970 direktiivi 70/156/EMÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) I lisa märkuses b.[2] Rahvusvahelise klassifikatsiooni kategooriad, mis on sätestatud nõukogu 6. veebruari 1970 direktiivi 70/156/EMÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) I lisa märkuses b.[3] Rahvusvahelise klassifikatsiooni kategooriad, mis on sätestatud nõukogu 6. veebruari 1970 direktiivi 70/156/EMÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) I lisa märkuses b.[4] Rahvusvahelise klassifikatsiooni kategooriad, mis on sätestatud nõukogu 6. veebruari 1970 direktiivi 70/156/EMÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) I lisa märkuses b.[5] Nagu see on määratletud direktiivi 70/156/EMÜ I lisa punktis 2.6.--------------------------------------------------