title: Nõukogu direktiiv, 28. juuni 1977, mootorsõidukite seisutulelaternaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31977L0540

Euroopa Liidu Teataja L 220 , 29/08/1977 Lk 0083 - 0094 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 7 Lk 0223  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 6 Lk 0222  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 7 Lk 0223  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 7 Lk 0235  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 7 Lk 0235

		Nõukogu direktiiv,28. juuni 1977,mootorsõidukite seisutulelaternaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(77/540/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:tehnilised nõuded, millele mootorsõidukid peavad siseriiklike õigusaktide kohaselt vastama, kehtivad muu hulgas ka mootorsõidukite seisutulelaternate kohta;kõnealused nõuded on liikmesriigiti erinevad; seetõttu on vaja, et kõik liikmesriigid võtaksid lisaks olemasolevatele eeskirjadele või nende asemel vastu ühesugused nõuded, et eelkõige oleks võimalik iga sõidukiliigi suhtes rakendada nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivis 70/156/EMÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) [3] ettenähtud EMÜ tüübikinnitusmenetlust;direktiivis 76/756/EMÜ [4] sätestas nõukogu mootorsõidukite ja nende haagiste valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamise ühised nõuded;seisutulelaternate ühtlustatud tüübikinnitusmenetlus võimaldab igal liikmesriigil kontrollida vastavust ühistele konstruktsiooni- ja katsetamisnõuetele ning teatada teistele liikmesriikidele kontrollimise tulemustest, saates nendele iga seisutulelaterna tüübi osa tüübikinnitustunnistuse koopia; osa EMÜ tüübikinnitusmärgi kinnitamine kõigile tüübikinnitusnõuete kohaselt valmistatud seisutulelaternatele välistab nende seisutulelaternate kontrollimise vajaduse teistes liikmesriikides;mootorsõidukeid käsitlevate siseriiklike õigusaktide ühtlustamine eeldab iga liikmesriigi territooriumil ühiste nõuete kohaselt tehtud katsetamiste vastastikust tunnustamist,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Iga liikmesriik annab osa EMÜ tüübikinnituse mis tahes seisutulelaterna tüübile, mis vastab I, II, IV, V ja VI lisas ettenähtud konstruktsiooni- ja katsetamisnõuetele.2. Osa EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik võtab vajaduse korral koostöös teiste liikmesriikide pädevate asutustega vajalikud meetmed, et kontrollida tootmisnäidiste vastavust kinnitatud tüübile selleks vajalikus ulatuses. Selline kontroll piirdub pisteliste kontrollimistega.Artikkel 2Liikmesriigid annavad iga nende poolt artikli 1 kohaselt kinnitatud seisutulelaterna tüübi tootjale või tootja volitatud esindajale IV lisas osutatud näidisele vastava osa EMÜ tüübikinnitusmärgi.Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et välistada niisuguste märkide kasutamine, mis võivad tekitada segadust artikli 1 kohaselt tüübikinnituse saanud seisutulelaternate ja muude seadmete vahel.Artikkel 31. Ükski liikmesriik ei tohi seisutulelaternate turuleviimist nende ehituse või toimimisviisi tõttu keelata, kui nendel on osa EMÜ tüübikinnitusmärk.2. Sellest olenemata võib liikmesriik keelata selliste osa EMÜ tüübikinnitusmärgiga seisutulelaternate turuleviimise, mis korduvalt ei vasta kinnitatud tüübile. Kõnesolev liikmesriik teatab viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile võetud meetmetest ja põhjendab oma otsust.Artikkel 4Iga liikmesriigi pädevad asutused saadavad ühe kuu jooksul muude liikmesriikide pädevatele asutustele I lisas esitatud näidise kohase osa tüübikinnitustunnistuse koopia iga seisutulelaterna tüübi kohta, millele nad tüübikinnituse annavad või mille puhul nad tüübikinnituse andmisest keelduvad.Artikkel 51. Kui osa EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik leiab, et teatav hulk samasugust osa tüübikinnitusmärki kandvaid seisutulelaternaid ei vasta tema poolt kinnitatud tüübile, siis võtab see liikmesriik vajalikud meetmed tagamaks, et tootmisnäidised vastaksid kinnitatud tüübile. Kõnealuse liikmesriigi pädevad asutused informeerivad teiste liikmesriikide pädevaid asutusi võetud meetmetest, mis korduva nõuetest kõrvalekaldumise puhul võivad viia kuni osa EMÜ tüübikinnituse tühistamiseni. Nimetatud liikmesriigi asutused, olles saanud teise liikmesriigi pädevatelt asutustelt nõuetest kõrvalekaldumise teate, võtavad samasugused meetmed.2. Liikmesriikide pädevad asutused informeerivad üksteist ühe kuu jooksul igast osa EMÜ tüübikinnituse tühistamisest ja selle meetme põhjustest.Artikkel 6Iga käesoleva direktiivi rakendamisel vastuvõetud sätete kohane otsus seisutulelaternale tüübikinnituse andmisest keeldumise või seisutulelaterna tüübikinnituse tühistamise või selle turuleviimise või kasutamise keelamise kohta peab sisaldama üksikasjalikke põhjendusi. Sellistest otsustest teatatakse asjaomasele osapoolele ning samal ajal informeeritakse teda abinõudest, mis liikmesriikides kehtivate seaduste alusel on tema käsutuses ning selliste abinõude kasutamise tähtaegadest.Artikkel 7Ükski liikmesriik ei tohi keelduda sõidukile EMÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest seisutulelaternatega seotud põhjustel, kui seisutulelaternatel on osa EMÜ tüübikinnitusmärk ning need on kinnitatud direktiivis 76/756/EMÜ ettenähtud nõuete kohaselt.Artikkel 8Ükski liikmesriik ei tohi sõiduki müügist, registreerimisest, kasutuselevõtmisest või kasutamisest keelduda või seda keelata sõiduki seisutulelaternatega seotud põhjustel, kui seisutulelaternatel on osa EMÜ tüübikinnitusmärk ning need on kinnitatud direktiivis 76/756/EMÜ ettenähtud nõuete kohaselt.Artikkel 9Käesolevas direktiivis tähendab "sõiduk" teedel kasutamiseks mõeldud, kerega või kereta, vähemalt neljarattalist mootorsõidukit, mille valmistajakiirus on üle 25 km/h, v.a rööbastel liikuvad sõidukid, põllutöötraktorid ja -masinad ning muud töösõidukid.Artikkel 10Muudatused, mis on vajalikud lisades esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 13 ettenähtud korras.Artikkel 111. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid 18 kuu jooksul alates direktiivi teatavakstegemisest ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide tekst edastatakse komisjonile.Artikkel 12Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 28. juuni 1977Nõukogu nimeleesistujaW. Rodgers[1] EÜT C 118, 16.5.1977, lk 29.[2] EÜT C 114, 11.5.1977, lk 4.[3] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1[4] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 1.--------------------------------------------------LISADE LOETELUI LISA: | Mõisted, üldised nõuded, valgustugevus, katsetusmetoodika, valguse värvus, toodete vastavus kinnitatud tüübile, märkus värvuse kohta |II LISA: | Valguse ruumis jaotumise miinimumnurgad |III LISA: | Osa EMÜ tüübikinnitustunnistuse näidis |IV LISA: | Osa EMÜ tüübikinnitus- ja märgistamisnõuded |V LISA: | Fotomeetrilised mõõtmised |VI LISA: | Valguse värvus, trikromaatilised koordinaadid |--------------------------------------------------I LISAMÕISTED, ÜLDISED NÕUDED, VALGUSTUGEVUS, KATSETUSMETOODIKA, VALGUSE VÄRVUS, TOODETE VASTAVUS KINNITATUD TÜÜBILE, MÄRKUS VÄRVUSE KOHTA1. MÕISTED1.1. Seisutulelatern – latern, mida kasutatakse tähelepanu juhtimiseks pargitud sõidukile asulas.1.2. Nulltelg – valgussignaalile iseloomulik telg, mille määrab kindlaks tootja ning mida kasutatakse võrdlussuunana (H = 0º, V = 0º) fotomeetrilistel mõõtmistel ning laterna kinnitamisel sõidukile.1.3. Nullkese – laterna tootja poolt kindlaksmääratud lõikepunkt nulltelje ja välise valgust peegeldava pinna vahel.1.4. Seisutulelaterna tüüp – seisutulelaternad, mis ei erine üksteisest järgmiste oluliste tunnuste poolest:1.4.1. kaubanimi või kaubamärk;1.4.2. optilise süsteemi karakteristikud;1.4.3. hõõglambi tüüp.2. ÜLDISED NÕUDED2.1. Iga IV lisa punktis 1.2.3 nimetatud näidis peab vastama käesoleva direktiivi 3. ja 5. jaos esitatud nõuetele.2.2. Seisutulelaternad peavad olema projekteeritud ja ehitatud nii, et tavapärastes tingimustes, olenemata võimalikust vibratsioonist kasutamise ajal, oleks kindlustatud nende nõuetekohane toimimine ja käesolevas direktiivis ettenähtud karakteristikute säilimine.3. VALGUSTUGEVUS3.1. Kummagi II lisa punktis 1.2.3 nimetatud näidise valgustugevus nullteljel ei tohi olla järgmistest valgustugevuse miinimumväärtusest väiksem ega maksimumväärtusest suurem:| | Miinimumväärtus (cd) | Maksimumväärtus (cd) |3.1.1. | Eesmised seisutulelaternad | 2 | 60 |3.1.2. | Tagumised seisutulelaternad | 2 | 30 |3.2. Väljaspool nulltelge ja II lisa joonistel määratletud nurgaväljadel peab kummagi näidise valgustugevus olema:3.2.1. igas V lisas esitatud valgustugevuse jaotumise tabeli punktidele vastavas suunas vähemalt võrdne kõnealuses tabelis vastava suuna kohta antud väärtusega, mida väljendatakse protsendina punktis 3.1 esitatud miinimumväärtusest;3.2.2. igas suunas, kus kõnealune latern on nähtav, mitte üle punktis 3.1 kindlaksmääratud maksimumväärtuse;3.2.3. valgustugevus 60 cd on siiski lubatud seisutulelaternate puhul, mis on ühendatud piduritulelaternatega (vt punkt 3.1.2) allpool tasandit, mis asub horisontaaltasandi all ja moodustab sellega 5º nurga;3.2.4. sellele lisaks,3.2.4.1. peab kõikides II lisas määratletud väljade osades valgustugevus olema vähemalt 0,05 cd;3.2.4.2. tuleb arvesse võtta V lisa punktis 2.2 esitatud nõudeid seoses valgustugevuse lokaalsete kõikumistega.3.3. Valgustugevust mõõdetakse pidevalt põleva/põlevate hõõglambiga/hõõglampidega ning punast või merevaigukollast valgust kiirgavate seadmete puhul tuleb mõõtmised teha värvilise valgusega.3.4. Üksikasjalikud andmed mõõtmismeetodite kohta esitatakse punktis 3.2.1 viidatud V lisas.4. KATSETUSMETOODIKAKõik mõõtmised tehakse seisutulelaterna jaoks mõeldud tüüpi värvitute standardhõõglampidega, mis on reguleeritud nii, et tekiks sellist tüüpi hõõglampide puhul ettenähtud tavapärane valgusvoog.5. VALGUSE VÄRVUSValguse värvus, mida mõõdetakse Rahvusvahelise Valgustuskomisjoni (CIE) etalonvalgusallikale A vastava valgusallikaga värvustemperatuuril 2854 K, peab jääma kõnealuse värvuse puhul VI lisas ettenähtud trikromaatiliste koordinaatide piiridesse.6. TOODETE VASTAVUS KINNITATUD TÜÜBILEIga osa EMÜ tüübikinnitusmärgiga seisutulelatern peab vastama kinnitatud tüübile ning 3. ja 5. jaos kindlaksmääratud fotomeetrilistele tingimustele. Sellest olenemata võib seeriatootmisest juhuslikult valitud seisutulelaterna minimaalse valgustugevusega (mõõdetuna 4. jaos nimetatud standardhõõglambiga) seotud nõudeid piirata igas asjakohases suunas kuni 80 % punktides 3.1 ja 3.2 esitatud miinimumväärtustest.7. MÄRKUS SEOSES VÄRVUSEGAOsa EMÜ tüübikinnitus antakse juhul, kui seisutulelaterna valguse värvus vastab direktiivi 76/756/EMÜ I lisa punktis 3.13 sätestatud nõuetele.--------------------------------------------------II LISANÕUDED SEOSES VALGUSE JAOTUMISE MIINIMUMNURKADEGA [1]Valguse vertikaalse jaotumise miinimumväärtused on kõikidel juhtudel 15º üleval- ja allpool horisontaaltasandit.+++++ TIFF +++++[1] Käesolevatel joonistel kujutatud nurgad kehtivad sõiduki parempoolsele küljele paigaldatud seadmete puhul. Nooled on suunatud sõiduki esiosa poole.--------------------------------------------------III LISAOSA EMÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSE NÄIDIS[Suurim formaat: A4 (210 × 297 mm)]+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------IV LISAOSA EMÜ TÜÜBIKINNITUS- JA MÄRGISTAMISNÕUDED1. OSA EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE1.1. Osa EMÜ tüübikinnitustaotluse esitab kaubanime või kaubamärgi omanik või omaniku volitatud esindaja.1.2. Iga seisutulelaterna tüübi taotlusega kaasneb:1.2.1. tehniliste nõuete lühikirjeldus, milles nimetatakse eelkõige seadme jaoks ettenähtud hõõglambi tüüp või hõõglampide tüübid, mis peavad vastama Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni (IEC) nõuetele;1.2.2. piisavalt üksikasjalikud joonised (kolmes eksemplaris), mis võimaldavad kindlaks määrata seisutulelaterna tüübi ning millel on geomeetriliselt kujutatud seisutulelaterna sõidukile paigaldamise asend, katsetustes nullteljeks võetav vaatlustelg (horisontaalnurk H = 0º, vertikaalnurk V = 0º) ning punkt, mis kõnealustes katsetustes võetakse nullkeskmeks;1.2.3. kaks näidist; kui seisulaternad on paigaldatavad ainult ühele sõiduki küljele, siis võivad kaks esitatud näidist olla täpselt ühesugused ning ettenähtud paigaldamiseks ainult kas sõiduki paremale või vasakule küljele.2. MÄRGISTUS2.1. Osa EMÜ tüübikinnituse saamiseks esitatud seisutulelaterna tüübi näidistel peab olema:2.1.1. taotleja kaubanimi või kaubamärk, mis peab olema selgesti loetav ja kustumatu;2.1.2. selgesti loetavad ja kustumiskindlad märgised, mis tähistavad ettenähtud hõõglambi tüüpi või hõõglampide tüüpe;2.1.3. piisava suurusega ala osa EMÜ tüübikinnitusmärgi ja 4. jaos ettenähtud lisatähiste jaoks; kõnealune ala esitatakse ka punktis 1.2.2 mainitud joonistel.3. OSA EMÜ TÜÜBIKINNITUS3.1. Kui kaks punkti 1 kohaselt esitatud näidist vastavad I, II, IV, V ja VI lisas esitatud tingimustele, siis antakse osa EMÜ tüübikinnitus ja määratakse osa tüübikinnitusnumber.3.2. Seda numbrit ei anta ühelegi teisele seisutulelaterna tüübile.3.3. Kui osa EMÜ tüübikinnitust taotletakse seisutulelaternast ja muudest laternatest koosnevale valgustus- ja valgussignaalseadme tüübile, siis võib välja anda ühise osa EMÜ tüübikinnitusmärgi tingimusel, et seisutulelatern vastab käesolevas direktiivis ettenähtud nõuetele ning iga latern kui selle valgustus- ja valgussignaalseadme osa, millele taotletakse osa EMÜ tüübikinnitust, vastab selle laterna suhtes kohaldatavas eridirektiivis ettenähtud nõuetele.4. MÄRGID4.1. Igal käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatud tüübile vastaval seisutulelaternal peab olema osa EMÜ tüübikinnitusmärk.4.2. Märk koosneb e-tähte ümbritsevast ristkülikust, millele järgneb/järgnevad osa tüübikinnituse andnud liikmesriigi number või eraldustäht/eraldustähed:1  – Saksamaa,2  – Prantsusmaa,3  – Itaalia,4  – Madalmaad,6  – Belgia,11  – Ühendkuningriik,13  – Luksemburg,18  – Taani,IRL  – Iirimaa.Märgil peab olema ka osa EMÜ tüübikinnitusnumber, mis vastab kõnealusele seisutulelaternale väljastatud osa EMÜ tüübikinnitustunnistuse numbrile.4.3. Osa EMÜ tüübikinnitusmärgile lisatakse tähis "P".4.4. Osa EMÜ tüübikinnitusmärk tuleb asetada mis tahes sobivale kohale e-tähte ümbritseva ristküliku lähedal.4.5. Osa EMÜ tüübikinnitusmärk ja lisatähis kinnitatakse laterna klaasidele või ühele klaasidest nii, et need oleksid selgesti loetavad ja kustumatud ka siis, kui seisutulelaternad on sõidukile paigaldatud.4.6. Osa EMÜ tüübikinnitusmärgi ja lisatähise näidis on esitatud liites.4.7. Ühise osa EMÜ tüübikinnitusnumbri punkti 3.3 alusel väljastamise korral seisutulelaternast ja muudest laternatest koosnevale valgustus- ja valgussignaalseadme tüübile võib seadmele anda ühe osa EMÜ tüübikinnitusmärgi, mis koosneb:- e-tähte ümbritsevast ristkülikust, millele järgneb/järgnevad osa tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldusnumber või eraldustäht/eraldustähed,- osa EMÜ tüübikinnitusnumber,- lisatähised vastavalt direktiividele, mille alusel osa EMÜ tüübikinnitus anti.4.8. Kõnealuse märgi eri osade mõõtmed ei tohi olla väiksemad kui suurimad miinimummõõtmed, mis on üksikmärgistamiste puhul ette nähtud konkreetsetes direktiivides, mille alusel osa EMÜ tüübikinnitus anti.--------------------------------------------------LiideOsa EMÜ tüübikinnitusmärgi näidis+++++ TIFF +++++Joonisel kujutatud osa EMÜ tüübikinnitusmärgiga seade on seisutulelatern, mis on saanud tüübikinnituse Ühendkuningriigis (e 11) ja kannab numbrit 1471.--------------------------------------------------V LISAFOTOMEETRILISED MÕÕTMISED1. MÕÕTMISMEETODID1.1. Fotomeetriliste mõõtmiste ajal tuleb kasutada asjakohast hajapeegelduse vastast kaitset.1.2. Mõõtmistulemustega seotud kahtluse korral tehakse mõõtmised järgmiste nõuete kohaselt:1.2.1. mõõtmiskaugus peab olema selline, et oleks võimalik rakendada ruutjuureseadust;1.2.2. mõõteseadme vastuvõtja nurgaava laterna nullkeskme poolt vaadatuna peab olema vahemikus 10'–1º;1.2.3. teatavas vaatlussuunas ettenähtud valgustugevuse nõue on täidetud, kui see vastab suunale, mis erineb vaatlussuunast kuni 15'.2. VALGUSTUGEVUSE STANDARDJAOTUSTE TABEL+++++ TIFF +++++2.1. Suunad H = 0º ja V = 0º vastavad nullteljele (mis, juhul kui latern on sõidukile paigaldatud, peab olema horisontaalne, paralleelne sõiduki pikisuunalise keskjoonega ning suunatud vajalikku nähtavussuunda). See läbib nullkeskme. Tabelis esitatud väärtused väljendavad minimaalset valgustugevust eri mõõtmissuundades ning on antud protsentidena iga laterna nulltelje minimaalsest valgustugevusest (suundades H = 0º ja V = 0º).2.2. Kui laterna visuaalsel kontrollimisel ilmneb olulisi lokaalseid valgustugevuse kõikumisi, siis tuleb katse abil kindlaks teha, et punktis 2.1 nimetatud kahe mõõtmissuuna vahel mõõdetud valgustugevus ei ole:2.2.1. vastavalt miinimumtingimusele väiksem kui 50 % nende mõõtmissuundade puhul nõutava kahe valgustugevuse väikseimast väärtusest;2.2.2. vastavalt maksimumtingimusele suurem kui nende mõõtmissuundade puhul nõutava kahe valgustugevuse teatava koefitsiendi abil suurendatud väikseim väärtus, kusjuures see koefitsient esitatakse mainitud mõõtmissuundade puhul nõutavate valgustugevuste vahe lineaarfunktsioonina.--------------------------------------------------VI LISAVALGUSE VÄRVUSTRIKROMAATILISED KOORDINAADIDPUNANE: | kollase koordinaadi suunaline piirväärtus: | y ≤ 0,335 |purpurse koordinaadi suunaline piirväärtus: | z ≤ 0,008 |VALGE: | sinise koordinaadi suunaline piirväärtus: | x ≥ 0,310 |kollase koordinaadi suunaline piirväärtus: | x ≤ 0,500 |rohelise koordinaadi suunaline piirväärtus: | y ≤ 0,150 + 0,640x |rohelise koordinaadi suunaline piirväärtus: | y ≤ 0,440 |purpurse koordinaadi suunaline piirväärtus: | y ≥ 0,050 + 0,750x |punase koordinaadi suunaline piirväärtus: | y ≥ 0,382 |KOLLANE: | kollase koordinaadi suunaline piirväärtus: | y ≤ 0,429 |punase koordinaadi suunaline piirväärtus: | y ≥ 0,398 |valge koordinaadi suunaline piirväärtus: | z ≤ 0,007 |Nende kolorimeetriliste karakteristikute kontrollimisel kasutatakse Rahvusvahelise Valgustuskomisjoni (CIE) etalonvalgusallikale A vastavat valgusallikat värvustemperatuuril 2854 K.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2010/69/EL, 22. oktoober 2010 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/2/EÜ (toiduainetes kasutatavate lisaainete (välja arvatud värv- ja magusainete) kohta) lisasid  EMPs kohaldatav tekst

text:
               23.10.2010

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 279/22

         KOMISJONI DIREKTIIV 2010/69/EL,
   22. oktoober 2010,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/2/EÜ (toiduainetes kasutatavate lisaainete (välja arvatud värv- ja magusainete) kohta) lisasid
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1333/2008 toidu lisaainete kohta, (1) eelkõige selle artiklit 31,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrust (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused, (2) eriti selle artiklit 53,
   olles nõu pidanud toidu teaduskomitee ja Euroopa Toiduohutusametiga,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 95/2/EÜ (toiduainetes kasutatavate lisaainete (välja arvatud värv- ja magusainete) kohta) (3) on sätestatud lisaainete loetelu, mida võib ühenduses kasutada, ja nende kasutamise tingimused.

               (2)

               Pärast direktiivi 95/2/EÜ vastuvõtmist on toidus kasutatavate lisaainete valdkonnas toimunud tehniline areng. Selle arenguga arvestamiseks tuleks kõnealust direktiivi parandada.

               (3)

               Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1333/2008 artikliga 31 muudetakse komisjoni vastuvõetud meetmetega kuni kõnealuse määruse artikliga 30 ettenähtud liidu toidu lisaainete loetelude koostamiseni vajaduse korral direktiivi 95/2/EÜ lisasid.

               (4)

               Direktiiviga 95/2/EÜ on praegu lubatud mitmel viisil kasutada järgmisi stabilisaatoreid: agar (E 406), karrageen (E 407), jaanileivapuujahu (E 410), guarkummi (E 412), ksantaankummi (E 415), pektiinid (E 440), tselluloos (E 460), karboksümetüültselluloos (E 466), oksüdeeritud tärklis (E 1404), monotärklisfosfaat (E 1410), ditärklisfosfaat (E 1412), fosfaaditud ditärklisfosfaat (E 1413), atsetüülitud ditärklisfosfaat (E 1414), atsetüülitud tärklis (E 1420), atsetüülitud ditärklisadipaat (E 1422), hüdroksüpropüültärklis (E 1440), hüdroksüpropüülditärklisfosfaat (E 1442), naatriumoktenüülsuktsinaattärklis (E 1450), atsetüülitud oksüdeeritud tärklis (E 1451) ning emulgaator rasvhapete mono- ja diglütseriidid (E 471). Toidu teaduskomitee ei ole kehtestanud kõnealustele toidu lisaainetele lubatud päevast tarbitavat kogust (ADI) ja seega ei kujuta need endast ohtu tarbijate tervisele. Tehnoloogiaga seotud vajaduse tõttu tuleb laiendada nende kasutust elusbakteriga hapendatud maitsestamata kooretoodetele ja asendustoodetele, mille rasvasisaldus on alla 20 %, et tagada emulsiooni stabiilsus ja homogeensus. Sellest oleks kasu tarbijale, sest tagataks valik vähendatud rasvasisaldusega hapendatud kooretoodetena, mille omadused on sarnased tavatootega. Seetõttu on kohane lubada kõnealuste lisaainete täiendavat kasutamisviisi.

               (5)

               1990. aastal hindas toidu teaduskomitee naatriumlaktaati ja kaaliumlaktaati (E 325 ja E 326), kaaliumatsetaati (E 261), naatriumatsetaati (E 262 i) ja naatriumatsetaadi ja äädikhappe kompleks (E 262 ii) ning jõudis järeldusele, et need kõik sisalduvad toidus looduslikult ja nende hinnanguline saadav kogus on ilmselt väiksem, võrreldes kogusega, milles neid saadakse looduslikest allikatest. Seetõttu määrati need kõik lisaainete rühma, millele ei ole kehtestatud lubatud päevast tarbitavat kogust. Sellest tulenevalt on nimetatud toidu lisaaineid kasutada lubatud kõigis toiduainetes välja arvatud direktiivi 95/2/EÜ artikli 2 lõikes 3 osutatud toiduainetes. On tehtud ettepanek laiendada nende toidu lisaainete kasutust müügipakendis värske hakkliha valmististele, et hoida kontrolli all mikroobsete patogeenide (nt Listeria, E. coli O157) paljunemine. Võttes aluseks kirjeldatud tehnoloogilise põhjenduse ja asjaolu, et kasutamine ei põhjusta ohtu tervisele, on asjakohane täiendavalt lubada nimetatud toidu lisaainete kasutust müügipakendis värske hakkliha valmististes.

               (6)

               Direktiiviga 95/2/EÜ on praegu lubatud kasutada sorbaate (E 200, E 202, E 203) ja bensoaate (E 210, E 211, E 212, E 213). On tehtud ettepanek nimetatud toidu lisaainete täiendava kasutamise lubamiseks konservantidena eri toitude kaunistamiseks tarvitatavad merevetikapõhiste kalatooteasendajad (vetikatest valmistatud kaaviariasendajad), et vältida hallitus- ja pärmseente paljunemist ja mükotoksiinide moodustumist. Nende soolade lubatud päevane tarbitav kogus on vastavalt 0–25 mg/kg kehamassi kohta ja 0–5 mg/kg kehamassi kohta. Halvima stsenaariumi korral – tarbides neid lisaaineid maksimumkogustes – on hinnanguline tarbitav kogus lubatud päevase tarbitava kogusega võrreldes väga väike. Vastavas tootes lisaainete kasutamine ei põhjusta ohtu tarbija tervisele. Pidades silmas tehnoloogilist põhjendust ja kõnealuse uue toote paiknemist nišiturul, on seetõttu asjakohane lubada, et sorbaate ja bensoaate kasutatakse täiendavalt merevetikapõhistes kalatoodeteasendajates.

               (7)

               On taotletud ka sorbaatide (E 200, E 202, E 203) ja bensoaatide (E 210, E 211, E 212, E 213) kasutamist vaadiõlles, millele on lisatud üle 0,5 % kääritatavaid suhkruid ja/või puuviljamahla või kontsentraati ning mida serveeritakse otse vaadist. Sellised vaadiõlled võivad olla pikemat aega õllekraaniga kokkupuutes. Kuna kokkupuude kraaniga ei saa toimuda steriilsetes tingimustes, on võimalik vaadi mikrobioloogiline saastumine. See kujutab endast probleemi õlle puhul, millele on lisatud kääritatavaid suhkruid, sest sellega võib kaasneda ohtlike mikroobide levik. Seetõttu peab vaadiõlu, millele on lisatud kääritatavaid suhkruid ja/või puuviljamahla või kontsentraati, sisaldama antimikroobseid aineid. Kogustelt on sellise otse vaadist serveeritava puuviljaõlle tarbimine väike ning sorbaatide ja bensoaatide hinnanguline tarbitav kogus halvima stsenaariumi korral oleks vastavatest lubatud päevastest tarbitavatest kogustest väiksem. Seetõttu on asjakohane lubada, et sorbaate ja bensoaate kasutatakse täiendavalt vaadiõlles, mis millele on lisatud üle 0,5 % kääritatavaid suhkruid ja/või puuviljamahla või kontsentraati.

               (8)

               Et hoida ära hallitusseente levik tsitrusviljades, on lubatud neid pärast saagikoristust töödelda pestitsiididega, nagu imasaliil ja tiabendasool. Nimetatud pestitsiidide asemel võib tsitrusviljade töötlemiseks kasutada osaliselt või täielikult sorbaate (E 200, E 202, E 203). Sorbaatidega võib töödelda koorimata värske tsitrusvilja pinda, kasutades sorbaatide tsitrusvilja pinnale viimiseks lubatud vahatüüpe: meevaha, kandelillavaha, karnaubavaha ja šellak (vastavalt E 901, E 902, E 903 ja E 904). Sellest tulenev tarbijate kokkupuude nende lisaainetega ei põhjusta ohtu tervisele. Seetõttu on asjakohane lubada kõnealuste lisaainete täiendavat kasutusviisi.

               (9)

               Tarbijatel on võimalus täiendada mõne toitaine tarbimist toidulisanditega. Selleks võib toidulisanditele lisada vitamiini A ning kombinatsioonis vitamiine A ja D, nagu on määratletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/46/EÜ (4). Et tagada ohutu käitlemine, tuleb vitamiin A ning kombineeritud vitamiinid A ja D muuta preparaatideks, mille töötlemiseks on vaja suurt niiskust ja kõrget temperatuuri ning mis sisaldavad tärklist ja suhkruid. Selline töötlusviis võib soodustada mikroorganismide levikut. Et ära hoida mikroorganismide paljunemine, tuleks lubada, et sorbaate (E 200, E 202, E 203) ja bensoaate (E 210, E 211, E 212 ja E 213) lisatakse vitamiinile A ning kombineeritud vitamiinidele A ja D, kui neid kasutatakse kuivatatud vormis esinevates toidulisandites.

               (10)

               Vääveldioksiid ja sulfitid (E 220, E 221, E 222, E 223, E 224, E 226, E 227, E 228) on direktiivi 95/2/EÜ alusel lubatud toidu lisaained, mis käituvad eelkõige antimikroobsete ainetena ja hoiavad ära keemilise riknemise. Tänapäeval on värskete puuviljade vedu muutunud väga oluliseks, eriti just mööda merd. See võib aga aega võtta nädalaid. Vääveldioksiidi ja sulfitite kasutamine kaitseb värskeid mustikaid seente leviku eest. Pidades silmas toote tõenäolist paiknemist nišiturul, tuleks lubada vääveldioksiidi ja sulfitite täiendavat kasutusviisi, et ära hoida seente levik värsketes mustikates. Arvestades ka usaldusväärseid tehnoloogilisi põhjendusi kõnealuste uute lubade andmiseks, vajadust lihtsustada ülemaailmset kaubandust ning vääveldioksiidi ja sulfitite väikest tarbitavat kogust, on seetõttu asjakohane lubada, et vääveldioksiidi kasutatakse täiendavalt mustikates käesoleva direktiivi lisas kindlaksmääratud koguses.

               (11)

               Kaneelipulkade ehk kaneelikangide (üksnes Cinnamomum ceylanicum) tootmisel kasutatakse kaneelipuu koore värsket sisekihti. Koort võivad tootjariigis ohustada mikrobioloogiline saastumine ja putukad, seda eelkõige troopiliste ja niiskete kliimatingimuste korral. Sobiv töötlusviis mikrobioloogilise saastumise ja putukate vastu on fumigatsioon vääveldioksiidiga. 1994. aastal kehtestas toidu teaduskomitee lubatud päevase tarbitava koguse 0–0,7 mg/kg kehamassi kohta ja leidis, et vääveldioksiidi ja teiste sulfitite kasutust tuleks piirata, et vähendada raskete astmaatiliste reaktsioonide teket. Ehkki vääveldioksiidi ja sulfitite kasutust tuleks piirata, suurendab kõnealune konkreetne kasutusviis vääveldioksiidi ja sulfitite tarbimist väga vähe. Seetõttu on asjakohane lubada vääveldioksiidi ja sulfitite (E 220, E 221, E 222, E 223, E 224, E 226, E 227, E 228) täiendavat kasutamist ainult kõnealuse konkreetse kaneelitüübi puhul.

               (12)

               Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet”) hindas teavet, mis käsitleb nisiini kasutamise ohutust täiendavas vedela munamassi toidugrupis ja muudetud tootmisprotsessis toodetava nisiini ohutust. Toiduohutusamet kinnitas oma 26. jaanuari 2006. aasta arvamuses (5) eelnevalt kindlaksmääratud lubatud päevase tarbitava koguse 0–0,13 mg/kg nisiinile, mis on toodetud uues tootmis- ja ekstraktsiooniprotsessis, mis põhineb suhkrut sisaldava söötme kääritamisel algupärase piima sisaldava söötme kääritamise asemel. Selles arvamuses kinnitas toiduohutusamet ka, et nisiini kasutamise tõttu toidus ei teki antibiootikumiresistentsust. Toiduohutusameti sõnul puuduvad teated nisiiniresistentsetest mutantbakteritest, millel ilmneks ristresistentsus terapeutiliste antibiootikumide suhtes. Ilmselt tuleneb see terapeutiliste antibiootikumide ja nisiini erinevatest mikroobivastastest toimeviisidest. Toiduohutusamet kinnitas ka oma 20. oktoobri 2006. aasta arvamuses, (6) et nisiini täiendav kasutamine pastöriseeritud vedelas munamassis kavandatud kasutustingimuste korral (maksimaalselt 6,25 mg/l) ei põhjusta ohtu tervisele ning see on tehnoloogilisest seisukohast põhjendatud, aitamaks pikendada toote kõlblikkusaega ja hoida ära ka toidumürgitust põhjustavate spoore moodustavate liikide (nt Bacillus cereus), mis võivad pastöriseerimisel ellu jääda, levik. Seetõttu on asjakohane lubada nisiini täiendavat kasutusviisi pastöriseeritud vedelas munamassis.

               (13)

               Dimetüüldikarbonaat (E 242) on direktiivi 95/2/EÜ alusel lubatud toidu lisaaine, mis toimib konservandina alkoholivabades maitsestatud jookides, alkoholivabas veinis ja vedelates teekontsentraatides. Kõnealuse lisaaine kasutust otsustati lubada toidu teaduskomitee 1990. aastal esitatud ja 1996. aastal kinnitatud positiivse arvamuse põhjal. Toidu teaduskomiteel ei olnud võimalik kindlaks määrata lubatud päevast tarbitavat kogust, sest dimetüüldikarbonaat laguneb kiirelt süsinikdioksiidiks ja metanooliks. 2001. aastal paluti toidu teaduskomiteel uurida dimetüüldikarbonaadi veinis kasutamise ohutust. Sel ajal leidis toidu teaduskomitee, et metanool ja teised reaktsioonisaadused nagu metüülkarbamaat, mis tekivad dimetüüldikarbonaadi kasutamisel alkohoolsete jookide ja veini töötlemisel, tekivad sarnaselt ka alkoholivabades jookides ning et ka rohke veini tarbimine ei kujutaks endast ohtu metanooli ja metüülkarbamaadi tõttu. On esitatud taotlus lubada dimetüüldikarbonaadi kasutamist, et hoida ära riknemine, mis tuleneb õuna ja pirnisiidri, puuviljaveini, vähese alkoholisisaldusega veini, veinipõhiste jookide ja kõikide teiste nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1601/91 (7) hõlmatud toodete käärimisest avamata mittesteriilsetes täis pudelites. Nimetatud täiendav kasutus ei põhjusta ohtu tarbija ohutusele. Peale selle võib dimetüüldikarbonaadi kasutamine aidata kaasa vääveldioksiidiga kokkupuute vähendamisele. Seetõttu on asjakohane lubada, et dimetüüldikarbonaadi kasutatakse täiendavalt õuna ja pirnisiidris, puuviljaveinis, vähese alkoholisisaldusega veinis, veinipõhistes jookides ja muudes nõukogu määrusega (EMÜ) nr 1601/91 hõlmatud toodetes.

               (14)

               Toiduohutusamet hindas teavet, mis käsitleb rosmariiniekstrakti ohutust toiduainetes antioksüdandina kasutamise korral. Rosmariiniekstrakti saadakse taimest Rosmarinus officinalis L. ja see sisaldab mitut antioksüdantse toimega koostisosa (peamiselt fenoolhapet, flavonoide, diterpenoide ja triterpeene). Ehkki toksikoloogilised andmed rosmariiniekstrakti kohta olid ebapiisavad selleks, et toiduohutusamet saaks kindlaks määrata numbrilist lubatud päevast tarbitavat kogust, pidas toiduohutusamet oma 7. märtsi 2008. aasta arvamuses (8) ohutuse piirväärtust piisavalt kõrgeks, et teha järeldus, mille kohaselt ei põhjusta kavandatud viisil kasutamise korral toidu kaudu saadav kogus ja kasutatud määr ohtu tervisele. Rosmariiniekstrakti võib seega lubada, kui selle kasutamiseks on tehnoloogiline põhjendus. Tuleks lubada rosmariiniekstrakti kasutamist kavandatud viisil ja anda rosmariiniekstrakti tähistamiseks E-number E 392.

               (15)

               Vadak on juustutootmise kõrvalsaadus. Et toetada piisavalt valkuderikast toitumist, on välja töötatud mõned vadakuvalku sisaldavad joogid. Et hoida valgud jookide kuumtöötlemise käigus suspensioonis, peab kasutama fosfaate tasemel, mis on kõrgem, kui on ette nähtud tavaliste alkoholivabade jookide puhul. Tuleks lubada fosfaatide kasutamist vadakuvalku sisaldavates spordijookides.

               (16)

               Meevaha (E 901) on praegu lubatud kasutada glaseerainena šokolaadiga kaetud väikestel valikpagaritoodetel. Luba ei hõlma jäätisevahvleid, mis ei ole šokolaadiglasuuriga kaetud. Lisaks sellele, et meevaha võib pidada šokolaadi asendajaks müügipakendis jäätisevahvlites, võib vahvlite katmine meevahaga hoida ära vee sattumise vahvlisse, tagada selle krõbeduse ning pikendada toote kõlblikkusaega, mistõttu see on tehnoloogiliselt põhjendatud. Seega tuleks lubada meevaha kasutamist glaseerainena, mis asendaks täielikult või osaliselt jäätisega täidetud müügipakendis vahvlite sisekihi šokolaadi.

               (17)

               Toiduohutusamet hindas teavet, mis käsitleb meevaha kasutamise ohutust, võttes arvesse meevaha täiendavat kasutust alkoholivabade maitsestatud jookide lõhna- ja maitseainete kandeainena. Ehkki kättesaadavad andmed meevaha kohta olid ebapiisavad selleks, et saaks kindlaks määrata lubatud päevase tarbitava koguse, jõudis toiduohutusamet järeldusele, et kuna meevaha ei ole mürgine, siis ei põhjusta ei selle praegune toidus kasutamine ega kavandatud uus kasutusviis ohtu tervisele. Seetõttu on asjakohane lubada meevaha täiendavat kasutamist alkoholivabade maitsestatud jookide lõhna- ja maitseainete kandeainena.

               (18)

               Direktiivi 95/2/EÜ alusel on ELis praegu lubatud trietüültsitraati (E 1505) kasutada maitsestatud jookide lõhna- ja maitseainete kandeainena ja kuivatatud munavalges. 1990. aastal määras toidu teaduskomitee kindlaks selle lubatud päevase tarbitava koguse: 0–20 mg/kg. On tehtud ettepanek laiendada trietüültsitraadi kasutust, et tarvitada seda glaseerainena toidulisanditablettides. Trietüültsitraat suurendaks kattekihi vastupidavust, kaitstes tabletti väliskeskkonna mõjude eest ja suurendades toote ringlusselubamise kestust. Halvima stsenaariumi korral oleks trietüültsitraadi täiendava kasutuse tõttu tarbitav kogus väga väike (0,25 % lubatud päevasest tarbitavast kogusest), võrreldes lubatud päevase tarbitava täiskogusega. Seetõttu on asjakohane lubada, et trietüültsitraati kasutatakse ELis täiendavalt glaseerainena toidulisanditablettides.

               (19)

               Toiduohutusamet hindas teavet, mis käsitleb polüvinüülalkoholi kasutamise ohutust toidulisandite pealispinna glaseerimisel ja esitas oma arvamuse 5. detsembril 2005 (9). Toiduohutusamet leidis, et polüvinüülalkoholi kasutamine katteainena kapslite ja tablettide kujul esinevates toidulisandites ei põhjusta ohtu tervisele. Toiduohutusamet pidas võimalikku inimeste kokkupuudet polüvinüülalkoholiga kavandatud kasutustingimuste korral väheseks. Pärast suukaudset manustamist on omastatav polüvinüülalkoholi kogus väidetavalt minimaalne. Kasutamise maksimumkoguseks on määratud 18 g/kg ja selle aluseks on halvim stsenaarium, mille põhjal on toiduohutusamet teinud oma riskihindamise. Tänu polüvinüülalkoholkile heale kleepuvusele ja tugevusele, võib sel uuel lisaainel olla suur tehnoloogiline roll toidulisandite katteainena, eelkõige siis, kui katteaine peab olema niiskuskindel või sel peavad olema niiskuse eest kaitsvad omadused. Seetõttu on kohane lubada kõnealust kasutamist ELis. Uue lisaaine tähistamiseks tuleks anda E-number E 1203.

               (20)

               Toiduohutusamet hindas teavet, mis käsitleb kuue erineva molekulmassiga polüetüleenglükoolide (PEG 400, PEG 3000, PEG 3350, PEG 4000, PEG 6000, PEG 8000) kasutamise ohutust toidulisandite katteainena, ning esitas oma arvamuse 28. novembril 2006 (10). Toiduohutusamet leidis, et nimetatud molekulmassiga polüetüleenglükoolide kasutamine glaseerainena toidulisanditablettide ja -kapslite kile laadses kattekihis ei põhjusta kavandatud kasutustingimuste korral ohtu tervisele. Toiduohutusamet on riskihindamises arvesse võtnud ka nimetatud polüetüleenglükoolidega kokkupuutumise täiendavat allikat farmaatsiatoodete näol ja leidnud, et praeguseks juba heakskiidetud PEG 6000 kasutusega kandeainena magusainetes ning polüetüleenglükooli kasutamisega toiduga kokkupuutuvates materjalides kaasneb koguse ületamine üksnes vähesel määral. Seetõttu on kohane lubada kõnealust uut kasutusviisi ELis. PEG 6000 piiratud tarbimise tõttu kandeainena magusainetes ja kuna selle toksikoloogilised omadused on sarnased teiste, erineva molekulmassiga polüetüleenglükoolidega (kõik kuus kuuluvad lubatava päevadoosiga rühma), on asjakohane lubada ka toiduohutusameti hinnatud polüetüleenglükoolide kasutamist kandeainena magusainetes PEG 6000 alternatiivina. Kõigi nimetatud polüetüleenglükoolide tähistamiseks tuleks anda E-number E 1521.

               (21)

               Toiduohutusamet hindas teavet, mis käsitleb kassiakummi kasutamise ohutust uue lisaainena, mis toimib želeeriva aine ja paksendajana, ning avaldas oma arvamuse 26. septembril 2006 (11). Toiduohutusamet leidis, et kassiakummi kasutamine ei põhjusta esitatud kasutustingimuste korral ohtu tervisele. Ehkki toiduohutusamet pidas kättesaadavaid toksikoloogilisi andmeid kassiakummi kohta ebapiisavaiks selleks, et saaks kindlaks määrata lubatud päevast tarbitavat kogust, ei leidnud ta praeguste andmete alusel põhjust muretseda. Eriti rõhutas toiduohutusamet kassiakummi eriti väikest omastamist ja asjaolu, et kui hüdrolüüs ka toimuks, siis lagundataks kassiakummi ühenditeks, mis väljuksid tavapärase ainevahetuse kaudu. Kassiakummi kasutamiseks on tehnoloogiline põhjendus želeeriva koostoime tõttu, kui seda lisatakse teistele tavalistele toidukummidele. Seetõttu on asjakohane lubada kõnealuseid kasutusviise ELis ja anda kassiakummi tähistamiseks E-number E 427.

               (22)

               Toiduohutusamet hindas neotaami ohutust lõhna- ja maitsetugevdajana ning esitas oma arvamuse 27. septembril 2007 (12). Toiduohutusamet tegi järelduse, et neotaam ei põhjusta ohtu tervisele, kui seda kasutatakse kavandatud viisil lõhna- ja maitsetugevdajana, ning määras kindlaks lubatud päevase tarbitava koguse 0–2 mg/kg kehamassi kohta päevas. Seetõttu tuleb lubada, et neotaami kasutatakse lõhna- ja maitsetugevdajana.

               (23)

               Toiduohutusamet hindas teavet, mis käsitleb L-tsüsteiini (E 920) kasutamise ohutust teatavas imiku- ja väikelapsetoidus. Toiduohutusamet tegi oma26. septembri 2006. aasta arvamuses (13) järelduse, et selle kavandatud kasutus teraviljapõhistes töödeldud toitudes (konkreetselt imikuküpsistes) ning imiku- ja väikelapsetoidus ei põhjusta ohtu tervisele. Imiku- ja väikelapseküpsistel peab olema sobilik koostis, sealhulgas kontrollitud suhkru- ja rasvasisaldus. Madala rasvasisaldusega küpsised on aga muredamad, millega kaasneb lämmatamis- ja lämbumisoht, sest küpsis pudeneb lapse suus. L-tsüsteiini ülesanne on muuta tainas paremaks, misläbi paraneb ka lõpptoote struktuur. Seepärast on asjakohane lubada ELis L-tsüsteiini kasutamist imiku- ja väikelapseküpsistes.

               (24)

               Toiduohutusamet hindas teavet, mis käsitleb veistelt ja/või sigadelt saadud fibrinogeeniga trombiinil põhinevate ensüümpreparaatide kasutamise ohutust lisaainena toidu uuesti kokkupanemisel, ning tegi oma 26. aprilli 2005. aasta arvamuses järelduse, et nimetatud ensüümpreparaatide kasutamine, kui neid toodetakse arvamuses viidatud moel, ei põhjusta ohtu tervisele (14). Euroopa Parlament leidis siiski oma 19. mai 2010. aasta resolutsioonis komisjoni direktiivi eelnõu kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 95/2/EÜ (toiduainetes kasutatavate lisaainete (välja arvatud värv- ja magusainete) kohta) lisasid, et selle ensüümpreparaadi lisamine direktiivi 95/2EÜ IV lisasse kasutamiseks toidu lisaainena toidu uuesti kokkupanemisel ei ole kooskõlas määruse (EÜ) nr 1333/2008 eesmärgi ja sisuga, sest see ei vasta määruse (EÜ) nr 1333/2008 artiklis 6, eelkõige artikli 6 lõike 1 punktis c sätestatud üldtingimustele.

               (25)

               Komisjoni otsusega 2004/374/EÜ (15) peatati merevetikatest ja/või teatavast kummist saadud lisaaineid (E 400, E 401, E 402, E 403, E 404, E 405, E 406, E 407, E 407a, E 410, E 412, E 413, E 414, E 415, E 417, E 418) sisaldava kapslites marmelaadi turuleviimine ja import nende toodetest tuleneva lämbumisohu tõttu. Direktiivi 95/2/EÜ muudeti vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2006/52/EÜ (16). Seetõttu tuleks kehtetuks tunnistada komisjoni otsus 2004/374/EÜ, sest selle sätted on lisatud direktiivi 95/2/EÜ.

               (26)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ole vastuväiteid esitanud,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 95/2/EÜ II–VI lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad hiljemalt 31. märtsiks 2011 käesoleva direktiivi artikli 1 järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.
   Nad kohaldavad kõnealuseid sätteid hiljemalt 1. aprillist 2011.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Komisjoni otsus 2004/374/EÜ tunnistatakse kehtetuks.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 22. oktoober 2010

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  ELT L 354, 31.12.2008, lk 16.

      (2)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

      (3)  EÜT L 61, 18.3.1995, lk 1.

      (4)  EÜT L 183, 12.7.2002, lk 51.

      (5)  Lisaainete, lõhna- ja maitseainete, abiainete ja toiduga kokkupuutuvate materjalide teaduskomisjoni teaduslik arvamus, mis esitati komisjoni palvel seoses nisiini (E 234) toidu lisaainena kasutamisega. The EFSA Journal (2006) 314, lk 1.

      (6)  Lisaainete, lõhna- ja maitseainete, abiainete ja toiduga kokkupuutuvate materjalide teaduskomisjoni teaduslik arvamus, mis käsitleb nisiini lisaainena kasutamise ohutust täiendavas vedela munamassi toidugrupis ja muudetud tootmisprotsessis toodetava nisiini lisaainena kasutamise ohutust; The EFSA Journal (2006) 314b, lk 1.

      (7)  ELT L 149, 14.6.1991, lk 1.

      (8)  Lisaainete, lõhna- ja maitseainete, abiainete ja toiduga kokkupuutuvate materjalide teaduskomisjoni teaduslik arvamus, mis esitati komisjoni palvel seoses rosmariiniekstrakti kasutamisega toidu lisaainena. The EFSA Journal (2008) 721, lk 1.

      (9)  Lisaainete, lõhna- ja maitseainete, abiainete ja toiduga kokkupuutuvate materjalide teaduskomisjoni teaduslik arvamus, mis esitati komisjoni palvel seoses polüvinüülalkoholi kasutamisega toidulisandite katteainena. The EFSA Journal (2005) 294, lk 1.

      (10)  Lisaainete, lõhna- ja maitseainete, abiainete ja toiduga kokkupuutuvate materjalide teaduskomisjoni teaduslik arvamus, mis esitati komisjoni palvel seoses polüetüleenglükooli (PEG) kasutamisega toidulisandite katteainena. The EFSA Journal (2006) 414, lk 1.

      (11)  Lisaainete, lõhna- ja maitseainete, abiainete ja toiduga kokkupuutuvate materjalide teaduskomisjoni teaduslik arvamus, mis esitati komisjoni palvel seoses taotlusega kassikummi toidu lisaainena kasutamiseks. The EFSA Journal (2006) 389, lk 1.

      (12)  Lisaainete, lõhna- ja maitseainete, abiainete ja toiduga kokkupuutuvate materjalide teaduskomisjoni teaduslik arvamus, mis esitati komisjoni palvel neotaami kui magusaine ning lõhna- ja maitsetugevdaja kohta. The EFSA Journal (2007) 581, lk 1.

      (13)  Lisaainete, lõhna- ja maitseainete, abiainete ja toiduga kokkupuutuvate materjalide teaduskomisjoni teaduslik arvamus, mis esitati komisjoni palvel seoses L-tsüsteiini kasutamisega imiku- ja väikelapsetoidus. The EFSA Journal (2006) 390, lk 1.

      (14)  Lisaainete, lõhna- ja maitseainete, abiainete ja toiduga kokkupuutuvate materjalide teaduskomisjoni arvamus, mis esitati komisjoni palvel seoses taotlusega veistelt ja/või sigadelt saadud fibrinogeeniga trombiinil põhinevate ensüümpreparaatide kasutamiseks toidu lisaainena toidu uuesti kokkupanemisel. The EFSA Journal (2005) 214, lk 1.

      (15)  ELT L 118, 23.4.2004, lk 70.

      (16)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 10.

      LISA
      Direktiivi 95/2/EÜ II-VI lisa muudetakse järgmiselt:

                  1)

                  II lisa muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              kinnispakis värske hakkliha valmistisi käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

                                          „Müügipakendis värske hakkliha valmistised

                                          E 261

                                          Kaaliumatsetaat

                                             quantum satis”

                                          E 262i

                                          Naatriumatsetaat

                                          E 262ii

                                          Naatriumvesinikatsetaat

                                          E 300

                                          Askorbiinhape

                                          E 301

                                          Naatriumaskorbaat

                                          E 302

                                          Kaltsiumaskorbaat

                                          E 325

                                          Naatriumlaktaat

                                          E 326

                                          Kaaliumlaktaat

                                          E 330

                                          Sidrunhape

                                          E 331

                                          Naatriumtsitraadid

                                          E 332

                                          Kaaliumtsitraadid

                                          E 333

                                          Kaltsiumtsitraadid

                              b)

                              lisa lõppu lisatakse järgmine kanne:

                                          „Elusbakteriga hapendatud maitsestamata kooretooted ja asendustooted, mille rasvasisaldus on alla 20 %,

                                          E 406

                                          Agar

                                             quantum satis”

                                          E 407

                                          Karrageen

                                          E 410

                                          Jaanileivapuujahu

                                          E 412

                                          Guarkummi

                                          E 415

                                          Ksantaankummi

                                          E 440

                                          Pektiinid

                                          E 460

                                          Tselluloosid

                                          E 466

                                          Karboksümetüültselluloos

                                          E 471

                                          Rasvhapete mono- ja diglütseriidid

                                          E 1404

                                          Oksüdeeritud tärklis

                                          E 1410

                                          Monotärklisfosfaat

                                          E 1412

                                          Ditärklisfosfaat

                                          E 1413

                                          Fosfaaditud ditärklisfosfaat

                                          E 1414

                                          Atsetüülitud ditärklisfosfaat

                                          E 1420

                                          Atsetüülitud tärklis

                                          E 1422

                                          Atsetüülitud ditärklisadipaat

                                          E 1440

                                          Hüdroksüpropüültärklis

                                          E 1442

                                          Hüdroksüpropüülditärklisfosfaat

                                          E 1450

                                          Naatriumoktenüülsuktsinaattärklis

                                          E 1451

                                          Atsetüülitud oksüdeeritud tärklis

                  2)

                  III lisa muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              A osa lisa lõppu lisatakse järgmised kanded:

                                          „Merevetikapõhised kalatooteasendajad

                                          1 000

                                          500

                                          Vaadiõlu, millele on lisatud üle 0,5 % kääritatavaid suhkruid ja/või puuviljamahla või kontsentraati

                                          200

                                          200

                                          400

                                          Koorimata tsitrusviljad (ainult pinna töötlemiseks)

                                          20

                                          Direktiivis 2002/46/EÜ määratletud, kuivatatud vormis esinevad toidulisandid, mis sisaldavad vitamiini A ning kombineeritud vitamiinide A ja D preparaate

                                          1 000 tarbimisvalmis tootes”

                              b)

                              B osa lisa lõppu lisatakse järgmised kanded:

                                          „Mustikad (ainult Vaccinium corymbosum)

                                          10

                                          Kaneel (ainult Cinnamomum zeylanicum)

                                          150”

                              c)

                              C osa muudetakse järgmiselt:

                                          i)

                                          lisaainet E 234 käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

                                                      „E 234

                                                      Nisiin (1)

                                                      Manna- ja tapiokipuding ning samalaadsed tooted

                                                      3 mg/kg

                                                      Valminud juustud ja sulatatud juustud

                                                      12,5 mg/kg

                                                         Clotted cream

                                                      10 mg/kg

                                                         Mascarpone

                                                      10 mg/kg

                                                      Pastöriseeritud vedel munamass (munavalge, -kollane või terve muna)

                                                      6,25 mg/l

                                          ii)

                                          lisaainet E 242 käsitlev kanne asendatakse järgmisega:

                                                      „E 242

                                                      Dimetüülkarbonaat

                                                      Alkoholivabad maitsestatud joogid
                                                      Alkoholivaba vein
                                                      Tee vedelkontsentraat

                                                      250 mg/l kasutatud kogus, tuvastatavat jääki ei ole

                                                      Õuna- ja pirnisiider, puuviljaveinid
                                                      Vähese alkoholisisaldusega vein
                                                      Veinipõhised joogid ja määrusega (EMÜ) nr 1601/91 hõlmatud tooted.

                                                      250 mg/l kasutatud kogus, tuvastatavat jääki ei ole”

                              d)

                              D osas lisatakse pärast lisaainet E 316 käsitlevat kannet järgmine kanne:

                                          „E 392

                                          Rosmariinekstrakt

                                          Taimsed õlid (v.a neitsiõlid ja oliiviõlid) ja rasvad, mille polüküllastumata rasvhapete sisaldus on üle 15 massiprotsendi rasvhapete kogusisaldusest, kasutamiseks kuumtöötlemata toidus

                                          30 mg/kg
                                          (väljendatud karnosooli ja karnosiinhappe summana)
                                          Väljendatud rasva alusel

                                          Kala- ja vetikaõli

                                          50 mg /kg
                                          (väljendatud karnosooli ja karnosiinhappe summana)
                                          Väljendatud rasva alusel

                                          Veise-, linnu- ja lambarasv ja seapekk
                                          Rasvad ja õlid kuumtöödeldud toiduainete tööstuslikuks tootmiseks
                                          Praadimiseks ettenähtud õli ja rasv, välja arvatud oliiviõli ja oliivijääkõli
                                          Teravilja, kartuli või tärklise baasil valmistatud suupisted

                                          Kastmed

                                          100 mg/kg
                                          (väljendatud karnosooli ja karnosiinhappe summana)
                                          Väljendatud rasva alusel

                                          Valikpagaritooted

                                          200 mg/kg
                                          (väljendatud karnosooli ja karnosiinhappe summana)
                                          Väljendatud rasva alusel

                                          Toidulisandid, nagu on määratletud direktiivis 2002/46/EÜ

                                          400 mg/kg
                                          (väljendatud karnosooli ja karnosiinhappe summana)

                                          Dehüdraaditud kartulid
                                          Munatooted
                                          Närimiskumm

                                          200 mg/kg
                                          (väljendatud karnosooli ja karnosiinhappe summana)

                                          Piimapulber müügiautomaatide jaoks
                                          Maitseainesegud ja kastmelisandite segud
                                          Töödeldud pähklid

                                          200 mg/kg
                                          (väljendatud karnosooli ja karnosiinhappe summana)
                                          Väljendatud rasva alusel

                                          Dehüdraaditud supid ja puljongid

                                          50 mg/kg
                                          (väljendatud karnosooli ja karnosiinhappe summana)

                                          Dehüdraaditud liha

                                          150 mg/kg
                                          (väljendatud karnosooli ja karnosiinhappe summana)

                                          Liha- ja kalatooted, v.a dehüdraaditud liha ja kuivatatud vorstid

                                          150 mg/kg
                                          (väljendatud karnosooli ja karnosiinhappe summana)
                                          Väljendatud rasva alusel

                                          Kuivatatud vorstid

                                          100 mg/kg
                                          (väljendatud karnosooli ja karnosiinhappe summana)

                                          Lõhna- ja maitseained

                                          1 000 mg/kg
                                          (väljendatud karnosooli ja karnosiinhappe summana)

                                          Piimapulber jäätise tootmiseks

                                          30 mg/kg
                                          (väljendatud karnosooli ja karnosiinhappe summana)”

                  3)

                  IV lisa muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              lisaaineid E 338, E 339, E 340, E 341, E 343, E 450, E 451 ja E 452 käsitlevas kandes lisatakse taimsel valgul põhinevaid jooke käsitleva veeru järele järgmine veerg:

                                          „Vadakuvalku sisaldavates spordijoogid

                                          4 g/kg”

                              b)

                              lisaaineid E 432, E 433, E 434, E 435 ja E 436 käsitleva kande ette lisatakse järgmine kanne:

                                          „E 427

                                          Kassiakummi

                                          Jäätised

                                          2 500 mg/kg

                                          Hapendatud piimatooted, v.a elusbakteriga hapendatud maitsestamata piimatooted

                                          Piimatoodetel põhinevad desserdid ja sarnased tooted

                                          Valikpagaritoodete ja dessertide täidised, kaunistuskastmed ja katted

                                          Sulatatud juust

                                          Kastmed ja salatikastmed

                                          Dehüdraaditud supid ja puljongid

                                          Kuumtöödeldud lihatooted

                                          1 500 mg/kg”

                              c)

                              lisaaineid E 901, E 902 ja E 904 käsitlevas kandes lisatakse pärast teksti „Glaseerainena ainult:” järgmine kanne:

                                                      „—

                                                      jäätisega täidetud vahvlitele müügipakendis (ainult E 901 puhul)

                                             quantum satis”

                              d)

                              lisaaineid E 901, E 902 ja E 904 käsitlevas kandes lisatakse kolmandasse veergu pärast teksti „Virsikud ja ananassid (ainult pinna töötlus)” järgmine kanne:

                                          „Alkoholivabade maitsestatud jookide maitseained (ainult E 901 puhul)

                                          0,2 g/kg maitsestatud jookides”

                              e)

                              pärast lisaainet E 959 käsitlevat kannet lisatakse järgmine kanne:

                                          „E 961

                                          Neotaam

                                          Veel põhinevad maitsestatud joogid, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita

                                          2 mg/l lõhna- ja maitsetugevdajana

                                          Piimal ja piima koostisosadel või puuviljamahlal põhinevad joogid, vähendatud energiasisaldusega või ilma suhkrulisandita

                                          2 mg/l lõhna- ja maitsetugevdajana

                                          „Suupisted”: teatavad müügipakendis olevad kasutusvalmis kuivad maitsestatud tooted, mis põhinevad tärklisel ja pähklitel

                                          2 mg/kg lõhna- ja maitsetugevdajana

                                          Tärklisel põhinevad kondiitritooted, vähendatud energiasisaldusega või suhkrulisandita

                                          3 mg/kg lõhna- ja maitsetugevdajana

                                          Hingeõhku värskendavad pisimaiused, suhkrulisandita

                                          3 mg/kg lõhna- ja maitsetugevdajana

                                          Tugevate lõhna- ja maitseainetega kurgupastillid, suhkrulisandita

                                          3 mg/kg lõhna- ja maitsetugevdajana

                                          Suhkrulisandiga närimiskumm

                                          3 mg/kg lõhna- ja maitsetugevdajana

                                          Vähendatud energiasisaldusega moosid, tarretised ja marmelaadid

                                          2 mg/kg lõhna- ja maitsetugevdajana

                                          Kastmed

                                          2 mg/kg lõhna- ja maitsetugevdajana

                                          Direktiivis 2002/46/EÜ määratletud vedelad toidulisandid

                                          2 mg/kg lõhna- ja maitsetugevdajana

                                          Direktiivis 2002/46/EÜ määratletud tahked toidulisandid

                                          2 mg/kg lõhna- ja maitsetugevdajana

                                          Direktiivis 2002/46/EÜ määratletud vitamiini- ja/või mineraalainepõhised toidulisandid siirupina või mittenäritavate tablettidena

                                          2 mg/kg lõhna- ja maitsetugevdajana”

                              f)

                              pärast lisaainet E 1202 käsitlevat kannet lisatakse järgmine kanne:

                                          „E 1203

                                          Polüvinüülalkohol

                                          Toidulisandid kapslite ja tablettidena, nagu on määratletud direktiivis 2002/46/EÜ

                                          18 g/kg”

                              g)

                              pärast lisaainet E 1202 käsitlevat kannet asendatakse ainult lisaainet E 1505 käsitlev kanne järgmisega:

                                          „E 1505

                                          Trietüültsitraat

                                          Toidulisandid kapslite ja tablettidena, nagu on määratletud direktiivis 2002/46/EÜ

                                          3,5 g/kg

                                          Kuivatatud munavalge

                                             quantum satis”

                              h)

                              pärast lisaainet E 1452 käsitlevat kannet lisatakse järgmine kanne:

                                          „E 1521

                                          Polüetüleenglükool

                                          Toidulisandid kapslite ja tablettidena, nagu on määratletud direktiivis 2002/46/EÜ

                                          10 g/kg”

                  4)

                  V lisas asendatakse lisaainet polüetüleenglükooli E 6000 käsitlev kanne järgmisega:

                              „E 1521

                              Polüetüleenglükool

                              Magusained”

                  5)

                  VI lisa 3. osas lisatakse pärast lisaainet E 526 käsitlevat kannet järgmine kanne:

                              „E 920

                              L-tsüsteiin

                              Imiku- ja väikelapseküpsised

                              1 g/kg”

         (1)  See aine võib hapendumisprotsessi tulemusena esineda teatavates juustudes.”