title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/42/EÜ, 6. mai 2009 , kaupade ja reisijate merevedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta (uuesti sõnastatud) (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               6.6.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 141/29

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/42/EÜ,
   6. mai 2009,
   kaupade ja reisijate merevedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta
   (uuesti sõnastatud)
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 285 lõiget 1,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (1)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 8. detsembri 1995. aasta direktiivi 95/64/EÜ (kaupade ja reisijate merevedu käsitlevate statistiliste aruannete kohta) (2) on korduvalt oluliselt muudetud. (3) Kuna kõnealusesse direktiivi tuleb teha uusi muudatusi, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada.

               (2)

               Ühtse meretranspordipoliitika suhtes komisjonile (Eurostat) määratud ülesannete täitmiseks peaksid tema käsutuses olema võrreldavad, usaldatavad, üheaegsed ja regulaarsed statistilised andmed ühendusse ja ühendusest välja kulgeva, liikmesriikidevahelise ning riigisisese kaupade ja reisijate mereveo ulatuse ja arengu kohta.

               (3)

               Samuti on oluline, et liikmesriigid ning ettevõtjad tunneksid hästi meretransporditurgu.

               (4)

               Ühenduse statistiliste andmete kogumine võrreldaval ja ühtlustatud alusel võimaldab luua usaldusväärset, järjepidevat ja ajakohastatud teavet pakkuva ühendatud süsteemi.

               (5)

               Andmed kaupade ja reisijate mereveo kohta tuleb teha liikmesriigiti ja transpordiliigiti võrreldavaks.

               (6)

               Subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt on ühtlustatud info tootmist võimaldavaid ühiseid statistikanõudeid võimalik efektiivselt koostada üksnes ühenduse tasandil. Andmeid kogutakse igas liikmesriigis riikliku statistika koostamise eest vastutavate asutuste ja institutsioonide järelevalve all.

               (7)

               Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (4)

               (8)

               Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus võtta vastu direktiivi üksikasjalikud rakenduseeskirjad. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

               (9)

               Direktiivi uued sätted käsitlevad üksnes komiteemenetlust. Seetõttu ei pea liikmesriigid neid üle võtma.

               (10)

               Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada liikmesriikide kohustusi, mis on seotud IX lisa B osas esitatud direktiivide siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäevadega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Statistika kogumine
   Liikmesriigid koguvad ühenduse statistikat nende territooriumil asuvates sadamates peatuvatel merelaevadel toimuva kauba- ja reisijateveo kohta.
   Artikkel 2
   Mõisted
   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:
   a)   „kaupade ja reisijate merevedu”– kaupade ja reisijate vedu merelaevadel täielikult või osaliselt meritsi kulgevatel reisidel.
   Käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvad ka kaubad, mis:
   Käesoleva direktiivi reguleerimisalasse ei kuulu ujuvvahenditele toimetatavad kütusevarud ja proviant;
   b)   „merelaevad”– laevad, mis ei liikle üksnes sisevetes, kaitstud vetes või nendega vahetult piirnevates vetes ja aladel, kus kehtib sadamakord.
   Käesolevat direktiivi ei kohaldata kalapüügilaevade, kalatöötlemislaevade, puur- ja uurimislaevade, vedurlaevade, tõukurpuksiiride, uurimis- ja hüdrograafialaevade, bagerite, sõjalaevade või üksnes mittekaubanduslikul eesmärgil kasutatavate laevade suhtes;
   c)   „sadam”– paik, kus asuvad kaubalaevade sildumist ja kauba laadimist või lossimist või reisijate minekut laeva pardale või pardalt lahkumist võimaldavad rajatised;
   d)   „meretranspordiettevõtja riikkondsus või kodakondsus”– riik, kus asub transpordiettevõtja äritegevuse tegelik keskus;
   e)   „meretranspordiettevõtja”– mis tahes isik, kes sõlmib või kelle nimel sõlmitakse lastisaatja või reisijaga kaupade või reisijate mereveo leping.
   Artikkel 3
   Andmekogumise tunnusjooned
   1.   Liikmesriigid koguvad andmeid järgmistes valdkondades:

               a)

               lasti ja reisijatega seotud informatsioon;

               b)

               laevadega seotud informatsioon.

         Andmete kogumisel võib välja jätta laevad kogumahutavusega alla 100 tonni.
   2.   Andmekogumise tunnusjooned, nimelt iga valdkonnaga seotud statistilised muutujad ja nende klassifitseerimiseks kasutatavad nomenklatuurid ning vaatlusperioodid nähakse ette I kuni VIII lisas.
   3.   Andmekogumine põhineb võimaluse korral kättesaadavatel allikatel, et piirata vastajate koormust.
   4.   Komisjon kohandab andmekogumise tunnusjooni ja I kuni VIII lisa sisu majandusliku ja tehnilise arenguga määral, mil nimetatud kohandamine ei too kaasa liikmesriikide kulutuste ja/või vastajate koormuse olulist suurenemist.
   Kõnealused meetmed, millega muudetakse käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
   Artikkel 4
   Sadamad
   1.   Komisjon koostab käesoleva direktiivi kohaldamiseks kodeeritud ja riigiti ning rannikualade järgi liigitatud sadamate loetelu.
   Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
   2.   Iga liikmesriik valib lõikes 1 nimetatud loetelust sadamad, kus töödeldakse aastas üle ühe miljoni tonni kaupu või mida läbib aastas üle 200 000 reisija.
   Iga valitud sadama kohta tuleb VIII lisa kohaselt esitada üksikasjalikud andmed nende valdkondade (kaubad ja reisijad) kohta, mille puhul sadam vastab valikukriteeriumile, ning vajaduse korral kokkuvõtlikud andmed teise valdkonna kohta.
   3.   Loetelust valimata sadamate kohta tuleb esitada kokkuvõtlikud andmed VIII lisa andmekogumi A3 kohaselt.
   Artikkel 5
   Statistiliste andmete täpsus
   Andmekogumismeetod peab olema selline, et ühenduse meretranspordistatistika oleks VIII lisas kirjeldatud andmekogumite jaoks piisavalt täpne.
   Komisjon koostab täpsusnõuded.
   Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
   Artikkel 6
   Andmekogumise tulemuste töötlemine
   Liikmesriigid töötlevad artikli 3 kohaselt kogutud statistilisi andmeid nii, et saada võrreldav, artiklis 5 ettenähtud täpsusnõuetele vastav statistika.
   Artikkel 7
   Andmekogumise tulemuste edastamine
   1.   Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostat) artiklis 3 osutatud andmekogumise tulemused, sealhulgas liikmesriikide statistika konfidentsiaalsust käsitlevate siseriiklike õigusaktide või tavade kohaselt konfidentsiaalseks tunnistatud andmed Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määruse (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta) (5) kohaselt.
   2.   Tulemused edastatakse kooskõlas VIII lisas määratletud statistiliste andmete kogumite struktuuriga. Tulemuste edastamise tehnilised üksikasjad määratakse kindlaks vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud korralduskomitee menetlusele.
   3.   Tulemused edastatakse kvartaalsete andmekogumisperioodide puhul viie kuu jooksul alates vaatlusperioodi lõppemisest ning aastaste perioodide puhul kaheksa kuu jooksul alates perioodi lõppemisest.
   Esimene edastus hõlmab 1997. aasta esimest kvartalit.
   Artikkel 8
   Aruanded
   Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostat) kogu asjaomase info andmekogumismeetodite kohta. Nad teevad teatavaks ka andmekogumismeetodite olulised muudatused.
   Artikkel 9
   Statistiliste andmete levitamine
   Komisjon (Eurostat) levitab vajalikku statistikat tulemuste edastamisega võrdsete ajavahemike järel.
   Komisjoni (Eurostat) poolt statistika avaldamise või levitamise kord võetakse vastu vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud korralduskomitee menetlusele.
   Artikkel 10
   Komiteemenetlus
   1.   Komisjoni abistab määrusega (EÜ) nr 223/2009 asutatud statistikasüsteemi komitee.
   2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.
   Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.
   3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.
   Artikkel 11
   Siseriiklikest õigusnormidest teatamine
   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 12
   Kehtetuks tunnistamine
   Direktiiv 95/64/EÜ, mida on muudetud IX lisa A osas loetletud õigusaktidega, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud IX lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtpäevadega.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid loetakse vastavalt X lisas esitatud vastavustabelile.
   Artikkel 13
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 14
   Adressaadid
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 6. mai 2009

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         H.-G. PÖTTERING

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         J. KOHOUT

      (1)  Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta otsus.

      (2)  EÜT L 320, 30.12.1995, lk 25.

      (3)  Vt IX lisa A osa.

      (4)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

      (5)  ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.

      I LISA

         MUUTUJAD JA MÕISTED

      1.   Statistilised muutujad

      a)   Andmed lasti ja reisijate kohta

                  —

                  Kaupade brutokaal tonnides,

                  —

                  lastiliik II lisa nomenklatuuri järgi,

                  —

                  kaupade kirjeldus III lisa nomenklatuuri järgi,

                  —

                  aruandev sadam,

                  —

                  liikumissuund, sissesõit või väljasõit,

                  —

                  saabuva lasti puhul: lastimissadam (st sadam, kus last laaditi laevale, millega see on aruandvasse sadamasse saabunud) sadamate loetelus näidatud Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) riikide sadamate või IV lisas näidatud väljaspool EMP riikide territooriumi asuvate rannikualade järgi,

                  —

                  lähetatava lasti puhul: lossimissadam (st sadam, kus last lossitakse laevast, millega see on aruandvast sadamast lahkunud) sadamate loetelus olevate Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) riikide sadamate või IV lisas näidatud väljaspool EMP riikide territooriumi asuvate rannikualade järgi,

                  —

                  reisi alustavate või lõpetavate reisijate arv ning ristlusreisijate arv ristlusreisijate ekskursioonil.

            Konteinerites ja veeremühikutes veetavate kaupade puhul esitatakse lisaks järgmised üksikasjad:

                  —

                  konteinerite (nii lastiga kui tühjade) koguarv,

                  —

                  tühjade konteinerite arv,

                  —

                  veeremühikute (nii lastiga kui tühjade) koguarv,

                  —

                  tühjade veeremühikute arv.

            b)   Andmed laevade kohta

                  —

                  Laevade arv,

                  —

                  laevade dedveit (täielik kandevõime) või kogumahutavus,

                  —

                  V lisas näidatud nomenklatuuri kohane riik või territoorium, kus laevad on registreeritud,

                  —

                  laevaliik VI lisa liigituse järgi,

                  —

                  laeva suurus VII lisa liigituse järgi.

            2.   Mõisted

                  a)

                  Kaubakonteiner – veovahend, mis on:

                              1.

                              püsiv ja seetõttu piisavalt tugev korduvkasutuseks;

                              2.

                              spetsiaalselt ehitatud ühe või mitme veoliigiga kaubaveo hõlbustamiseks ilma kaupa vahepeal ümber laadimata;

                              3.

                              varustatud seadistega, mis võimaldavad hõlpsat käsitsemist, eelkõige ümberlaadimist ühelt veoliigilt teisele;

                              4.

                              ehitatud nii, et seda on lihtne täita ja tühjendada;

                              5.

                              vähemalt 20 jalga pikk.

                  b)

                     Veeremühik – ratastel seade kaupade vedamiseks, näiteks veoauto, haagis või poolhaagis, mille võib laevale juhtida või vedada. Käesolev mõiste hõlmab ka sadamas või laeval kasutatavaid haagiseid. Liigitused peavad olema kooskõlas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni soovitusega nr 21 „Lastiliikide, pakendite ja pakkematerjalide koodid” („Codes for types of cargo, packages and packaging materials”).

                  c)

                     Konteinerlast – lastiga või tühjad konteinerid, mis laaditakse neid meritsi vedavatele laevadele või lossitakse nendelt laevadelt.

                  d)

                     Veeremlast – veeremühikud ja veeremühikutes olev kaup (konteinerites või mitte), mis juhitakse neid meritsi vedavatele laevadele või nendelt maha.

                  e)

                     Kaupade brutokaal – veetavate kaupade kaal tonnides koos pakendiga, kuid välja arvatud konteinerite ja veeremühikute omakaal.

                  f)

                     Dedveit (täielik kandevõime) – tonnides mõõdetav erinevus vee erikaalu 1,025 puhul laeva suvise veeväljasurve ning laeva omakaalu vahel, st ilma lasti, kütuse, õli, ballastvee, magevee, joogiveeta tankides ja toiduvaruta ning reisijate, meeskonna ja nende varata laeva tonnides väljendatud veeväljasurvet.

                  g)

                     Kogumahutavus – laeva kogusuurus mõõdetuna 1969. aasta rahvusvahelise laevade mõõtmise konventsiooni sätete kohaselt.

                  h)

                     Ristlusreisija – ristluslaevaga merereisi sooritav merereisija. Siia alla ei kuulu ühepäevaseid reise sooritavad reisijad.

                  i)

                     Ristluslaev – reisilaev, mis on mõeldud reisijatele mitmekülgse huvireisi tagamiseks. Kõikidel reisijatel on kajutid. Pardal on olemas meelelahutusvõimalused. Siia ei kuulu tavalisi parvlaevateenuseid osutavad laevad, isegi kui mõned reisijad peavad sellist teenust ristluseks. Lisaks sellele ei kuulu siia kaubalaevad, mis saavad vedada väga piiratud arvul reisijaid, kellel on oma kajut. Samuti ei kuulu siia laevad, mis on mõeldud ainult ühepäevaste ekskursioonide jaoks.

                  j)

                     Ristlusreisija ekskursioon – sadamast lähtuv turismiatraktsiooni lühikülastus ristlusreisija poolt, kes kasutab laeval kajutit.

      II LISA

         LASTILIIKIDE LIIGITUS

                  Liik (1)

                  Ühekohaline
                  kood

                  Kahekohaline
                  kood

                  Kirjeldus

                  Kaal tonnides

                  Arv

                  Vedellast lahtiselt

                  1

                  1X

                  Vedellast (lastiühikuta)

                  X

                  11

                  Vedelgaas

                  X

                  12

                  Toornafta

                  X

                  13

                  Naftatooted

                  X

                  19

                  Muud vedellastina veetavad kaubad

                  X

                  Puistlast

                  2

                  2X

                  Puistlast (lastiühikuta)

                  X

                  21

                  Maak

                  X

                  22

                  Kivisüsi

                  X

                  23

                  Põllumajandussaadused (nt teravili, soja, tapiokk)

                  X

                  29

                  Muu puistlast

                  X

                  Konteinerid

                  3

                  3X

                  Suured konteinerid

                  X (2)

                  X

                  31

                  Lastiühik: 20 jalga

                  X (2)

                  X

                  32

                  Lastiühik: 40 jalga

                  X (2)

                  X

                  33

                  Lastiühik: > 20 jalga ja < 40 jalga

                  X (2)

                  X

                  34

                  Lastiühik: > 40 jalga

                  X (2)

                  X

                     Veerem

                  (iseliikuv)

                  5

                  5X

                  Iseliikuvad liikuvad ühikud

                  X

                  X

                  51

                  Kaubaveomootorsõidukid ja nende haagised

                  X (2)

                  X

                  52

                  Sõiduautod, mootorrattad ja nende haagised/haagiselamud

                  X (3)

                  53

                  Reisibussid

                  X (3)

                  54

                  Kaubaveokid (sh import-/eksportmootorsõidukid)

                  X

                  X (3)

                  56

                  Omil jalul liikuvad elusloomad

                  X

                  X (3)

                  59

                  Muud iseliikuvad liikuvad ühikud

                  X

                  X

                     Veerem

                  (mitteiseliikuv)

                  6

                  6X

                  Mitteiseliikuvad liikuvad ühikud

                  X

                  X

                  61

                  Vedukita kaubaveohaagised ja poolhaagised

                  X (2)

                  X

                  62

                  Vedukita haagiselamud ja muud maantee-, põllumajandus- ja tööstussõidukid

                  X (3)

                  63

                  Raudteevagunid, merekaubaveol kasutatavad haagised ja lihtrid

                  X (2)

                  X

                  69

                  Muud mitteiseliikuvad liikuvad ühikud

                  X

                  X

                  Segalast
                  (sh väikekonteinerid)

                  9

                  9X

                  Muu mujal liigitamata last

                  X

                  91

                  Metsasaadused

                  X

                  92

                  Malmi- ja terasetooted

                  X

                  99

                  Muu segalast

                  X

         (1)  Liigid on kooskõlas ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni soovitusega nr 21.

         (2)  Registreeritav kogus on kaupade brutokaal, mis sisaldab pakendite kaalu, kuid mitte konteinerite ja veeremühikute omakaalu.

         (3)  Üksnes ühikute koguarv.

      III LISA

         NST 2007

                  Osa

                  Kirjeldus

                  01

                  Põllumajandus-, jahindus- ja metsandustooted; kala ja muud kalapüügisaadused

                  02

                  Kivisüsi ja pruunsüsi; toornafta ja maagaas

                  03

                  Metallimaagid jm kaevandus- ja karjääritooted; turvas, uraan ja toorium

                  04

                  Toiduained, joogid ja tubakas

                  05

                  Tekstiil ja tekstiilitooted; nahk ja nahatooted

                  06

                  Puit ning puit- ja korktooted (v.a mööbel); õlest ja punumismaterjalist tooted; paberimass, paber ja pabertooted; trükised ja salvestised

                  07

                  Koks ja rafineeritud naftatooted

                  08

                  Kemikaalid, keemiatooted ja keemilised kiud; kummi- ja plasttooted; tuumkütus

                  09

                  Muud mittemetallilised mineraaltooted

                  10

                  Metall; metalltooted, v.a masinad ja seadmed

                  11

                  Mujal liigitamata masinad ja seadmed; kontorimasinad ja arvutid; mujal liigitamata elektrimasinad ja -aparaadid; raadio-, televisiooni- ja sideseadmed ja -aparatuur; meditsiinitehnika, optikariistad, täppisinstrumendid; ajanäitajad

                  12

                  Transpordivahendid

                  13

                  Mööbel; muud mujal liigitamata tööstustooted

                  14

                  Teisene toore; olme- ja muud jäätmed

                  15

                  Post, pakid

                  16

                  Kaupade transpordil kasutatavad seadmed ja materjalid

                  17

                  Kaubad, mida transporditakse kodumajapidamise või kontori kolimise puhul; pagasi transport reisijatest eraldi; remonti viidavad mootorsõidukid; muud mujal liigitamata mitteturustatavad kaubad

                  18

                  Rühmitatud kaubad: koos transporditavad eri liiki kaubad

                  19

                  Kindlaks määramata kaubad: kaubad, mida mingil põhjusel ei ole võimalik kindlaks määrata ning mida seetõttu ei saa liigitada rühmadesse 01–16

                  20

                  Muud mujal liigitamata kaubad

      IV LISA

         RANNIKUALAD

      Kasutatakse geonomenklatuuri (riikide ja piirkondade nomenklatuur ühenduse väliskaubandusstatistika ja liikmesriikidevahelise kaubanduse statistika jaoks, mis koostati kooskõlas nõukogu 22. mai 1995. aasta määruse (EÜ) nr 1172/95 (ühenduse ja selle liikmesriikide kaubavahetust kolmandate riikidega käsitleva statistika kohta) (1) artikliga 9), mis kehtib aastal, mille kohta andmed käivad.
      Kood on neljakohaline: iga riigi puhul nimetatud nomenklatuuris märgitud kahetäheline ISO kood, millele järgneb kaks nulli (nt kood GR00 Kreeka puhul), välja arvatud kaheks või enamaks rannikualaks jagatud riikide puhul, mille tähistamisel on neljandal kohal muu number kui null (1–7), vastavalt alljärgnevale:

                     Kood

                     Rannikualad

                  FR01

                  Prantsusmaa: Atlandi ookeani ja Põhjamere rannikualad

                  FR02

                  Prantsusmaa: Vahemere rannikualad

                  FR03

                  Prantsuse ülemeredepartemangud: Prantsuse Guajaana

                  FR04

                  Prantsuse ülemeredepartemangud: Martinique ja Guadeloupe

                  FR05

                  Prantsuse ülemeredepartemangud: Réunion

                  DE01

                  Saksamaa: Põhjamere rannikualad

                  DE02

                  Saksamaa: Läänemere rannikualad

                  DE03

                  Saksamaa: sisemaa

                  GB01

                  Ühendkuningriik

                  GB02

                  Mani saar

                  GB03

                  Kanalisaared

                  ES01

                  Hispaania: põhjapoolsed Atlandi ookeani rannikualad

                  ES02

                  Hispaania: Vahemere rannikualad ja lõunapoolsed Atlandi ookeani rannikualad, sh Baleaari saared ja Kanaari saared

                  SE01

                  Rootsi: Läänemere rannikualad

                  SE02

                  Rootsi: Põhjamere rannikualad

                  TR01

                  Türgi: Musta mere rannikualad

                  TR02

                  Türgi: Vahemere rannikualad

                  RU01

                  Venemaa: Musta mere rannikualad

                  RU02

                  Venemaa: Läänemere rannikualad

                  RU03

                  Venemaa: Aasia rannikualad

                  MA01

                  Maroko: Vahemere rannikualad

                  MA02

                  Maroko: Lääne-Aafrika rannikualad

                  EG01

                  Egiptus: Vahemere rannikualad

                  EG02

                  Egiptus: Punase mere rannikualad

                  IL01

                  Iisrael: Vahemere rannikualad

                  IL02

                  Iisrael: Punase mere rannikualad

                  SA01

                  Saudi Araabia: Punase mere rannikualad

                  SA02

                  Saudi Araabia: Pärsia lahe rannikualad

                  US01

                  Ameerika Ühendriigid: Atlandi ookeani põhjapoolsed rannikualad

                  US02

                  Ameerika Ühendriigid: Atlandi ookeani lõunapoolsed rannikualad

                  US03

                  Ameerika Ühendriigid: Mehhiko laht

                  US04

                  Ameerika Ühendriigid: Vaikse ookeani lõunapoolsed rannikualad

                  US05

                  Ameerika Ühendriigid: Vaikse ookeani põhjapoolsed rannikualad

                  US06

                  Ameerika Ühendriigid: Suur järvistu

                  US07

                  Puerto Rico

                  CA01

                  Kanada: Atlandi ookeani rannikualad

                  CA02

                  Kanada: Suur järvistu ja Saint Lawrence'i ülemjooks

                  CA03

                  Kanada: läänerannik

                  CO01

                  Colombia: põhjarannik

                  CO02

                  Colombia: läänerannik

                     Lisakoodid

                  ZZ01

                  Avamererajatised

                  ZZ02

                  Liit- ja mujal määratlemata alad

         (1)  EÜT L 118, 25.5.1995, lk 10.

      V LISA

         LAEVADE RIIKKONDSUS

      Kasutatakse geonomenklatuuri (riikide ja territooriumide nomenklatuur ühenduse väliskaubandusstatistika ja liikmesriikidevahelise kaubanduse statistika jaoks, mis koostati kooskõlas määruse (EÜ) nr 1172/95 artikliga 9), mis kehtib aastal, mille kohta andmed käivad.
      Kood on neljakohaline: iga riigi puhul nimetatud nomenklatuuris märgitud kahetäheline ISO kood, millele järgneb kaks nulli (nt kood GR00 Kreeka puhul), välja arvatud enam kui ühe registriga riikide puhul, mille tähistamisel on neljandal kohal muu number kui null, vastavalt alljärgnevale:

                  FR01

                  Prantsusmaa

                  FR02

                  Antarktika Prantsuse piirkond (sealhulgas Kergueleni saared)

                  IT01

                  Itaalia – esimene register

                  IT02

                  Itaalia – rahvusvaheline register

                  GB01

                  Ühendkuningriik

                  GB02

                  Mani saar

                  GB03

                  Kanalisaared

                  GB04

                  Gibraltar

                  DK01

                  Taani

                  DK02

                  Taani (DIS)

                  PT01

                  Portugal

                  PT02

                  Portugal (MAR)

                  ES01

                  Hispaania

                  ES02

                  Hispaania (Rebeca)

                  NO01

                  Norra

                  NO02

                  Norra (NIS)

                  US01

                  Ameerika Ühendriigid

                  US02

                  Puerto Rico

      LISA VI

         LAEVALIIGI KLASSIFIKATSIOON (ICST-COM)

                  Liik

                  Hõlmatavad laevatüübid

                  10

                  Vedellast lahtiselt

                  Naftatanker
                  Kemikaalitanker
                  Vedelgaasitanker
                  Tanklihter
                  Muu tanker

                  20

                  Puistlast

                  Puistlasti/naftaveolaev
                  Puistlastilaev

                  31

                  Konteiner

                  Konteinerlaev

                  32

                  Erilaevad

                  Praamer
                  Kemikaalilaev
                  Kiiritatud kütust vedav laev
                  Loomaveolaev
                  Autoparvlaev
                  Muu erilaev

                  33

                  Segalast, üldotstarbelised

                  Külmutuslaev
                  Reisi-veeremilaev
                  Konteineri-veeremilaev
                  Muu veeremilaev
                  Segalasti/reisilaev
                  Segalasti/konteinerlaev
                  Ühetekiline laev
                  Mitmetekiline laev

                  34

                  Kuivlastipraam

                  Tekiga praam
                  Põhjaluukidega praam
                  Lash-seabee praam
                  Lahtine kuivlastipraam
                  Kinnine kuivlastipraam
                  Muu kuivlastipraam

                  35

                  Reisilaev

                  Reisilaev (välja arvatud ristlusreisilaevad)

                  36

                  Ristlusreisilaev

                  Ainult ristluslaevad

                  41

                  Kalalaev

                  Kalapüügilaev (1)

                  Kalatöötluslaev (1)

                  42

                  Avamerelaev

                  Puurimis- ja uurimislaev (1)

                  Avamere varustuslaev (1)

                  43

                  Vedurlaevad

                  Vedurlaevad (1)

                  Tõukurpuksiirid (1)

                  49

                  Muud

                  Bagerid (1)

                  Uurimislaevad (1)

                  Muud laevad (1)

                  XX

                  Määratlemata laev

                  Määratlemata laevaliik

         (1)  Ei reguleerita käesolevas direktiivis.

      VII LISA

         LAEVADE SUURUSKLASSID

         dedveiti (DWT) või kogumahutavuse (GT) järgi

      Käesolevat liigitust kohaldatakse üksnes 100tonnise või suurema kogumahutavusega laevade suhtes.

                  Klass

                  Alammäär

                  Ülemmäär

                  DWT

                  GT

                  DWT

                  GT

                  01

                  —

                  100

                  kuni 499

                  kuni 499

                  02

                  500

                  500

                  999

                  999

                  03

                  1 000

                  1 000

                  1 999

                  1 999

                  04

                  2 000

                  2 000

                  2 999

                  2 999

                  05

                  3 000

                  3 000

                  3 999

                  3 999

                  06

                  4 000

                  4 000

                  4 999

                  4 999

                  07

                  5 000

                  5 000

                  5 999

                  5 999

                  08

                  6 000

                  6 000

                  6 999

                  6 999

                  09

                  7 000

                  7 000

                  7 999

                  7 999

                  10

                  8 000

                  8 000

                  8 999

                  8 999

                  11

                  9 000

                  9 000

                  9 999

                  9 999

                  12

                  10 000

                  10 000

                  19 999

                  19 999

                  13

                  20 000

                  20 000

                  29 999

                  29 999

                  14

                  30 000

                  30 000

                  39 999

                  39 999

                  15

                  40 000

                  40 000

                  49 999

                  49 999

                  16

                  50 000

                  50 000

                  79 999

                  79 999

                  17

                  80 000

                  80 000

                  99 999

                  99 999

                  18

                  100 000

                  100 000

                  149 999

                  149 999

                  19

                  150 000

                  150 000

                  199 999

                  199 999

                  20

                  200 000

                  200 000

                  249 999

                  249 999

                  21

                  250 000

                  250 000

                  299 999

                  299 999

                  22

                  ≥ 300 000

                  ≥ 300 000

                  —

                  —

                     NB! Kui vastavalt käesolevale direktiivile oleks tulnud arvesse võtta väiksema kui 100tonnise kogumahutavusega laevu, oleks neile antud klassikood „99”.

      VIII LISA

         STATISTILISTE ANDMETE KOGUMITE STRUKTUUR

      Käesolevas lisas täpsustatud andmekogumite abil määratakse kindlaks ühenduses nõutava mereveostatistika ajavahemikud. Iga andmekogum määrab nomenklatuuride eri tasandite piiratud arvu mõõtmete ristklassifikatsiooni, kokku võetuna kõikide teiste mõõtmete järgi, mille osas nõutakse kvaliteetseid statistilisi andmeid.
      Andmekogumi B1 kogumise tingimuste kohta teeb komisjoni ettepanekul otsuse nõukogu, võttes arvesse kooskõlas direktiivi 95/64/EÜ artiklis 10 sätestatud kolmeaastasel üleminekuperioodil tehtud prooviuuringu tulemusi ning nende andmete kogumise teostatavust ja kulutusi liikmesriikide ja vastajate jaoks.
      KOOND- JA ÜKSIKASJALIK STATISTIKA

                  —

                  Kauba ja reisijate jaoks valitud sadamate kohta esitatakse andmekogumid A1, A2, B1, C1, D1, E1, F1 ja/või F2.

                  —

                  Kauba, mitte reisijate jaoks valitud sadamate kohta esitatakse andmekogumid A1, A2, A3, B1, C1, E1, F1 ja/või F2.

                  —

                  Reisijate, mitte kauba jaoks valitud sadamate kohta esitatakse andmekogumid A3, D1, F1 ja/või F2.

                  —

                  Valitud ja valimata jäänud (nii kaupade kui reisijate jaoks) sadamate kohta esitatakse andmekogum A3.

                     Andmekogum A1

                  :

                  Merevedu Euroopa suurimates sadamates sadama, lastiliigi ja ühendustee järgi

                  Periood

                  :

                  kvartal

                  Muutujad

                  Koodi tase

                  Nomenklatuur

                  Mõõtmed

                  Andmekogum

                  Kahekohaline tähtnumbriline kood

                  A1

                  Võrdlusaasta

                  Neljakohaline arv

                  (nt 1997)

                  Võrdluskvartal

                  Ühekohaline arv

                  (1, 2, 3, 4)

                  Aruandev sadam

                  Viiekohaline tähtnumbriline kood

                  Sadamate loetelust valitud EMP sadamad

                  Suund

                  Ühekohaline arv

                  Sissesõitvad, väljasõitvad (1, 2)

                  Lastimis-/lossimissadam

                  Viiekohaline tähtnumbriline kood

                  Sadamate loetelus sisalduvad EMP sadamad

                  Ühendustee

                  Neljakohaline tähtnumbriline kood

                  Rannikualad, IV lisa

                  Lastiliik

                  Ühekohaline arv

                  Lastiliik, II lisa

                     Andmed: kaupade brutokaal tonnides.

                     Andmekogum A2

                  :

                  Merevedu ilma lastiühikuta Euroopa suurimates sadamates sadama, lastiliigi ja ühendustee järgi

                  Periood

                  :

                  kvartal

                  Muutujad

                  Koodi tase

                  Nomenklatuur

                  Mõõtmed

                  Andmekogum

                  Kahekohaline tähtnumbriline kood

                  A2

                  Võrdlusaasta

                  Neljakohaline arv

                  (nt 1997)

                  Võrdluskvartal

                  Ühekohaline arv

                  (1, 2, 3, 4)

                  Aruandev sadam

                  Viiekohaline tähtnumbriline kood

                  Sadamate loetelust valitud EMP sadamad

                  Suund

                  Ühekohaline arv

                  Sissesõitvad, väljasõitvad (1, 2)

                  Lastimis-/lossimissadam

                  Viiekohaline tähtnumbriline kood

                  Sadamate loetelus sisalduvad EMP sadamad

                  Ühendustee

                  Neljakohaline tähtnumbriline kood

                  Rannikualad, IV lisa

                  Lastiliik

                  Kahekohaline arv

                  Lastiliik, (üksnes lastiühikuta) II lisa (alaliigid 1X, 11, 12, 13, 19, 2X, 21, 22, 23, 29, 9X, 91, 92 ja 99)

                     Andmed: kaupade brutokaal tonnides.

                     Andmekogum A3

                  :

                  Andmed, mida nõutakse nii valitud sadamatelt kui sadamatelt, mille kohta üksikasjalikke andmeid ei nõuta (vt artikli 4 lõiget 3)

                  Periood

                  :

                  aasta

                  Muutujad

                  Koodi tase

                  Nomenklatuur

                  Mõõtmed

                  Andmekogum

                  Kahekohaline tähtnumbriline kood

                  A3

                  Võrdlusaasta

                  Neljakohaline arv

                  (nt 1997)

                  Võrdluskvartal

                  Ühekohaline arv

                  (0)

                  Aruandev sadam

                  Viiekohaline tähtnumbriline kood

                  Kõik sadamate loetelus sisalduvad sadamad

                  Suund

                  Ühekohaline arv

                  Sissesõitvad, väljasõitvad (1, 2)

                                 Andmed:

                              kaupade brutokaal tonnides.
                              Reisijate arv (v.a ristlusreisijad).
                              Ristlust alustavate ja lõpetavate ristlusreisijate arv.
                              Ristlusreisijate arv ristlusreisijate ekskursioonil: suund: üksnes sissesõitvad (1) – (mittekohustuslik).

                     Andmekogum B1

                  :

                  Merevedu Euroopa suurimates sadamates sadama, lasti-, kaubaliigi ja ühendustee järgi

                  Periood

                  :

                  aasta

                  Muutujad

                  Koodi tase

                  Nomenklatuur

                  Mõõtmed

                  Andmekogum

                  Kahekohaline tähtnumbriline kood

                  B1

                  Võrdlusaasta

                  Neljakohaline arv

                  (nt 1997)

                  Võrdluskvartal

                  Ühekohaline arv

                  (0)

                  Aruandev sadam

                  Viiekohaline tähtnumbriline kood

                  Sadamate loetelust valitud EMP sadamad

                  Suund

                  Ühekohaline arv

                  Sissesõitvad, väljasõitvad (1, 2)

                  Lastimis-/lossimissadam

                  Viiekohaline tähtnumbriline kood

                  Sadamate loetelus sisalduvad EMP sadamad

                  Ühendustee

                  Neljakohaline tähtnumbriline kood

                  Rannikualad, IV lisa

                  Lastiliik

                  Ühekohaline arv

                  Lastiliik, II lisa

                  Kaup

                  Kahekohaline arv

                  Kaupade nomenklatuur, III lisa

                     Andmed: kaupade brutokaal tonnides.

                     Andmekogum C1

                  :

                  Merevedu koos lastiühikuga Euroopa suurimates sadamates sadama, lastiliigi ja ühendustee järgi, lastiga või tühjalt

                  Periood

                  :

                  kvartal

                  Muutujad

                  Koodi tase

                  Nomenklatuur

                  Mõõtmed

                  Andmekogum

                  Kahekohaline tähtnumbriline kood

                  C1

                  Võrdlusaasta

                  Neljakohaline arv

                  nt 1997)

                  Võrdluskvartal

                  Ühekohaline arv

                  (1, 2, 3, 4)

                  Aruandev sadam

                  Viiekohaline tähtnumbriline kood

                  Sadamate loetelust valitud EMP sadamad

                  Suund

                  Ühekohaline arv

                  Sissesõitvad, väljasõitvad (1, 2)

                  Lastimis-/lossimissadam

                  Viiekohaline tähtnumbriline kood

                  Sadamate loetelus sisalduvad EMP sadamad

                  Ühendustee

                  Neljakohaline tähtnumbriline kood

                  Rannikualad, IV lisa

                  Lastiliik

                  Kahekohaline arv

                  Lastiliik, (üksnes konteiner ja veerem) II lisa (alaliigid 3X, 31, 32, 33, 34, 5X, 51, 52, 53, 54, 56, 59, 6X, 61, 62, 63 ja 69)

                                 Andmed:

                              kaupade brutokaal tonnides (lastiliik: alaliigid 3X, 31, 32, 33, 34, 5X, 51, 54, 56, 59, 6X, 61, 62, 63 ja 69).
                              Ühikute arv (lastiliik: alaliigid 3X, 31, 32, 33, 34, 5X, 51, 52, 53, 54, 56, 59, 6X, 61, 62, 63 ja 69).
                              Tühjade ühikute arv (lastiliik: alaliigid 3X, 31, 32, 33, 34, 5X, 51, 59, 6X, 61, 63 ja 69).

                     Andmekogum D1

                  :

                  Reisijatevedu Euroopa suurimates sadamates ühendustee ja laeva riikkondsuse järgi

                  Periood

                  :

                  kvartal

                  Muutujad

                  Koodi tase

                  Nomenklatuur

                  Mõõtmed

                  Andmekogum

                  Kahekohaline tähtnumbriline kood

                  D1

                  Võrdlusaasta

                  Neljakohaline arv

                  (nt 1997)

                  Võrdluskvartal

                  Ühekohaline arv

                  (1, 2, 3, 4)

                  Aruandev sadam

                  Viiekohaline tähtnumbriline kood

                  Sadamate loetelust valitud EMP sadamad

                  Suund

                  Ühekohaline arv

                  Sissesõitvad, väljasõitvad (1, 2)

                  Lastimis-/lossimissadam

                  Viiekohaline tähtnumbriline kood

                  Sadamate loetelus sisalduvad EMP sadamad

                  Ühendustee

                  Neljakohaline tähtnumbriline kood

                  Rannikualad, IV lisa

                  Laeva riikkondsus

                  Neljakohaline tähtnumbriline kood

                  Laeva riikkondsus, V lisa

                     Andmed: reisijate arv, v.a ristlust alustavad ja lõpetavad ristlusreisijad ja ekskursioonil olevad ristlusreisijad.

                     Andmekogum E1

                  :

                  Merevedu Euroopa suurimates sadamates sadama, lastiliigi, ühendustee ja laeva riikkondsuse järgi

                  Periood

                  :

                  aasta

                  Muutujad

                  Koodi tase

                  Nomenklatuur

                  Mõõtmed

                  Andmekogum

                  Kahekohaline tähtnumbriline kood

                  E1

                  Võrdlusaasta

                  Neljakohaline arv

                  (nt 1997)

                  Võrdluskvartal

                  Ühekohaline arv

                  (0)

                  Aruandev sadam

                  Viiekohaline tähtnumbriline kood

                  Sadamate loetelust valitud EMP sadamad

                  Suund

                  Ühekohaline arv

                  Sissesõitvad, väljasõitvad (1, 2)

                  Lastimis-/lossimissadam

                  Viiekohaline tähtnumbriline kood

                  Sadamate loetelus sisalduvad EMP sadamad

                  Ühendustee

                  Neljakohaline tähtnumbriline kood

                  Rannikualad, IV lisa

                  Lastiliik

                  Ühekohaline arv

                  Lastiliik, II lisa

                  Laeva riikkondsus

                  Neljakohaline tähtnumbriline kood

                  Laeva riikkondsus, V lisa

                     Andmed: kaupade brutokaal tonnides.

                     Andmekogum F1

                  :

                  Euroopa sadamate laevaliiklus Euroopa suurimates sadamates sadama ning lastitava või lossitava, reisijaid (sh ekskursioonil olevaid ristlusreisijaid) peale võtva või maha laskva laeva liigi ja suuruse järgi

                  Periood

                  :

                  kvartal

                  Muutujad

                  Koodi tase

                  Nomenklatuur

                  Mõõtmed

                  Andmekogum

                  Kahekohaline tähtnumbriline kood

                  F1

                  Võrdlusaasta

                  Neljakohaline arv

                  (nt 1997)

                  Võrdluskvartal

                  Ühekohaline arv

                  (1, 2, 3, 4)

                  Aruandev sadam

                  Viiekohaline tähtnumbriline kood

                  Sadamate loetelust valitud EMP sadamad

                  Suund

                  Ühekohaline arv

                  Sissesõitvad, väljasõitvad (1, 2)

                  Laevaliik

                  Kahekohaline arv

                  Laevaliik, VI lisa

                  Laeva suurus dedveiti järgi

                  Kahekohaline arv

                  Suurusklass dedveiti järgi, VII lisa

                                 Andmed:

                              laevade arv;
                              laevade dedveit tonnides.

                     Andmekogum F2

                  :

                  Euroopa sadamate laevaliiklus Euroopa suurimates sadamates sadama ning lastitava või lossitava, reisijaid (sh ekskursioonil olevaid ristlusreisijaid) peale võtva või maha laskva laeva liigi ja suuruse järgi

                  Periood

                  :

                  kvartal

                  Muutujad

                  Koodi tase

                  Nomenklatuur

                  Mõõtmed

                  Andmekogum

                  Kahekohaline tähtnumbriline kood

                  F2

                  Võrdlusaasta

                  Neljakohaline arv

                  (nt 1997)

                  Võrdluskvartal

                  Ühekohaline arv

                  (1, 2, 3, 4)

                  Aruandev sadam

                  Viiekohaline tähtnumbriline kood

                  Sadamate loetelust valitud EMP sadamad

                  Suund

                  Ühekohaline arv

                  Sissesõitvad, väljasõitvad (1, 2)

                  Laeva liik

                  Kahekohaline arv

                  Laeva liik, VI lisa

                  Laeva suurus kogumahutavuse järgi

                  Kahekohaline arv

                  Suurusklass kogumahutavuse järgi, VII lisa

                                 Andmed:

                              laevade arv;
                              laevade kogumahutavus.

      IX LISA

         A   OSA

         Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatustega

      (märgitud artiklis 12)

                  Nõukogu direktiiv 95/64/EÜ
                  (EÜT L 320, 30.12.1995, lk 25).

                  Komisjoni otsus 98/385/EÜ
                  (EÜT L 174, 18.6.1998, lk 1).

                  Ainult artikkel 3

                  Komisjoni otsus 2000/363/EÜ
                  (EÜT L 132, 5.6.2000, lk 1).

                  Ainult artikkel 1

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1882/2003
                  (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

                  Ainult II lisa punkt 20

                  Komisjoni otsus 2005/366/EÜ
                  (ELT L 123, 17.5.2005, lk 1).

                  Ainult artikkel 1

                  Komisjoni määrus (EÜ) nr 1304/2007
                  (ELT L 290, 8.11.2007, lk 14).

                  Ainult artikkel 1

         B   OSA

         Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäev

      (märgitud artiklis 12)

                  Direktiiv

                  Ülevõtmise tähtpäev

                  95/64/EÜ

                  31. detsember 1996

      X LISA

         VASTAVUSTABEL

                  Direktiiv 95/64/EÜ

                  Käesolev direktiiv

                     Artikkel 1

                     Artikkel 1

                  Artikli 2 punkti 1 esimene lõik

                  Artikli 2 punkti a esimene lõik

                  Artikli 2 punkti 1 teise lõigu alapunktid a ja b

                  Artikli 2 punkti a teise lõigu alapunktid i ja ii

                  Artikli 2 punkti 1 kolmas lõik

                  Artikli 2 punkti a kolmas lõik

                  Artikli 2 punktid 2 kuni 5

                  Artikli 2 punktid b kuni e

                     Artikkel 3

                     Artikkel 3

                  Artikli 4 lõige 1

                  Artikli 4 lõige 1

                  Artikli 4 lõike 2 esimene lõik

                  Artikli 4 lõike 2 esimene lõik

                  Artikli 4 lõike 2 teine lõik

                  —

                  Artikli 4 lõike 2 kolmas lõik

                  Artikli 4 lõike 2 teine lõik

                  Artikli 4 lõige 3

                  Artikli 4 lõige 3

                  Artiklid 5, 6 ja 7

                  Artiklid 5, 6 ja 7

                  Artikli 8 lõige 1

                     Artikkel 8

                  Artikli 8 lõige 2

                  —

                     Artikkel 9

                     Artikkel 9

                     Artikkel 10

                  —

                     Artikkel 11

                  —

                     Artikkel 12

                  —

                  Artikli 13 lõiked 1 ja 2

                  Artikli 10 lõiked 1 ja 2

                  —

                  Artikli 10 lõige 3

                  Artikli 13 lõige 3

                  —

                  Artikli 14 lõige 1

                  —

                  Artikli 14 lõige 2

                     Artikkel 11

                  —

                     Artikkel 12

                     Artikkel 15

                     Artikkel 13

                     Artikkel 16

                     Artikkel 14

                  I kuni VIII lisa

                  I kuni VIII lisa

                  —

                  IX lisa

                  —

                  X lisa


title: Üheksas Komisjoni direktiiv, 31. juuli 1981, millega kehtestatakse ühenduse analüüsimeetodid sööda ametlikuks kontrollimiseks (81/715/EMÜ)

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31981L0715

Euroopa Liidu Teataja L 257 , 10/09/1981 Lk 0038 - 0046 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 13 Lk 0233  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 23 Lk 0070  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 13 Lk 0233  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 03 Köide 23 Lk 0070

		Üheksas komisjoni direktiiv,31. juuli 1981,millega kehtestatakse ühenduse analüüsimeetodid sööda ametlikuks kontrollimiseks(81/715/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 20. juuli 1970. aasta direktiivi 70/373/EMÜ söötade ametlikuks kontrollimiseks ettenähtud ühenduse proovivõtu- ja analüüsimeetodite kehtestamise kohta, [1] viimati muudetud Kreeka ühinemisaktiga, eriti selle artiklit 2,ning arvestades, et:kõnealuses direktiivis on ette nähtud, et söötade ametlik kontrollimine söötade kvaliteeti ja koostist reguleerivate õigusnormide nõuetele vastavuse kindlakstegemiseks peab toimuma ühenduse proovivõtu- ja analüüsimeetodite abil;komisjoni direktiividega 71/250/EMÜ, [2] 71/393/EMÜ, [3] 72/199/EMÜ, [4] 73/46/EMÜ, [5] 74/203/EMÜ, [6] 75/84/EMÜ, [7] 76/372/EMÜ [8] ja 78/633/EMÜ, [9] viimati muudetud 30. juuli 1981. aasta direktiiviga, on juba sätestatud mitmed ühenduse analüüsimeetodid; võttes arvesse edusamme pärast kõnealuse direktiivi vastuvõtmist tehtud töös, on soovitatav võtta vastu üheksas rühm meetodeid;käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise söödakomitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Liikmesriigid sätestavad, et söötade ametliku kontrolli raames ettenähtud analüüsid avopartsiini ja monensiinnaatriumi sisalduse määramiseks tehakse käesoleva direktiivi lisas kirjeldatud meetodite kohaselt.Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid 1. detsembril 1981 ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 31. juuli 1981Komisjoni nimelpresidentGaston Thorn[1] EÜT L 170, 3.8.1970, lk 2.[2] EÜT L 155, 12.7.1971, lk 13.[3] EÜT L 279, 20.12.1971, lk 7.[4] EÜT L 123, 29.5.1972, lk 6.[5] EÜT L 83, 30.3.1973, lk 21.[6] EÜT L 108, 22.4.1974, lk 7.[7] EÜT L 32, 5.2.1975, lk 26.[8] EÜT L 102, 15.4.1976, lk 8.[9] EÜT L 206, 29.7.1978, lk 43.--------------------------------------------------LISA1. AVOPARTSIINI MÄÄRAMINE AGARSÖÖTMEL DIFUSIOONI TEEL1. EESMÄRK JA RAKENDUSALAKäesolev meetod on avopartsiini määramiseks söötades ja eelsegudes. Alumine määramispiir on 2 mg/kg (2 miljondikku). Polüeeterantibiootikumide olemasolu võib määramist segada.2. PÕHIMÕTEProov ekstraheeritakse atsetooni, vee ja soolhappe seguga. Ekstrakti antibiootilise aktiivsuse määramiseks mõõdetakse avopartsiini difusioon agarsöötmel, mis on nakatatud Bacillus subtilis'ega. Difusiooni näitab mikroorganismi inhibitsioonitsoonide tekkimine. Nende tsoonide läbimõõtu käsitatakse otseselt võrdelisena antibiootikumi kontsentratsiooni logaritmiga kasutatud antibiootikumikontsentratsioonide vahemikus.3. MIKROORGANISM: BACILLUS SUBTILIS ATCC 6633 (NCIB 8054)3.1. Tüvikultuuri säilitamineSöödet (4.1) sisaldavad längagariga katseklaasid nakatatakse Bacillus subtilis'ega ja inkubeeritakse järgmise päevani 30 °C juures. Kultuuri säilitatakse külmikus ligikaudu 4 °C juures. Nakatatakse uuesti iga kuu.3.2. Spoorsuspensiooni valmistamine [1]Hiljuti valmistatud längagarilt (3.1) kogutakse spoorid 2—3 ml steriilse vee abil. Selle suspensiooniga nakatatakse Roux' anumas 300 ml söödet (4.1) ning inkubeeritakse kolm kuni viis päeva 30 °C juures. Pärast sporulatsiooni kontrollimist mikroskoobi all kogutakse spoorid 15 ml-sse etanooli (4.2) ning segatakse hoolikalt. Suspensioon säilib vähemalt viis kuud 4 °C juures.4. SÖÖTMED JA REAKTIIVID4.1. Sööde [2]Peptoon | 6,0 g |Trüptoon | 4,0 g |Pärmiekstrakt | 3,0 g |Lihaekstrakt | 1,5 g |Glükoos | 1,0 g |Agar | 15,0 g |Vesi | 1000 ml |pH 6,5 (pärast steriliseerimist). | |4.2. 20protsendiline etanool: 200 ml etanooli lahjendatakse 800 ml veega.4.3. Soolhape, tihedus: 1,18—1,19.4.4. Naatriumhüdroksiidi lahus 2 M.4.5. Fosfaatpuhverlahus, 0,1 M:kaaliumdivesinikfosfaat, KH2PO4, 13,6 g,vett 1000 ml-ni,pH reguleeritakse 4,5-le.4.6. Atsetooni, vee ja soolhappe segu (4.3): mahuvahekorras 65/32,5/2,5.4.7. Standardaine: teadaoleva aktiivsusega avopartsiinsulfaat.5. STANDARDLAHUSEDLigikaudu 10 mg standardaine (4.7) täpne kaalutis lahustatakse fosfaatpuhvris (4.5) ja lahjendatakse sama puhvriga, kuni saadakse põhilahus, mis sisaldab 100 μg avopartsiini milliliitri kohta. See lahus säilib suletud kolvis 4 °C juures stabiilsena kuni seitse päeva.5.1. Eelsegude puhulKõnealusest põhilahusest valmistatakse puhvriga (4.5) järjest lahjendades järgmised lahused:S8 | 4,0 μg/ml |S4 | 2,0 μg/ml |S2 | 1,0 μg/ml |S1 | 0,5 μg/ml |5.2. Söötade puhulPõhilahusest valmistatakse puhvriga (4.5) järjest lahjendades järgmised lahused:S8 | 2,0 μg/ml |S4 | 1,0 μg/ml |S2 | 0,5 μg/ml |S1 | 0,25 μg/ml |6. EKSTRAKTI JA TESTLAHUSTE VALMISTAMINE6.1. Eelsegud10 mg täpsusega võetakse proovi kaalutis, mis sisaldab 10—100 mg avopartsiini. Kaalutis kantakse 100 ml mõõtekolbi koos 60 ml seguga (4.6) ja loksutatakse 15 minutit mehhaanilise loksutiga. Kontrollitakse pH väärtust ja reguleeritakse see vajaduse korral soolhappega 2-le. Täiendatakse seguga (4.6) kuni märgini ja segatakse hoolikalt. Osa lahust filtritakse läbi sobiva filterpaberi (nt Whatman nr 1), esimesed 5 ml filtraadist valatakse ära. Võetakse alikvoot ning reguleeritakse selle pH 4,5-le naatriumhüdroksiidi lahusega (4.4). Saadud lahust lahjendatakse puhvriga (4.5), kuni saadakse eeldatav avopartsiini kontsentratsioon 4 μg/ml (= U8).Sellest lahusest valmistatakse lahused U4 (eeldatav sisaldus 2 μg/ml), U2 (eeldatav sisaldus 1 μg/ml) ja U1 (eeldatav sisaldus 0,5 μg/ml), lahjendades järjest (1 + 1) puhvriga (4.5).6.2. SöödadVõetakse 50 g proovi kaalutis ning loksutatakse seda koos 100 ml seguga (4.6) 30 minutit mehhaanilise loksuti abil. Ekstrakt selitatakse tsentrifuugides (kasutades suletud tsentrifuugiküvette), võetakse selitatud ekstrakti alikvoot (vt tabel allpool) ja naatriumhüdroksiidi lahusega (4.4) reguleeritakse pH 4,5-le. Saadud alikvooti lahjendatakse puhvriga (4.5), et saada U8 (vt tabel allpool).Sellest lahusest valmistatakse lahused U4 (eeldatav sisaldus 1 μg/ml), U2 (eeldatav sisaldus 0,5 μg/ml) ja U1 (eeldatav sisaldus 0,25 μg/ml), lahjendades järjest (1 + 1) puhvriga (4.5).Oletatav avopartsiinisisaldus (mg/kg) | 5 | 7,5 | 10 | 15 | 20 | 40 |Proovi mass (grammides, ± 0, 1 g) | 50 | 50 | 50 | 50 | 50 | 50 |Segu (4.6) ruumala (ml) | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 | 100 |Selitatud ekstrakti ruumala (ml) | 20 | 15 | 20 | 15 | 20 | 10 |Lõplik ruumala (ml): U8 | 25 | 25 | 50 | 50 | 100 | 100 |U8 eeldatav kontsentratsioon (μg/ml) | 2 | ligikaudu 2 | 2 | ligikaudu 2 | 2 | 2 |7. ANALÜÜSI KÄIK7.1. Analüüsi söötme nakatamineAnalüüsi sööde (4.1) nakatatakse spoorsuspensiooniga (3.2) 50—60 °C juures. Eelkatsete abil analüüsi söötmega (4.1) plaatidel määratakse kindlaks spoorsuspensiooni kogus, mis on vajalik suurimate ja selgeimate inhibitsioonitsoonide saamiseks avopartsiini eri kontsentratsioonide juures.7.2. Plaatide ettevalmistamineDifusioon agaril viiakse läbi plaatidel standardlahuse nelja kontsentratsiooni juures (S8, S4, S2 ja S1) ja testlahuse nelja kontsentratsiooni juures (U8, U4, U2 ja U1). Need neli ekstrakti ja standardlahuse kontsentratsiooni tuleb tingimata panna igale plaadile. Selleks valitakse plaadid, mis on piisavalt suured, et agarsöötmesse oleks võimalik teha vähemalt kaheksa üksteisest vähemalt 30 mm kaugusel asetsevat auku läbimõõduga 10—13 mm. Katse võib läbi viia plaatidel, mis koosnevad klaaslehest, millele on pandud alumiinium- või plastikrõngas läbimõõduga 200 mm ja kõrgusega 20 mm.Plaatidele valatakse teatav kogus söödet (4.1), mis on nakatatud vastavalt punktile 7.1, nii et tekiks ligikaudu 2 mm paksune kiht (60 ml 200 mm läbimõõduga plaadi puhul). Söötmel lastakse tasanduda, tehakse sellesse augud ning pannakse nendesse täpselt mõõdetud test- ja standardlahuste kogused (0,10—0,15 ml augu kohta, sõltuvalt läbimõõdust). Iga kontsentratsiooni kasutatakse vähemalt neli korda, et iga määramisega oleks võimalik hinnata 32 inhibitsioonitsooni.7.3. InkubatsioonPlaate inkubeeritakse 30 °C juures 16—18 tundi.8. HINDAMINEInhibitsioonitsoonide läbimõõt mõõdetakse 0,1 mm täpsusega. Iga kontsentratsiooni puhul leitakse keskmised väärtused poollogaritmilisel millimeetripaberil, kus oleks näha kontsentratsioonide logaritmi ja inhibitsioonitsoonide läbimõõdu vaheline seos. Nii standardlahuse kui ekstrakti jaoks visandatakse "kõige sobivamad" jooned, näiteks nagu kirjeldatud allpool.Standardlahuse madalaima taseme (SL) jaoks määratakse "kõige sobivam" punkt, kasutades järgmist valemit:SL =10Standardlahuse kõrgeima taseme (SH) jaoks määratakse "kõige sobivam" punkt, kasutades järgmist valemit:SH =10Samamoodi arvutatakse "kõige sobivamad" punktid ekstrakti madalaima taseme (UL) ja ekstrakti kõrgeima taseme (UH) jaoks, asendades S1, S2, S4 ja S8 eespool toodud valemis U1, U2, U4 ja U8 – ga.Arvutatud SL ja SH väärtused märgitakse samale millimeetripaberile ja nende ühendamisel saadakse standardlahuse "kõige sobivam" joon. Samamoodi märgitakse UL ja UH ning nende ühendamisel saadakse ekstrakti "kõige sobivam" joon.Segavate mõjude puudumisel peaksid saadud jooned olema paralleelsed. Praktiliselt võib jooni käsitada paralleelsetena, kui väärtused (SH–SL) ja (UH–UL) ei erine rohkem kui 10 % võrra oma keskmisest väärtusest.Kui jooned ei ole paralleelsed, võib ära jätta kas U1 ja S1 või U8 ja S8 ning arvutada SL, SH, UL ja UH järgmiste valemite abil, mispuhul saadakse alternatiivsed "kõige sobivamad" jooned:a ′ )SL =5S1+2S2 – S46 | alebo | 5S2+2S4 – S86 |b ′ )SH =5S4+2S2– S16 | alebo | 5S8+2S4 – S26 |ning samamoodi UL ja UH puhul. Sarnaselt eespool kirjeldatuga tuleb kontrollida alternatiivsete "kõige sobivamate" joonte paralleelsust. Asjaolu, et tulemus on arvutatud kolme kontsentratsiooni põhjal, tuleb märkida lõpparuandesse.Kui jooni käsitatakse paralleelsetena, arvutatakse suhtelise aktiivsuse logaritm (log A) ühe järgmise valemi abil:Nelja kontsentratsiooni puhul:log A =U+ U+ U+ U– S– S– S– S8 × 0,602U4+ U8+ S4+ S8 – U1 – U2 – S1 – S2Kolme kontsentratsiooni puhul:log A =U+ U+ U− S– S– S4 × 0,401U4+ S4 – U1 – S1võilog A =U+ U+ U– S– S– S8 × 0,401U8+ S8 – U2 – S2Tegelik aktiivsus = oletatav aktiivsus × suhteline aktiivsus.Kui suhteline aktiivsus jääb väljapoole vahemikku 0,5—2,0, korratakse katset, kohandades vastavalt vajadusele ekstrakti kontsentratsiooni või, kui see ei ole võimalik, standardlahuste kontsentratsiooni. Kui suhtelist aktiivsust ei ole võimalik reguleerida nõutud vahemikku, tuleb kõiki saadud tulemusi käsitada ligikaudsetena ning see tuleb märkida lõpparuandesse.Kui jooni ei saa käsitada paralleelsetena, korratakse määramist. Kui ka siis ei saada paralleelseid jooni, tuleb määramine lugeda mitterahuldavaks.9. KORRATAVUSSama analüüsija poolt sama prooviga tehtud kahe paralleelse määramise tulemuste erinevus ei tohiks ületada:- 2 mg/kg, kui avopartsiini sisaldus on 2—10 mg/kg,- 20 % suurimast väärtusest, kui avopartsiini sisaldus on 10—25 mg/kg,- 5 mg/kg, kui avopartsiini sisaldus on 25—50 mg/kg,- 10 % suurimast väärtusest, kui avopartsiini sisaldus on üle 50 mg/kg.2. MONENSIINNAATRIUMI MÄÄRAMINE AGARSÖÖTMEL DIFUSIOONI TEEL1. EESMÄRK JA RAKENDUSALAKäesolev meetod on monensiinnaatriumi määramiseks söötades ja eelsegudes. Alumine määramispiir on 10 mg/kg (10 miljondikku) [3].2. PÕHIMÕTEProov ekstraheeritakse 90protsendilise metanooliga. Ekstrakti analüüsitakse vastavalt proovi monensiinnaatriumi sisaldusele. Antibiootilise aktiivsuse määramiseks mõõdetakse monensiinnaatriumi difusioon Bacillus subtilis'ega nakatatud agarsöötmel. Difusiooni näitab mikroorganismi inhibitsioonitsoonide tekkimine. Nende tsoonide läbimõõtu käsitatakse otseselt võrdelisena antibiootikumi kontsentratsiooni logaritmiga kasutatud antibiootikumikontsentratsioonide vahemikus. Katsesüsteemi tundlikkus väheneb naatriumiioonide juuresolekul.3. MIKROORGANISM: BACILLUS SUBTILIS ATCC 6633 (NCIB 8054)3.1. Tüvikultuuri säilitamineSöödet (4.1) sisaldavad längagariga katseklaasid nakatatakse Bacillus subtilis'ega ja inkubeeritakse järgmise päevani 30 °C juures. Kultuuri säilitatakse külmikus ligikaudu 4 °C juures. Nakatatakse uuesti igal kuul.3.2. Spoorsuspensiooni valmistamine [4]Hiljuti valmistatud längagarilt (3.1) kogutakse spoorid 2—3 ml steriilse vee abil. Selle suspensiooniga nakatatakse Roux' anumas 300 ml söödet (4.1) ning inkubeeritakse kolm kuni viis päeva 30 °C juures. Pärast sporulatsiooni kontrollimist mikroskoobi all kogutakse spoorid 15 ml-sse 20protsendilisse etanooli (4.3) ning segatakse hoolikalt. Suspensioon säilib vähemalt viis kuud 4 °C juures.4. SÖÖTMED JA REAKTIIVID4.1. Sööde [5]Trüptoon | 10,0 g |Pärmiekstrakt | 3,0 g |Lihaekstrakt | 1,5 g |Glükoos | 1,0 g |Agar (sõltuvalt kvaliteedist) | 10,0—20,0 g |Vesi | 1000 ml |pH 6,5 (pärast steriliseerimist). | |4.2. Analüüsi söödeGlükoos | 10,0 g |Pärmiekstrakt | 2,5 g |Dikaaliumvesinikfosfaat, K2HPO4 | 0,69 g |Kaaliumdivesinikfosfaat, KH2PO4 | 0,45 g |Agar (sõltuvalt kvaliteedist) | 10,0—20,0 g |Vesi | 1000 ml |pH 6 (pärast steriliseerimist). | |4.3. 20 protsendiline etanool: 200 ml etanooli lahjendatakse 800 ml veega.4.4. Veevaba metanool.4.5. 90 protsendiline metanool: 900 ml metanooli (4.4) lahjendatakse 100 ml veega.4.6. 50 protsendiline metanool: 500 ml metanooli (4.4) lahjendatakse 500 ml veega.4.7. Alumiiniumoksiid, granuleeritud (Alcoa F, 20 meši; aktiveeritud alumiiniumoksiid UG1: F. Lancaster & Co. või selle analoog).4.8. Standardained: teadaoleva aktiivsusega monensiinnaatrium (valmistaja nt International Laboratory for Biological Standards. Central Veterinary Laboratory, Weybridge, UK-Surrey KT 15 3NB).5. VAHENDID5.1. Vaakumpöördaurusti 250 ml ümarkolviga.5.2. Klaastoru kromatograafia jaoks, siseläbimõõt 25 mm, pikkus 400 mm, 2 mm avatud otsaga.5.3. Klaastoru kromatograafia jaoks, siseläbimõõt 11 mm, pikkus ligikaudu 300 mm, 2 mm avatud otsaga.6. STANDARDLAHUSEDStandardaine (4.8) täpne kaalutis lahustatakse metanoolis (4.4) ja lahjendatakse, kuni saadakse põhilahus, mis sisaldab 800 μg monensiinnaatriumi milliliitri kohta. See lahus säilib suletud kolvis 4 °C juures stabiilsena kuni kaks nädalat.Kõnealusest põhilahusest valmistatakse 50protsendilise metanooliga (4.6) järjest lahjendades järgmised lahused:S8 | 8,0 μg/ml |S4 | 4,0 μg/ml |S2 | 2,0 μg/ml |S1 | 1,0 μg/ml |7. EKSTRAKTI VALMISTAMINE7.1. Ekstraheerimine7.1.1. EelsegudVõetakse 2 g proovi kaalutis, lisatakse 100 ml 90protsendilist metanooli (4.5), homogeenitakse ja tsentrifuugitakse mõni minut. Supernatant lahjendatakse 50protsendilise metanooliga (4.6), kuni saadakse eeldatav monensiinnaatriumi kontsentratsioon 8 μg/ml (= U8).7.1.2. Söödad, mille monensiinnaatriumi sisaldus on vähemalt 50 mg/kgVõetakse 10—20 g proovi kaalutis, lisatakse 100 ml 90protsendilist metanooli (4.5), homogeenitakse 15 minutit ja lastakse settida.Asetada klaastoru (5.2) kitsasse otsa vatitropp ja lisatakse kergelt raputades alumiiniumoksiidi (4.7), kuni samba kõrgus on 75—80 mm.Ekstrakt dekanteeritakse alumiiniumoksiidi kolonni ja filtraat kogutakse kokku. 30 ml filtraati lahjendatakse 50 ml veega. Lahust lahjendatakse edasi 50protsendilise metanooliga (4.6), kuni saadakse eeldatav monensiinnaatriumi kontsentratsioon 8 μg/ml (= U8).7.1.3. Söödad, mille monensiinnaatriumi sisaldus on alla 50 mg/kg (kuni 10 mg/kg)Võetakse 10—20 g proovi kaalutis, lisatakse 100 ml 90protsendilist metanooli (4.5) ja homogeenitakse 15 minutit. Tsentrifuugitakse selgeks.20 mg/kg monensiinnaatriumi sisaldava proovi kohta võetakse 40 ml supernatanti. 10 mg/kg sisaldava proovi kohta võetakse 80 ml supernatanti ja aurutatakse kuivaks vaakumis pöördaurustil (5.1) mitte üle 40 °C juures. Jääk lahustatakse 10 ml 90 % metanoolis (4.5).Asetatakse klaastoru (5.3) kitsasse otsa vatitropp ja lisatakse kergelt raputades alumiiniumoksiidi (4.7), kuni samba kõrgus on 75—80 mm.Jäägi metanoolilahus dekanteeritakse alumiiniumoksiidi kolonni ja filtraat kogutakse kokku. Kolonn pestakse 10 ml 90protsendilise metanooliga (4.5) ja pesuvedelik lisatakse filtraadile.Lahus aurutatakse kuivaks vaakumis pöördaurustil (5.1) alla 40 °C juures. Jääk lahustatakse 10 ml veevabas metanoolis (4.4) ja täiendatakse veega 20 milliliitrini. Lahust tsentrifuugitakse kiirusel vähemalt 4000 pööret minutis vähemalt viis minutit. Lahust lahjendatakse edasi 50protsendilise metanooliga (4.6), kuni saadakse eeldatav monensiinnaatriumi kontsentratsioon 8 μg/ml (= U8).7.2. TestlahusedLahusest U8 valmistatakse lahused U4 (eeldatav sisaldus 4 μg/ml), U2 (eeldatav sisaldus 2 μg/ml) ja U1 (eeldatav sisaldus 1 μg/ml), lahjendades järjest (1 + 1) 50protsendilise metanooliga (4.6).8. ANALÜÜSI KÄIK8.1. Analüüsi söötme nakatamineAnalüüsi sööde (4.2) nakatatakse spoorsuspensiooniga (3.2) 50— 60 oC juures. Eelkatsete abil analüüsi söötmega (4,2) plaatidel määratakse kindlaks spoorsuspensiooni kogus, mis on vajalik suurimate ja selgeimate inhibitsioonitsoonide saamiseks monensiinnaatriumi eri kontsentratsioonide juures.8.2. Plaatide ettevalmistamineDifusioon agaril viiakse läbi plaatidel standardlahuse nelja kontsentratsiooni juures (S8, S4, S2 ja S1) ja testlahuse nelja kontsentratsiooni juures (U8, U4, U2 ja U1). Need neli ekstrakti ja standardlahuse kontsentratsiooni tuleb tingimata panna igale plaadile. Selleks valitakse plaadid, mis on piisavalt suured, et agarsöötmesse oleks võimalik teha vähemalt kaheksa üksteisest vähemalt 30 mm kaugusel asetsevat auku läbimõõduga 10—13 mm. Katse võib läbi viia plaatidel, mis koosnevad klaaslehest, millele on pandud alumiinium- või plastikrõngas läbimõõduga 200 mm ja kõrgusega 20 mm.Plaatidele valatakse teatav kogus söödet (4.2), mis on nakatatud vastavalt punktile 8.1, nii et tekiks ligikaudu 2 mm paksune kiht (60 ml 200 mm läbimõõduga plaadi puhul). Söötmel lastakse tasanduda, tehakse sellesse augud ning pannakse nendesse täpselt mõõdetud test- ja standardlahuste kogused (0,10—0,15 ml augu kohta, sõltuvalt läbimõõdust). Iga kontsentratsiooni kasutatakse vähemalt neli korda, et iga määramisega oleks võimalik hinnata 32 inhibitsioonitsooni.8.3. InkubatsioonPlaate inkubeeritakse 35—37 °C juures ligikaudu 18 tundi.9. HINDAMINEInhibitsioonitsoonide läbimõõt mõõdetakse 0,1 mm täpsusega. Iga kontsentratsiooni puhul leitakse keskmised väärtused poollogaritmilisel millimeetripaberil, kus oleks näha kontsentratsioonide logaritmi ja inhibitsioonitsoonide läbimõõdu vaheline seos. Nii standardlahuse kui ekstrakti jaoks visandatakse "kõige sobivamad" jooned, näiteks nagu kirjeldatud allpool.Standardlahuse madalaima taseme (SL) jaoks määratakse "kõige sobivam" punkt, kasutades järgmist valemit:SL =10Standardlahuse kõrgeima taseme (SH) jaoks määratakse "kõige sobivam" punkt, kasutades järgmist valemit:SH =10Samamoodi arvutatakse "kõige sobivamad" punktid ekstrakti madalaima taseme (UL) ja ekstrakti kõrgeima taseme (UH) jaoks, asendades S1, S2, S4 ja S8 eespool toodud valemis U1, U2, U4 ja U8 – ga.Arvutatud SL ja SH väärtused märgitakse samale millimeetripaberile ja nende ühendamisel saadakse standardlahuse "kõige sobivam" joon. Samamoodi märgitakse UL ja UH ning nende ühendamisel saadakse ekstrakti "kõige sobivam" joon.Segavate mõjude puudumisel peaksid saadud jooned olema paralleelsed. Praktiliselt võib jooni käsitada paralleelsetena, kui väärtused (SH–SL) ja (UH–UL) ei erine rohkem kui 10 % võrra oma keskmisest väärtusest.Kui jooned ei ole paralleelsed, võib ära jätta kas U1 ja S1 või U8 ja S8 ning arvutada SL, SH, UL ja UH järgmiste valemite abil, mispuhul saadakse alternatiivsed "kõige sobivamad" jooned:aʼ )SL =5S1+2S2 – S46 | alebo | 5S2+2S4 – S86 |bʼ )SH =5S4 +2S2 – S16 | alebo | 5S8+2S4 – S26 |ning samamoodi UL ja UH puhul. Sarnaselt eespool kirjeldatuga tuleb kontrollida alternatiivsete "kõige sobivamate" joonte paralleelsust. Asjaolu, et tulemus on arvutatud kolme kontsentratsiooni põhjal, tuleb märkida lõpparuandesse.Kui jooni käsitatakse paralleelsetena, arvutatakse suhtelise aktiivsuse logaritm (log A) ühe järgmise valemi abil.Nelja kontsentratsiooni puhul:log A =U+ U+ U+ U– S– S– S− S8 × 0,602U4+ U8+ S4+ S8 – U1 – U2 – S1 − S2Kolme kontsentratsiooni puhul:log A =U+ U+ U– S– S– S4 × 0,401U4+ S4 – U1 – S1võilog A =U+ U+ U– S– S– S8 × 0,401U8+ S8 – U2– S2Tegelik aktiivsus = oletatav aktiivsus × suhteline aktiivsus.Kui suhteline aktiivsus jääb väljapoole vahemikku 0,5—2,0, korratakse katset, kohandades vastavalt vajadusele ekstrakti kontsentratsiooni või, kui see ei ole võimalik, standardlahuste kontsentratsiooni. Kui suhtelist aktiivsust ei ole võimalik reguleerida nõutud vahemikku, tuleb kõiki saadud tulemusi käsitada ligikaudsetena ning see tuleb märkida lõpparuandesse.Kui jooni ei saa käsitada paralleelsetena, korratakse määramist. Kui ka siis ei saada paralleelseid jooni, tuleb määramine lugeda mitterahuldavaks.10. KORRATAVUSSama analüüsija poolt sama prooviga tehtud kahe paralleelse määramise tulemuste erinevus ei tohiks ületada:- 20 % suurimast väärtusest, kui monensiinnaatriumi sisaldus on 10—25 mg/kg,- 5 mg/kg, kui monensiinnaatriumi sisaldus on 25—50 mg/kg,- 10 % suurimast väärtusest, kui monensiinnaatriumi sisaldus on üle 50 mg/kg.[1] Kasutada võib ka teisi meetodeid, kui on kindlaks tehtud, et nendega saadakse sarnased spoorsuspensioonid.[2] Kasutada võib kaubandusest saadaolevat söödet, mis on samalaadse koostisega ning millega saadakse samad tulemused.[3] 1 mg monensiinnaatriumi vastab 1000 UK-ühikule.[4] Kasutada võib ka teisi meetodeid, kui on kindlaks tehtud, et nendega saadakse samalaadsed spoorsuspensioonid.[5] Kasutada võib kaubanduses saadaolevat söödet, mis on samalaadse koostisega ning millega saadakse samad tulemused.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv (EL) 2016/856, 25. mai 2016, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses minimaalse hariliku käibemaksumaksumäära kohaldamisaja järgimise kohustuse kestusega

text:
               31.5.2016

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 142/12

         NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2016/856,
   25. mai 2016,
   millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses minimaalse hariliku käibemaksumaksumäära kohaldamisaja järgimise kohustuse kestusega
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 113,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
   olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),
   toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (3) artikliga 97 on ette nähtud, et alates 1. jaanuarist 2011 kuni 31. detsembrini 2015 ei või harilik käibemaksumäär olla väiksem kui 15 %.

               (2)

               Praegu liikmesriikides kehtiv harilik käibemaksumäär koos üleminekukorra mehhanismiga on taganud selle, et käibemaksusüsteem toimib vastuvõetaval määral. Teenuste pakkumise kohas kohaldatavate uute eeskirjadega, millega soositakse tarbimiskohal maksustamist, on veelgi piiratud võimalusi kasutada ära erinevusi käibemaksumäärades tegevuse ümberpaigutamise teel ning on vähendatud võimalikke konkurentsimoonutusi.

               (3)

               Hoidmaks ära seda, et ülemäärased erinevused liikmesriikides kohaldatavate harilike käibemaksumäärade vahel viivad struktuurilise tasakaalu kadumiseni liidus ning konkurentsimoonutusteni teatavates tegevussektorites, on kaudsete maksude valdkonnas tavaks määrata kindlaks miinimummäärad. Seda on endiselt mõistlik teha ka käibemaksu puhul.

               (4)

               Pidades silmas käimasolevat arutelu liidusisese kaubanduse jaoks ette nähtud lõpliku käibemaksusüsteemi üle, oleks hariliku käibemaksumäära lõplik kindlaksmääramine või käibemaksu miinimummäära muutmise kaalumine enneaegne.

               (5)

               Seega on asjakohane säilitada praegune minimaalne 15-protsendine harilik käibemaksumäär piisavalt pikaks ajaks, et tagada õiguskindlus ning võimaldada küsimuse edasist läbivaatamist.

               (6)

               Praeguse minimaalse hariliku käibemaksumäära säilitamine ei ole takistuseks käibemaksu käsitlevate õigusaktide edasisele läbivaatamisele enne 31. detsembrit 2017, et kehtestada liidusisese kaubanduse jaoks ette nähtud lõplik käibemaksusüsteem.

               (7)

               Selleks et tagada direktiivis 2006/112/EÜ sätestatud minimaalse hariliku käibemaksumäära katkematut kohaldamist, on asjakohane kohaldada käesolevat direktiivi alates 1. jaanuarist 2016.

               (8)

               Seepärast tuleks direktiivi 2006/112/EÜ vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2006/112/EÜ artikkel 97 asendatakse järgmisega:

      „Artikkel 97
      Alates 1. jaanuarist 2016 kuni 31. detsembrini 2017 ei või harilik maksumäär olla madalam kui 15 %.“

   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. augustiks 2016. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 25. mai 2016

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         J. R. V. A. DIJSSELBLOEM

      (1)  12. aprilli 2016. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (2)  17. veebruari 2016. aasta arvamus (ELT C 133, 14.4.2016, lk 23).

      (3)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).


title: Komisjoni direktiiv (EL) 2016/1855, 19. oktoober 2016, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/32/EÜ toiduainete ja toidu koostisosade tootmisel kasutatavaid ekstrahente käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  20.10.2016

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 284/19

            KOMISJONI DIREKTIIV (EL) 2016/1855,
      19. oktoober 2016,
      millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/32/EÜ toiduainete ja toidu koostisosade tootmisel kasutatavaid ekstrahente käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta
      (EMPs kohaldatav tekst)
      EUROOPA KOMISJON,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
      võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta direktiivi 2009/32/EÜ toiduainete ja toidu koostisosade tootmisel kasutatavaid ekstrahente käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 4 esimese lõigu punkti a,
      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Direktiivi 2009/32/EÜ kohaldatakse selliste ekstrahentide suhtes, mida kasutatakse või mis on ette nähtud kasutamiseks toiduainete või toidu koostisosade tootmisel. Seda direktiivi ei kohaldata selliste ekstrahentide suhtes, mida kasutatakse lisaainete, vitamiinide ja muude toitaineliste lisandite tootmisel, välja arvatud I lisas loetletud lisaained, vitamiinid või toitainelised lisandid.

                  (2)

                  19. augustil 2014 esitas Akzo Nobel Industrial Chemicals BV taotluse dimetüüleetri jääkide piirnormi muutmiseks tasemelt 0,009 mg/kg tasemeni 3 mg/kg, kui kõnealust ainet on kasutatud ekstrahendina rasvatustatud loomse valgu toodetes, eelkõige kollageenis ja kollageeni derivaatides, ning dimetüüleetri uue kasutusviisi kohta želatiini andvate valgutoodete ekstraheerimisel jääkide piirnormiga 0,009 mg/kg. Kõnealune taotlus on tehtud liikmesriikidele kättesaadavaks.

                  (3)

                  Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“) hindas uuesti dimetüüleetri ohutust ekstrahendina rasvatustatud loomse valgu toodete – kollageen ja želatiin – valmistamisel ja esitas oma arvamuse 14. juulil 2015 (2). Toiduohutusamet tegi järelduse, et dimetüüleetri kasutamine ekstrahendina ettenähtud kasutustingimuste ning kavandatud jääkide piirnormi 3 mg/kg juures kollageeni ja kollageeni derivaatide puhul ning 0,009 mg/kg juures želatiini puhul ei põhjusta ohtu tervisele.

                  (4)

                  Seepärast on asjakohane lubada kasutada dimetüüleetrit ekstrahendina rasva eraldamiseks loomsest valgust, tingimusel et dimetüüleetri jääkide piirnorm on kollageeni ja kollageeni derivaatide puhul 3 mg/kg ning želatiini puhul 0,009 mg/kg.

                  (5)

                  Seega tuleks direktiivi 2009/32/EÜ vastavalt muuta.

                  (6)

                  Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
      Artikkel 1
      Direktiivi 2009/32/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
      Artikkel 2
      1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt kahe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
      Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
      2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
      Artikkel 3
      Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
      Artikkel 4
      Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

         Brüssel, 19. oktoober 2016

               Komisjoni nimel

               president

            Jean-Claude JUNCKER

         (1)  ELT L 141, 6.6.2009, lk 3.

         (2)  EFSA CEF Panel (EFSA Panel on Food Contact Materials, Enzymes, Flavourings and Processing Aids), 2015. Scientific Opinion on the safety of use of dimethyl ether as an extraction solvent under the intended conditions of use and the proposed maximum residual limits. EFSA Journal 2015;13(7):4174, 13 lk

         LISA
         Direktiivi 2009/32/EÜ I lisa II osas asendatakse dimetüüleetrit käsitlev kanne järgmisega:

                        „Dimetüüleeter

                        Rasvatustatud loomse valgu toodete, sealhulgas želatiini (*) valmistamine

                        0,009 mg/kg rasvatustatud loomse valgu tootes, sealhulgas želatiinis

                        Kollageeni (**) ja kollageeni derivaatide, v.a želatiini valmistamine

                        3 mg/kg kollageenis ja kollageeni derivaatides, v.a želatiinis

         (*)
            „Želatiin“– looduslik lahustuv valk, mis on želeeriv või mitte ning mis on saadud loomade kontidest, toornahkadest, kõõlustest ja soontest toodetud kollageeni osalisel hüdrolüüsil kooskõlas määruse (EÜ) nr 853/2004 asjakohaste nõuetega.
         (**)
            „Kollageen“– loomade kontidest, nahkadest, ja kõõlustest saadud valgupõhine toode, mis on valmistatud kooskõlas määruse (EÜ) nr 853/2004 asjakohaste nõuetega.“


title: Esimene komisjoni direktiiv, 28. september 1977, millega muudetakse lisasid nõukogu direktiivis 68/193/EMÜ viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali turustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31977L0629

Euroopa Liidu Teataja L 257 , 08/10/1977 Lk 0027 - 0028 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 9 Lk 0075  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 19 Lk 0125  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 9 Lk 0075  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 13 Lk 0063  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 03 Köide 13 Lk 0063

		Esimene komisjoni direktiiv,28. september 1977,millega muudetakse lisasid nõukogu direktiivis 68/193/EMÜ viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali turustamise kohta(77/629/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 9. aprilli 1968. aasta direktiivi 68/193/EMÜ viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali turustamise kohta, [1] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 74/648/EMÜ, [2] eriti selle artiklit 17a,ning arvestades, et:teaduse ja tehnika arengust tulenevalt tuleb eespool nimetatud direktiivi lisasid muuta allpool sätestatud põhjustel;direktiivis kehtestatud viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali kasvatamise tingimusi tuleks täiustada, et võtta arvesse kahjulike organismide toimet, eriti mis puudutab viirushaiguste või nende vektorite käsitlemist;direktiivi saksakeelset teksti tuleks korrigeerida;poogendite lõikamisel tuleks arvesse võtta uusi tehnikaid;selleks, et haigustevabad viinapuutaimlad muutuksid võimalikult kiiresti kättesaadavaks, peaks ametlik etikett algetapis andma ametlikult tunnustatud katsete käigus saadud lisa- ja valikulist informatsiooni viirusekatsed läbi teinud eliitpaljundusmaterjali päritolu kohta;käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemne ja paljundusmaterjali komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevaga muudetakse nõukogu direktiivi 68/193/EMÜ I lisa järgmiselt.1. I osa jaotises 3 asendatakse "kahjulikud organismid, eriti viirused" järgmisega: "kahjulikud organismid või nende vektorid, eriti ümarussid, mis kannavad viirushaigusi".2. Saksakeelse teksti I osa jaotises 5 asendatakse sõna "Kurzknotigkeit" sõnaga "Reisigkrankheit".3. I osa 6. jaotis on järgmine:"6. Kahjulike organismide poolt põhjustatud veaprotsent ei ületa:- 5 % alustekoolides, mis on mõeldud sertifitseeritud paljundamismaterjali tootmiseks, ja- 10 % alustekoolides, mis on mõeldud standardpaljundamismaterjali tootmiseks.Kui kadu on tingitud muudest asjaoludest, kui taimetervis ning kui veamäär ületab eespool nimetatud protsendi, siis kantakse põhjused toimikusse."Artikkel 2II lisa III osa 1. jaotise punkti B tekst on järgmine:"B. Pikkusa) Aluste pistoksad pookimiseks: miinimumpikkus madalaima sõlmpunkti madalaimast osast, võttes arvesse kõige ülemist sõlmevahet – 1,05 m;b) puukooli pistikud: miinimumpikkus madalaima sõlmpunkti madalaimast osast, võttes arvesse kõige ülemist sõlmevahet – 55 cm; sordi Vitis vinifera puhul 30 cm;c) poogendid:- viie kõlbliku silma puhul, miinimumpikkus madalaima sõlmpunkti madalaimast osast, võttes arvesse kõige ülemist sõlmevahet – 50 cm,- ühe kõlbliku silma puhul, miinimumpikkus 6,5 cm; lõige sooritatakse minimaalselt 1,5 cm silma kohal ja 5 cm silmast allpool."Artikkel 3III lisa 3. jaotis on järgmine:"Liik | Number |3.poogendid | |—viie kõlbliku silmaga | 100 või 200 |—ühe kõlbliku silmaga | 500 või selle korrutis" |Artikkel 4IV lisa muudetakse järgmiselt.1. Pärast A osa lisatakse järgmine tekst:"B. Lubatud lisateave eliitpaljundusmaterjali ja sertifitseeritud paljundusmaterjali puhul:"Eliitpaljundusmaterjali/vegetatiivses etapis paljundusmaterjali on eelnevalt katsetanud… (ametiasutus) ning tunnistanud selle… (viirushaiguse) vabaks vastavalt… (katsemeetodile)."Eliitpaljundusmaterjali ja sertifitseeritud paljundusmaterjali puhul võib käesolev teave viidata sellistele viiruselaadsetele organismidele nagu leaf-roll ja fan-leaf ning pookealuste puhul viiruselaadsetele organismidele nagu mottling. Katsed peavad olema ametlikult tunnustatud. Katsed peavad olema sooritatud vähemalt kolmeaastase perioodi jooksul ametlikult tunnustatud ja kontrollitud ametiasutuse poolt.Kasutada on lubatud järgmisi katsemeetodeid:- viinapuude puhul kõikide viirushaiguste suhtes indekseerimismeetodeid;- rohttaimede puhul lisaks eelnevatele meeto- ditele indekseerimismeetodit, näiteks fan-leaf 'i puhul, samuti seroloogilist meetodit."2. Endine B osa kirjutakse ümber C osaks.Artikkel 5Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. juulil 1978.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 28. september 1977Komisjoni nimelasepresidentFinn Gundelach[1] EÜT L 93, 17.4.1968, lk 15.[2] EÜT L 352, 28.12.1974, lk 43.--------------------------------------------------