title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/48/EÜ, 20. juuli 1998, millega muudetakse direktiivi 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31998L0048

Euroopa Liidu Teataja L 217 , 05/08/1998 Lk 0018 - 0026

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/48/EÜ,20. juuli 1998,millega muudetakse direktiivi 98/34/EÜ, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kordEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 100a ja 213,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]toimides asutamislepingu artiklis 189b ettenähtud korras [3]ning arvestades, et:(1) siseturu tõrgeteta toimimise huvides tuleks direktiivi 98/34/EÜ [4] muutmisega tagada, et infoühiskonna teenuseid puudutavad riikide tehnilised standardid ja eeskirjad oleksid tulevikus võimalikult selged ja arusaadavad;(2) asutamislepingu artiklite 59 ja 60 tähenduses kasutavad mitmed teenuseliigid infoühiskonna selliseid võimalusi nagu teenuste pakkumine vahemaa tagant elektroonilisel teel ja teenusesaaja isikliku taotluse alusel;(3) siseturg kui sisepiirideta ala võimaldab nimetatud teenuste pakkujatel arendada piiriülest tegevust oma konkurentsivõime parandamiseks, andes seeläbi kodanikele uusi informatsiooni edastamise ja vastuvõtmise võimalusi piiridest sõltumatult ning andes tarbijatele uusi kaupade ja teenuste hankimise võimalusi;(4) direktiivi 98/34/EÜ kohaldamisala laiendamine ei tohi liikmesriike takistada mitmesuguste infoühiskonnaga kaasaskäivate sotsiaalsete, ühiskondlike ja kultuuriliste mõjudega arvestamisel; tolles infoühiskonna teenuseid puudutavas direktiivis sätestatud menetluskorra järgimine ei tohi mõjutada neid kultuuripoliitilisi meetmeid, eelkõige audiovisuaalses sfääris, mida liikmesriigid võivad ellu viia kooskõlas ühenduse õigusega, arvestades seejuures keelelise mitmekesisuse, konkreetsete rahvuslike ja piirkondlike iseärasuste ning kultuuripärandiga; infoühiskonna arendamine peaks igal juhul tagama Euroopa kodanike juurdepääsu digitaalses keskkonnas pakutavale Euroopa kultuuripärandile;(5) direktiiv 98/34/EÜ ei ole mõeldud kohaldamiseks põhiõigusi puudutavate siseriiklike normide suhtes, nagu seda on sõnavabadust ja eelkõige ajakirjandusvabadust puudutavad põhiseaduse sätted; direktiiv ei ole mõeldud kohaldamiseks kriminaalõiguses; direktiivi ei kohaldata ka krediidiasutuste vaheliste eraõiguslike lepingute, eriti krediidiasutuste vaheliste maksete teostamist puudutavate lepingute suhtes;(6) Euroopa Ülemkogu on rõhutanud vajadust luua infoühiskonna arengu soodustamiseks ühenduse tasandil selge ja kindel raamistik; ühenduse õigus ja eriti siseturgu reguleerivad seadused, mis hõlmavad nii asutamislepingu kui ka teiseste õigusaktide põhimõtteid, juba moodustavad põhilise õigusliku raamistiku nimetatud teenuste arenguks;(7) olemasolevaid, praegu teenustele kehtivaid siseriiklikke norme peaks olema võimalik kohandada infoühiskonna uutele teenustele, kas üldiste huvide paremaks kaitsmiseks või, teisest küljest, nimetatud normide leevendamiseks, kui nende kohaldamine oleks ebaproportsionaalne eesmärgi suhtes, mida nad teenivad;(8) koordineerimiseta ühenduse tasandil võib siseriiklikul tasandil ettenähtav reguleeriv tegevus tuua kaasa piiranguid teenuste vabale liikumisele ja asutamisvabadusele, mis omakorda viiks siseturu uue killustamise, liigse reguleerimise ja õigusaktide kooskõlastamatuseni;(9) üldisi huve teenivate eesmärkide tegelikuks ja tõhusaks kaitsmiseks infoühiskonna arengu tingimustes on vaja ühenduse tasandil koordineeritud lähenemist küsimustele, mis puudutavad selliseid tugeva piiriülese mõjuga tegevusi, nagu on uute teenuste pakkumine;(10) telekommunikatsiooniteenuseid ühenduse tasandil juba ühtlustatakse või mõnel juhul on olemas nende vastastikuse tunnustamise süsteem ja ühenduse olemasolevad õigusaktid näevad ette nende õigusaktide kohandamist tehnoloogilisele arengule ja uute teenuste pakkumisele, pole enamikest telekommunikatsiooniteenuseid puudutavatest siseriiklikest määrustest vaja käesoleva direktiivi kohaselt teavitada, kuna nad kuuluvad direktiivi 98/34/EÜ artikli 10 lõikes 1 või artikli 1 punktis 5 loetletud erandite hulka; ent kuivõrd teatud siseriiklikud sätted, mis puudutavad ühenduse õigusaktidega reguleerimata küsimusi, võivad infoühiskonna teenuste vaba liikumist mõjutada, tuleb neist selles ulatuses siiski teavitada;(11) nimetatud õigusaktide kohandamine materiaalõiguse ulatusliku ja põhjaliku ühtlustamise teel ühenduse tasandil oleks ennatlik infoühiskonna muudes, veel vähetuntud valdkondades, kuna uusi teenuseliike ja nende laadi veel hästi ei tunta, siseriiklikul tasandil pole selles valdkonnas konkreetset reguleerivat tegevust veel ette võetud ning praegu ei saa veel määratleda kohandamise vajadust ja sisu siseturu vajadustest lähtuvalt;(12) seetõttu on oluline säilitada siseturu tõrgeteta toimimine ja hoida ära selle uue killustumise oht, nähes ette informatsiooni edastamist, konsultatsioonide pidamist ja administratiivset koostööd uute seaduseelnõude ja määruste väljatöötamisel; selline kord aitab muu hulgas tõhusalt kohaldada asutamislepingut, eelkõige selle artikleid 52 ja 59, või välja selgitada vajadust kaitsta üldisi huve ühenduse tasandil; asutamislepingu parem kohaldamine tänu sellisele informatsiooni edastamise korrale võimaldab vähendada vajadust ühenduse eeskirjade järgi nii, et neid oleks täpselt nii palju kui tingimata vajalik ja proportsionaalne siseturu ja üldisi huve teenivate eesmärkide kaitsmiseks; see kord lubab ettevõtetel tõhusamalt ära kasutada siseturu eeliseid;(13) direktiiviga 98/34/EÜ püütakse saavutada samu eesmärke ja kirjeldatud kord on nende saavutamiseks kõige tõhusam, kuna ta on kõige väljaarendatum; nimetatud direktiivi rakendamisel saadud kogemusi ja selles sätestatud menetlusi saab kohaldada infoühiskonna teenuseid puudutavate eeskirjaprojektide koostamisel; nimetatud kord on siseriiklikes ametiasutustes juba hästi sisse viidud;(14) vastavalt asutamislepingu artiklile 7a on siseturg sisepiirideta ala, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine, ning direktiiv 98/34/EÜ sätestab ainult administratiivse koostöö korra, ent ei ühtlusta materiaalõigusnorme;(15) seetõttu on direktiivi 98/34/EÜ muutmine selle kohaldamiseks infoühiskonna teenuseid puudutavatele seaduseelnõudele lähenemisviis, mis nimetatud teenuste õiguslikku raamistikku silmas pidades vastab kõige paremini siseturu läbipaistvuse nõuetele;(16) teatamine on vaja sätestada eelkõige selliste eeskirjade jaoks, kus võib eeldada nende edasiarendamist tulevikus; just selliste teenuste kohta, mida pakutakse vahemaa tagant elektroonilisel teel ja teenusesaaja isikliku taotluse põhjal (infoühiskonna teenused), on tõenäoliselt vaja välja töötada, arvestades nende mitmekesisust ning mahu kasvu lähiajal, kõige rohkem uusi eeskirju ja määrusi; seepärast on vaja sätestada ka nimetatud teenuseid puudutavatest eeskirja- ja seaduseelnõudest teavitamise kord;(17) eespool määratletud viisil osutatavate teenuste pakkumisele juurdepääsu ja nende pakkumist puudutavatest konkreetsetest eeskirjadest tuleb teavitada isegi juhul, kui need on lülitatud üldisematesse eeskirjadesse või seadustesse; teavitada ei tule üldeeskirjadest, mis ei sisalda konkreetselt nimetatud teenustele suunatud sätteid;(18) teenuste pakkumisele juurdepääsu ja nende pakkumist puudutavateks eeskirjadeks on eeskirjad, mis sätestavad infoühiskonna teenustele esitatavad nõuded, nagu näiteks nõuded teenusepakkujatele, teenustele ja teenuste tarbijatele ning elektroonilisel teel toimuvale majandustegevusele, teenuste pakkumisele vahemaa tagant ja teenusesaaja isikliku taotluse põhjal; nende alla kuuluvad ka näiteks teenusepakkujate asutamist puudutavad eeskirjad, eelkõige need, mis puudutavad litsentside ja lubade väljaandmise süsteemi; konkreetselt infoühiskonna teenuseid puudutavateks säteteks tuleb pidada eeskirju ka juhul, kui need on osa üldisemast õigusaktist; teisalt ei loeta nendeks meetmeid, mis otseselt ja individuaalselt puudutavad teatud konkreetseid teenuste tarbijaid (näiteks telekommunikatsioonialaste lubade väljaandmine);(19) Euroopa Ühenduste Kohtu pretsedendiõiguse kohaselt tähendavad asutamislepingu artiklis 60 mainitud teenused tavaliselt tasu eest pakutavaid teenuseid; see tunnus puudub teenuste puhul, mida riik pakub tasuta oma kohustuste kontekstis eelkõige sotsiaalalal, kultuuri, hariduse ning õiguse valdkonnas; selliseid teenuseid puudutavad siseriiklikud sätted pole asutamislepingu artiklis 60 antud määratlusega hõlmatud ning jäävad käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja;(20) käesolev direktiiv ei piira nõukogu 3. oktoobri 1989. aasta direktiivi 89/552/EMÜ [5] (teleringhäälingutegevust käsitlevate liikmesriikide teatavate õigusnormide kooskõlastamise kohta), viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 97/36/EÜ, [6] ega ka selle edasiste muudatuste reguleerimisala;(21) igal juhul ei kuulu käesoleva direktiivi reguleerimisalasse siseriiklike õigusaktide eelnõud, mis võetakse vastu ühenduses juba kehtivate või edaspidi kehtima hakkavate direktiivide elluviimiseks, kuivõrd need eelnõud on juba erivaatluse all; käesoleva direktiivi reguleerimisalasse ei kuulu ka siseriiklikud eeskirjad ja seadused, mis võetakse vastu direktiivi 89/552/EMÜ, muudetud direktiiviga 97/36/EÜ, või selle edasiste muudatuste elluviimiseks, ega siseriiklikud eeskirjad ja seadused, mis võetakse vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. aprilli 1997. aasta direktiivi 97/13/EÜ [7] (üldlubade ja üksiklitsentside ühise raamistiku kohta elektersideteenuste valdkonnas) rakendamiseks või mis võetakse edaspidi vastu selle kontekstis;(22) lisaks sellele on vaja sätestada erijuhud, mille puhul infoühiskonna teenuseid puudutavaid siseriiklikke eeskirju ja seadusi saaks vastu võtta viivitamata, ning kuna on ka oluline, et selline võimalus oleks ainult väga pakilistel juhtudel, mis tekivad tõsistes ja ettenähtamatutes olukordades, eriti olukordades, mille kohta varasem teadmine puudub ja mis ei tulene asjaomase liikmesriigi ametivõimude tegevusest, kuna muidu seataks ohtu eelnev konsulteerimine ja halduskoostöö, mis on käesoleva direktiivi eesmärgiks;(23) liikmesriiki võib kohustada lükkama teenuseid puudutava eeskirja eelnõu vastuvõtmist edasi kaksteist kuud — või nõukogu ühise seisukoha puhul kaheksateist kuud — ainult juhul, kui eeskirja eelnõu puudutab küsimust, mis jääb komisjoni poolt nõukogule juba esitatud direktiivi, määruse või otsuse eelnõu rakendusalasse; komisjon võib sundida asjaomast liikmesriiki säilitama status quo'd ainult juhul, kui siseriikliku eeskirja eelnõu sisaldab sätteid, mis sisuliselt ei sobi kokku komisjoni esitatud ettepanekuga;(24) informatsiooni edastamist ja konsultatsioonide pidamist puudutava raamistiku kindlaksmääramine käesoleva direktiiviga ühenduse tasandil on eeltingimuseks ühenduse järjepidevale ja tõhusale osalemisele infoühiskonna teenuste juriidilisi raamtingimusi puudutavate küsimuste arutamises rahvusvahelisel tasandil;(25) direktiivi 98/34/EÜ rakendamise kontekstis on otstarbekas, et selle artiklis 5 sätestatud komitee tuleks kokku eraldi selleks, et käsitleda infoühiskonna teenuseid puudutavaid küsimusi;(26) samas seoses tuleb märkida, et kõigil juhtudel, kus siseriiklikust meetmest tuleb ka ühenduse mõne muu õigusakti alusel eelnõu järgus teada anda, võib asjaomane liikmesriik edastada tolle õigusakti alusel ka ainult ühe teate, viidates seal, et tegemist on ka käesolevas direktiivis sätestatud teatega;(27) komisjon uurib regulaarselt uusi arengusuundi infoühiskonna teenuste turul, eelkõige telekommunikatsiooni, infotehnoloogia ja meedia vastastikuse lähenemise raames, ning algatab vajadusel eeskirjade õigeaegse kohandamise, et kaasa aidata uute teenuseliikide arengule Euroopas,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevaga muudetakse direktiivi 98/34/EÜ järgmiselt.1. Pealkiri asendatakse järgmisega:"Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest ning infoühiskonna teenuste eeskirjadest teatamise kord".2. Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:a) lisatakse järgmine punkt:"2. teenus — infoühiskonna iga teenus ehk kõik vahemaa tagant elektroonilisel teel ja teenusesaaja isikliku taotluse alusel ning tavaliselt tasu eest osutatavad teenused.Selle määratluse puhul tähendab:- "vahemaa tagant";, et teenust osutatakse ilma osapoolte üheaegse kohalolekuta,- "elektroonilisel teel";, et teenus saadetakse lähtepunktist ja võetakse sihtkohas vastu elektrooniliste andmetöötlus- (sh pakkimisseadmete) ja säilitusseadmete abil ning seda saadetakse, edastatakse ja võetakse vastu täielikult juhtmete või raadio kaudu, optiliselt või muude elektromagnetiliste vahendite abil,- "teenusesaaja isikliku taotluse alusel";, et teenust osutatakse andmeedastusena isikliku taotluse alusel.Käesoleva määratluse alla mittekuuluvate teenuste näidisloend on toodud V lisas.Käesolevat direktiivi ei kohaldata:- raadioringhäälingu teenustele,- direktiivi 89/552/EMÜ artikli 1 punktis a [8] sätestatud teleringhäälingu teenustele.";b) punktid 2 ja 3 muutuvad vastavalt punktideks 3 ja 4;c) lisatakse järgmine punkt:"5. teenuseid puudutav eeskiri — üldist laadi nõuded, mis puudutavad teenuste pakkumisele juurdepääsu ja nende pakkumist punkti 2 tähenduses, eelkõige aga teenusepakkujat, teenuseid ja teenuste tarbijat puudutavad sätted, välja arvatud sätted, mis ei puuduta otseselt nimetatud punktis määratletud teenuseid.Käesolevat direktiivi ei kohaldata neid küsimusi puudutavate eeskirjade suhtes, mis kuuluvad direktiivis 90/387/EMÜ [9] määratletud telekommunikatsiooniteenuste kohta antud ühenduse õigusaktide reguleerimisalasse.Käesolevat direktiivi ei kohaldata eeskirjadele nende küsimuste kohta, mida reguleeritakse finantsteenuste kohta antud ühenduse õigusaktidega ja mille mittetäielik nimekiri on toodud käesoleva direktiivi VI lisas.Käesolevat direktiivi, välja arvatud artikli 8 lõiget 3, ei kohaldata eeskirjadele, mis on kehtestatud reguleeritud turgude (direktiivi 93/22/EMÜ tähenduses) või teiste turgude poolt või jaoks või nimetatud turgudele kliiring- või maksearveldusi tegevate asutuste poolt või jaoks.Selles määratluses:- peetakse eeskirja konkreetselt infoühiskonna teenustele suunatuks, kui selle põhjenduste või regulatiivosa kõigi sätete või mõne üksiksätte konkreetseks eesmärgiks on reguleerida nimetatud teenuseid otsesel ja sihikindlal viisil,- eeskirja ei peeta konkreetselt infoühiskonna teenustele suunatuks, kui see puudutab nimetatud teenuseid ainult kaudselt ja juhuslikult."d) punktid 4 kuni 8 muutuvad vastavalt punktideks 6 kuni 10;e) punkt 9 muutub punktiks 11 ning on järgmine:"11. tehnilised eeskirjad — tehnilised spetsifikatsioonid ja muud nõuded või teenuseid puudutavad eeskirjad, sealhulgas vastavad haldusnormid, mille järgimine turustamisel, teenuste pakkumisel, teenusepakkuja asutamisel või teenuste kasutamisel liikmesriigis või selle põhiosas on de jure või de facto kohustuslik, samuti liikmesriikide õigus- ja haldusnormid, mis keelavad toote valmistamise, impordi, turustamise, kasutamise või keelavad teenuste pakkumise või kasutamise või teenusepakkuja asutamise, välja arvatud need normid, mis on sätestatud artiklis 10.De facto tehniliste eeskirjade hulka kuuluvad:- liikmesriigi õigus- ja haldusnormid, milles viidatakse kas tehnilistele spetsifikatsioonidele, muudele nõuetele või teenuseid puudutavatele eeskirjadele või ametiala- või tegevusjuhistele, milles omakorda viidatakse tehnilistele spetsifikatsioonidele, muudele nõuetele või teenuseid puudutavatele eeskirjadele ning mille järgimine lubab oletada vastavust eespool nimetatud õigus- ja haldusnormidega kehtestatud kohustustele,- vabatahtlikud kokkulepped, mille puhul riigiasutus on üks lepinguosaline ja mis üldistes huvides näevad ette tehniliste spetsifikatsioonide, muude nõuete või teenuseid puudutavate eeskirjade järgimise, välja arvatud riigihangete pakkumistingimused,- tehnilised spetsifikatsioonid, muud nõuded või teenuseid puudutavad eeskirjad, mis on seotud toodete või teenuste tarbimist mõjutavate fiskaal- või finantsmeetmetega, soodustades selliste tehniliste spetsifikatsioonide, muude nõuete või teenuseid puudutavate eeskirjade järgimist; siia ei kuulu siseriiklike sotsiaalkindlustussüsteemidega seotud tehnilised spetsifikatsioonid või muud nõuded.Kaasa arvatakse liikmesriikide nimetatud asutuste kehtestatud tehnilised eeskirjad, mis loetletakse nimistus, mille komisjon artiklis 5 viidatud komitee töö raames koostab enne 5. augustit 1999.(*)Selle nimistu muutmisel kasutatakse sama menetlust.";f) punkt 10 muutub punktiks 12 ja selle esimene lõige on järgmine:"12. tehniliste eeskirjade eelnõu — tehnilise spetsifikatsiooni, muu nõude või teenuseid puudutava eeskirja tekst, sealhulgas haldusnormid, mis on koostatud eesmärgiga need tehniliste eeskirjadena jõustada või lõpuks jõustada lasta, ja mis on ettevalmistusetapis, kus saab veel teha olulisi muudatusi."3. Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:a) lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:"Komitee tuleb kokku erakorralises koosseisus, kui on vaja käsitleda infoühiskonna teenuseid puudutavaid küsimusi.";b) lisatakse järgmine lõige:"8. Teenuseid puudutavate eeskirjade osas võivad komisjon ja komitee konsulteerida tööstuse või teadusmaailma füüsiliste või juriidiliste isikutega ning võimalusel esindusorganitega, kes on võimelised andma ekspertarvamust ükskõik milliste teenuseid puudutavate eeskirjaeelnõude sotsiaalsete ja ühiskondlike eesmärkide ja tagajärgede kohta, ning võivad nende arvamusega arvestada, kui neilt seda nõutakse."4. Artikli 8 lõike 1 kuues lõik asendatakse järgmisega:"Artikli 1 punkti 11 teise lõigu kolmandas taandes viidatud tehniliste spetsifikatsioonide, muude nõuete või teenuseid puudutavate eeskirjade osas võivad komisjoni või liikmesriikide märkused või üksikasjalikud arvamused kajastada ainult seda aspekti, mis võib takistada kaubandust või, teenuseid puudutavate eeskirjade osas, teenuste vaba liikumist või teenusepakkujate asutamist, mitte aga meetme fiskaal- või finantsaspekte."5. Artiklit 9 muudetakse järgmiselt:a) lõiked 2 ja 3 asendatakse järgnevatega:"2. Liikmesriigid lükkavad:- nelja kuu võrra edasi sellise tehniliste eeskirjade eelnõu vastuvõtmise, mis artikli 1 punkti 11 teise lõigu teise taande tähenduses on vabatahtliku kokkuleppe vormis,- kuue kuu võrra edasi iga muu tehniliste eeskirjade eelnõu vastuvõtmise, piiramata seejuures lõigete 3, 4 ja 5 kohaldamist (välja arvatud teenuseid puudutavate eeskirjade eelnõude puhul),alates päevast, mil komisjon saab artikli 8 lõikes 1 ettenähtud teate, kui komisjon või teine liikmesriik esitab kolme kuu jooksul, alates kõnealusest kuupäevast, üksikasjaliku arvamuse, mille kohaselt kavandatud meede võib põhjustada takistusi kaupade vabale liikumisele siseturul;- nelja kuu võrra edasi iga muu teenuseid puudutavate eeskirjade eelnõu, piiramata seejuures lõigete 4 ja 5 kohaldamist, alates päevast, mil komisjon saab artikli 8 lõikes 1 ettenähtud teate, kui komisjon või teine liikmesriik esitab kolme kuu jooksul alates kõnealusest kuupäevast üksikasjaliku arvamuse, mille kohaselt kavandatud meede võib põhjustada takistusi teenuste vabale liikumisele või teenusepakkuja asutamisele siseturul.Komisjoni või liikmesriikide üksikasjalikud arvamused teenuseid puudutavate eeskirjade eelnõude kohta ei tohi mõjutada kultuuripoliitilisi meetmeid, eelkõige audiovisuaalses sfääris, mida liikmesriigid võivad ellu viia ühenduse õiguse alusel, arvestades nende keelelist mitmekesisust, konkreetseid rahvuslikke ja piirkondlikke iseärasusi ning kultuuripärandit.Asjaomane liikmesriik teatab komisjonile meetmetest, mille võtmist ta nende üksikasjalike arvamuste tõttu kavandab. Komisjon avaldab selle kohta arvamust.Asjaomane liikmesriik toob vajadusel ära põhjused, miks ta ei saa teenuseid puudutavate eeskirjade puhul üksikasjalikke arvamusi arvesse võtta.3. Liikmesriigid lükkavad tehniliste eeskirjade, välja arvatud teenuseid puudutavate eeskirjade eelnõu vastuvõtmise edasi 12 kuu võrra alates päevast, mil komisjon saab artikli 8 lõikes 1 ettenähtud teate, kui komisjon kolme kuu jooksul pärast seda päeva teatab oma kavatsusest võtta samas küsimuses vastu direktiiv, määrus või otsus vastavalt asutamislepingu artiklile 189 või teha sellekohane ettepanek.";b) lõige 7 asendatakse järgmisega:"7. Lõikeid 1 kuni 5 ei kohaldata sellistel juhtudel, kui:- rahva tervise või ohutuse või loomade või taimede kaitsmisega ning teenuseid puudutavate eeskirjade puhul ka avaliku korra, eriti alaealiste kaitsmisega seotud tõsistest ja ettenägematutest asjaoludest tekkinud kiireloomulistel põhjustel peab liikmesriik väga lühikese aja jooksul ette valmistama tehnilised eeskirjad nende viivitamatuks avaldamiseks ja kehtestamiseks, kus nõupidamine pole võimalik, või- finantssüsteemi turvalisuse ja terviklikkuse kaitsmise, eriti hoiustajate, investorite ja kindlustatud isikute kaitsmisega seotud tõsistest asjaoludest tekkinud kiireloomulistel põhjustel peab liikmesriik viivitamata rakendama finantsteenuseid puudutavaid eeskirju.Liikmesriik põhjendab võetud meetmete kiireloomulisust artikliga 8 ettenähtud teates. Komisjon avaldab arvamust selle teate kohta niipea kui võimalik. Juhtudel, kus kirjeldatud menetlust on kasutatud vääriti, võtab komisjon vajalikke meetmeid. Komisjon teavitab Euroopa Parlamenti."6. Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:a) lõike 1 esimene ja teine taane asendatakse järgmisega:"— järgivad ühenduse siduvaid õigusakte, mille tulemusena võetakse vastu tehnilised spetsifikatsioonid või teenuseid puudutavad eeskirjad,— täidavad rahvusvahelistest kokkulepetest tulenevaid kohustusi, mille tulemusena võetakse ühenduses vastu ühtsed tehnilised spetsifikatsioonid või teenuseid puudutavad eeskirjad.";b) lõike 1 kuues taane asendatakse järgmisega:"— piirduvad komisjoni nõudel tehniliste eeskirjade muutmisega käesoleva direktiivi artikli 1 punkti 11 tähenduses, et kõrvaldada kaubandustõke või, teenuseid puudutavate eeskirjade puhul, takistused teenuste vabale liikumisele või teenusepakkujate asutamisvabadusele.";c) lõiked 3 ja 4 asendatakse järgmisega:"3. Artikli 9 lõikeid 3 kuni 6 ei kohaldata artikli 1 punkti 11 teise lõigu teises taandes viidatud vabatahtlike kokkulepete suhtes.4. Artiklit 9 ei kohaldata artikli 1 punkti 11 teise lõigu kolmandas taandes viidatud tehniliste spetsifikatsioonide või muude nõuete või teenuseid puudutavate eeskirjade suhtes."7. Lisatakse V ja VI lisa, mis on esitatud käesoleva direktiivi lisas.Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusaktid hiljemalt 5. augustil 1999. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nende meetmete ametliku avaldamise korral nendesse meetmetesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.Artikkel 3Hiljemalt kaks aastat pärast artikli 2 lõike 1 esimeses lõigus viidatud kuupäeva esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule hinnangu direktiivi 98/34/EÜ kohaldamise kohta, eelkõige artikli 1 punktis 2 viidatud teenuste tehnoloogia ja turu arengu kohta. Hiljemalt kolm aastat pärast artikli 2 lõike 1 esimeses lõigus viidatud kuupäeva esitab komisjon vajadusel Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepanekud nimetatud direktiivi muutmiseks.Selleks võtab komisjon arvesse kõiki talle liikmesriikide poolt edastatud tähelepanekuid.Artikkel 4Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 20. juuli 1998Euroopa Parlamendi nimelpresidentJ. M. Gil-roblesNõukogu nimeleesistujaW. Molterer[1] EÜT C 307, 16.10.1996, lk 11 jaEÜT C 65, 28.2.1998, lk 12.[2] EÜT C 158, 26.5.1997, lk 1.[3] Euroopa Parlamendi 16. mai 1997. aasta arvamus (EÜT C 167, 2.6.1997, lk 238), nõukogu 26. jaanuari 1998. aasta ühine seisukoht (EÜT C 62, 26.2.1998, lk 48) ja Euroopa Parlamendi 14. mai 1998. aasta otsus (EÜT C 167, 1.6.1998). Nõukogu 29. juuni 1998. aasta otsus.[4] EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.[5] EÜT L 298, 17.10.1989, lk 23.[6] EÜT L 202, 30.7.1997, lk 1.[7] EÜT L 117, 7.5.1997, lk 15.[8] EÜT L 298, 17.10.1989, lk 23. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 97/36/EÜ (EÜT L 202, 30.7.1997, lk 1).[9] EÜT L 192, 24.7.1990, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 97/51/EÜ (EÜT L 295, 29.10.1997, lk 23).;--------------------------------------------------LISA"V LISANäidisloend teenustest, mis ei kuulu artikli 1 punkti 2 teises lõigus viidatud teenuste hulka1. Teenused, mida ei osutata "vahemaa tagant"Teenused, mida osutatakse teenusepakkuja ja teenuse tarbija füüsilisel juuresolekul, isegi kui seejuures kasutatakse elektroonilisi seadmeid:a) arsti vastuvõturuumides toimuvad arstlikud läbivaatused, mille käigus kasutatakse elektroonilisi seadmeid patsiendi füüsilisel juuresolekul;b) elektroonilises vormis esitatud kataloogide sirvimine kaupluses kliendi füüsilisel juuresolekul;c) arvutivõrgu kaudu lennupileti broneerimine reisibüroos kliendi füüsilisel juuresolekul;d) mängukohtades elektrooniliste mängude andmine kliendi kasutusse kliendi füüsilisel juuresolekul.2. Teenused, mida ei osutata "elektroonilisel teel"- Materiaalse sisuga teenused, kuigi neid osutatakse elektrooniliste seadmete abil:a) raha- ja piletiautomaatide abil osutatavad teenused,b) juurdepääs tasulistele teelõikudele, parklatele vms, kuigi sisse- või väljapääsude juures on elektroonilised seadmed juurdepääsuõiguse ja/või õigesti sooritatud makse kontrollimiseks;- sidusühenduseta teenused: CD-ROM-idel ja diskettidel oleva tarkvara levitamine;- teenused, mida ei osutata andmete elektrooniliste töötlus-/talletussüsteemide abil:a) kõnesuunamisteenused;b) telefaksi- ja teleksiteenused;c) telefoni või faksi teel osutatavad teenused;d) arsti poolt telefoni või faksi teel antav konsultatsioon;e) advokaadi poolt telefoni või faksi teel antav konsultatsioon;f) telefoni või faksi teel toimuv otseturustamine.3. Teenused, mida ei osutata "teenusesaaja isikliku taotluse põhjal"Teenused, mida osutatakse, edastades andmeid üksikisiku nõudeta, ning mis on mõeldud samaaegselt piiramatule arvule vastuvõtjatele (rühmaedastus):a) direktiivi 89/552/EMÜ artikli 1 punktis a sätestatud teleringhäälingu teenused (kaasa arvatud tellitavad videosaated — mitmekanalisüsteem);b) raadioringhäälingu teenused;c) (televisiooni kaudu edastatav) teletekst.VI LISAArtikli 1 punkti 5 kolmandas lõigus viidatud finantsteenuste näidisloend- Investeerimisteenused- Kindlustus- ja edasikindlustusteenused- Pangateenused- Pensionifondidega seotud teenused- Futuuri- või optsioonitehingutega seotud teenusedSelliste teenuste hulka kuuluvad eelkõige:a) direktiivi 93/22/EMÜ [1] lisas nimetatud investeerimisteenused; ühisinvesteerimisettevõtjate teenused;b) teenused seoses direktiivi 89/646/EMÜ [2] lisas nimetatud toimingutega, mis eeldavad vastastikust tunnustamist;c) kindlustus- ja edasikindlustustegevusega hõlmatavad toimingud, millele on viidatud:- direktiivi 73/239/EMÜ artiklis 1, [3]- direktiivi 79/267/EMÜ lisas, [4]- direktiivis 64/225/EMÜ, [5]- direktiivides 92/49/EMÜ [6] ja 92/96/EMÜ [7]."[1] EÜT L 141, 11.6.1993, lk 27.[2] EÜT L 386, 30.12.1989, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 92/30/EMÜ (EÜT L 110, 28.4.1992, lk 52).[3] EÜT L 228, 16.8.1973, lk 3. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 92/49/EMÜ (EÜT L 228, 11.8.1992, lk 1).[4] EÜT L 63, 13.3.1979, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 90/619/EMÜ (EÜT L 330, 29.11.1990, lk 50).[5] EÜT 56, 4.4.1964, lk 878/64. Direktiivi on muudetud 1973. aasta ühinemisaktiga.[6] EÜT L 228, 11.8.1992, lk 1.[7] EÜT L 360, 9.12.1992, lk 1.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 22. september 1987, millega muudetakse direktiivi 80/215/EMÜ ühendusesisest lihatoodetega kauplemist mõjutavate loomatervishoiuprobleemide kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31987L0491

Euroopa Liidu Teataja L 279 , 02/10/1987 Lk 0027 - 0028 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 24 Lk 0148  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 24 Lk 0148

		Nõukogu direktiiv,22. september 1987,millega muudetakse direktiivi 80/215/EMÜ ühendusesisest lihatoodetega kauplemist mõjutavate loomatervishoiuprobleemide kohta(87/491/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:direktiivi 80/215/EMÜ [4] artikli 4 lõikes 1, viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 3768/85, [5] määratletakse töötlemise liigid, mis tõenäoliselt hävitavad kariloomade haiguste tekitajad lihatoodetes, pidades silmas selliste toodete ühendusesisese kauplemise lubamist teatud tingimustel;omandatud kogemused ning edusammud teaduslikes teadmistes ja lihatöötlemistehnoloogias võimaldavad uue töötlemise kasutamist, mis kindlustab nõutavad tagatised;veterinaaria teaduskomitee on esitanud pooldava arvamuse sealihatoodete valmistamiseks kasutatava uue töötlemise kohta liikmesriikides, kus sigade aafrika katk on levinud;sellise töötlemise lisamine juba sätestatutele hõlbustab vaba liikumist ühenduses, mis suurendab toodangu väärtust ja väldib haiguste leviku ohtu;käesoleval ajal valitseb mõningane ebakindlus selles osas, missuguseid asutamisepingu sätteid moodustavad aluse kõnealuste meetmete vastuvõtmiseks, eelkõige kuni otsuse väljakuulutamiseni Euroopa Kohtu poolt kohtuasjas nr 68/86; seetõttu on praegu erandkorras ainsaks õiguslikuks aluseks asutamisleping ise,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 80/215/EMÜ artiklit 3 muudetakse järgmiselt:a) esimeses taandes asendatakse "Nõukogu direktiivi 64/433/EMÜ artiklis 1" järgmisega: "Nõukogu direktiivi 64/433/EMÜ artiklis 2";b) teises taandes jäetakse välja "a".Artikkel 2Direktiivi 80/215/EMÜ artiklit 4 muudetakse järgmiselt.1. Lõiget 1 muudetakse järgmiselt:a) sissejuhatavates sõnades asendatakse "Direktiivi 64/433/EMÜ artiklis 1" sõnadega "Direktiivi 64/433/EMÜ artiklis 2";b) punkt a asendatakse järgmisega:"a) kuumtöödeldud:i) kas hermeetiliselt suletud taaras, mille Fc väärtus on 3,00 või rohkem;ii) või järgmistel tingimustel: kui asjaomased tooted on valmistatud ainult või osaliselt sealihast, mis on pärit talumajapidamistest või artikli 7a lõikes 1 osutatud liikmesriikide puhul piirkondadest, mis ei ole tervishoiupoliitilistel kaalutlustel keelustatud pärast sigade aafrika katku tuvastamist:- liha peab olema täielikult konditustatud ning peamised lümfinäärmed peavad olema eemaldatud,- töödeldav lihatükk ei tohi kaaluda üle viie kilogrammi,- enne kuumutamist tuleb iga eespool osutatud lihatükk panna hermeetiliselt suletud pakendisse, milles ta turustatakse,- pakendis liha tuleb kuumutada ranges vastavuses järgmiste tingimustega:- toodet tuleb hoida temperatuuril vähemalt 60 °C vähemalt neli tundi, mille jooksul temperatuur peab olema vähemalt 70 °C vähemalt 30 minuti vältel,- igast tootepartiist tuleb pidevalt jälgida valikrühma temperatuuri. Järelevalve teostamiseks tuleb kasutada automaatseadmeid, mis võimaldavad registreerida nii suurema kaaluga tükkide sisetemperatuuri kui ka temperatuuri kuumtöötlusseadme sees,- kõnealuste toimingute käigus peab järgima direktiivi 72/461/EMÜ, muudetud direktiiviga 80/213/EMÜ, [7] EÜT L 47, 21.2.1980, lk 1. artikli 5a kolmandas lõigus toodud tingimusi,- pärast töötlust tuleb igale mahutile panna kolmandas ja neljandas taandes osutatud ametlik tervisemärk vastavalt direktiivi 77/99/EMÜ A lisa VII peatüki punktidele 31, 32 ja 33,- liikmesriigid, kes kasutavad käesolevas punktis sätestatud töötlemist, edastavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele loetelu asutustest, kes omavad seadmeid, mis on vajalikud eespool sätestatud temperatuurinõuete täitmiseks.Liikmesriikide puhul, millele osutatakse artikli 7a lõikes 2, tohib nimetatud töötlemist kasutada liha osas, mis pärineb sigade aafrika katku tuvastamisele järgnevalt keelustamisele kuuluvatest piirkondadest, üksnes pärast seda, kui on võetud otsus vastavalt artikli 7b lõikele 2.";c) punktis b:- asendatakse alapunkt i järgmisega:- "i) punktis a osutatust erinev kuumtöötlemine, mille käigus tõuseb sisetemperatuur vähemalt 70 °C-ni",- alapunktile ii lisatakse järgmine lõik:"Siiski, kui kõnealuseks haiguseks on suu ja sõrataud, võib sellist töötlemist rakendada kondiga singi osas, mis vastab esimeses lõigus sätestatud muudele tingimustele.";d) lisatakse järgmine lõik:"Käesolevas artiklis nimetatud tooteid tohib valmistada ainult ametliku veterinaarjärelevalve all ja neid tuleb kaitsta saastamise või teisese saastamise eest."2. Lõikes 2:- punktile a lisatakse järgmine alapunkt:- "iii) kui liikmesriik otsustab sigade aafrika katku jätkuva esinemise tuvastamise tulemusena lõike 1 punkti a alapunktis ii kirjeldatud töötlemise kasutamise kasuks, peab ta kindlustama, et värske sealiha on märgistatud direktiivi 72/461/EMÜ artiklis 5a sätestatud templiga.",- punkt b asendatakse järgmisega:- "b) ilma et see piiraks kõnealuse sertifikaadi joonealuse märkuse 3 kohaldamist, on direktiivi 77/99/EMÜ A lisa VIII peatükis määratletud veterinaarsertifikaadi rubriigis "Toodete laad" märgitud järgmised sõnad: "Töödeldud vastavalt direktiivi 80/215/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile a" või "Töödeldud vastavalt direktiivi 80/215/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile b"."Artikkel 3Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. jaanuaril 1988. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. september 1987Nõukogu nimeleesistujaL. Tøernæs[1] EÜT C 55, 3.3.1987, lk 10.[2] EÜT C 156, 15.6.1987, lk 183.[3] EÜT C 68, 16.3.1987, lk 2.[4] EÜT L 47, 21.2.1980, lk 4.[5] EÜT L 362, 31.12.1985, lk 8.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2003/75/EÜ, 29. juuli 2003, millega muudetakse reisilaevade ohutuseeskirju ja -nõudeid käsitleva nõukogu direktiivi 98/18/EÜ I lisaEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32003L0075

Euroopa Liidu Teataja L 190 , 30/07/2003 Lk 0006 - 0009

		Komisjoni direktiiv 2003/75/EÜ,29. juuli 2003,millega muudetakse reisilaevade ohutuseeskirju ja -nõudeid käsitleva nõukogu direktiivi 98/18/EÜ I lisa(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 17. märtsi 1998. aasta direktiivi 98/18/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta, [1] eriti selle artikli 8 punkti b,ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 17. märtsi 1998. aasta direktiivi 98/18/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta kohaldatakse kohaliku rannasõiduga tegelevate uute ja olemasolevate laevade suhtes vastavalt I lisa nõuetele.(2) Direktiivi 98/18/EÜ I lisa III peatüki jaotise 5-1 kohaselt nõutakse ro-ro-laevadel muudatuste tegemist seoses päästeparvede, kiirvalvepaatide, päästevahendite ja päästevestide kasutamisega hiljemalt esimese korrapärase ülevaatuse kuupäeval pärast 1. juulit 2000.(3) Komisjoni 5. märtsi 2002. aasta direktiiviga 2002/25/EÜ (millega muudetakse nõukogu direktiivi 98/18/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta) [2] nõuti sama varustuse täiendavat muutmist 1. jaanuariks 2003.(4) Vastav SOLASe konventsiooni nõue lubab teha muudatusi olemasolevatel laevadel ulatusliku remondi, ümberehituste või päästevahendite asendamise ajal.(5) Seega tuleks direktiivi 98/18/EÜ muuta, et anda piisav ajavahemik nende uute erinõuete kohaldamiseks olemasolevate ro-ro-laevade suhtes.(6) Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2099/2002 [3] alusel loodud meresõiduohutuse komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 98/18/EÜ I lisa III peatüki jaotis 5-1 asendatakse käesoleva direktiivi lisaga.Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt kuue kuu jooksul pärast selle jõustumiskuupäeva. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 29. juuli 2003Komisjoni nimelasepresidentLoyola De Palacio[1] EÜT L 144, 15.5.1998, lk 1.[2] EÜT L 98, 15.4.2002, lk 1.[3] EÜT L 324, 29.11.2002, lk 1.--------------------------------------------------LISA5-1 Nõuded ro-ro reisiparvlaevadele (26)ENNE 1. JAANUARI 2003 EHITATUD B-, C- JA D-KLASSI RO-RO-LAEVAD:1. Enne 1. jaanuari 2003 ehitatud ro-ro-reisiparvlaevad peavad vastama punktide 6.2, 6.3, 6.4, 7, 8 ja 9 nõuetele hiljemalt esimese korrapärase ülevaatuse kuupäeval pärast 1. jaanuari 2006.Enne seda kuupäeva kohaldatakse enne 1. jaanuari 2003 ehitatud ro-ro-laevade suhtes punkte 2, 3, 4 ja 5.Olenemata eespool öeldust, kui kõnesolevatel laevadel asendatakse päästevahendid või -seadmed või tehakse ulatuslikku remonti, ümberehitusi või muudatusi, mis hõlmab olemasolevate päästevahendite või -seadmete asendamist või kuhugi juurdelisamist, peavad need päästevahendid või -seadmed vastama punktide 6, 7, 8 ja 9 nõuetele.2. Päästeparved1. Ro-ro reisiparvlaeva päästeparvi peavad teenindama võrdselt mõlemale laeva küljele jagatud 17. märtsist 1998. aastast kehtiva SOLASe konventsiooni reeglile III/48.5 vastavad laeva evakuatsioonisüsteemid või 17. märtsist 1998. aastast kehtiva SOLASe konventsiooni reeglile III/48.6 vastavad veeskamisseadmed.Tuleb tagada side päästepaatidesse või -parvedele mineku punkti ja platvormi vahel.2. Iga päästeparv ro-ro-reisiparvlaevadel tuleb varustada veepinnal püsivate vabastusseadmetega, mis vastavad 17. märtsist 1998. aastast kehtiva SOLASe konventsiooni reegli III/23 nõuetele.3. Iga päästeparv ro-ro-reisiparvlaevadel peab olema tüüpi, millele on paigaldatud pardalemineku ramp, mis on vastavalt kooskõlas 17. märtsist 1998. aastast kehtiva SOLASe konventsiooni reegli III/39.4.1 või reegli III/40.4.1 nõuetega.4. Iga päästeparv ro-ro-reisiparvlaevadel peab olema automaatselt püstuv või ümberpööratav tendiga päästeparv, mis on merel stabiilne ja mida saab ohutult kasutada, olenemata sellest, kumb pool on üleval. Lahtiseid ümberpööratavaid päästeparvi võib kasutada juhul, kui lipuriigi ametiasutus peab seda asjakohaseks, arvestades reisi kaitstud laadi ning tegutsemispiirkonna ja -aja soodsaid ilmastikutingimusi, ja juhul kui sellised päästeparved vastavad täielikult rahvusvahelise kiirlaevakoodeksi lisa 10 nõuetele.Alternatiivina peab laeval olema lisaks tavalisele päästeparvede arvule nii palju automaatselt püstuvaid päästeparvi või ümberpööratavaid tendiga päästeparvi, et need mahutavad kokku vähemalt 50 % inimestest, kes päästepaatidesse ei mahu. Päästeparvede lisamaht määratakse kõigi pardal viibivate inimeste arvu ja päästepaatidesse mahtuvate inimeste arvu vahe alusel. Iga sellist päästeparve peab tunnustama lipuriigi ametiasutus, pidades silmas IMO ringkirjaga MSC/809 vastu võetud soovitusi.3. Kiirvalvepaadid1. Vähemalt üks ro-ro-reisiparvlaeva valvepaatidest peab olema kiirvalvepaat, mida tunnustab lipuriigi ametiasutus, pidades silmas IMO ringkirjaga MCS/809 vastu võetud soovitusi.2. Iga kiirvalvepaati peab teenindama sobiv lipuriigi ametiasutuse tunnustatud veeskamisseade. Selliste seadmete tunnustamisel võtab lipuriigi ametiasutus arvesse, et kiirvalvepaat on mõeldud veeskamiseks ja üles tõstmiseks isegi rasketes ilmastikutingimustes, ning peab samuti silmas IMO soovitusi.3. Iga kiirvalvepaadi jaoks tuleb välja õpetada vähemalt kaks meeskonda, kes harjutavad korrapäraselt, võttes arvesse meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse (STCW) koodeksi jaotise A-VI/2 tabelit A-VI/2-2 "Pädevuse miinimumnõuete täpsustamine kiirvalvepaatides" ning IMO muudetud resolutsiooniga A.771 (18) vastu võetud soovitusi. Väljaõpe ja harjutused peavad hõlmama kõiki päästmise, kõnealuste paatide käsitlemise, manööverdamise, mitmesugustes tingimustes juhtimise ning pärast ümberminekut paatide ümberpööramise aspekte.4. Kui olemasoleva ro-ro-reisiparvlaeva seadistus või suurus takistab punktiga 3.1 nõutava kiirvalvepaadi paigaldamist, võib kiirvalvepaadi paigaldada olemasoleva päästepaadi asemele, mida tunnustatakse päästepaadi või hädaolukorras kasutatava paadina tingimusel, et on täidetud kõik järgmised tingimused:1. paigaldatud kiirvalvepaati teenindab punkti 3.2 sätetele vastav veeskamisseade;2. nimetatud asendusega kaotatud päästepaadi maht heastatakse päästeparvede paigaldamisega, mis suudavad vedada vähemalt asendatud päästepaadiga võrdset arvu inimesi; ja3. selliseid päästeparvesid teenindavad olemasolevad veeskamisseadmed või laeva evakuatsioonisüsteemid.4. Päästevahendid.1 Iga ro-ro-reisiparvlaev tuleb varustada tõhusate vahenditega ellujäänute kiireks veest päästmiseks ja ellujäänute toomiseks päästeseadmetelt või päästepaatidelt või -parvedelt laevale.2. Ellujäänute laevale toomise vahend võib olla osa laeva evakuatsioonisüsteemist või osa päästmise eesmärgil kavandatud süsteemist.Neid vahendeid peab tunnustama lipuriik, võttes arvesse IMO ringkirjaga MSC/810 vastu võetud soovitusi.3. Kui ellujäänute laevale toomise vahendiks on ette nähtud laeva evakuatsioonisüsteemi liugtee, peab see olema varustatud nöörkäsipuude või redelitega, mis aitavad sellest üles ronida.5. Päästevestid1. Olenemata SOLASe konventsiooni reeglite III/7.2 ja III/22.2 nõuetest, tuleb kogunemispunktide lähedusse paigutada piisav arv päästeveste, et reisijad ei peaks päästevestide võtmiseks oma kajutitesse tagasi minema.2. Ro-ro-reisiparvlaevadel tuleb iga päästevest varustada valgustiga, mis vastab 17. märtsist 1998. aastast kehtiva SOLASe konventsiooni reegli III/32.2 nõuetele.PÄRAST 1. JAANUARI 2003 EHITATUD B-, C- JA D-KLASSI RO-RO-LAEVAD6. Päästeparved1. Ro-ro-reisiparvlaeva päästeparvi peavad teenindama võrdselt mõlemale laeva küljele jagatud rahvusvahelise päästevahendite koodeksi jaotisele 6.2 vastavad laeva evakuatsioonisüsteemid või nimetatud koodeksi punktile 6.1.5 vastavad veeskamisseadmed.Tuleb tagada side päästepaatidesse või -parvedele mineku punkti ja platvormi vahel.2. Iga päästeparv ro-ro-reisiparvlaevadel tuleb varustada veepinnal püsivate vabastusseadmetega, mis vastavad SOLASe konventsiooni reegli III/13.4 nõuetele3. Iga päästeparv ro-ro-reisiparvlaevadel peab olema tüüpi, millele on paigaldatud pardalemineku ramp, mis on vastavalt kooskõlas rahvusvahelise päästevahendite koodeksi punkti 4.2.4.1 või 4.3.4.1 nõuetega.4. Iga päästeparv ro-ro-reisiparvlaevadel peab olema automaatselt püstuv või ümberpööratav tendiga päästeparv, mis on merel stabiilne ja mida saab ohutult kasutada, olenemata sellest, kumb pool on üleval. Lahtiseid ümberpööratavaid päästeparvi võib kasutada juhul, kui lipuriigi ametiasutus peab seda asjakohaseks, arvestades reisi kaitstud laadi ning tegutsemispiirkonna ja -aja soodsaid ilmastikutingimusi, ja juhul kui sellised päästeparved vastavad täielikult rahvusvahelise kiirlaevakoodeksi lisa 10 nõuetele.Alternatiivina peab laeval olema lisaks tavalisele päästeparvede arvule nii palju automaatselt püstuvaid päästeparvi või ümberpööratavaid tendiga päästeparvi, et need mahutavad kokku vähemalt 50 % inimestest, kes päästepaatidesse ei mahu. Päästeparvede lisamaht määratakse kõigi pardal viibivate inimeste arvu ja päästepaatidesse mahtuvate inimeste arvu vahe alusel. Iga sellist päästeparve peab tunnustama lipuriigi ametiasutus, pidades silmas IMO ringkirjaga MSC/809 vastu võetud soovitusi.7. Kiirvalvepaadid1. Vähemalt üks ro-ro-reisiparvlaeva valvepaatidest peab olema kiirvalvepaat, mida tunnustab lipuriigi ametiasutus, pidades silmas IMO ringkirjaga MCS/809 vastu võetud soovitusi.2. Iga kiirvalvepaati peab teenindama sobiv lipuriigi ametiasutuse tunnustatud veeskamisseade. Selliste seadmete tunnustamisel võtab lipuriigi ametiasutus arvesse, et kiirvalvepaat on mõeldud veeskamiseks ja üles tõstmiseks isegi rasketes ilmastikutingimustes, ning peab samuti silmas IMO soovitusi.3. Iga kiirvalvepaadi jaoks tuleb välja õpetada vähemalt kaks meeskonda, kes harjutavad korrapäraselt, võttes arvesse meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse (STCW) koodeksi jaotise A-VI/2 tabelit A-VI/2-2 "Pädevuse miinimumnõuete täpsustamine kiirvalvepaatides" ning IMO muudetud resolutsiooniga A.771 (18) vastu võetud soovitusi. Väljaõpe ja harjutused peavad hõlmama kõiki päästmise, kõnealuste paatide käsitlemise, manööverdamise, mitmesugustes tingimustes juhtimise ning pärast ümberminekut paatide ümberpööramise aspekte.4. Kui olemasoleva ro-ro-reisiparvlaeva seadistus või suurus takistab punktiga 3.1 nõutava kiirvalvepaadi paigaldamist, võib kiirvalvepaadi paigaldada olemasoleva päästepaadi asemele, mida tunnustatakse päästepaadi või hädaolukorras kasutatava paadina tingimusel, et on täidetud kõik järgmised tingimused:1. paigaldatud kiirvalvepaati teenindab punkti 3.2 sätetele vastav veeskamisseade;2. nimetatud asendusega kaotatud päästepaadi maht heastatakse päästeparvede paigaldamisega, mis suudavad vedada vähemalt asendatud päästepaadiga võrdset arvu inimesi; ja3. selliseid päästeparvesid teenindavad olemasolevad veeskamisseadmed või laeva evakuatsioonisüsteemid..8 Päästevahendid1. Iga ro-ro-reisiparvlaev tuleb varustada tõhusate vahenditega ellujäänute kiireks veest päästmiseks ja ellujäänute toomiseks päästeseadmetelt või päästepaatidelt või -parvedelt laevale.2. Ellujäänute laevale toomise vahend võib olla osa laeva evakuatsioonisüsteemist või osa päästmise eesmärgil kavandatud süsteemist.Neid vahendeid peab tunnustama lipuriik, võttes arvesse IMO ringkirjaga MSC/810 vastu võetud soovitusi.3. Kui ellujäänute laevale toomise vahendiks on ette nähtud laeva evakuatsioonisüsteemi liugtee, peab see olema varustatud nöörkäsipuude või redelitega, mis aitavad sellest üles ronida.9. Päästevestid1. Olenemata SOLASe konventsiooni reeglite III/7.2 ja III/22.2 nõuetest, tuleb kogunemispunktide lähedusse paigutada piisav arv päästeveste, et reisijad ei peaks päästevestide võtmiseks oma kajutitesse tagasi minema.2. Ro-ro-reisiparvlaevadel tuleb iga päästevest varustada valgustiga, mis vastab rahvusvahelise päästevahendite koodeksi punkti 2.2.3 nõuetele.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 30. juuni 1982, teatavate loomasöötadena kasutatavate toodete kohta (82/471/EMÜ)

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31982L0471

Euroopa Liidu Teataja L 213 , 21/07/1982 Lk 0008 - 0014 Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 25 Lk 0311  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 03 Köide 25 Lk 0311  Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 15 Lk 0098  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 15 Lk 0098

		Nõukogu direktiiv,30. juuni 1982,teatavate loomasöötadena kasutatavate toodete kohta(82/471/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 43 ja 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse assamblee arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:ühenduse põllumajanduses on väga tähtis koht loomakasvatusel, mille rahuldavad tulemused sõltuvad suurel määral sobivate ja kvaliteetsete söötade kasutamisest;söötasid käsitlevate eeskirjade olemasolu on oluline põllumajanduse tootlikkuse suurendamisel;ühenduses suureneb jätkuvalt söödaproteiinide kasutamine vastavalt loomakasvatuse üha kasvavatele vajadustele;viimastel aastatel on kasvavate nõudmistega kaasnenud teatavate söödaproteiinide maailmaturule tarnimise märgatav vähenemine;selline puudujääk on sundinud söödatööstust läbi viima teadusuuringuid asendustoodete leidmiseks, et tagada söötadega varustamine;kõnealuste toodete kohta liikmesriikides juba kehtivad õigus- või haldusnormid on üksteisest põhimõtteliselt erinevad; sellest tulenevalt mõjutavad need otseselt ühisturu kujunemist ja toimimist ning tuleks seetõttu ühtlustada;asendustooted on valmistatud uute tehniliste menetluste abil ning seetõttu on soovitav reguleerida nende turustamist söötadena või söödalisanditena, nähes iga asjaomase tooterühma jaoks ette iga üksiku toote heakskiitmis- ja kasutamistingimused;enne iga uue toote lisamist ühe asjaomase tooterühma hulka on tarvis kindlaks teha, et tootel on nõutav toiteväärtus; tuleb kehtestada nõue, et mõistlikul kasutamisel ei avalda kõnealused tooted kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele või keskkonnale ega tekita kahju tarbijale loomsete saaduste iseloomulike omaduste moonutamise tõttu;kindlustamaks heakskiitmiseks ettenähtud põhimõtete järgimist peaksid liikmesriigid ametlikult esitama teatavatesse rühmadesse kuuluvate toodete kohta toimiku; asjaomaste ainete kontrolli võimaldamiseks peaksid kõnealused toimikud olema koostatud kooskõlas ühiste juhistega, mille määrab kindlaks nõukogu hiljemalt käesoleva direktiivi jõustumiskuupäevaks;ühenduse otsuse vastuvõtmiseni on soovitav lubada liikmesriikidel ajutiselt säilitada riiklikud load, mis on väljastatud toodetele, mida ei ole käesoleva direktiivi lisas, või konkreetsetele toodetele, mis teatavatel juhtudel vastavad teistele tingimustele; siiski tuleks kahe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi teatavaks tegemist teha ühenduse otsus toodete kohta, mis on saadud n-alkaanidel kasvatatud Candida pärmidest;mittevalguliste lämmastikuühendite suhtes tuleb kohaldada käesoleva direktiivi sätteid, sest nad on kaudselt valkudega seotud; seetõttu on soovitav muuta nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiivi 70/524/EMÜ [4] söödalisandeid käsitlevad lisad, millega on ajutiselt reguleeritud selle tooterühma toodete kasutamist;kõnealuste toodete toiteväärtus ja ohutus sõltub suurel määral nende koostise omadustest, kasutustingimustest ning tootmisviisidest; seetõttu on teatavatel juhtudel oluline ette näha toodete märgistus, et kaitsta kasutajat pettuse eest ning võimaldada saadaolevate toodete optimaalset kasutamist;ei ole vajalik kohaldada ühenduse sätteid kõnealuste toodete või neid tooteid sisaldavate söötade suhtes, mis on ette nähtud eksportimiseks kolmandatesse riikidesse, kuna üldiselt kehtivad neis riikides omad eeskirjad;kindlustamaks käesoleva direktiivi nõuete täitmist, peavad liikmesriigid ette nägema asjakohased kontrollimeetmed kõnealuste toodete või neid tooteid sisaldavate söötade turule viimisel;kõnealustele nõuetele vastavate toodete või neid tooteid sisaldavate söötade suhtes tuleb kohaldada ainult käesolevas direktiivis ettenähtud turustuspiiranguid;oluline on asjakohase menetluse olemasolu ühenduses, et kohandada käesoleva direktiivi lisas esitatud sätteid ja teatavate toodete toimikute esitamiseks ettenähtud suuniseid ning vajaduse korral kindlaks määrata teaduse ja tehnika edusamme silmas pidades nende toodete koostise ja puhtuse kriteeriumid ning füüsikalis-keemilised ja bioloogilised omadused;kõigi vajalike tagatiste saamiseks tuleks ühenduse vastuvõetud menetluses ette näha, et teatavatel juhtudel konsulteeritakse lisa muutes kohustuslikult komisjoni moodustatud söötade teaduskomitee ja toidu teaduskomiteega;liikmesriigid peaksid endale jätma õiguse inimeste või loomade tervise ohustamise korral peatada ajutiselt toote kasutusluba või muuta sellega seotud sätteid;selleks et liikmesriigid seda õigust ei kuritarvitaks, tuleb lisa võimalik muutmine otsustada täiendavate dokumentide alusel ühenduse kiirmenetluse kohaselt;käesoleva direktiivi rakendamise soodustamiseks tuleks kohaldada korda, mille kohaselt seatakse sisse tihe liikmesriikide ja komis joni vaheline koostöö otsusega 70/372/EMÜ [5] loodud alalise söödakomitee kaudu,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Käesolev direktiiv käsitleb tooteid, mis on otsesed või kaudsed valguallikad, on valmistatud teatavate tehniliste menetluste abil ning on lastud ühenduses ringlusse söötadena või söötades.2. Käesolev direktiiv ei piira ühenduse nende sätete kohaldamist, mis käsitlevad:a) söödalisandeid;b) söödas sisalduvate ebasoovitavate ainete ja toodete piirnormide kindlaksmääramist;c) pestitsiidide jääkide piirnormide kindlaksmääramist inim- või loomatoiduks ettenähtud toodetes;d) liht- ja segasöötade turustamist;e) patogeenseid mikroorganisme söötades.Artikkel 2Käesolevas direktiivis kohaldatakse nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ artiklis 2 olevaid mõisteid.Artikkel 31. Liikmesriigid näevad ette, et söötasid, mis kuuluvad ühte lisas loetletud tooterühma või sisaldavad nimetatud tooteid, võib turustada üksnes juhul, kui:a) kõnealune toode on lisas nimetatud;b) kõik lisas sätestatud tingimused on täidetud.2. Liikmesriigid võivad ette näha erandeid artikli 1 sätetest katseteks ja muudel teaduslikel eesmärkidel, tingimusel et toimub piisav ametlik kontroll.Artikkel 41. Olenemata artikli 3 lõikest 1, võivad liikmesriigid kuni artikli 6 kohase otsuse langetamiseni jätta kehtima:a) oma territooriumidel enne käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva väljaantud load nende toodete jaoks, mida ei ole loetletud lisas osutatud tooterühmades, välja arvatud tooted, mis on saadud n-alkaanidel kasvatatud Candida pärmidest;b) oma territooriumidel enne käesoleva direktiivi teatavaks tegemist väljaantud load toodete jaoks, mis on saadud n-alkaanidel kasvatatud Candida pärmidest, ning toodete jaoks, mis on loetletud lisa punktis 1.2.1 ning vastavad teistele nõuetele, kui seal on sätestatud.2. Liikmesriigid saadavad teistele liikmesriikidele ja komisjonile nimekirja toodetest, mis lõike 1 kohaselt on nende territooriumil lubatud.Artikkel 51. Ilma et see piiraks liht- ja segasöötade suhtes kohaldatavaid märgistamise sätteid, näevad liikmesriigid ette, et lisas loetletud tooteid võib turustada söötadena või söötades üksnes juhul, kui pakendile, mahutile või neile kinnitatud etiketile on märgitud lisas sätestatud andmed.2. Liikmesriigid näevad ette, et lahtiselt turustatava materjali puhul esitatakse lõikes 1 osutatud andmed saatedokumendis.Artikkel 61. Teadusliku ja tehnilise arengu tulemusel lisasse tehtavad muudatused võetakse vastu artiklis 13 sätestatud korras. Lisa punktides 1.1 ja 1.2 nimetatud toodete puhul konsulteerib komisjon söötade teaduskomiteega ja toidu teaduskomiteega.Artikli 4 lõikes 1 osutatud toodete puhul, mis on saadud n-alkaanidel kasvatatud Candida pärmidest, võetakse otsus vastu artiklis 13 sätestatud korras kahe aasta jooksul käesoleva direktiivi teatavaks tegemisest ning pärast konsulteerimist söötade teaduskomiteega ja toidu teaduskomiteega.2. Lisa muutmisel tuleb silmas pidada järgmisi põhimõtteid.A. Toote võib kanda loetelusse juhul, kui:a) sellel on loomade jaoks toiteväärtus lämmastiku- või valguallikana;b) see ei avalda mõistlikul kasutamisel kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale ega tekita kahju tarbijale loomsete saaduste iseloomulike omaduste moonutamise tõttu;c) seda saab söötades kontrollida.B. Toode jäetakse lisast välja, kui üks punktis A nimetatud nõuetest ei ole täidetud.3. Kriteeriumid, mis võimaldavad määratleda käesoleva direktiiviga hõlmatud tooteid, eelkõige koostise, puhtuse ning füüsikalis-keemiliste ja bioloogiliste omaduste kriteeriumid, võib sätestada teaduse ja tehnika edusamme silmas pidades ning artikliga 13 ettenähtud korras.Artikkel 71. Tagamaks lisa punktides 1.1 ja 1.2 osutatud toodete vastavust artikli 6 lõikes 2 ettenähtud põhimõtetele peavad liikmesriigid hoolitsema, et käesoleva artikli lõike 2 sätete kohaselt ettevalmistatud toimik saadetakse ametlikult teistele liikmesriikidele, komisjonile ning konsulteerimise taotluse korral ka komisjoni moodustatud teaduskomiteede liikmetele.2. Komisjoni ettepanekul võtab nõukogu vastu suunised, mida tuleb silmas pidada lõikes 1 osutatud toimiku koostamisel, nii et neid suuniseid saab kohaldada hiljemalt käesoleva direktiivi jõustumiskuupäeval.Teadusliku ja tehnilise arengu tulemusel suunistesse hiljem tehtavad muudatused võetakse vastu artiklis 13 sätestatud korras.3. Taotleja põhjendatud nõudmisel kinnitavad liikmesriigid, komisjon ning lõikes 1 osutatud teised toimiku saajad, et informatsioon, mille avaldamine võiks kahjustada tööstus- või kaubandusomandi õigusi, jääb konfidentsiaalseks.Tootmis- ja ärisaladusena ei käsitata:- toote nimetust ja koostist ning informatsiooni substraadi ja mikroorganismide kohta,- toote füüsikalis-keemilisi ja bioloogilisi omadusi,- farmakoloogiliste, toksikoloogiliste ja ökotoksikoloogiliste andmete tõlgendamist,- analüüsimeetodeid toote kontrollimiseks sööda koostises.Artikkel 81. Kui liikmesriik täheldab pärast käesolevate sätete kohaldamist ilmnevate uute andmete või olemasolevate andmete ümberhindamise põhjal, et lisas loetletud toode või selle kasutamine sätestatud tingimustel kujutab ohtu inimeste või loomade tervisele, kuigi see vastab käesoleva direktiivi sätetele, võib liikmesriik kõnealuste sätete kohaldamise oma territooriumil ajutiselt peatada või seda piirata. Asjaomane liikmesriik teatab sellest viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile ning põhjendab oma otsust.2. Komisjon uurib niipea kui võimalik asjaomase liikmesriigi esitatud põhjendusi, konsulteerib liikmesriikidega alalises söödakomitees ning esitab seejärel viivitamata oma arvamuse ja võtab vajalikud meetmed.3. Kui komisjon leiab, et lõikes 1 nimetatud raskuste leevendamiseks ja inimeste või loomade tervise kaitse tagamiseks on vaja käesolevat direktiivi muuta, algatab ta nende muudatuste vastuvõtmiseks artiklis 14 sätestatud menetluse; sellisel juhul võib kaitsemeetmed võtnud liikmesriik need muudatuste jõustumiseni kehtima jätta.Artikkel 9Liikmesriikidevahelise kaubanduse jaoks esitatakse artiklis 5 nimetatud andmed vähemalt ühes sihtriigi ametlikus keeles.Artikkel 10Liikmesriigid tagavad, et niivõrd, kui see käsitleb lisas loetletud toodete esinemist või märgistamist, turustatakse käesoleva direktiivi sätetele vastavaid söötasid ainult käesolevas direktiivis esitatud turustuspiirangute kohaselt.Artikkel 11Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiivi kohaldamise tagajärjel loomsete toodete suhtes mingeid turustuspiiranguid ei rakendata.Artikkel 12Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks ametlikku kontrolli söötade vastavuse üle käesoleva direktiivi nõuetele, võttes turustamise ajal vähemalt proove.Artikkel 131. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis kirjeldatud korda, suunab alalise söödakomitee (edaspidi komitee) eesistuja kas omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotluse korral küsimused nimetatud komiteele.2. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Komitee esitab oma arvamuse eelnõu kohta aja jooksul, mille määrab esimees vastavalt küsimuse kiireloomulisusele. Otsus langetatakse 45häälelise häälteenamusega; liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 sätestatud korras. Eesistuja ei hääleta.3. a) Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu.b) Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei ole esitanud oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.c) Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jooksul alates nõukogu poole pöördumisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu, välja arvatud juhul, kui nõukogu on olnud nende vastu lihthäälteenamusega.Artikkel 141. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis kirjeldatud korda, suunab komitee eesistuja omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotluse korral kõnealuse küsimuse komiteele.2. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Komitee esitab eelnõu kohta oma arvamuse kahe päeva jooksul. Otsus langetatakse 45häälelise häälteenamusega; liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 sätestatud korras. Eesistuja ei hääleta.3. a) Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu.b) Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei ole esitanud oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.c) Kui nõukogu ei ole 15 päeva jooksul alates nõukogu poole pöördumise kuupäevast otsust teinud, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu, kui nõukogu ei ole lihthäälteenamusega selle vastu hääletanud.Artikkel 15Direktiivi 70/524/EMÜ I lisa K osas ja II lisa Db osas kustutatakse kõik viited mittevalgulistele lämmastikuühenditele.Artikkel 16Käesolevat direktiivi ei kohaldata söötadele, mis vähemalt asjassepuutuva teabe kohaselt on ette nähtud ekspordiks kolmandatesse riikidesse.Artikkel 17Liikmesriigid jõustavad kahe aasta jooksul alates käesoleva direktiivi teatavaks tegemisest direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 18Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 30. juuni 1982Nõukogu nimeleesistujaPh. Maystadt[1] EÜT C 197, 18.8.1977, lk 3.[2] EÜT C 63, 13.3.1978, lk 53.[3] EÜT C 84, 8.4.1978, lk 4.[4] EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1.[5] EÜT L 170, 3.8.1970, lk 1.--------------------------------------------------LISA1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 |Toote-rühma nimetus | Toote nimetus | Toote keemiline tähis või mikroorganismi määratlus | Toitekeskkond (nõuded, kui on) | Toodete koostis | Loomaliigid | Erisätted |1.Valgud, mis on saadud järgmistest mikroorganismide rühmadest Pärmid1.1.Bakterid | | | | | | |1.2.Pärmid | Kõik pärmid | Saccharomyces cerevisiae, Saccharomyces carlsbergiensis, Kluyveromyces lactis, Kluyveromyces fragilis | Melass, praak, teraviljad ja tärklist sisaldavad tooted, puuviljamahl, vadak, hüdrolüüsitud taimsed kiud | – | Kõik loomaliigid | |1.2.1.Loomsetel või taimsetel substraatidel saadud pärmid | —mis on kasvatatud vastavalt 3. ja 4. veerus loetletud mikroorganismidel ja substraatidel | || —mille rakud on surmatud | | | | | |1.2.2.Muudel kui 1.2.1 nimetatud substraatidel kasvatatud pärmid | | | | | | |1.3.Vetikad | – | – | | | | |1.4.Alamad seened | | | | | | |2.Mittevalgulised lämmastikuühendid ja muud samalaadsed tooted2.1.Karbamiid ja selle derivaadid | 2.1.1.Karbamiid | CO(NH2)2 | – | Minimaalne puhtus 98 % | Mäletsejad alates mäletsemisea algusest | Segasööda etiketile või pakendile peab olema märgitud: toote nimetus ja vajaduse korral segasöödas sisalduv toote kogus, tingimuselt, et on olemas ametlikud analüüsimeetodid,valgu ekvivalendina väljendatud lämmastiku määr, mis sisaldub mittevalgulis(t)es lämmastikuühendi(te)s,nõuetekohane kasutusjuhend, milles on märgitud loomaliigid, kelle jaoks segasööt on ette nähtud, ja päevase ratsiooni mittevalgulise lämmastiku kogumäär, mida ei tohi ületada || 2.1.2.Biureet | C2H5O2N3 | – | || 2.1.3.Karbamiidfosfaat | CO(NH2)2H3PO4 | – | || 2.1.4.Diureidoisobutaan | (CH3)2-CH-CH (NHCONH2)2 | – | |2.2.Aminohapped ja muud samalaadsed tooted | 2.2.1.D, L-metioniin | CH3S(CH2)2-CH(NH2)COOH | – | Minimaalne puhtus 98 % | Kõik loomaliigid | – || 2.2.2.L-lüsiin | NH2-(CH2)4-CH(NH2)-COOH | – | – || 2.2.3.L-lüsiini vesinik-kloriid | NH2-(CH2)4-CH(NH2)-COOH. HCl | – | – || 2.2.4.D, L-metioniini hüdroksüanaloog | (CH3-S-(CH2)2-(CH(OH)-COO)2Ca | – | – |--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 19. detsember 1988, millega muudetakse direktiivi 80/215/EMÜ ühendusesisest lihatoodetega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31988L0660

Euroopa Liidu Teataja L 382 , 31/12/1988 Lk 0035 - 0035 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 28 Lk 0095  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 28 Lk 0095

		Nõukogu direktiiv,19. detsember 1988,millega muudetakse direktiivi 80/215/EMÜ ühendusesisest lihatoodetega kauplemist mõjutavate loomatervishoiu probleemide kohta(88/660/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:direktiivi 80/215/EMÜ artikli 4 lõikes 1, [4] viimati muudetud direktiiviga 87/491/EMÜ, [5] määratletakse töötlemise liigid, mis tõenäoliselt hävitavad kariloomade haiguste tekitajad lihatoodetes, pidades silmas selliste toodete ühendusesisese kauplemise lubamist teatud tingimustel;omandatud kogemused ning edusammud teaduslikes teadmistes ja lihatöötlemistehnoloogias võimaldavad uue töötlemise kasutamist, mis kindlustab nõutavad tagatised;sellise töötlemise lisamine juba sätestatutele peaks hõlbustama vaba ringlust ühenduses, mis suurendab toodangu väärtust ja väldib haiguste levimise ohtu;on esitatud teaduslik arvamus, et siiani selliste lihatoodete suhtes kohaldatud viiekilogrammisest kaalupiirangust võib täiesti ohutult loobuda, tingimusel et säilitatakse ja kohaldatakse kõiki muid olemasolevaid kaitsemeetmeid,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 80/215/EMÜ artikli 4 lõike 1 punkti a alapunkti ii teist taanet muudetakse järgmiselt:1. teine taane jäetakse välja;2. senise neljanda taande esimene alltaane "kusjuures temperatuur peab olema vähemalt 70 oC…" asendatakse sõnastusega "kusjuures sisetemperatuur peab olema vähemalt 70 oC…"Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. aprillil 1989. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 19. detsember 1988Nõukogu nimeleesistujaY. Pottakis[1] EÜT C 273, 22.10.1988, lk 9.[2] Arvamus esitatud 16. detsembril 1988 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[3] Arvamus esitatud 14. detsembril 1988 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[4] EÜT L 47, 21.2.1980, lk 4.[5] EÜT L 279, 2.10.1987, lk 27.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 93/65/EMÜ, 19. juuli 1993, omavahel ühilduvate tehnospetsifikaatide määratlemise ja kasutamise kohta lennuliikluse korraldamiseks vajalike seadmete ning süsteemide hankimisel

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31993L0065

Euroopa Liidu Teataja L 187 , 29/07/1993 Lk 0052 - 0056 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 7 Köide 4 Lk 0202  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 7 Köide 4 Lk 0202

		Nõukogu direktiiv 93/65/EMÜ,19. juuli 1993,omavahel ühilduvate tehnospetsifikaatide määratlemise ja kasutamise kohta lennuliikluse korraldamiseks vajalike seadmete ning süsteemide hankimiselEUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 84 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [3]ning arvestades, et:suure liiklustiheduse tõttu on Euroopa lennuliikluses tekkinud märkimisväärseid pingeid;seni on juhtimissüsteeme välja arendatud ja töösse rakendatud vastavalt Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) sätetele, mis lubavad siseriiklikke või kohalikke tõlgendusi;ühenduse standardite määratlemine ja kasutuselevõtt on tõhus moodus üldise lennuliikluse korraldamiseks, kuna praegune olukord, mis põhineb riiklikel ja kohalikel süsteemidel, on põhjustanud tehnilist ja kasutuslikku kokkusobimatust, mis nüüd takistab liikmesriikide lennujuhtimisteenistuste vahelist kontrollitavate lendude üleandmist;peab arvestama olulist tööd, mida lennuliikluse korraldamisel on teinud Euroopa tsiviillennunduskonverents (ECAC) ja Eurocontrol, ning 1990. aasta aprillis ja 1992. aasta märtsis ECACi raames kohtunud ministrite tehtud asjakohaseid otsuseid;tuleks juurutada korralduslik integreeritus, et lühikese ajaga leida lahendus õhuruumi ülekoormatuse probleemidele ja edendada lennuliikluse sujuvust;ühtlustamis- ja integratsiooniprotsessi edendaks kõigi liikmesriikide ühinemine lennunavigatsiooni ohutuse alast koostööd käsitleva rahvusvahelise konventsiooniga;resolutsiooni 89/C 189/02 [4] kohaselt oleks kõigi liikmesriikide ühinemine lennunavigatsiooni ohutuse alast koostööd käsitleva rahvusvahelise konventsiooniga hõlpsam, kui need liikmesriigid, kes juba on selle konventsiooni osalised, püüaksid vajaduse korral Eurocontroli raames vastu võtta kõnealust ühinemist kergendavaid meetmeid;Eurocontroli vastuvõetud tehnospetsifikaadid vastavad ICAO soovitatud standarditele ja tavadele;komisjonile, keda abistab liikmesriikide esindajatest moodustatud komitee, tuleks kooskõlas nõukogu 13. juuli 1987. aasta otsuses 87/373/EMÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendamisvolituste kasutamise menetlus) [5] sätestatud menetlusega anda volitused teha teatavad Eurocontroli standardid ühenduse tasandil kohustuslikuks;Euroopa standardimine on võtmetegur püsiva ohutustaseme rajamiseks lennuliikluse korraldamisel; Eurocontrol ja Euroopa standardimisasutused peaksid tegema omavahel koostööd;tuleks täpsustada, et kooskõlas nõukogu 28. märtsi 1983. aasta direktiiviga 83/189/EMÜ (millega nähakse ette tehnilistest standarditest ja eeskirjadest teatamise kord) [6] võib komisjon pärast Eurocontroliga konsulteerimist anda Euroopa standardimisasutustele volitused lennuliikluse korraldamist toetavate Euroopa standardite koostamiseks;igal juhul peab ühe liikmesriigi territooriumil seaduslikult turustatud mis tahes seade saama vabalt liikuda teiste liikmesriikide territooriumidel;lennunavigatsiooni ohutuse alast koostööd käsitlev rahvusvaheline konventsioon määrab Eurocontroli asjaomaseks asutuseks, kes võtab vajalikke meetmeid Euroopas esinevate probleemide lahendamiseks;ohutus on ühenduse õhutranspordi esmatähtis tegur; käesolevas direktiivis tuleks arvesse võtta 7. detsembri 1944. aasta Chicago rahvusvahelist tsiviillennunduse konventsiooni, milles sätestatakse, et ohutu ja korrapärase rahvusvahelise tsiviillennunduse arengu tagamiseks tuleks rakendada kõiki vajalikke meetmeid;nõukogu 21. detsembri 1976. aasta direktiivi 77/62/EMÜ (millega kooskõlastatakse riiklike tarnelepingute sõlmimise kord) [7] ja 17. septembri 1990. aasta direktiivi 90/531/EMÜ (vee-, energeetika-, transpordi- ja telekommunikatsioonisektoris tegutsevate üksuste hankemenetluste kohta) [8] kohaldatakse ka lennuliikluse korraldamise valdkonnas ja seetõttu tuleb kindlaks määrata hankeüksused;teatavates liikmesriikides ei reguleeri aeronavigatsiooniseadmete hankeid eespool nimetatud direktiivid; ühenduse õigussüsteemi inkorporeeritud Eurocontroli standardeid peavad siiski täitma kõik liikmesriigid,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevat direktiivi kohaldatakse omavahel ühilduvate tehnospetsifikaatide määratlemise ja kasutamise suhtes lennuliikluse korraldamiseks ettenähtud seadmete ja süsteemide hankimisel, eelkõige mis puudutab:- sidesüsteeme,- seiresüsteeme,- süsteeme, mis osutavad automatiseeritud abi lennujuhtimisel, ja- navigatsioonisüsteeme.Artikkel 2Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) tehnospetsifikaat — eelkõige pakkumisdokumentides sisalduvad tehnilised nõuded, mis määratlevad tööde, materjali, toote või tarne karakteristikud ning võimaldavad tööd, materjali, toodet või tarnet kirjeldada objektiivselt viisil, et see vastab tellija soovitud kasutusele. Need tehnilised kirjeldused võivad hõlmata kvaliteeti, talitlust, ohutust ja mõõtmeid, sealhulgas materjalile, tootele või tarnele esitatavaid nõudeid seoses kvaliteedi tagamisega, terminitega, tunnustega, katsetamise ja katsetusmeetodite, pakendamise, märgistamise või etikettimisega;b) standard — tunnustatud standardimisorgani poolt korduvaks või pidevaks kasutuseks kinnitatud tehnospetsifikaat, mille järgimine ei ole üldjuhul kohustuslik;c) Eurocontroli standard — füüsikalisi omadusi, konfiguratsiooni, materjali, talitlust, personali või menetlust käsitlevad Eurocontroli spetsifikaatide kohustuslikud osad, mille ühetaolist kohaldamist peetakse integreeritud lennuliiklusteenistuse süsteemi (ATS) rakendamise seisukohast vajalikuks (kohustuslikud osad sisalduvad Eurocontroli standarddokumendis).Artikkel 31. Artiklis 6 sätestatud menetluse kohaselt määrab komisjon kindlaks ja võtab vastu eelkõige I lisas loetletud valdkondi käsitlevad Eurocontroli standardid ja nende hilisemad muudatused, mille kohaldamine tuleb ühenduse õiguse alusel kohustuslikuks muuta. Komisjon avaldab sel viisil kohustuslikuks tehtud tehnospetsifikaate käsitleva teabe Euroopa Ühenduste Teatajas.2. Kindlustamaks, et I lisa, kus loetletakse Eurocontroli väljatöötatavad standardid, oleks võimalikult täielik, võib komisjon, järgides artiklis 6 sätestatud korda ja konsulteerides Eurocontroliga, vajaduse korral muuta I lisa vastavalt Eurocontroli tehtud muudatustele.3. Itaalia Vabariik ja Hispaania Kuningriik võivad selle artikli kohaldamise lükata edasi ühe aasta võrra. Kui selle perioodi lõpuks ei suuda need liikmesriigid täita Eurocontroli standardeid, otsustab nõukogu vastavalt asutamislepingule, milliseid meetmeid on asjakohane võtta.Artikkel 4Kui vaja, võib komisjon Eurocontroli standardite rakendamise protsessi täiendamiseks anda standardimisvolitusi Euroopa standardimisasutustele kooskõlas direktiiviga 83/189/EMÜ, konsulteerides seejuures Eurocontroliga.Artikkel 51. Ilma et see piiraks direktiivide 77/62/EMÜ ja 90/531/EMÜ kohaldamist, astuvad liikmesriigid mis tahes vajalikke samme tagamaks, et II lisas loetletud hankeüksused viitaksid aeronavigatsiooniseadmeid hankides iga lepingu üldistes dokumentides või spetsifikaatides käesoleva direktiivi kohaselt vastu võetud spetsifikaatidele.2. Tagamaks, et II lisa oleks võimalikult täielik, teatavad liikmesriigid komisjonile igast loendis tehtud muudatusest. Komisjon muudab II lisa artiklis 6 sätestatud korras.Artikkel 61. Komisjoni abistab komitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad ja eesistujana komisjoni esindaja.2. Komisjoni esindaja edastab komiteele võetavate meetmete eelnõu. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtudes küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus võetakse vastu asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 komisjoni ettepaneku põhjal nõukogu poolt vastuvõtmisele kuuluvate otsuste jaoks sätestatud häälteenamusega. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.3. Komisjon võtab kavandatavad meetmed vastu, kui need on kooskõlas komitee arvamusega.4. Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon viivitamata nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.5. Kui nõukogu ei võta kolme kuu jooksul alates ettepaneku tegemisest vastu mingit otsust, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu, välja arvatud juhul, kui nõukogu on lihthäälteenamusega otsustanud nende meetmete vastu.Artikkel 7Oma volituste kasutamisel konsulteerib komisjon regulaarselt asjaomaste Euroopa aeronavigatsiooni organisatsioonide, õhuruumi kasutajate ja kutseorganisatsioonide esindajatega. Ta informeerib artiklis 6 nimetatud komiteed kõnealuste konsultatsioonide tulemustest.Artikkel 81. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule regulaarselt aruandeid käesoleva direktiiviga ettenähtud korra toimimise kohta, lisades vajaduse korral ettepanekud artiklite 3 ja 4 rakendamise suhtes.2. Liikmesriigid teatavad igal aastal komisjonile kõikidest käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks rakendatud meetmetest.Artikkel 91. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud sätted ühe aasta jooksul selle vastuvõtmisest. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, viidatakse nendes käesolevale direktiivile või lisatakse sellised viited neile ametliku avaldamise korral. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti. Komisjon teatab sellest teistele liikmesriikidele.Artikkel 10Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 19. juuli 1993Nõukogu nimeleesistujaW. Claes[1] EÜT C 244, 23.9.1992, lk 16.[2] Arvamus on esitatud 25. juunil 1993 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[3] EÜT C 19, 25.1.1993, lk 39.[4] EÜT C 189, 26.7.1989, lk 3.[5] EÜT C 197, 18.7.1987, lk 33.[6] EÜT L 109, 26.4.1983, lk 8. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega 92/400/EMÜ (EÜT L 221, 6.8.1992, lk 55).[7] EÜT L 13, 15.1.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 92/50/EMÜ (EÜT L 209, 24.7.1992, lk 1).[8] EÜT L 297, 29.10.1990, lk 1.--------------------------------------------------I LISAARTIKLIS 3 NIMETATUD EUROCONTROLI STANDARDIDSOOVITUSLIK LOENDSidesüsteemidLennuplaaniga seotud andmevahetus (teate vorming) [1]Radarandmete vahetamine (Asterix-teate vorming) [2]Lennuliiklusteenistuse telefonisüsteemid [3]Andmete vahetamine reaalajas (OLDI) [4]Automaatsed teisese jälgimisradari koodide (SSR-kood) määramise süsteemid [5]NavigatsioonisüsteemidPiirkondlik navigatsioon (RNAV) [6]Radarhajutus [7]Short-Term-Conflict Alert (STCA) [8]SeiresüsteemidSeirespetsifikaadid [9]Radarite ühine kasutamine [10][1] Kavandatav.[2] Kavandatav.[3] Kavandatav.[4] Olemasolev.[5] Kavandatav.[6] Kavandatav.[7] Kavandamist ei ole alustatud.[8] Kavandamist ei ole alustatud.[9] Kavandatav.[10] Kavandamist ei ole alustatud.--------------------------------------------------II LISAAERONAVIGATSIOONISEADMETE HANKIMISE EEST VASTUTAVAD HANKEÜKSUSEDEurocontrol rue de la Loi, 72 B-1040BelgiaRégie des Voies AériennesCCN — Rue du Progrès 80 B-1210TaaniStatens Luftfartsvæsen(Civil Aviation Administration) Postbox 744 DK-Copenhagen SVSaksamaaDFS Deutsche Flugsicherung GMBH Kaiserleistr. 29-35 D-6050KreekaMinistry of Transport and CommunicationsCivil Aviation DepartmentFinancial Administration and Procurement DirectoratePurchasing SectionPostal addressVasileos Georgiou 1PO Box 7375116.604-EllinikoGR-AthensTelephone (0030-1-) 89 47 71 21HispaaniaAENA (Aeropuertos Españoles y Navegación Aérea)Calle Santa Engracia, 120E-MadridPrantsusmaaLe Directeur général de l'aviation civile93 boulevard du MontparnasseF-75270 Paris Cedex 06kes annab volitused eelkõige järgmistele institutsioonidele:- Monsieur le chef du service technique de la navigation aérienne246 rue LecourbeF-75732 Paris Cedex 15- Monsieur le directeur général des aéroports de Paris291 boulevard RaspailF-75675 Paris Cedex 14IirimaaThe Department of Tourism, Transport and CommunicationsAir Navigation Services OfficeCorporate Services DivisionScotch HouseHawkins StreetIRL-Dublin 2ItaaliaAAAVTAGAzienda Autonoma Assistenza al Volo per il Traffico Aereo GeneraleVia Salaria, 715I-00138 RomaLuksemburgMinistère des TransportsDirection de l'Aviation civile L-2938 LuxembourgMadalmaadLuchtverkeersbeveiligingPostbus 7601NL-1118 ZJ Luchthaven SchipholPortugalEmpresa Pública de Aeroportos e Navegação Aérea (ANAep)Avenida Sidónio Pais, n.o 8-5.oP-1000 LisboaVäikeste lennujaamade ja lennuväljade hankeid võivad korraldada kohalikud või piirkondlikud omavalitsused.ÜhendkuningriikCivil Aviation AuthorityCAA House45-59 KingswayUK-London WC2B 6TEHighlands & Islands Airports Ltd (HIAL)Inverness AirportUK-Inverness--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/36/EÜ, 11. märts 2008 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/49/EMÜ (otsekindlustustegevusega, välja arvatud elukindlustustegevusega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta) seoses komisjoni rakendusvolitustega

text:
               20.3.2008

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 81/69

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2008/36/EÜ,
   11. märts 2008,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/49/EMÜ (otsekindlustustegevusega, välja arvatud elukindlustustegevusega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta) seoses komisjoni rakendusvolitustega
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 47 lõiget 2 ja artiklit 55,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiivis 92/49/EMÜ (3) on sätestatud, et teatavad meetmed tuleb vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (4)

               (2)

               Otsust 1999/468/EÜ on muudetud otsusega 2006/512/EÜ, millega kehtestati kontrolliga regulatiivmenetlus üldmeetmete vastuvõtmise jaoks, mille eesmärk on muuta asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras vastu võetud põhiaktide vähemolulisi sätteid, muu hulgas mõningaid selliseid sätteid välja jättes või täiendades neid uute vähemoluliste sätetega.

               (3)

               Et kontrolliga regulatiivmenetlus oleks kohaldatav õigusaktide suhtes, mis on vastu võetud asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras ja mis on juba jõustunud, peab neid õigusakte vastavalt otsust 2006/512/EÜ käsitlevale Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni avaldusele (5) kohandama kooskõlas kehtivate menetlustega.

               (4)

               Komisjonile tuleks anda volitus võtta vastu direktiivide 73/239/EMÜ, (6) 88/357/EMÜ (7) ja 92/49/EMÜ rakendamiseks vajalikud meetmed, et võtta arvesse tehnilist arengut kindlustussektoris või finantsturgudel ning tagada kõnealuste direktiivide ühetaoline kohaldamine. Täpsemalt on nende meetmete eesmärk täiendada õiguslike vormide nimekirja, muuta kindlustusliikide nimekirja või kohandada selles nimekirjas kasutatavat terminoloogiat, täpsustada solventsusmarginaali koostisosi, muuta minimaalset garantiifondi, muuta kindlustustehniliste eraldiste kattena lubatavate varade nimekirja ja investeeringute ulatuse eeskirju, muuta vastavuseeskirjade leevendusi ning täpsustada määratlusi. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta direktiivide 73/239/EMÜ, 88/357/EMÜ ja 92/49/EMÜ vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades neid uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

               (5)

               Seepärast tuleks direktiivi 92/49/EMÜ vastavalt muuta.

               (6)

               Kuna direktiivis 92/49/EMÜ käesoleva direktiiviga tehtavad muudatused on tehnilist laadi ja käsitlevad üksnes komiteemenetlust, ei pea liikmesriigid neid üle võtma. Seetõttu ei ole vaja kehtestada ülevõtmissätteid,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Muudatused
   Direktiivi 92/49/EMÜ artikli 51 sissejuhatav osa asendatakse järgmisega:

      „Järgmised tehnilised kohandused, mille eesmärk on muuta direktiivide 73/239/EMÜ, 88/357/EMÜ ja käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, muu hulgas täiendades neid, võetakse vastu vastavalt direktiivi 91/675/EMÜ artiklis 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele:”.

   Artikkel 2
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 3
   Adressaadid
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 11. märts 2008

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         H.-G. PÖTTERING

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         J. LENARČIČ

      (1)  ELT C 161, 13.7.2007, lk 45.

      (2)  Euroopa Parlamendi 10. juuli 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 3. märtsi 2008. aasta otsus.

      (3)  EÜT L 228, 11.8.1992, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/44/EÜ (ELT L 247, 21.9.2007, lk 1).

      (4)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

      (5)  ELT C 255, 21.10.2006, lk 1.

      (6)  Esimene nõukogu 24. juuli 1973. aasta direktiiv 73/239/EMÜ otsekindlustustegevuse, välja arvatud elukindlustustegevuse alustamise ja jätkamisega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (EÜT L 228, 16.8.1973, lk 3). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/101/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 238).

      (7)  Teine nõukogu 22. juuni 1988. aasta direktiiv 88/357/EMÜ otsekindlustustegevusega, välja arvatud elukindlustustegevusega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta, millega nähakse ette sätted teenuste osutamise vabaduse tegeliku kasutamise hõlbustamiseks (EÜT L 172, 4.7.1988, lk 1). Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2005/14/EÜ (ELT L 149, 11.6.2005, lk 14).