title: Komisjoni direktiiv 2014/79/EL, 20. juuni 2014 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ (mänguasjade ohutuse kohta) II lisa C liidet seoses ainetega tris(2-kloroetüül)fosfaat, tris(2-kloro-1-metüületüül)fosfaat ja tris[2-kloro-1-(klorometüül)etüül]fosfaat  EMPs kohaldatav tekst

text:
               21.6.2014

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 182/49

         KOMISJONI DIREKTIIV 2014/79/EL,
   20. juuni 2014,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ (mänguasjade ohutuse kohta) II lisa C liidet seoses ainetega tris(2-kloroetüül)fosfaat, tris(2-kloro-1-metüületüül)fosfaat ja tris[2-kloro-1-(klorometüül)etüül]fosfaat
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiivi 2009/48/EÜ mänguasjade ohutuse kohta, (1) eriti selle artikli 46 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Tris(2-kloroetüül)fosfaat (TCEP), CASi number 115–96-8, on fosfaatester, mida kasutatakse leeki aeglustava plastifikaatorina polümeerides. Peamised tööstusharud, milles tris(2-kloroetüül)fosfaati kasutatakse, on ehitus, mööblitööstus ja tekstiilitööstus. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1272/2008 (mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006) (2) on tris(2-kloroetüül)fosfaat klassifitseeritud kui 2. kategooria kantserogeenne aine ja 1B kategooria reproduktiivtoksiline aine.

               (2)

               Direktiiviga 2009/48/EÜ on kehtestatud üldnõuded ainete kohta, mis on klassifitseeritud kantserogeenideks, mutageenideks või reproduktiivtoksilisteks aineteks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1272/2008. Selliseid aineid ei tohi kasutada mänguasjades, nende koostisosades ega mikrostruktuuriliselt eristatavates osades, välja arvatud juhul, kui ained sisalduvad osades, millega laps füüsilist kontakti ei saa ja see on komisjoni otsusega lubatud või kui need ained või segud sisalduvad kontsentratsioonis, mis on võrdne kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või väiksem kindlaksmääratud kontsentratsioonist, mille põhjal need klassifitseeritakse kantserogeenideks, mutageenideks või reproduktiivtoksilisteks aineteks. Ilma konkreetsete nõueteta võib tris(2-kloroetüül)fosfaat seega sisalduda mänguasjades kontsentratsioonis, mis on võrdne kindlaksmääratud kontsentratsiooniga või väiksem kindlaksmääratud kontsentratsioonist, mille põhjal klassifitseeritakse ained kantserogeenideks, mutageenideks või reproduktiivtoksilisteks aineteks, nimelt 0,5 % 20. juulist 2013 ja 0,3 % 1. juunist 2015.

               (3)

               Tris(2-kloroetüül)fosfaati hinnati põhjalikult 2009. aastal nõukogu 23. märtsi 1993. aasta määruse (EMÜ) nr 793/93 (olemasolevate ainete ohtlikkuse hindamise ja kontrolli kohta) (3) kohaselt. Riskihindamise aruandes „Euroopa Liidu riskihindamise aruanne, tris(2-kloroetüül)fosfaat” leiti, et tris(2-kloroetüül)fosfaat migreerub kergesti ja on allaneelamise korral mürgine neerudele, maksale ja ajule, põhjustades tervisekahjustusi ja potentsiaalselt ka vähki.

               (4)

               Riskihindamise aruandest selgub ka, et 2001. aastast saadik ei toodeta ELis tris(2-kloroetüül)fosfaati. Samuti on selle kasutamine ELis vähenenud ja tris(2-kloroetüül)fosfaat asendatakse järk-järgult muude leegiaeglustitega. Ometi ei saa tris(2-kloroetüül)fosfaadi sisaldust mänguasjades välistada, sest enamik ELi turul olevatest mänguasjadest on imporditud ja seega toodetud väljaspool ELi.

               (5)

               Selleks et hinnata mänguasjades sisalduva tris(2-kloroetüül)fosfaadi mõju tervisele ja direktiivis 2009/48/EÜ tris(2-kloroetüül)fosfaadi kui kantserogeense, mutageense ja reproduktiivtoksilise aine suhtes sätestatud üldist kontsentratsiooni piirväärtust, saatis komisjon taotluse arvamuse saamiseks tervise ja keskkonnariskide teaduskomiteele (SCHER). 22. märtsi 2012. aasta arvamuses „Arvamus tris(2-kloroetüül)fosfaadi kohta mänguasjades” märkis SCHER, et täheldatud on mõju tervisele (eelkõige mõju neerudele), kui korduv kokkupuude tris(2-kloroetüül)fosfaadiga on 12 mg kehakaalu kilo kohta päevas. SCHER on ka seisukohal, et Taani keskkonnakaitseagentuuri (DEPA) leitud tris(2-kloroetüül)fosfaadi sisaldus mänguasjades (0,5–0,6 %), mida DEPA kajastas aruandes „Uuring ja riskiaruanne mänguasjades ja lastetarvetes sisalduvate lõhna- ja maitseainete kohta. Keemiliste ainete uuring tarbekaupades”, kujutab ohtu lastele isegi muid kokkupuuteid arvesse võtmata. Kui võtta arvesse kokkupuudet tris(2-kloroetüül)fosfaadiga muudest allikatest kui mänguasjad (nt õhk, tolm), järeldab SCHER, et mänguasjadest tulenev täiendav kokkupuude ei ole mitte mingil juhul ohutu ja teeb soovituse kehtestada mänguasjades sisalduva tris(2-kloroetüül)fosfaadi suhtes piirnormiks piisavalt tundliku analüütilise meetodiga saavutatav avastamispiir.

               (6)

               Eeltoodut arvesse võttes tundub, et direktiivis 2009/48/EÜ osutatud üldised kontsentratsiooni piirväärtused 0,5 ja 0,3 % ei ole laste tervise kaitsmiseks sobivad. Pärast konsulteerimist huvirühmadega määrati „piisavalt tundliku analüütilise meetodiga saavutatavaks avastamispiiriks” 5 mg/kg. Kuna see piirväärtus osutab avastamispiirile, ei tugine see toksikoloogilisele lähenemisviisile.

               (7)

               Peale tris(2-kloroetüül)fosfaadi hindas SCHER samas 22. märtsi 2012. aasta arvamuses ka tris(2-kloroetüül)fosfaadi halogeenitud alternatiive, nimelt tris[2-kloro-1-(klorometüül)etüül]fosfaati (TDCP), CASi nr 13674-87–8, ja tris(2-kloro-1-metüületüül)fosfaati (TCPP), CASi nr 13674-84–5. Neid alternatiive hinnati 2008. aastal määruse (EMÜ) nr 793/93 kohaselt.

               (8)

               SCHER nõustub oma arvamuses järeldusega, millele jõuti alternatiivide riskihindamises, et tris(2-kloroetüül)fosfaadi, tris[2-kloro-1-(klorometüül)etüül]fosfaadi ja tris(2-kloro-1-metüületüül)fosfaadi struktuuridest, füsio-keemilistest omadustest, toksikokineetikast ja mutageensusprofiilidest on saadud piisavalt teavet, et kasutada kvalitatiivset analoogmeetodit, millest tris(2-kloro-1-metüületüül)fosfaadi puhul selgus võimalik kartsenogeensuse kahtlus. Analoogmeetodist tuleneb SCHERi arvates, et tris(2-kloroetüül)fosfaati käsitlevaid arvamusi saab kohaldada ka selle halogeenitud alternatiivide suhtes, kui neid kasutatakse mänguasjatööstuses.

               (9)

               Määrusega (EÜ) nr 1272/2008 on tris[2-kloro-1-(klorometüül)etüül]fosfaat klassifitseeritud kui 2. kategooria kantserogeenne aine ja kuigi tris(2-kloro-1-metüületüül)fosfaat ei ole klassifitseeritud ohtliku ainena, leidis SCHER, et selle aine suhtes võib olla kahtlus, et see on kantserogeenne. Seepärast tuleks vastavalt eelkirjeldatud kaalutlustele tris(2-kloroetüül)fosfaadi osas ja SCHERi arvamusele ka tris[2-kloro-1-(klorometüül)etüül]fosfaadi ja tris(2-kloro-1-metüületüül)fosfaadi puhul määrata piirväärtuseks 5 mg/kg

               (10)

               Direktiiviga 2009/48/EÜ on ette nähtud, et eesmärgiga täiendavalt kaitsta laste tervist, võib kehtestada sellistele kemikaalidele vajaduse korral konkreetsed piirmäärad, kui mänguasjad on mõeldud kasutamiseks alla kolme aasta vanustele lastele või muude mänguasjade puhul, mis on mõeldud suhu panemiseks.

               (11)

               Seepärast tuleks direktiivi 2009/48/EÜ vastavalt muuta.

               (12)

               Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2009/48/EÜ artikliga 47 asutatud komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2009/48/EÜ II lisa C liide asendatakse järgmisega:

         „C liide

      Alla 36 kuu vanustele lastele mõeldud mänguasjade ja muude suhu panemiseks mõeldud mänguasjade puhul kasutatavate kemikaalide piirväärtused, mis on vastu võetud vastavalt artikli 46 punktile 2

                  Aine

                  CASi nr:

                  Piirväärtus

                  tris(2-kloroetüül)fosfaat

                  115–96-8

                  5 mg/kg (sisalduse piirnorm)

                  tris(2-kloro-1-metüületüül)fosfaat

                  13674-84–5

                  5 mg/kg (sisalduse piirnorm)

                  tris[2-kloro-1-(klorometüül)etüül]fosfaat

                  13674-87–8

                  5 mg/kg (sisalduse piirnorm)”

   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid ja avaldavad need hiljemalt 21. detsembriks 2015. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
   Nad kohaldavad sätteid alates 21. detsembrist 2015.
   Kui liikmesriigid võtavad kõnealused normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 20. juuni 2014

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 170, 30.6.2009, lk 1.

      (2)  ELT L 353, 31.12.2008, lk 1.

      (3)  EÜT L 84, 5.4.1993, lk 1.


title: Komisjoni direktiiv 2003/62/EÜ, 20. juuni 2003, millega muudetakse nõukogu direktiive 86/362/EMÜ ja 90/642/EMÜ heksakonasooli, klofentesiini, müklobutaniili ja prokloraasi jääkide piirnormide osasEMPs kohaldatav tekst

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32003L0062

Euroopa Liidu Teataja L 154 , 21/06/2003 Lk 0070 - 0078

		Komisjoni direktiiv 2003/62/EÜ,20. juuni 2003,millega muudetakse nõukogu direktiive 86/362/EMÜ ja 90/642/EMÜ heksakonasooli, klofentesiini, müklobutaniili ja prokloraasi jääkide piirnormide osas(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiivi 90/642/EMÜ taimset päritolu saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta, [1] viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003, [2] eelkõige selle artiklit 7,võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/362/EMÜ teraviljas sisalduvate ja selle pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta, [3] viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 807/2003/EÜ, [4] eriti selle artiklit 10,ning arvestades järgmist:(1) Komisjoni direktiiviga 2002/79/EÜ [5] määrati jääkide piirnormid seoses teatavate pestitsiidide ja toidu kombinatsioonidega.(2) Pärast direktiivi 2002/79/EÜ avaldamist esitati komisjonile taotlusi vaadata läbi teatavate pestitsiidide ja toidu kombinatsioonide kohta direktiiviga 2002/79/EÜ määratud jääkide piirnormid, mida toetasid täpsemad andmed. Taotlused ja andmed vaadati läbi ning mõnede kombinatsioonide puhul olid andmed piisavad, et õigustada alumisest määramispiirist suuremate jääkide piirnormide määramist.(3) Tarbijate akuutset ja terve elu kestvat kokkupuudet nende pestitsiididega toiduainete kaudu, mis võivad sisaldada neid pestitsiide jääke nende kasutamise tõttu taimekaitse ja, kui see on asjakohane, veterinaaria valdkonnas, on hinnatud kooskõlas Euroopa Ühenduses kasutatava korra ja tavadega ning võttes arvesse Maailma Tervishoiuorganisatsiooni avaldatud juhiseid [6] ja on välja arvutatud, et käesolevas direktiivis määratud jääkide piirnormid ei põhjusta aktsepteeritavate päevadooside ega akuutsete standarddooside rikkumist.(4) Käesolevas direktiivis sätestatud piirnormide osas konsulteeritakse Maailma Kaubandusorganisatsiooni kaudu ühenduse kaubanduspartneritega ja nende arvamusi kõnealuste piirnormide kohta võetakse arvesse.(5) Arvesse on võetud taimede teaduskomitee arvamusi, eriti referentliikmesriikide nõuandeid ja soovitusi pestitsiididega töödeldud toiduainete tarbijate kaitsmise kohta ning eespool nimetatud metoodika kohaldamise kohta. [7](6) Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 90/642/EMÜ II lisas loetletud jääkide piirnormid asendatakse asjaomaste pestitsiidide puhul käesoleva direktiivi lisas loetletud jääkide piirnormidega.Artikkel 2Direktiivi 86/362/EMÜ II lisa A osas asendatakse järgmised read järgmise tekstiga:"Pestitsiidide jäägid | Piirnorm (mg/kg) |Heksakonasool | 0,1 oder ja nisu 0,02 muud teraviljad |Prokloraas (prokloraasi ja selle 2,4,6-triklorofenoolosa sisaldavate metaboliitide summa, väljendatud prokloraasina) | 1 riis, kaer, oder 0,5 tritikale, nisu, rukis 0,05 muud teraviljad |Artikkel 3Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. juuliks 2003. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. augustist 2003.Artikkel 4Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 5Käesolev direktiiv jõustub esimesel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 20. juuni 2003Komisjoni nimelkomisjoni liigeDavid Byrne[1] EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71.[2] ELT L 122, 16.5.2003, lk 1.[3] EÜT L 221, 7.8.1986, lk 37.[4] ELT L 122, 16.5.2003, lk 36.[5] EÜT L 291, 28.10.2002, lk 1.[6] Juhised pestitsiidide jääkide toidu kaudu omandamise hindamiseks (läbi vaadatud), mille on koostanud GEMS/Food Programme koostöös pestitsiidide jääkide Codex komiteega, avaldanud Maailma Tervishoiuorganisatsioon 1997. aastal (WHO/FSF/FOS.97.7).[7] SCP/RESI/021; SCP/RESI/024.--------------------------------------------------LISANende üksiktoodete rühmad ja näited, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme | Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg) |Heksakonasool | Müklobutaniil | Klofentesiin |1.Puuvili, värske, kuivatatud või kuumtöötlemata, külmutatud, suhkrulisandita; pähklidi)TSITRUSVILJAD | 0,02 | 3 | 0,5 |Greipfruudid | | | |Sidrunid | | | |Laimid | | | |Mandariinid (sealhulgas klementiinid ja muud hübriidid) | | | |Apelsinid | | | |Pomelod | | | |Muud | | | |ii)PÄHKLIPUUDE VILJAD (koortega või koorteta) | 0,05 | 0,05 | 0,05 |Mandlid | | | |Brasiilia pähklid | | | |Kašupähklid | | | |Kastanid | | | |Kookospähklid | | | |Sarapuupähklid | | | |Makadaamiapähklid | | | |Pekaanipähklid | | | |Piiniapähklid | | | |Pistaatsiad | | | |Kreeka pähklid | | | |Muud | | | |iii)ÕUNVILJAD | | 0,5 | 0,5 |Õunad | 0,1 | | |Pirnid | 0,1 | | |Küdooniad | | | |Muud | 0,02 | | |iv)LUUVILJAD | 0,02 | | |Aprikoosid | | 0,3 | |Kirsid | | 1 | |Virsikud (sealhulgas nektariinid ja samalaadsed hübriidid) | | 0,5 | |Ploomid | | 0,5 | 0,2 |Muud | | 0,02 | 0,02 |v)MARJAD JA VÄIKESED PUUVILJADa)Laua- ja veiniviinamarjad | 0,1 | 1 | |Lauaviinamarjad | | | 0,02 |Veiniviinamarjad | | | 1 |b)Maasikad (v.a metsmaasikad) | 0,2 | 1 | 2 |c)Koguviljad (v.a metsamarjad) | 0,02 | 0,02 | |Murakad | | | 3 |Põldmurakad | | | |Logani murakad | | | |Vaarikad | | | 3 |Muud | | | 0,3 |d)Muud väikesed puuviljad ja marjad (v.a metsamarjad) | 0,02 | | |Mustikad | | | |Jõhvikad | | | |Sõstrad (punased, mustad ja valged) | | 1 | 0,5 |Karusmarjad | | 1 | |Muud | | 0,02 | 0,02 |e)Looduses kasvavad marjad ja viljad | 0,02 | 0,02 | 0,02 |vi)MUUD VILJAD | | | 0,02 |Avokaadod | | | |Banaanid | 0,1 | 2 | |Datlid | | | |Viigimarjad | | | |Kiivid | | | |Kääbusapelsinid | | | |Litšid | | | |Mangod | | | |Oliivid | | | |Kannatuslille viljad | | | |Ananassid | | | |Granaatõunad | | | |Muud | 0,02 | 0,02 | |2.Köögiviljad, värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatudi)JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILI | 0,02 | | 0,02 |Söögipeet | | | |Porgand | | 0,2 | |Juurseller | | | |Mädarõigas | | | |Maapirn | | | |Pastinaak | | | |Juurpetersell | | | |Redis | | | |Aed-piimjuur | | | |Maguskartul | | | |Kaalikas | | | |Naeris | | | |Jamss | | | |Muud | | 0,02 | |ii)SIBULKÖÖGIVILI | 0,02 | 0,02 | 0,02 |Küüslauk | | | |Sibul | | | |Šalott | | | |Talisibul | | | |Muud | | | |iii)VILIKÖÖGIVILIa)MaavitsalisedTomatid | 0,1 | 0,3 | 0,3 |Punapiprad | | 0,5 | |Baklažaanid | | 0,3 | |Muud | 0,02 | 0,02 | 0,02 |b)Kõrvitsalised – söödav koor | 0,02 | 0,1 | 0,02 |Kurgid | | | |Kornišonid | | | |Kabatšokid | | | |Muud | | | |c)Kõrvitsalised – mittesöödav koor | 0,02 | 0,2 | |Melonid | | | 0,1 |Patissonid | | | |Arbuusid | | | |Muud | | | 0,02 |d)Suhkrumais | 0,02 | 0,02 | 0,02 |iv)KAPSASKÖÖGIVILI | 0,02 | 0,02 | 0,02 |a)Õisik-kapsadSpargelkapsas | | | |Lillkapsas | | | |Muud | | | |b)PeakapsadRooskapsas | | | |Peakapsas | | | |Muud | | | |c)LehtkapsadHiina kapsas | | | |Lehtkapsas | | | |Muud | | | |d)Nuikapsas | | | |v)LEHTKÖÖGIVILI JA VÄRSKED MAITSETAIMED | 0,02 | 0,02 | 0,02 |a)Salat ja muu sarnaneSalatkress | | | |Põldkännak | | | |Salat | | | |Eskariool | | | |Muud | | | |b)Spinat ja muu sarnaneSpinat | | | |Lehtpeet (mangold) | | | |Muud | | | |c)Ürt-allikkress | | | |d)Salatsigur | | | |e)MaitsetaimedAed-harakputk | | | |Murulauk | | | |Petersell | | | |Lehtseller | | | |Muud | | | |vi)KAUNKÖÖGIVILI (värske) | 0,02 | 0,02 | 0,02 |Oad (kaunadega) | | | |Oad (kaunadeta) | | | |Herned (kaunadega) | | | |Herned (kaunadeta) | | | |Muud | | | |vii)VARSKÖÖGIVILI (värske) | 0,02 | | 0,02 |Spargel | | | |Hispaania artišokk | | | |Seller | | | |Apteegitill | | | |Artišokid | | 0,5 | |Porrulauk | | | |Rabarber | | | |Muud | | 0,02 | |viii)SEENED | 0,02 | 0,02 | 0,02 |a)Kultuurseened | | | |b)Looduses kasvavad seened | | | |3.Kaunviljad | 0,02 | 0,02 | 0,02 |Oad | | | |Läätsed | | | |Herned | | | |Muud | | | |4.Õliseemned | 0,05 | 0,05 | 0,05 |Linaseeme | | | |Maapähklid | | | |Unimagunaseemned | | | |Seesamiseemned | | | |Päevalilleseemned | | | |Rapsiseemned | | | |Soja | | | |Sinepiseemned | | | |Puuvillaseemned | | | |Muud | | | |5.Kartul | 0,02 | 0,02 | 0,02 |Varajane kartul | | | |Söögikartul | | | |6.Tee (kuivatatud lehed ja varred, kääritatud või muul viisil töödeldud, Camellia sinensis) | 0,05 | 0,05 | 0,05 |7.Humal (kuivatatud), sh humalakäbi graanulid ja kontsentreerimata pulber | 0,05 | 2 | 0,05 |--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2005/76/EÜ, 8. november 2005, millega muudetakse nõukogu direktiive 90/642/EMÜ ja 86/362/EMÜ seoses neis ettenähtud metüülkresoksiimi, tsüromasiini, bifentriini, metalaksüüli ja asoksüstrobiini jääkide piirnormidega   (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               9.11.2005

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 293/14

         KOMISJONI DIREKTIIV 2005/76/EÜ,
   8. november 2005,
   millega muudetakse nõukogu direktiive 90/642/EMÜ ja 86/362/EMÜ seoses neis ettenähtud metüülkresoksiimi, tsüromasiini, bifentriini, metalaksüüli ja asoksüstrobiini jääkide piirnormidega
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/362/EMÜ teraviljas sisalduvate ja selle pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (1) eriti selle artiklit 10,
   võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiivi 90/642/EMÜ teatavates taimset päritolu saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (2) eriti selle artiklit 7,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (3) eriti selle artikli 4 lõike 1 punkti f,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt direktiivile 91/414/EMÜ vastutavad taimekaitsevahendite kasutusloa andmise eest teatavate põllukultuuride puhul liikmesriigid. Selliste kasutuslubade aluseks peab olema inimeste ja loomade tervist ning keskkonda mõjutavate tegurite hinnang. Hinnangu andmisel tuleb arvesse võtta kasutajate ja kõrvalseisjate kokkupuuteid ja mõju maismaa-, vee- ja õhukeskkonnale, samuti töödeldud põllukultuurides sisalduvate jääkainete tarbimise mõju inimestele ja loomadele.

               (2)

               Jääkide piirnormid kajastavad tegeliku taimekaitse saavutamiseks vajalikku pestitsiidide miinimumkogust, mida kasutatakse selliselt, et jääkaine kogus on võimalikult väike ja toksikoloogiliselt vastuvõetav, eelkõige hinnangulist toidu kaudu omastamist arvesse võttes.

               (3)

               Jääkide piirnormid tuleks aeg-ajalt läbi vaadata. Piirnorme võib uute kasutusviiside, uue teabe või uute andmete arvessevõtmiseks muuta.

               (4)

               Jääkide piirnormid määratakse kindlaks vastavalt analüütiliselt määratud alammäärale, kui taimekaitsevahendite lubatud kasutamise tagajärjel ei leita toiduaines või selle pinnal märkimisväärselt pestitsiidijääke või kui nende kasutamine ei ole lubatud või kui liikmesriikide poolt lubatud kasutamiseks ei esitatud vajalikke andmeid või kui kolmandates riikides kasutamiseks ei esitatud asjaomaseid andmeid ning selle tagajärjel leidub ühenduse turul ringlusse lastavates toiduainetes või nende pinnal pestitsiidide jääke.

               (5)

               Komisjoni on teavitatud direktiividega 90/642/EMÜ ja 86/362/EMÜ hõlmatud teatavate pestitsiidide uutest või muutunud kasutusviisidest. See puudutab metüülkresoksiimi, tsüromasiini, bifentriini, metalaksüüli ja asoksüstrobiini.

               (6)

               Tarbijate eluaegset kokkupuudet kõnealuste pestitsiididega selliste toiduainete kaudu, mis võivad sisaldada nende pestitsiidide jääke, on hinnatud ja mõõdetud vastavalt ühenduses kasutatavatele menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Tervishoiuorganisatsiooni avaldatud juhiseid. (4) On välja arvutatud, et asjaomased jääkide piirnormid tagavad, et aktsepteeritavat päevadoosi ei ületa.

               (7)

               Kättesaadava teabe hindamine on näidanud, et akuutset etalonannust ei nõuta ja seetõttu ei ole lühiajaline hinnang vajalik.

               (8)

               Seepärast on asjakohane kehtestada nende taimekaitsevahendite jääkide uued piirmäärad.

               (9)

               Selliste ajutiste piirnormide kehtestamine või muutmine ühenduse tasandil ei takista liikmesriikidel kehtestada ajutisi metalaksüüli jääkide piirnorme vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f ja sama direktiivi VI lisale. Nelja aastat peetakse metalaksüüli ja metalaksüül-M-i edasikasutamise lubamiseks piisavaks. Pärast seda peaksid ühenduse ajutised jääkide piirnormid muutuma lõplikuks.

               (10)

               Seetõttu tuleks direktiive 90/642/EMÜ ja 86/362/EMÜ vastavalt muuta.

               (11)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 86/362/EMÜ II lisa A osa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi I lisale.
   Artikkel 2
   Direktiivi 90/642/EMÜ II lisa A osa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi II lisale.
   Artikkel 3
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 9. mail 2006. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 10. maist 2006.
   Kui liikmesriigid võtavad need normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile vastavalt käesolevale direktiivile kohandatud tähtsamate õigus- ja haldusnormide teksti.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 8. november 2005

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 221, 7.8.1986, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2005/48/EÜ (ELT L 219, 24.8.2005, lk 29).

      (2)  EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/48/EÜ.

      (3)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2005/34/EÜ (ELT L 125,18.5.2005, lk 5).

      (4)  Juhised pestitsiidijääkide toidu kaudu omandamise hindamiseks (läbi vaadatud), mille on koostanud GEMS/Food Programme koostöös pestitsiidijääkide Codex komiteega, avaldatud Maailma Tervishoiuorganisatsiooni poolt 1997. aastal (WHO/FSF/FOS/97.7).
   I LISA
   Direktiivi 86/362/EMÜ II lisa A osa Metalaksüüli rida asendatakse järgmisega:

                  Pestitsiidide jäägid

                  Piirnorm (mg/kg)

                  “Metalaksüül, sh muud seda moodustavate isomeeride segud, k.a metalaksüül-M (isomeeride summa)

                  0,05 (1)
                      (2)

                  TERAVILI

      (1)  Alumine määramispiir.

      (2)  Näitab, et jääkide piirnormid on kehtestatud ajutiselt vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f.”
   II LISA
   Direktiivi 90/642/EMÜ II lisa A osas asendatakse metüülkresoksiimi, tsüromasiini, bifentriini, metalaksüüli ja asoksüstrobiini read järgmisega:

                  Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

                  Rühmad ja üksiktoodete näited, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme

                  Metüülkresoksiim

                  Tsüromasiin

                  Bifentriin

                  Metalaksüül, sh muud seda moodustavate isomeeride segud, k.a metalaksüül-M (isomeeride summa)

                  Soksüstrobiin

            “1.   Värsked, kuivatatud või külmutamise teel säilitatud kuumtöötlemata suhkrulisandita puuviljad; pähklid

                              i)

                              TSITRUSVILJAD

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                  0,1

                  0,5 (2)

                  1

                  Greip

                  Sidrunid

                  Laimid

                  Mandariinid (sh klementiinid ja samalaadsed hübriidid)

                  Apelsinid

                  Pomelod

                  Muud

                              ii)

                              PÄHKLIPUU VILJAD (koorega või ilma)

                  0,1 (1)

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)
                      (2)

                  0,1 (1)

                  Mandlid

                  Brasiilia pähklid

                  Kašupähklid

                  Kastanid

                  Kookospähklid

                  Sarapuupähklid

                  Makadaamiapähklid

                  Pekaanipähklid

                  Piiniapähklid

                  Pistaatsiad

                  Kreeka pähklid

                  Muud

                              iii)

                              ÕUNVILJAD

                  0,2

                  0,05 (1)

                  0,3

                  1 (2)

                  0,05 (1)

                  Õunad

                  Pirnid

                  Küdooniad

                  Muud

                              iv)

                              LUUVILJAD

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                  0,2

                  0,05 (1)
                      (2)

                  0,05 (1)

                  Aprikoosid

                  Kirsid

                  Virsikud (sh nektariinid ja samalaadsed hübriidid)

                  Ploomid

                  Muud

                              v)

                              MARJAD JA VÄIKSED PUUVILJAD

                  0,05 (1)

                              a)

                              Laua- ja veiniviinamarjad

                  1

                  0,2

                  2

                  Lauaviinamarjad

                  2 (2)

                  Veiniviinamarjad

                  1 (2)

                              b)

                              Maasikad (va metsmaasikad)

                  1

                  0,5

                  0,5 (2)

                  2

                              c)

                              Koguviljad (va metsamarjad)

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)
                      (2)

                  Murakad

                  0,3

                  3

                  Põldmurakad

                  Logani murakad

                  Vaarikad

                  0,3

                  3

                  Muud

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                              d)

                              Muud väikesed puuviljad ja marjad (välja arvatud metsamarjad)

                  0,05 (1)
                      (2)

                  0,05 (1)

                  Mustikad

                  Jõhvikad

                  Sõstrad (punased, mustad ja valged)

                  1

                  Karusmarjad

                  1

                  Muud

                  0,05 (1)

                              e)

                              Metsamarjad ja metsapuuviljad

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)
                      (2)

                  0,05 (1)

                              vi)

                              MUUD PUUVILJAD

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)
                      (2)

                  Avokaadod

                  Banaanid

                  0,1

                  2

                  Datlid

                  Viigimarjad

                  Kiivid

                  Kääbusapelsinid

                  Litšid

                  Mangod

                  0,2

                  Oliivid

                  0,2

                  Papaia

                  0,2

                  Granadillid

                  Ananassid

                  Granaatõunad

                  Muud

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

            2.   Värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatud köögiviljad

                              i)

                              JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILJAD

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                  Söögipeet

                  Porgandid

                  0,2

                  Kassaava

                  Juurseller

                  0,3

                  Mädarõigas

                  0,2

                  Maapirn

                  Pastinaak

                  0,1 (2)

                  0,2

                  Juurpetersell

                  0,2

                  Redised

                  0,2

                  Aed-piimjuur

                  0,2

                  Maguskartul

                  Kaalikas

                  Naeris

                  Jamss

                  Muud

                  0,05 (1)
                      (2)

                  0,05 (1)

                              ii)

                              SIBULKÖÖGIVILJAD

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                  Küüslauk

                  0,5 (2)

                  Sibulad

                  0,5 (2)

                  Šalott

                  0,5 (2)

                  Talisibulad

                  0,2 (2)

                  2

                  Muud

                  0,05 (1)
                      (2)

                  0,05 (1)

                              iii)

                              VILIKÖÖGIVILI

                              a)

                              Maavitsalised

                  0,2

                  2

                  Tomat

                  0,5

                  0,2 (2)

                  Piprad

                  1

                  0,5 (2)

                  Baklažaanid

                  0,5

                  Muud

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)
                      (2)

                              b)

                              Kõrvitsalised – söödava koorega

                  0,05 (1)

                  1

                  0,1

                  1

                  Kurk

                  0,5 (2)

                  Kornišonid

                  Kabatšokid

                  Muud

                  0,05 (1)
                      (2)

                              c)

                              Kõrvitsalised – mittesöödava koorega

                  0,2

                  0,05 (1)

                  0,5

                  Melonid

                  0,3

                  0,2 (2)

                  Patissonid

                  Arbuusid

                  0,3

                  0,2 (2)

                  Muud

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)
                      (2)

                              d)

                              Suhkrumais

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)
                      (2)

                  0,05 (1)

                              iv)

                              KAPSASKÖÖGIVILJAD

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                              a)

                              Õisik-kapsad

                  0,2

                  0,1 (2)

                  0,5

                  Spargelkapsas (sealhulgas asparkapsas)

                  Lillkapsas

                  Muud

                              b)

                              Peakapsad

                  1

                  0,3

                  Rooskapsas

                  Peakapsas

                  1 (2)

                  Muud

                  0,05 (1)
                      (2)

                              c)

                              Lehtkapsad

                  0,05 (1)

                  5

                  Hiina kapsas

                  Lehtkapsas

                  0,2 (2)

                  Muud

                  0,05 (1)
                      (2)

                              d)

                              Nuikapsas

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)
                      (2)

                  0,2

                              v)

                              LEHTKÖÖGIVILI JA VÄRSKED MAITSETAIMED

                  0,05 (1)

                              a)

                              Salat ja muu selline

                  15

                  2

                  3

                  Salatkress

                  Põldkännak

                  Salat

                  2 (2)

                  Eskariool (laialehine endiivia)

                  1 (2)

                  Muud

                  0,05 (1)
                      (2)

                              b)

                              Spinat ja muu selline

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)
                      (2)

                  0,05 (1)

                  Spinat

                  Lehtpeet (mangold)

                  Muud

                              c)

                              Ürt-allikkress

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)
                      (2)

                  0,05 (1)

                              d)

                              Salatsigur

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                  0,3 (2)

                  0,2

                              e)

                              Maitsetaimed

                  0,05 (1)

                  1 (2)

                  3

                  Aed-harakputk

                  Murulauk

                  Petersell

                  Lehtseller

                  Muud

                              vi)

                              KAUNKÖÖGIVILI (värske)

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)
                      (2)

                  Oad (kaunadega)

                  0,5

                  1

                  Oad (kaunadeta)

                  0,2

                  Herned (kaunadega)

                  0,1

                  0,5

                  Herned (kaunadeta)

                  0,2

                  Muud

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                              vii)

                              VARSKÖÖGIVILI (värske)

                  0,05 (1)

                  Spargel

                  Hispaania artišokk

                  Seller

                  2

                  5

                  Apteegitill

                  Artišokk

                  2

                  1

                  Porrulauk

                  0,2 (2)

                  0,1

                  Rabarber

                  Muud

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)
                      (2)

                  0,05 (1)

                              viii)

                              SEENED

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)
                      (2)

                  0,05 (1)

                              a)

                              Kultuurseened

                  5

                              b)

                              Metsaseened

                  0,05 (1)

                              3.

                              Kaunviljad

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)
                      (2)

                  0,1

                  Oad

                  Läätsed

                  Herned

                  Muud

                              4.

                              Õliseemned

                  0,1 (1)

                  0,05 (1)

                  0,1 (1)

                  0,1 (1)
                      (2)

                  Linaseemned

                  Maapähklid

                  Mooniseemned

                  Seesamiseemned

                  Päevalilleseemned

                  Rapsiseemned

                  0,5

                  Sojaoad

                  0,5

                  Sinepiseemned

                  Puuvillaseemned

                  Muud

                  0,05 (1)

                              5.

                              Kartul

                  0,05 (1)

                  1

                  0,05 (1)

                  0,05 (1)
                      (2)

                  0,05 (1)

                  Varajane kartul

                  Säilituskartul

                              6.

                              Tee (kuivatatud lehed ja varred, kääritatud või muul viisil töödeldud, Camellia sinensis)

                  0,1 (1)

                  0,05 (1)

                  5

                  0,1 (1)
                      (2)

                  0,1 (1)

                              7.

                              Humal (kuivatatud), kaasa arvatud humalakäbi graanulid ja kontsentreerimata pulber

                  0,1 (1)

                  0,05 (1)

                  10

                  10 (2)

                  20

      (1)  Alumine määramispiir.

      (2)  Näitab, et jääkide piirnormid on kehtestatud ajutiselt vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f.”


title: Komisjoni direktiiv 2003/113/EÜ, 13. detsember 2003, millega muudetakse nõukogu direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ (vastavalt teraviljas, loomses toidus ja teatavates taimset päritolu saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta) lisasidEMPs kohaldatav tekst

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32003L0113

Euroopa Liidu Teataja L 324 , 11/12/2003 Lk 0024 - 0035

		Komisjoni direktiiv 2003/113/EÜ,13. detsember 2003,millega muudetakse nõukogu direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ (vastavalt teraviljas, loomses toidus ja teatavates taimset päritolu saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta) lisasid(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/362/EMÜ teraviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidijääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, [1] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2003/62/EÜ, [2] eriti selle artiklit 10,võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/363/EMÜ, millega kehtestatakse loomset päritolu toiduainetes ja nende pinnal esinevate pestitsiidijääkide lubatud piirnormid, [3] viimati muudetud direktiiviga 2003/60/EÜ, [4] eelkõige selle artiklit 10,võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiivi 90/642/EMÜ teatavates taimsetes saadustes, kaasa arvatud puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta, [5] viimati muudetud direktiiviga 2003/69/EÜ, [6] eriti selle artiklit 7,võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, [7] viimati muudetud direktiiviga 2003/84/EÜ, [8] eriti selle artikli 4 lõike 1 punkti f,ning arvestades järgmist:(1) Olemasolevad toimeained 2,4-DB, linuroon ja pendimetaliin kanti komisjoni direktiiviga 2003/31/EÜ [9] nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.(2) Uued toimeained imasamoks, oksasulfuroon, etoksüsulfuroon, foraamsulfuroon, oksadiargüül ja tsüatsofamiid kanti komisjoni direktiiviga 2003/23/EÜ [10] nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.(3) Asjaomane toimeaine on direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kantud kavandatud kasutusviisi kohta esitatud teabe hindamise alusel. Teatavad liikmesriigid on esitanud asjaomase teabe vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f. Olemasolev teave on läbi vaadatud ning see on piisav, et lubada kindlaks määrata teatavate jääkide piirnormid.(4) Kui ei ole kehtestatud ühenduse piirnormi või ajutist jääkide piirnormi, peavad liikmesriigid enne kõnealuseid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubamist kehtestama ajutised siseriiklikud piirnormid vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f.(5) Asjaomaste toimeainete lisamisega direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse vormistati nende toimeainete tehnilised ja teaduslikud hinnangud komisjoni aruannetena. Nimetatud toimeainete hindamisaruanded vormistati nimetatud kuupäevadel punktide 1 ja 2 all märgitud komisjoni direktiivides. Need aruanded määrasid kindlaks nimetatud toimeainete aktsepteeritava päevadoosi (ADI) ja vajaduse korral akuutse standarddoosi. Tarbijate eluaegset kokkupuutumist asjaomase toimeainega on mõõdetud ja hinnatud vastavalt ühenduse menetlustele. Samuti on arvesse võetud Maailma Tervishoiuorganisatsiooni juhiseid [11] ja taimede teaduskomitee arvamust [12] kasutatava metoodika kohta. Järelduste kohaselt ei põhjusta kavandatud jääkide piirnormid kõnealuste aktsepteeritavate päevadooside ja akuutsete standarddooside ületamist.(6) Tarbijate nõuetekohaseks kaitsmiseks kokkupuute eest taimekaitsevahendite loata kasutamisest tekkinud jääkainetega kehtestatakse ajutiseks jääkide piirnormiks asjakohastele toote ja pestitsiidi kombinatsioonidele alumine määramispiir.(7) Selliste ajutiste piirnormide kehtestamine ühenduse tasandil ei takista liikmesriikidel kehtestada ajutisi jääkide piirnorme vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f ja nimetatud direktiivi VI lisale. Nelja aastat peetakse asjaomase toimeaine edasiste kasutusviiside lubamiseks piisavaks. Pärast seda peaksid jääkide piirnormid muutuma lõplikuks.(8) Kõik kõnealuste taimekaitsevahendite kasutamisest tekkinud jäägid tuleb lisada direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisadesse, et oleks võimalik nõuetekohaselt jälgida ja kontrollida nende kasutamist ning kaitsta tarbijat. Seepärast tuleks vastavalt muuta direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisasid.(9) Käesolev direktiiv on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesoleva direktiivi I lisas esitatud 2,4-DB, linurooni, pendimetaliini, imasamoksi, oksasulfurooni, etoksüsulfurooni, foraamsulfurooni, oksadiargüüli ja tsüatsofamiidi jääkide piirnormid lisatakse direktiivi 86/362/EMÜ II lisa A ossa.Artikkel 2Käesoleva direktiivi II lisas esitatud pendimetaliini jääkide piirnormid lisatakse direktiivi 86/363/EMÜ II lisa A ossa. Käesoleva direktiivi III lisas esitatud 2,4-DB ja oksasulfurooni jääkide piirnormid lisatakse direktiivi 86/363/EMÜ II lisa B ossa.Artikkel 3Käesoleva direktiivi IV lisas esitatud 2,4-DB, linurooni, pendimetaliini, imasamoksi, oksasulfurooni, etoksüsulfurooni, foraamsulfurooni, oksadiargüüli ja tsüatsofamiidi jääkide piirnormid lisatakse direktiivi 90/642/EMÜ II lisasse.Artikkel 4Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt kuue kuu jooksul pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 4. juunist 2003.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 5Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 3. detsember 2003Komisjoni nimelkomisjoni liigeDavid Byrne[1] EÜT L 221, 7.8.1986, lk 37.[2] EÜT L 154, 21.6.2003, lk 70.[3] EÜT L 221, 7.8.1986, lk 43.[4] EÜT L 155, 24.6.2003, lk 15.[5] EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71.[6] EÜT L 175, 15.7.2003, lk 37.[7] EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.[8] EÜT L 247, 30.9.2003, lk 20.[9] EÜT L 101, 23.4.2003, lk 3.[10] EÜT L 81, 28.3.2003, lk 39.[11] Juhised pestitsiidide jääkide toidu kaudu omandamise hindamiseks (läbi vaadatud), mille on koostanud GEMS/Food Programme koostöös pestitsiidide jääkide Codex komiteega, avaldanud Maailma Tervishoiuorganisatsioon 1997. aastal (WHO/FSF/FOS.97.7).[12] Taimede teaduskomitee arvamus nõukogu direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisade muutmisega seotud küsimuste kohta (Taimede teaduskomitee avaldatud arvamus, 14. juuli 1998) (http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/index_en.html).--------------------------------------------------I LISANende üksiktoodete rühmad ja näited, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme | Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg) |2,4-DB | Linuroon | Imasamoks | Pendimetaliin | Oksasulfuroon | Etoksüsulfuroon | Foraamsulfuroon | Oksadiargüül | Tsüatsofamiid |TERAVILI | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,01 | 0,01 | 0,02 |Oder | | | | | | | | | |Tatar | | | | | | | | | |Mais | | | | | | | | | |Hirss | | | | | | | | | |Kaer | | | | | | | | | |Riis | | | | | | | | | |Rukis | | | | | | | | | |Sorgo | | | | | | | | | |Tritikale | | | | | | | | | |Nisu | | | | | | | | | |Muu teravili | | | | | | | | | |--------------------------------------------------II LISAPestitsiidide jäägid | Piirnorm mg/kg (ppm) |I lisas rubriikides ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 ja 1602 nimetatud lihas, lihavalmististes, rupsis ja loomses rasvas sisalduva rasva puhul | I lisas rubriigis 0401 nimetatud lehmatoorpiima ja täispiima puhul; muude rubriikidesse 0401, 0402, 0405 00 ja 0406 kuuluvate toiduainete puhul | I lisas rubriikide 0407 00 ja 0408 loetletud värskete koorega munade, linnumunade ja munarebude puhul |Pendimetaliin | 0,051 | 0,05 | 0,05 |--------------------------------------------------III LISAPestitsiidide jäägid | Piirnorm mg/kg (ppm) |I lisas rubriikides ex 0201, 0202, 0203, 0204, 02050000, 0206, 0207, ex 0208, 020900, 0210, 160100 ja 1602 nimetatud liha (sh rasva), lihatoodete, rupsi ja loomse rasva puhul | I lisas rubriikides 0401, 0402, 040500 ja 0406 nimetatud piima ja piimatoodete puhul | I lisas rubriikides 040700 ja 0408 loetletud värskete koorega munade, linnumunade ja munarebude puhul |2,4-DB | 0,05, liha, 0,1 maks, neerud | 0,01 | 0,05 |Oksasulfuroon | 0,05 | | |--------------------------------------------------IV LISANende üksiktoodete rühmad ja näited, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme | 2,4-DB | Linuroon | Pendimetaliin | Imasamoks | Oksasulfuroon | Etoksüsulfuroon | Foraamsulfuroon | Oksadiargüül | Tsüatsofamiid |1.Puuvili, värske, kuivatatud või kuumtöötlemata, külmutatud, suhkrulisandita; pähklid | | 0,05 | | | | | | | 0,01 |i)TSITRUSVILJADGreipfruudid | | | | | | | | | |Sidrunid | | | | | | | | | |Laimid | | | | | | | | | |Mandariinid (sh klementiinid ja samalaadsed hübriidid) | | | | | | | | | |Apelsinid | | | | | | | | | |Pomelid | | | | | | | | | |Muud | | 0,05 | | | | | | | 0,01 |ii)PÄHKLIPUUDE VILJAD (koortega või koorteta)Mandlid | | | | | | | | | |Brasiilia pähklid | | | | | | | | | |Kašupähklid | | | | | | | | | |Kastanid | | | | | | | | | |Kookospähklid | | | | | | | | | |Sarapuupähklid | | | | | | | | | |Makadaamiapähklid | | | | | | | | | |Pekaanipähklid | | | | | | | | | |Piiniapähklid | | | | | | | | | |Pistaatsiad | | | | | | | | | |Kreeka pähklid | | | | | | | | | |Muud | | 0,05 | | | | | | | 0,01 |iii)ÕUNVILJADÕunad | | | | | | | | | |Pirnid | | | | | | | | | |Aivad | | | | | | | | | |Muud | | 0,05 | | | | | | | 0,01 |iv)LUUVILJADAprikoosid | | | | | | | | | |Kirsid | | | | | | | | | |Virsikud (sh nektariinid ja samalaadsed hübriidid) | | | | | | | | | |Ploomid | | | | | | | | | |Muud | | 0,05 | | | | | | | |v)MARJAD JA VÄIKESED PUUVILJAD | | | | | | | | | 0,5 |a)Laua- ja veiniviinamarjadLauaviinamarjad | | | | | | | | | |Veiniviinamarjad | | | | | | | | | 0,01 |b)Maasikad (v.a metsmaasikad) | | | | | | | | | 0,01 |c)Koguviljad (v.a metsamarjad)Kitsemurakad | | | | | | | | | |Põldmurakad | | | | | | | | | |Logani murakad | | | | | | | | | |Vaarikad | | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | | 0,01 |d)Muud väikesed puuviljad ja marjad (v.a metsamarjad)Mustikad | | | | | | | | | |Jõhvikad | | | | | | | | | |Sõstrad (punased, mustad ja valged) | | | | | | | | | |Karusmarjad | | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | | 0,01 |e)Looduses kasvavad marjad ja viljad | | 0,05 | | | | | | | 0,01 |vi)MUUD VILJADAvokaadod | | | | | | | | | |Banaanid | | | | | | | | | |Datlid | | | | | | | | | |Viigimarjad | | | | | | | | | |Kiivid | | | | | | | | | |Kääbusapelsinid | | | | | | | | | |Litšid | | | | | | | | | |Mangod | | | | | | | | | |Oliivid | | | | | | | | | |Kannatuslille viljad | | | | | | | | | |Ananassid | | | | | | | | | |Papaiad | | | | | | | | | |Muud | 0,05 | | | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,01 p | 0,01 | |2.Köögiviljad, värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatud | | | | | | | | | 0,01 |i)JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILISöögipeet | | 0,2 | 0,2 | | | | | | |Porgand | | 0,5 | | | | | | | |Juurseller | | | 0,2 | | | | | | |Mädarõigas | | | | | | | | | |Maapirn | | 0,2 | 0,2 | | | | | | |Pastinaak | | 0,2 | 0,2 | | | | | | |Juurpetersell | | | | | | | | | |Redis | | | | | | | | | |Aed-piimjuur | | | | | | | | | |Maguskartul | | | | | | | | | |Kaalikas | | | | | | | | | |Naeris | | | | | | | | | |Jamss | | 0,05 | 0,05 | | | | | | |Muud | | 0,05 | 0,05 | | | | | | 0,01 |ii)SIBULKÖÖGIVILIKüüslauk | | | | | | | | | |Sibul | | | | | | | | | |Šalottsibul | | | | | | | | | |Talisibul | | | | | | | | | |Muud | | 0,05 | 0,05 | | | | | | |iii)VILIKÖÖGIVILIa)Maavitsalised | | | | | | | | | 0,2 |Tomat | | | | | | | | | |Punapipar | | | | | | | | | |Baklažaan | | | | | | | | | 0,01 |Muud | | | | | | | | | |b)Kõrvitsalised – söödav koor | | | | | | | | | 0,1 |Kurk | | | | | | | | | |Kornišon | | | | | | | | | |Kabatšokk | | | | | | | | | 0,01 |Muud | | | | | | | | | 0,1 |c)Kõrvitsalised – mittesöödav koorMelonid | | | | | | | | | |Patissonid | | | | | | | | | |Arbuusid | | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | | 0,01 |d)Suhkrumais | | 0,05 | 0,05 | | | | | | 0,01 |iv)KAPSASKÖÖGIVILIa)Õisik-kapsasSpargelkapsas | | | | | | | | | |Lillkapsas | | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | | |b)PeakapsadRooskapsas | | | | | | | | | |Peakapsas | | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | | |c)LehtkapsadHiina kapsas | | | | | | | | | |Lehtkapsas | | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | | |d)Nuikapsas | | | 0,05 | | | | | | 0,01 |v)LEHTKÖÖGIVILI JA VÄRSKED MAITSETAIMED | | 0,05 | | | | | | | |a)Salat ja muu sarnaneSalatkress | | | | | | | | | |Põldkännak | | | | | | | | | |Salat | | | | | | | | | |Eskariool | | | | | | | | | |Muud | | 0,05 | | | | | | | |b)Spinat ja muu sarnaneSpinat | | | | | | | | | |Lehtpeet (mangold) | | | | | | | | | |Muud | | 0,05 | | | | | | | |c)Ürt-allikkerss | | 0,05 | | | | | | | |d)Salatsigur | | | | | | | | | |e)MaitsetaimedAed-harakputk | | | | | | | | | |Murulauk | | 1 | | | | | | | |Petersell | | 1 | | | | | | | |Lehtseller | | 0,05 | | | | | | | |Muud | | | 0,2 p | | | | | | 0,01 |vi)KAUNKÖÖGIVILI (värske)Oad (kaunadega) | | 0,1 | | | | | | | |Oad (kaunadeta) | | | | | | | | | |Herned (kaunadega) | | 0,1 | | | | | | | |Herned (kaunadeta) | | 0,05 | | | | | | | |Muud | | | 0,05 | | | | | | 0,01 |vii)VARSKÖÖGIVILI (värske)Spargel | | | | | | | | | |Hispaania artišokk | | 0,1 | | | | | | | |Seller | | | | | | | | | |Apteegitill | | | | | | | | | |Artišokk | | | | | | | | | |Porrulauk | | | | | | | | | |Rabarber | | 0,05 | | | | | | | |Muud | | 0,05 | 0,05 | | | | | | 0,01 |viii)SEENEDa)Kultuurseened | | | | | | | | | |b)Looduses kasvavad seened | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,01 | 0,01 | 0,01 |3.KAUNVILJADOad | | | | | | | | | |Läätsed | | | | | | | | | |Herned | | | | | | | | | |Muud | 0,05 | 0,1 | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,01 | 0,01 | 0,02 |4.ÕLISEEMNEDLinaseeme | | | | | | | | | |Maapähklid | | | | | | | | | |Unimagunaseemned | | | | | | | | | |Seesamiseemned | | | | | | | | | |Päevalilleseemned | | | | | | | | | |Rapsiseemned | | | | | | | | | |Soja | | | | | | | | | |Sinepiseemned | | | | | | | | | |Puuvillaseemned | | | | | | | | | |Muud | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,01 | 0,01 | 0,01 |5.KARTULVarajane kartul | | | | | | | | | |Söögikartul | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,02 |6.TEE (Camellia sinensis'e kuivatatud lehed ja varred, kääritatud või muul viisil töödeldud) | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,02 |7.HUMAL (kuivatatud), kaasa arvatud humalakäbi graanulid ja kontsentreerimata pulber | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,02 |--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/36/EÜ, 21. aprill 2004, ühenduse lennujaamu kasutavate kolmandate riikide õhusõidukite ohutuse kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32004L0036

Euroopa Liidu Teataja L 143 , 30/04/2004 Lk 0076 - 0086

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/36/EÜ,21. aprill 2004,ühenduse lennujaamu kasutavate kolmandate riikide õhusõidukite ohutuse kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]pärast konsulteerimist regioonide komiteega,toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras [3] ja vastavalt lepituskomitees 26. novembril 2004. aastal heaks kiidetud ühistekstilening arvestades järgmist:(1) Euroopa Parlamendi poolt 15. veebruaril 1996. aastal vastu võetud resolutsioonis Dominikaani Vabariigi rannikul toimunud lennuõnnetuse kohta [4] rõhutatakse vajadust, et ühendus peaks võtma aktiivsema seisukoha ja töötama välja strateegia, mis tõstaks õhutransporti kasutavate või lennujaamade läheduses elavate ühenduse kodanike ohutust.(2) Komisjon on esitanud Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatise pealkirjaga "Ühenduse lennundusohutuse tõhustamise strateegia määratlemine".(3) Nimetatud teatises on selgelt öeldud, et ohutust võib tõhusalt suurendada, tagades õhusõidukite täieliku vastavuse 7. detsembril 1944. aastal Chicagos allkirjastatud rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni (edaspidi "Chicago konventsioon") lisades sisalduvatele rahvusvahelistele ohutusstandarditele.(4) Selleks, et luua ja säilitada Euroopas kõrge ning ühtne tsiviillennunduse ohutuse tase, tuleks ühenduses kehtestada ühtne lähenemisviis rahvusvaheliste ohutusstandardite tõhusaks rakendamiseks. Selleks on vaja ühtlustada liikmesriikides asuvates lennujaamades maanduvate kolmandate riikide õhusõidukite rambikontrolli eeskirju ja korda.(5) Konkurentsi moonutamist aitab vältida liikmesriikide ühtne lähenemisviis rahvusvaheliste ohutusstandardite tõhusal rakendamisel. Ühine seisukoht kolmandate riikide õhusõidukite kohta, mis ei vasta rahvusvahelistele ohutusstandarditele, tugevdab liikmesriikide positsiooni.(6) Liikmesriikides maanduvat õhusõidukit tuleb kontrollida, kui kahtlustatakse, et see ei vasta rahvusvahelistele ohutusstandarditele.(7) Konkreetse kahtluse puudumisel võib läbi viia ka pistelisi kontrolle, tingimusel et järgitakse ühenduse ning rahvusvahelisi seadusi. Eelkõige tuleb sellised kontrollid teha kedagi diskrimineerimata.(8) Tuleks tõhustada nende õhusõidukite kontrolli, mille puhul on varem korduvalt tuvastatud puudusi, või nendele lennuettevõtjatele kuuluvate õhusõidukite kontrolli, kelle õhusõidukid on äratanud sageli tähelepanu.(9) Igas liikmesriigis kogutud teave tuleks teha kättesaadavaks kõikidele teistele liikmesriikidele ja komisjonile, et tagada kõige tõhusam kontroll selle üle, et kolmandate riikide õhusõidukid vastaks rahvusvahelistele ohutusstandarditele.(10) Sel põhjusel on vaja ühenduse tasandil luua kolmandate riikide õhusõidukite hindamise kord ning koostöömehhanismid liikmesriikide pädevate asutuste vaheliseks teabevahetuseks.(11) Ohutusega seotud teabe tundlikkuse tõttu on vaja, et liikmesriigid võtavad kooskõlas oma siseriiklike seadustega vajalikud meetmed, et tagada nende poolt saadud teabe nõuetekohane salastatus.(12) Ilma et see piiraks üldsuse õigust pääseda juurde komisjoni dokumentidele, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruses (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele, [5] peaks komisjon vastu võtma meetmed sellise teabe levitamiseks huvitatud isikutele ning sätestama sellega seotud tingimused.(13) Õhusõidukid, mille puhul on vajalikud parandusmeetmed, peaksid juhul, kui tuvastatud puudused ohustavad ilmselgelt ohutust, saama lendamiskeelu seniks, kuni rahvusvaheliste ohutusstandardite rikkumised on kõrvaldatud.(14) Olukord lennujaamas, kus kontrollimine läbi viiakse, võib olla selline, et pädev asutus peab lubama õhusõidukil lennata sobivasse lennujaama, tingimusel et ohutu lendamise tingimused on siiski täidetud.(15) Selleks, et komisjon saaks viia ellu oma ülesandeid käesoleva direktiivi alusel, peaks teda abistama nõukogu 16. detsembri 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 3922/91 (tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses) [6] artikliga 12 asutatud komitee.(16) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlus [7].(17) Komisjon peaks andma määruse (EMÜ) nr 3922/91 artikliga 12 loodud komitee käsutusse muude ühenduse meetmete kohaselt kogutud ja konkreetseid juhtumeid käsitlevad sellised statistilised andmed ja teabe, mis võivad olla asjakohased tsiviillennunduse ohutust ohustavate puuduste tuvastamisel.(18) On vaja võtta arvesse Ühinenud Lennuametite (JAA) ja Euroopa tsiviillennunduskonverentsi (ECAC) raames toimivat koostööd ja teabevahetust. Lisaks sellele tuleks võimalikult maksimaalselt kasutada olemasolevaid teadmisi, mis on saadud välismaiste õhusõidukite ohutushinnangu (SAFA) menetluste käigus.(19) Arvesse tuleks võtta Euroopa Lennundusohutusameti (EASA) rolli tsiviillennunduse ohutuspoliitikas, sealhulgas selliste menetluste sätestamisel, mille eesmärk on saavutada ning säilitada Euroopas kõrge ning ühtne tsiviillennunduse ohutuse tase.(20) 2. detsembril 1987 leppisid Hispaania Kuningriik ja Ühendkuningriik mõlema riigi välisministri ühisdeklaratsioonis Londonis kokku korras, mis suurendaks koostööd Gibraltari lennujaama kasutamisel, ent see kord pole veel jõustunud,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Kohaldamisala ja eesmärk1. Euroopas tsiviillennunduse ohutuse kõrge ja ühtse taseme saavutamise ja säilitamise ühenduse üldise strateegia raames kehtestatakse käesoleva direktiiviga ühtne lähenemisviis rahvusvaheliste ohutusstandardite tõhusaks rakendamiseks ühenduses, ühtlustades liikmesriikides asuvates lennujaamades maanduvate kolmandate riikide õhusõidukite rambikontrolli eeskirju ja korda.2. Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide õigust viia läbi käesoleva direktiiviga hõlmamata kontrolle ja anda oma lennuväljadele maanduvale mis tahes õhusõidukile lennukeeld, keelata selle tegevus või kehtestada selle suhtes tingimusi vastavalt ühenduse ja rahvusvahelisele seadusele.3. Käesoleva direktiivi reguleerimisalasse ei kuulu Chicago konventsioonis määratletud riiklikud õhusõidukid ning õhusõidukid, mille maksimaalne stardimass on kuni 5700 kg ja mis ei tee kommertslende.4. Käesoleva direktiivi kohaldamisest Gibraltari lennujaama suhtes ei järeldu, et see kahjustaks Hispaania Kuningriigi ja Ühendkuningriigi õiguslikke positsioone nende vaidluses selle territooriumi suveräänsuse üle, kus lennujaam paikneb.5. Selle direktiivi kohaldamine Gibraltari lennujaama suhtes lükatakse edasi selle korra jõustumiseni, mis sisaldub Hispaania Kuningriigi ja Ühendkuningriigi välisministrite 2. detsembril 1987 tehtud ühisdeklaratsioonis. Hispaania ja Ühendkuningriigi valitsused teevad nimetatud jõustumiskuupäeva nõukogule teatavaks.Artikkel 2MõistedKäesolevas direktiivis kasutatakse järgmiseid mõisteid:a) lennukeeld — õhusõidukile antud ametlik keeld lennujaamast lahkumise kohta ning õhusõiduki kinnipidamiseks vajalikud meetmed;b) rahvusvahelised ohutusstandardid — kontrollimise ajal kehtivad Chicago konventsioonis ja selle lisades sisalduvad ohutusstandardid;c) rambikontroll — kolmandate riikide õhusõidukite kontroll kooskõlas II lisaga;d) kolmanda riigi õhusõiduk — õhusõiduk, mida ei kasutata ega käitata liikmesriigi pädeva asutuse kontrolli all.Artikkel 3Teabe kogumineLiikmesriigid loovad artiklis 1 sätestatud eesmärgi saavutamiseks vajalikuks peetava teabe kogumise mehhanismi, sealhulgas:a) olulise ohutusalase teabe, mis põhineb eelkõige:- pilootide aruannetel,- hooldusettevõtjate aruannetel,- vahejuhtumite aruannetel,- liikmesriikide pädevatest asutustest sõltumatute organisatsioonide andmetel,- kaebustel;b) teave pärast rambikontrolli võetud meetmete kohta, näiteks:- õhusõidukile lennukeelu andmine,- õhusõidukile või selle käitajale asjaomasesse liikmesriiki sisenemiskeelu andmine,- vajalikud parandusmeetmed,- kontaktid käitaja päritoluriigi pädeva asutusega;c) järelteave õhusõiduki käitaja kohta, näiteks:- rakendatud parandusmeetmed,- puuduste kordumine.Seda teavet säilitatakse I lisas esitatud standardaruande vormi abil, mis hõlmab kõiki nimetatud aspekte.Artikkel 4Rambikontroll1. Iga liikmesriik võtab kasutusele asjakohased vahendid tagamaks, et mis tahes tema territooriumil asuvas rahvusvahelises lennujaamas maanduvad kolmandate riikide õhusõidukid, mille puhul kahtlustatakse rahvusvaheliste ohutusstandardite eiramist, läbivad rambikontrolli. Sellise korra rakendamisel pööravad pädevad asutused erilist tähelepanu õhusõidukile:- kui on saadud teavet puudulike hooldustingimuste või ilmselgete kahjustuste või puuduste kohta,- mille puhul on saadud teavet selle kohta, et õhusõiduk on sooritanud pärast liikmesriigi õhuruumi sisenemist ebaharilikke manöövreid, mis tekitavad tõsiseid probleeme seoses ohutusega,- kui eelmise rambikontrolli ajal ilmnesid puudused, mis annavad alust tõsisteks kahtlusteks, et õhusõiduk ei vasta rahvusvahelistele ohutusstandarditele, ning kui liikmesriigil on põhjust arvata, et puuduseid ei ole kõrvaldatud,- kui on tõendeid, et registreerimisjärgse riigi pädevad asutused ei teosta nõuetekohast ohutusalast järelevalvet või- kui artikli 3 alusel kogutud teave annab põhjust muretsemiseks käitaja osas või kui sama käitaja kasutatava õhusõiduki eelmise rambikontrolli käigus ilmnesid puudused.2. Liikmesriigid võivad kehtestada eeskirjad rambikontrolli läbiviimiseks pisteliselt, kui konkreetseid kahtlusi ei ole, tingimusel et need eeskirjad vastavad ühenduse ja rahvusvahelistele seadustele. Sellist korda rakendatakse siiski kedagi diskrimineerimata.3. Liikmesriigid tagavad artikli 8 lõike 3 raames valitud asjakohaste rambikontrollide ja teiste järelevalvemeetmete rakendamise.4. Rambikontroll viiakse läbi II lisas kirjeldatud korras ning kasutades rambikontrolli aruandevormi, mis sisaldab vähemalt II lisas sätestatud vormis kirjeldatud andmeid. Rambikontrolli lõpetamisel teavitatakse õhusõiduki komandöri või õhusõiduki käitaja esindajat rambikontrolli tulemustest ja juhul, kui on leitud märkimisväärseid puudusi, saadetakse aruanne õhusõiduki käitajale ja asjaomastele pädevatele asutustele.5. Käesoleva direktiivi alusel rambikontrolli läbiviimisel teeb asjaomane pädev asutus kõik endast oleneva, et vältida kontrollitava õhusõiduki jaoks põhjendamatuid viivitusi.Artikkel 5Teabevahetus1. Liikmesriikide pädevad asutused osalevad vastastikuses teabevahetuses. Selline teave hõlmab pädeva asutuse taotluse korral loetelu asjaomase liikmesriigi lennujaamadest, mis on avatud rahvusvahelisele lennuliiklusele, ning märget igal kalendriaastal igas lennujaamas läbiviidud rambikontrollide ja kolmandate riikide õhusõidukite liikumiste arvu kohta loetelus olevates lennujaamades.2. Kõik artiklis 3 osutatud standardaruanded ja artikli 4 lõikes 4 osutatud rambikontrolli aruanded tehakse viivitamata kättesaadavaks komisjonile ja taotluse korral liikmesriikide pädevatele asutustele ja Euroopa Lennundusohutusametile (EASA).3. Kui standardaruanne näitab võimaliku ohtu turvalisusele või kui rambikontroll näitab, et õhusõiduk ei vasta rahvusvahelistele ohutusstandarditele ja võib kujutada võimalikku ohtu turvalisusele, edastatakse aruanne viivitamata liikmesriikide pädevatele asutustele ja komisjonile.Artikkel 6Teabe kaitsmine ja levitamine1. Liikmesriigid võtavad vastavalt siseriiklikele õigusaktidele vajalikud meetmed, et tagada artikli 5 alusel nende poolt saadud teabe nõuetekohane konfidentsiaalsus. Nad kasutavad seda teavet üksnes käesoleva direktiivi kohaldamise eesmärgil.2. Komisjon avaldab igal aastal kokkuvõtliku aruande, mis tehakse kättesaadavaks üldsusele ja tööstusharu sidusrühmadele, ning mis sisaldab kooskõlas artikliga 5 saadud teabe analüüsi. See analüüs on selge ja kergesti mõistetav ning see näitab, kas oht õhu kaudu reisijate turvalisusele on suurenenud. Analüüsi ei märgita teabe allikat.3. Ilma et see piiraks määrusega (EÜ) nr 1049/2001 ettenähtud üldsuse õigust komisjoni dokumentidele juurde pääseda, võtab komisjon omal algatusel ja artikli 10 lõikes 2 sätestatud korras vastu meetmed lõikes 1 osutatud teabe levitamiseks huvitatud isikutele ja sellega seotud tingimused. Meetmed võivad olla üldised või konkreetsetele isikutele suunatud ning nende aluseks on vajadus:- anda isikutele ja organisatsioonidele teavet, mida nad vajavad tsiviillennunduse ohutuse parandamiseks,- levitada üksnes teavet, mis on kasutajatele tingimata vajalik, et tagada nimetatud teabe nõuetekohane konfidentsiaalsus.4. Kui teavet õhusõiduki puuduste kohta antakse vabatahtlikult, ei märgita artikli 4 lõikes 4 osutatud rambikontrolli aruannetesse sellise teabe allikat.Artikkel 7Õhusõidukile lennukeelu andmine1. Kui rahvusvaheliste ohutusstandardite eiramine on selgelt ohtlik lennuohutusele, peaks õhusõiduki käitaja võtma meetmed, et parandada vead enne lennu väljumist. Kui rambikontrolli teostav pädev asutus ei ole veendunud selles, et parandusmeetmed viiakse läbi enne lennu väljumist, annab ta õhusõidukile kuni ohu kõrvaldamiseni lennukeelu ning teavitab sellest viivitamata käitaja päritoluriigi ning õhusõiduki registreerijariigi pädevaid asutusi.2. Rambikontrolli teostava liikmesriigi pädev asutus võib kooskõlas asjaomase õhusõiduki käitamise eest vastutava riigi või õhusõiduki registreerijariigiga sätestada vajalikud tingimused, mille alusel võib õhusõidukil lubada lennata lennujaama, kus on võimalik vead kõrvaldada. Kui viga mõjutab lennukõlblikkussertifikaadi kehtivust, võib lennukeelu tühistada ainult siis, kui käitaja saab loa riigilt või riikidelt, millest õhusõiduk üle lendab.Artikkel 8Ohutuse suurendamine ja meetmete rakendamine1. Liikmesriigid teatavad komisjonile artiklite 3, 4 ja 5 nõuete rakendamiseks võetud operatiivsetest meetmetest.2. Komisjon võib lõike 1 alusel kogutud teabe põhjal ja kooskõlas artikli 10 lõikes 2 sätestatud korraga võtta asjakohased meetmed, et hõlbustada artiklite 3, 4 ja 5 rakendamist, näiteks:- kehtestada kogutava teabe loetelu,- määrata kindlaks rambikontrolli sisu ja korra,- määrata kindlaks andmete säilitamise ja levitamise vormi,- luua või toetada asjaomaseid asutusi teabe kogumise ja vahetamise jaoks vajalike vahendite juhtimisel või kasutamisel.3. Artiklite 3, 4 ja 5 alusel saadud teabe põhjal ja kooskõlas artikli 10 lõikes 2 osutatud korraga võib teha otsuse asjakohaste rambikontrolli- ja teiste seiremeetmete kohta, eelkõige konkreetse kolmanda riigi käitaja või käitajate meetmete kohta, kuni selle kolmanda riigi pädev asutus võtab vastu rahuldava korra parandusmeetmete jaoks.4. Komisjon võib võtta asjakohased meetmed koostöö tegemiseks kolmandate riikidega ja nende abistamiseks, et tõsta nende riikide pädevust lennundusohutuse kontrollimisel.Artikkel 9Tegevuskeelu andmine või tegevuse suhtes tingimuste seadmineKui liikmesriik otsustab anda oma lennujaamades konkreetse kolmanda riigi käitajale või käitajatele tegevuskeelu või kehtestada nende tegevusele teatud tingimused kuni ajani, mil selle kolmanda riigi pädev asutus kehtestab rahuldava parandusmeetmete korra:a) teatab see liikmesriik komisjoni võetud meetmetest ning komisjon edastab selle teabe teistele liikmesriikidele;b) võib komisjon artikli 10 lõikes 3 osutatud korras teha selliseid soovitusi ning võtta selliseid meetmeid, mida ta peab vajalikuks; komisjon võib lisaks sellele laiendada punkti a alusel teavitatud meetmeid kogu ühendusele pärast seda, kui ta on esitanud kooskõlas artikli 10 lõikes 2 osutatud korraga võetavate meetmete eelnõu.Artikkel 10Komiteemenetlus1. Komisjoni abistab määruse (EMÜ) nr 3922/91 artikli 12 alusel loodud komitee.2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.3. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.4. Komitee võtab vastu oma töökorra.5. Lisaks sellele võib komitee konsulteerida komisjoniga igas muus küsimuses, mis käsitleb käesoleva direktiivi kohaldamist.Artikkel 11RakendamineLiikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid 30. aprilliks 2006. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näeb ette liikmesriik.Artikkel 12Lisade muutmineKäesoleva direktiivi lisasid võib muuta artikli 10 lõikes 2 osutatud korras.Artikkel 13AruanneKomisjon esitab 30. aprilliks 2008 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi kohaldamise, eelkõige artikli 9 kohaldamise kohta, milles muu hulgas võetakse arvesse ühenduse ja rahvusvahelistel aruteludel toimunud arenguid. Sellele aruandele võib lisada ettepanekud käesoleva direktiivi muutmise kohta.Artikkel 14JõustumineKäesolev direktiiv jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 15Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Strasbourg, 21. aprill 2004Euroopa Parlamendi nimelpresidentP. CoxNõukogu nimeleesistujaD. Roche[1] EÜT C 103 E, 30.4.2002, lk 351.[2] EÜT C 241, 7.10.2002, lk 33.[3] Euroopa Parlamendi 3. septembri 2002. aasta arvamus (ELT C 272 E, 13.11.2003, lk 343), nõukogu 13. juuni 2003. aasta ühine seisukoht (ELT C 233 E, 30.9.2003, lk 12) ja Euroopa Parlamendi 9. oktoobri 2003. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Euroopa Parlamendi 1. aprilli 2004. aasta seadusandlik resolutsioon ja nõukogu 30. märtsi 2004. aasta otsus.[4] EÜT C 65, 4.3.1996, lk 172.[5] EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.[6] EÜT L 373, 31.12.1991, lk 4. Määrust on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1592/2002 (EÜT L 240, 7.9.2002, lk 1).[7] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.--------------------------------------------------I LISA+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------II LISAI. Rambikontroll peaks sõltuvalt ajalistest võimalustest hõlmama kõiki järgmiseid aspekte või osa neist.1. Rahvusvaheliste lendude jaoks vajalike dokumentide olemasolu ja kehtivuse kontroll, sealhulgas: registreerimistunnistus, lennuraamat, lennukõlblikkussertifikaat, meeskonna litsentsid, raadioload, reisijate loetelu ja veos.2. Selle kontrollimine, kas lennukimeeskonna koosseis ja kvalifikatsioon vastavad Chicago konventsiooni (ICAO lisad) 1.−6. lisa nõuetele.3. Tegevusega seotud dokumentide (lennuandmed, operatiivne lennuplaan, tehniline logiraamat) kontroll ning samuti lennuks ettevalmistuse kontrollimine, et teha kindlaks, kas lend on ette valmistatud kooskõlas ICAO 6. lisaga.4. Vastavalt ICAO 6. lisale rahvusvahelise lennuliikluse jaoks vajalike dokumentide ja vahendite olemasolu ja olukorra kontrollimine.- Lennuettevõtja sertifikaat- Müra ja heiteid käsitlev sertifikaat- Tegevusjuhend (sealhulgas minimaalse varustuse loetelu) ja lennujuhend- Ohutusvahendid- Salongi turvavarustus- Seadmed, mis on vajalikud konkreetse lennu jaoks, sealhulgas raadioside- ja raadionavigatsiooniaparaadid- Lennuandmete salvestusseadmed.5. Selle kontrollimine, kas õhusõiduki seisund ja selle seadmed (sealhulgas kahjustused ja parandused) tagavad ICAO 8. lisa standardite jätkuva vastavuse.II. Pärast rambikontrolli läbiviimist tuleb koostada kontrolliaruanne, mis peab sisaldama eespool kirjeldatud standardseid üldandmeid ning kontrollitud ühikute loetelu koos märkega iga sellise ühiku puhul leitud mis tahes puuduse kohta ja/või vajaduse korral ka erimärkusi.+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2004/59/EÜ, 23. aprill 2004, millega muudetakse nõukogu direktiivi 90/642/EMÜ selles kehtestatud bromopropülaadi jääkide piirnormide osasEMPs kohaldatav tekst

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32004L0059

Euroopa Liidu Teataja L 120 , 24/04/2004 Lk 0030 - 0038

		Komisjoni direktiiv 2004/59/EÜ,23. aprill 2004,millega muudetakse nõukogu direktiivi 90/642/EMÜ selles kehtestatud bromopropülaadi jääkide piirnormide osas(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiivi 90/642/EMÜ teatavates taimset päritolu saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta, [1] eriti selle artiklit 7,ning arvestades järgmist:(1) Komisjoni 20. novembri 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 2076/2002 nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tähtaja pikendamise kohta ning teatavate toimeainete kõnealuse direktiivi I lisasse kandmata jätmise ja asjaomaseid aineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta [2] on teatavatel liikmesriikidel lubatud hoida kuni 30. juunini 2007 jõus selliste taimekaitsevahendite kasutuslube, mis sisaldavad teatavaid toimeaineid, mille kandmata jätmine nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ [3] I lisasse on kõnealuses määruses sätestatud.(2) Jääkide piirnormid peegeldavad taimede tõhusaks kaitsmiseks vajalike minimaalsete pestitsiidikoguste kasutamist viisil, mis tagab võimalikult väikese ja toksikoloogiliselt lubatava jääkide koguse, eriti hinnangulist toidu kaudu omandamist arvesse võttes.(3) Jääkide piirnormid sätestatakse analüütiliselt määratud alammääraga võrdsel tasemel, kui taimekaitsevahendite lubatud kasutamise tagajärjel ei leita toiduaines või selle pinnal pestitsiidijääke või kui nende kasutamine ei olnud lubatud või kui liikmesriikide poolt lubatud kasutusviiside toetuseks ei esitatud vajalikke andmeid või kui kolmandate riikide selliste kasutusviiside toetuseks, mille tagajärjel leidub pestitsiidide jääke sellistes toiduainetes või nende pinnal, mis võivad siseneda ühenduse turule, ei esitatud vajalikke andmeid(4) Pestitsiidide jääkide piirnorme tuleks pidevalt läbi vaadata. Neid võib muuta, et võtta arvesse uusi kasutusviise ja uut teavet.(5) Teave bromopropülaadi tähtsamate kasutusviiside kohta direktiivi 91/414/EMÜ raames on komisjonile edastatud. Kõnealune teave on piisav, et hinnata Euroopa tarbijate poolt omastatavaid koguseid.(6) Bromopropülaadi kasutusload tuleb tühistada hiljemalt 31. juuliks 2007. Võttes arvesse aega, mis kulub bromopropülaadi jääkide toiduahelast väljumiseks, on asjakohane, et kõnealuste tähtsamate kasutusviisidega seotud ajutised jääkide piirnormid vaadatakse läbi hiljemalt 31. detsembriks 2008.(7) Tarbijate eluaegset kokkupuudet bromopropülaadiga toiduainete kaudu, mis võivad sisaldada kõnealuse pestitsiidi jääke, on kontrollitud ja hinnatud. On välja arvutatud, et muudetud jääkide piirnormid tagavad, et aktsepteeritavat päevadoosi ei ületata.(8) Tarbijate akuutset kokkupuudet bromopropülaadiga iga toiduaine kaudu, mis võib sisaldada kõnealuse pestitsiidi jääke, on kontrollitud ja hinnatud. On välja arvutatud, et muudetud jääkide piirnormid tagavad, et akuutset standarddoosi ei ületata.(9) Seepärast on asjakohane muuta bromopropülaadi jääkide piirnorme.(10) Direktiivi 90/642/EMÜ tuleks seepärast vastavalt muuta.(11) Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 90/642/EMÜ II lisas kehtestatud pestitsiidide jääkide piirnormid bromopropülaadi osas asendatakse käesoleva direktiivi lisas olevate piirnormidega.Artikkel 21. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad hiljemalt 24. oktoobriks 2004 käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid. Liikmesriigid edastavad kõnealuste sätete teksti ning kõnealuste sätete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.Nad kohaldavad kõnealuseid norme hiljemalt alates 25. oktoobrist 2004.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi sätestavad liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 23. aprill 2004Komisjoni nimelkomisjoni liigeDavid Byrne[1] EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/2/EÜ (ELT L 14, 21.1.2004, lk 10).[2] EÜT L 319, 23.11.2002, lk 3. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1336/2003 (ELT L 187, 26.7.2003, lk 21).[3] EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/20/EÜ (ELT L 70, 9.3.2004, lk 32).--------------------------------------------------LISA"Grupid ja näited üksikute saaduste kohta, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme | Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg) |Bromopropülaat |1.Värsked, kuivatatud või külmutamise teel säilitatud kuumtöötlemata suhkrulisandita puuviljad; pähklid | |i)TSITRUSVILJAD | 2 |Greibid | |Sidrunid | |Laimid | |Mandariinid (sealhulgas klementiinid ja muud hübriidid) | |Apelsinid | |Pomelid | |Muud | |ii)PÄHKLIPUU VILJAD (koorega või ilma) | 0,05 |Mandlid | |Parapähklid | |Kašuupähklid | |Kastanid | |Kookospähklid | |Sarapuupähklid | |Makadaamiapähklid | |Pekaanipähklid | |Piiniapähklid | |Pistaatsiapähklid | |Kreeka pähklid | |Muud | |iii)ÕUNVILJAD | 2 |Õunad | |Pirnid | |Küdooniad | |Muud | |iv)LUUVILJAD | 0,05 |Aprikoosid | |Kirsid | |Virsikud (sealhulgas nektariinid ja sarnased hübriidid) | |Ploomid | |Muud | |v)MARJAD JA VÄIKESED PUUVILJAD | |a)Laua- ja veiniviinamarjad | 2 |Lauaviinamarjad | |Veiniviinamarjad | |b)Maasikad (v.a metsmaasikad) | 0,05 |c)Koguviljad (v.a metsamarjad) | 0,05 |Murakad | |Põldmurakad | |Logani murakad | |Vaarikad | |Muud | |d)Teised väikesed puuviljad ja marjad (v.a metsas kasvavad) | 0,05 |Mustikad | |Jõhvikad | |Sõstrad (punased, mustad ja valged) | |Karusmarjad | |Muud | |e)Metsas kasvavad marjad ja puuviljad | 0,05 |vi)MUUD | 0,05 |Avokaadod | |Banaanid | |Datlid | |Viigimarjad | |Kiivid | |Kääbusapelsinid | |Hiina ploomid | |Mangod | |Oliivid | |Kannatuslille viljad | |Ananassid | |Granaatõunad | |Muud | |2.Värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatud köögiviljad | |i)JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILJAD | 0,05 |Söögipeet | |Porgand | |Juurseller | |Mädarõigas | |Maapirn | |Pastinaak | |Juurpetersell | |Redis | |Aed-piimjuur | |Maguskartul | |Kaalikas | |Naeris | |Jamss | |Muud | |ii)SIBULKÖÖGIVILJAD | 0,05 |Küüslauk | |Sibul | |Šalott | |Talisibul | |Muud | |iii)VILIKÖÖGIVILJAD | |a)Maavitsalised | |Tomat | 1 |Paprika | |Baklažaan | |Muud | 0,05 |b)Kõrvitsalised — söödava koorega | 0,05 |Kurk | |Kornišon | |Kabatšokk | |Muud | |c)Kõrvitsalised — mittesöödava koorega | 0,05 |Melon | |Patisson | |Arbuus | |Muud | |d)Suhkrumais | 0,05 |iv)KAPSASKÖÖGIVILJAD | 0,05 |a)Õisikkapsad | |Spargelkapsas (sealhulgas roheline spargelkapsas) | |Lillkapsas | |Muud | |b)b) Peakapsad | |Rooskapsas | |Peakapsas | |Muud | |c)Lehtkapsad | |Hiina kapsas | |Lehtkapsas | |Muud | |d)Nuikapsas | |v)LEHTKÖÖGIVILJAD JA VÄRSKED ÜRDID | 0,05 |a)Salat ja sellelaadsed | |Salatkress | |Põldsalat | |Salat | |Eskariool | |Muud | |b)Spinat ja sellelaadsed | |Spinat | |Lehtpeet | |Muud | |c)Ürt-allikkress | |d)Salatsigur | |e)Ürdid | |Aed-harakputk | |Murulauk | |Petersell | |Lehtseller | |Muud | |vi)KAUNKÖÖGIVILJAD (värsked) | |Aedoad (lüdimata) | 1 |Aedoad (lüditud) | |Herned (lüdimata) | |Herned (lüditud) | |Muud | 0,05 |vii)VARSKÖÖGIVILJAD (värsked) | 0,05 |Spargel | |Hispaania artišokk | |Seller | |Apteegitill | |Artišokk | |Porrulauk | |Rabarber | |Muud | |viii)SEENED | 0,05 |a)Kultuurseened | |b)Metsaseened | |3.Kaunviljad | 0,05 |Oad | |Läätsed | |Herned | |Muud | |4.Õliseemned | 0,1 |Linaseemned | |Maapähklid | |Unimagunaseemned | |Seesamiseemned | |Päevalilleseemned | |Rapsiseemned | |Sojaoad | |Sinepiseemned | |Puuvillaseemned | |Muud | |5.Kartulid | 0,05 |Varajased kartulid | |Söögikartulid | |6.Tee (Camellia sinensis'e kääritatud või kääritamata kuivatatud lehed ja varred) | 0,1 |7.Humalad (kuivatatud), sealhulgas humalakäbi graanulid ja kontsentreerimata pulber | 0,1 |--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 24. juuli 1986, teraviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31986L0362

Euroopa Liidu Teataja L 221 , 07/08/1986 Lk 0037 - 0042 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 21 Lk 0220  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 21 Lk 0220

		Nõukogu direktiiv,24. juuli 1986,teraviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta(86/362/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 43 ja 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:taimekasvatustoodangul on ühenduses väga oluline osa;kõnealuse toodangu saagikust mõjutavad pidevalt kahjulikud organismid ja umbrohi;on väga oluline kaitsta taimi ja taimseid saadusi nende organismide eest mitte üksnes selleks, et takistada saagi vähenemist või koristatud toodete kahjustamist, vaid ka põllumajanduse tootlikkuse suurendamiseks;üks olulisimaid meetodeid, kuidas kaitsta taimi ja taimseid saadusi kõnealuste kahjulike organismide mõju eest, on keemiliste pestitsiidide kasutamine;kõnealustel pestitsiididel ei ole taimede tootmisele üksnes soodne mõju, kuna tegemist on üldjuhul mürkainetega või preparaatidega, millel on kahjulikud kõrvalmõjud;paljud kõnealustest pestitsiididest ja nende ainevahetuse saadustest või lagunemisproduktidest võivad kahjustada taimsete saaduste tarbijaid;kõnealused pestitsiidid ja nendega kaasnevad võimalikud saasteained võivad kujutada endast ohtu keskkonnale;nende ohtude vältimiseks on mitmed liikmesriigid juba kehtestanud teatavate teraviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate jääkide lubatud piirnormid;liikmesriikidevahelised erinevused pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide osas võivad põhjustada kaubandustõkkeid ja takistada seega ühenduses kaupade vaba liikumist;seepärast tuleks kõigepealt kehtestada teatavate teraviljas sisalduvate toimeainete piirnormid, millest tuleb kõnealuste toodete ringlusse laskmisel kinni pidada;lisaks sellele tagab piirnormidest kinnipidamine teravilja vaba ringluse ja tarbijate tervise nõuetekohase kaitsmise;samal ajal peaks liikmesriikidel olema võimalus lubada kontrollida enda territooriumil toodetavas ja tarbitavas teraviljas sisalduvate pestitsiidide jääkide taset järelevalvesüsteemi ja muude asjakohaste meetmete abil, et näha ette sätestatud piirnormidega samaväärsed kaitsemeetmed;erijuhtudel, eelkõige lenduvate vedelate või gaasiliste fumigantide puhul, peaks liikmesriikidel olema lubatud lubada teravilja puhul, mis ei ole nähtud ette koheseks tarbimiseks, sätestatust kõrgemaid piirnorme, tingimusel et viiakse läbi asjakohane kontroll tagamaks, et kõnealuseid tooteid ei tehta lõppkasutajale või tarbijale kättesaadavaks enne, kui kõnealustes toodetes sisalduvad jäägid ei ületa enam lubatud piirnorme;käesolevat direktiivi ei ole vaja kohaldada toodete suhtes, mis on nähtud ette eksportimiseks kolmandatesse riikidesse ning muude toodete kui toiduainete tootmiseks või külvamiseks;liikmesriikidel peaks olema lubatud ajutiselt vähendada sätestatud piirnorme, kui need osutuvad ootamatult inimese või looma tervisele ohtlikeks;sel juhul on asjakohane seada alalise taimetervise komitee raames sisse liikmesriikide ja komisjoni vaheline tihe koostöö;selleks, et tagada kõnealuste toodete ringlusse laskmisel käesoleva direktiivi järgimine, peavad liikmesriigid nägema ette asjakohased kontrollimeetmed;tuleks kehtestada ühenduse proovivõtu- ja analüüsimeetodid, mida oleks võimalik kasutada vähemalt standardmeetoditena;proovivõtu- ja analüüsimeetodid on tehnilised ja teaduslikud küsimused, mis tuleks määrata kindlaks korras, mille kohaselt liikmesriigid ja komisjon teevad alalise taimetervise komitee raames tihedat koostööd;selleks, et pestitsiidide jääkide taset käsitlevat teavet oleks võimalik koguda terves ühenduses, on asjakohane, et liikmesriigid esitavad komisjonile oma kontrollimeetmete tulemuste kohta iga-aastase aruande;ühtse ühenduse süsteemi saavutamiseks peaks nõukogu vaatama käesoleva direktiivi läbi enne 30. juunit 1991,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Ilma, et see piiraks nõukogu 17. detsembri 1973. aasta direktiivi 74/63/EMÜ (söödas sisalduvate soovimatute ainete ja toodete lubatud piirnormide kindlaksmääramise kohta, [4] viimati muudetud direktiiviga 86/354/EMÜ [5]) rakendamist, kohaldatakse käesolevat direktiivi I lisas loetletud teravilja suhtes, juhul kui need tooted võivad sisaldada II lisas loetletud pestitsiidide jääke.Artikkel 21. Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendavad "pestitsiidide jäägid" II lisas loetletud pestitsiidide ja nende ainevahetuse saaduste, lagunemisproduktide või reaktsioonisaaduste jääke, mis sisalduvad artiklis 1 nimetatud toodetes või esinevad nende pinnal.2. Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab "ringlusse laskmine" artiklis 1 nimetatud toodete mistahes tasuta või tasu eest üleandmist.Artikkel 31. Liikmesriigid tagavad, et artiklis 1 nimetatud tooted ei ohusta alates ringlusse laskmise hetkest pestitsiidide jääkide esinemisest tulenevalt inimese tervist.2. Liikmesriigid ei tohi keelata ega takistada artiklis 1 nimetatud toodete oma territooriumil ringlusse laskmist põhjendusel, et need sisaldavad pestitsiidide jääke, kui selliste jääkide kogus ei ületa II lisas kindlaks määratud piirnorme.Artikkel 41. Liikmesriigid näevad ette, et artiklis 1 nimetatud tooted ei tohi sisaldada alates ringlusse laskmise hetkest suuremas koguses pestitsiidide jääke, kui on määratud kindlaks II lisas.2. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada vähemalt pisteliste proovide võtmise teel lõike 1 kohaselt sätestatud piirnormide järgmine.Artikkel 51. Artiklis 1 nimetatud toodete puhul, mis ei ole imporditud kolmandatest riikidest ega nähtud ette saatmiseks teistesse liikmesriikidesse, võivad liikmesriigid erandina artiklist 4 jätkata oma territooriumil juba kehtiva järelevalvesüsteemi kohaldamist pestitsiidide jääkide esinemise kontrollimiseks ja võtta mistahes muid meetmeid, mille abil tagatakse II lisas sätestatud pestitsiidide jääkide piirnormidega samaväärse mõju saavutamine ja hinnatakse ohtu, mida kujutavad kõnealused (mistahes allikast pärit) jäägid toidu kaudu tarbituna inimestele. Sellised meetmed hõlmavad korrapäraseid ja representatiivseid uuringuid, mis käsitlevad kõnealuste pestitsiidide jääkide taset tavalises toiduvalikus.2. Liikmesriigid teatavad teistele liikmesriikidele ja komisjonile kõikidest lõike 1 kohaldamise juhtudest.Artikkel 6Liikmesriigid võivad lubada II lisa B osas loetletud pestitsiidide jääkide sisaldumist artiklis 1 nimetatud toodetes ja esinemist kõnealuste toodete pinnal nimetatud lisas sätestatud kogustest suuremates kogustes, tingimusel et kõnealused tooted ei ole nähtud ette koheseks tarbimiseks ning et asjakohase kontrollisüsteemi abil on tagatud, et kõnealuseid tooteid ei saa anda lõppkasutaja või tarbija (juhul kui need tarnitakse otse neile) käsutusse enne, kui jäägid ei ületa enam B osas kindlaks määratud piirnorme. Liikmesriigid teatavad võetud meetmetest teistele liikmesriikidele ja komisjonile. Kõnealuseid meetmeid kohaldatakse kõikide nendega hõlmatud toodete suhtes, sõltumata toote päritolust.Artikkel 7Liikmesriigid esitavad komisjonile enne iga aasta 1. augustit aruande eelmisel aastal tehtud ametlike kontrollide tulemuste, läbiviidud järelevalve ja muude artikli 4 ja vajaduse korral artikli 5 kohaselt võetud meetmete kohta.Artikkel 81. Kontrollide, järelevalve ning muude artiklis 4 ja vajaduse korral artiklis 5 nimetatud meetmete jaoks vajalikud proovivõtu- ja analüüsimeetodid määratakse kindlaks artiklis 12 sätestatud korras. Vaidluste korral kasutatavate ühenduse analüüsimeetodite olemasolu ei välista muude teaduslikult usaldusväärsete ja võrreldavaid tulemusi andvate meetodite kasutamist liikmesriikide poolt.2. Liikmesriigid teatavad lõike 1 kohaselt kasutatavatest muudest meetoditest teistele liikmesriikidele ja komisjonile.Artikkel 91. Kui liikmesriik leiab, et II lisas kindlaks määratud piirnormid ohustavad inimeste tervist ning et seepärast tuleb võtta kiireid meetmeid, võib asjaomane liikmesriik kõnealuseid piirnorme oma territooriumil ajutiselt vähendada. Sel juhul teatab liikmesriik viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile võetud meetmetest ja nende põhjustest.2. Lõikes 1 kirjeldatud olukorra tekkimise korral otsustatakse artiklis 13 sätestatud korras, kas II lisas sätestatud piirnorme tuleks muuta. Kuni ajani, mil nõukogu või komisjon teeb eespool nimetatud korras otsuse, võib liikmesriik rakendada kehtestatud meetmeid.Artikkel 10Ilma, et see piiraks artikli 9 kohaldamist, võtab nõukogu II lisas kehtestatud piirnormide muudatused, mis on tingitud teaduslikust ja tehnilisest arengust, vastu komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega.Artikkel 11Nõukogu võtab komisjoni ettepanekul ühehäälselt vastu direktiivid, milles sätestatakse mis tahes uute toodete loetelud või artiklis 1 nimetatud toodetes sisalduvate või nende pinnal leiduvate pestitsiidide jääkide loetelud ja piirnormid.Artikkel 121. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab alalise taimetervise komitee (edaspidi "komitee") eesistuja kas omal algatusel või liikmesriigi taotlusel küsimuse viivitamata nimetatud komiteele.2. Liikmesriikide hääli komitees arvestatakse vastavalt asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 sätestatule. Eesistuja ei hääleta.3. Komisjoni esindaja esitab võetavate meetmete eelnõu. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt uuritava küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee kõnealuste meetmete kohta oma arvamuse. Arvamus antakse 54 poolthäälega.4. Kui meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu ja kohaldab neid viivitamata. Kui kavandatud meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või, kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.Kui nõukogu ei ole võtnud meetmeid kolme kuu jooksul pärast seda, kui antud küsimuses tema poole pöörduti, peab kõnealused meetmed vastu võtma komisjon, välja arvatud juhul, kui nõukogu on kõnealused meetmed lihthäälteenamusega tagasi lükanud.Artikkel 131. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab eesistuja kas omal algatusel või liikmesriigi taotlusel asjakohase küsimuse viivitamata komiteele.2. Liikmesriikide hääli komitees arvestatakse vastavalt asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 sätestatule. Eesistuja ei hääleta.3. Komisjoni esindaja esitab võetavate meetmete eelnõu. Komitee esitab kõnealuste meetmete kohta oma arvamuse kahe päeva jooksul. Arvamus antakse 54 poolthäälega.4. Kui meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu ja kohaldab neid viivitamata. Kui kavandatud meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või, kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.Kui nõukogu ei ole võtnud meetmeid 15 päeva jooksul pärast seda, kui antud küsimuses tema poole pöörduti, peab kõnealused meetmed vastu võtma komisjon, välja arvatud juhul, kui nõukogu on kõnealused meetmed lihthäälteenamusega tagasi lükanud.Artikkel 14Käesolevat direktiivi ei kohaldata artiklis 1 nimetatud toodete suhtes, juhul kui asjakohaste tõendite põhjal on võimalik teha kindlaks, et need on nähtud ette:a) eksportimiseks kolmandatesse riikidesse;b) muude toodete kui toiduainete valmistamiseks;c) külvamiseks.Artikkel 15Käesoleva direktiiviga kehtestatud ühenduse süsteemi parandamiseks vaatab nõukogu käesoleva direktiivi uuesti läbi hiljemalt 30. juunil 1991, võttes aluseks komisjoni aruande, millele on vajaduse korral lisatud asjakohased ettepanekud.Artikkel 16Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. juunil 1988. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 17Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 24. juuli 1986Nõukogu nimeleesistujaA. Clark[1] EÜT C 56, 6.3.1980, lk 14.[2] EÜT C 28, 9.2.1981, lk 64.[3] EÜT C 300, 18.11.1980, lk 29.[4] EÜT L 38, 11.2.1974, lk 31.[5] EÜT L 212, 2.8.1986, lk 27.--------------------------------------------------I LISAÜhise tollitariifistiku rubriigi number | Kirjeldus |ex 10.01 | Nisu |10.02 | Rukis |10.03 | Oder |10.04 | Kaer |ex 10.05 | Mais |ex 10.06 | Koorimata riis |ex 10.07 | Tatar, hirss, terasorgo, tritikale ja muu teravili |--------------------------------------------------II LISAA OSAPestitsiidide jäägid | Piirnorm mg/kg (ppm) || |1.Aldriin | eraldi või kombineeritult, väljendatud dieldriinina (HEOD) |2.Dieldriin (HEOD) | 0,01 |3.Kogu anorgaaniline bromiid, väljendatud Br ioonidena | 50 |4.Karbarüül | 1: riis0,5: muu teravili |5.Klordaan (cis- ja trans-isomeeride summa) | 0,02 |6.DDT (DDT-, TDB- ja DDE-isomeeride summa, väljendatud DDT-na | 0,05 |7.Diasinoon | 0,05 |8.1,2-dibrometaan (etüleendibromiid) | 0,01 |9.Diklorofoss | 2 |10.Endosulfaan (alfa- ja beeta-isomeeride ja endosulfaansulfaadi summa, väljendatud endosulfaanina) | 0,2: mais0,1: muu teravili |11.Endriin | 0,01 |12.Heptakloor (heptakloori ja heptakloor epoksiidi summa, väljendatud heptakloorina) | 0,01 |13.Heksaklorobenseen (HCB) | 0,01 |14.Heksaklorotsükloheksaan (HCH)14.1.alfa-isomeer | summa | 0,02 |14.2.beeta-isomeer |14.3.gamma-isomeer (lindaan) | 0,1 |15.Malatioon (malatiooni ja malaksooni summa, väljendatud malatioonina) | 8 |16.Fosfamidoon | 0,05 |17.Püretriinid (püretriinide I ja II, tsineriinide I ja II ning jasmoliinide I ja II summa) | 3 |18.Triklorofoon | 0,1 |Pestitsiidide jäägid | Piirnorm mg/kg (ppm) |1.Bromometaan (metüülbromiid) | 0,1 |2.Süsinikdisulfiid | 0,1 |3.Süsiniktetrakloriid | 0,1 |4.Vesiniktsüaniid, vesiniktsüaniidina väljendatud tsüaniidid | 15 |5.Vesinikfosfiid, vesinikfosfiidina väljendatud fosfiidid | 0,1 |--------------------------------------------------