title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/148/EÜ, 30. november 2009 , töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               16.12.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 330/28

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/148/EÜ,
   30. november 2009,
   töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl
   (kodifitseeritud versioon)
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 137 lõiget 2,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
   olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,
   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 19. septembri 1983. aasta direktiivi 83/477/EMÜ töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (teine üksikdirektiiv direktiivi 80/1107/EMÜ artikli 8 tähenduses) (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

               (2)

               Asbest on eriti ohtlik ja raskeid haigusi põhjustada võiv aine, mida kasutatakse mitmesuguste tööde puhul. Seega puutuvad paljud töötajad kokku võimaliku ohuga tervisele. Eriti ohtlikuks asbesti liigiks peetakse kroküdoliiti.

               (3)

               Ehkki praegused teaduslikult põhjendatud teadmised ei ole piisavad, et kindlaks määrata tase, millest allpool tervisele enam ohtu ei ole, vähendab asbestiga kokkupuute piiramine siiski asbestiga seotud haiguste tekkimise ohtu. Seetõttu on vajalik ette näha asbestiga kokku puutuvate töötajate kaitse ühtlustatud erikorra rakendamine. Käesolev direktiiv sisaldab miinimumnõudeid, mis vaadatakse läbi omandatud kogemuste ja kõnealuse valdkonna tehnoloogia arengu põhjal.

               (4)

               Kuigi optilise mikroskoopia abil ei saa loendada väikseimaid tervisele kahjulikke kiude, on see praegu kõige kasutatavam meetod asbesti korrapärasel mõõtmisel.

               (5)

               Asbestiga kokku puutuvate töötajate tervise kaitseks võetavad ennetavad meetmed ja liikmesriikide kindel kavatsus jälgida töötajate tervislikku seisundit on olulised.

               (6)

               Kiudainete määratluse selguse huvides tuleks need kas mineraloogiliselt või nende Chemical Abstract Service’i (CAS) numbri järgi määratleda.

               (7)

               Piiramata muid ühenduse õigusnorme, mis käsitlevad asbesti turustamist ja kasutamist, peaks asbestiga kokkupuudet hõlmavate toimingute piiramisel olema sellega seotud haiguste profülaktikas väga tähtis roll.

               (8)

               Asbestiga kokkupuudet hõlmavatest toimingutest teatamise süsteemi tuleks kohandada uutele tööolukordadele.

               (9)

               Asbesti pihustamise keelamine ei ole küllaldane, et vältida asbestikiudude tungimist atmosfääri. On vaja keelata ka toimingud, mille tõttu töötajad puutuvad asbesti kaevandamise ajal kokku asbestikiududega, või asbesttoodete tootmine ja töötlemine või tahtlikult lisatud asbestikiududega toodete tootmine ja töötlemine, kuna nendest tulenev oht on suur ja prognoosimatu.

               (10)

               Võttes arvesse uusimaid tehnikaalaseid teadmisi, tuleb määratleda proovivõtumeetodid, mille abil mõõta asbesti sisaldust õhus ja loendada asbestikiude.

               (11)

               Kuigi seni ei ole veel õnnestunud määrata kindlaks künnist, millest allpool ei kaasne asbestiga vähiohtu, tuleks töökohal viia töötajate kokkupuude asbestiga võimalikult madalale tasemele.

               (12)

               Tööandjaid tuleks kohustada fikseerima enne asbesti kõrvaldamist asbesti sisaldus või oletatav sisaldus hoonetes või rajatistes ning teavitama sellest kõiki, kes võivad asbestiga asjaomase hoone kasutamise või hooldamise või mis tahes muu selles või sellel toimuva tegevuse käigus kokku puutuda.

               (13)

               Tuleks tagada, et lammutustöid või asbesti kõrvaldamist teostavad ettevõtjad, kes tunnevad kõiki ettevaatusabinõusid, mida tuleb töötajate kaitseks rakendada.

               (14)

               Töötajatele, kes asbestiga kokku puutuvad või tõenäoliselt kokku puutuvad, tuleks anda erikoolitust, et aidata oluliselt kaasa asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude vähendamisele.

               (15)

               Uusimate meditsiiniteadmiste põhjal tuleks kehtestada asbestiga kokku puutunud töötajate kliinilise jälgimise praktilised soovitused, et varakult avastada asbestiga seotud patoloogiaid.

               (16)

               Kuna kavandatava meetme eesmärki, nimelt parandada töötajate kaitset asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning meetme ulatuse ja toime tõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               (17)

               Käesoleva direktiivi sätetega edendatakse tegelikult siseturu sotsiaalse mõõtme kujunemist. Neid sätteid on võimalikult vähe, et nendega ei kaasneks tarbetut koormust väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomisele ja arengule.

               (18)

               Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäevadega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   1.   Käesoleva direktiivi eesmärk on kaitsta töötajate tervist ohtude eest ja hoida ära sellised ohud, mis tekivad või võivad tekkida asbestiga kokkupuutel töökohal.
   Käesolevas direktiivis sätestatakse sellise kokkupuute piirväärtused kui ka muud konkreetsed nõuded.
   2.   Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide õigust kohaldada või kehtestada õigusnorme, millega tagatakse töötajate parem kaitse eelkõige sellega, et asbest asendatakse vähem ohtlike ainetega.
   Artikkel 2
   Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab „asbest” järgmisi kiulisi silikaate:

               a)

               asbestaktinoliit, CASi nr 77536-66-4 (5);

               b)

               asbestamosiit, CASi nr 12172-73-5 (5);

               c)

               asbestantofülliit, CASi nr 77536-67-5 (5);

               d)

               krüsotiil, CASi nr 12001-29-5 (5);

               e)

               kroküdoliit, CASi nr 12001-28-4 (5);

               f)

               asbesttremoliit, CASi nr 77536-68-6 (5).

         Artikkel 3
   1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse toimingute suhtes, mille käigus töötajad puutuvad kokku või võivad kokku puutuda asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga.
   2.   Kui mingi toiminguga kaasneb tõenäoliselt oht kokku puutuda asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga, tuleb seda ohtu hinnata selliselt, et saaks kindlaks teha, mil viisil ja kui suures ulatuses töötajad asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga kokku puutuvad.
   3.   Eeldusel, et töötajate kokkupuude on pisteline ja väheintensiivne, ning kui lõikes 2 nimetatud riskihindamise tulemusel on üheselt selge, et asbestikiudude kontsentratsioon töökoha õhus jääb lubatud piiresse, võib artiklid 4, 18 ja 19 jätta kohaldamata, kui asjaomane töö sisaldab

               a)

               lühiajalist, mitte pidevat hooldustegevust, mille käigus käideldakse üksnes pudenematuid materjale;

               b)

               selliste mittelagunenud materjalide kõrvaldamist ilma nende kulutamiseta, milles asbestikiud on seotud tihkeks matriitsiks;

               c)

               heas seisukorras asbesti sisaldavate materjalide hermetiseerimist või kapseldamist;

               d)

               õhu koostise jälgimist ja kontrollimist ning proovide kogumist materjalidest, tegemaks kindlaks, kas nad sisaldavad või ei sisalda asbesti.

         4.   Liikmesriigid kehtestavad pärast konsulteerimist tööstusvaldkonna osapooltega vastavalt oma siseriiklikele õigusaktidele ja tavale praktilised juhised lõikes 3 ette nähtud pistelise ja väheintensiivse kokkupuute kindlaksmääramiseks.
   5.   Lõikes 2 osutatud hinnangu osas konsulteeritakse ettevõtte või asutuse töötajate ja/või nende esindajatega ning see vaadatakse üle, kui on alust uskuda, et see on ebatäpne või kui töö on oluliselt muutunud.
   Artikkel 4
   1.   Arvestades artikli 3 lõike 3 sätteid, võetakse lõigetes 2–5 osutatud meetmed.
   2.   Artikli 3 lõikes 1 osutatud toimingute suhtes peab kehtima teatamise süsteem, mida haldab liikmesriigi vastutav asutus.
   3.   Tööandja esitab lõikes 2 nimetatud teate enne töö algust liikmesriigi vastutavale asutusele vastavalt siseriiklikele õigus- ja haldusnormidele.
   Teade peab sisaldama vähemalt järgmiste asjaolude lühikirjeldust:

               a)

               töökoha asukoht;

               b)

               kasutatava või käideldava asbesti liik ja kogus;

               c)

               kõnealused toimingud ja protsessid;

               d)

               kaasatud töötajate arv;

               e)

               töö alguskuupäev ja kestus;

               f)

               töötajate asbestiga kokkupuute piiramiseks võetud meetmed.

         4.   Ettevõtete või asutuste töötajatel ja/või nende esindajatel on siseriikliku õiguse kohaselt juurdepääs dokumentidele, mis puudutavad nende ettevõtte või asutuse kohta vastavalt lõikele 2 esitatud teateid.
   5.   Iga kord, kui töötingimused muutuvad ja sellega seoses on tõenäoline, et suureneb oluliselt kokkupuude asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga, tuleb esitada uus teade.
   Artikkel 5
   Keelatakse asbesti pihustamine ja asbesti sisaldavate väikese tihedusega (kuni 1 g/cm3) isoleermaterjalide või helikindlate materjalide kasutamist eeldavad töövõtted.
   Piiramata muude asbesti turustamist ja kasutamist käsitlevate ühenduse õigusnormide kohaldamist, keelatakse tegevus, mille tõttu töötajad puutuvad asbesti kaevandamisel kokku asbestikiududega, või asbestitoodete tootmine ja töötlemine või tahtlikult lisatud asbesti sisaldavate toodete tootmine ja töötlemine, välja arvatud lammutamise ja asbesti kõrvaldamise saaduste käitlemine ja kõrvaldamine.
   Artikkel 6
   Kõigi artikli 3 lõikes 1 osutatud toimingute puhul tuleb töötajate kokkupuude asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga töökohal viia võimalikult madalale tasemele ja igal juhul artiklis 8 sätestatud piirväärtusest allapoole ning selleks tuleb võtta eelkõige järgmisi meetmeid:

               a)

               asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga kokku puutuvate või kokku puutuda võivate töötajate hulka tuleb võimalikult palju vähendada;

               b)

               töötoimingud tuleb ette näha nii, et nende käigus ei teki asbestitolmu või, kui see on võimatu, hoida ära asbestitolmu sattumist õhku;

               c)

               kõiki asbesti käitlemisega seotud ruume ja seadmeid peab saama korrapäraselt ja tõhusalt puhastada ja hooldada;

               d)

               asbesti või tolmuvat asbesti sisaldavaid materjale tuleb hoida ja vedada sobivates suletud pakendites;

               e)

               jäätmed tuleb kokku koguda ja võimalikult kiiresti töökohalt kõrvaldada sobivates suletud pakendites, mis on tähistatud siltidega, et nad sisaldavad asbesti. Seda abinõu ei kohaldata kaevandamise suhtes. Neid jäätmeid koheldakse edaspidi kooskõlas nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiiviga 91/689/EMÜ (ohtlike jäätmete kohta) (6).

         Artikkel 7
   1.   Olenevalt esialgse riskihindamise tulemustest ja eesmärgiga tagada artiklis 8 sätestatud piirväärtusest kinnipidamine, mõõdetakse asbestikiudude sisaldust töökoha õhus korrapäraselt.
   2.   Võetud proovid peavad iseloomustama töötaja kokkupuudet asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga.
   3.   Proovid võetakse pärast konsulteerimist ettevõtte või asutuse töötajate ja/või nende esindajatega.
   4.   Proove võtavad nõuetekohase erialase ettevalmistusega töötajad. Võetud proove analüüsitakse lõike 6 kohaselt asbestikiudude loendamise vahenditega varustatud laboratooriumides.
   5.   Proovide võtmise ajaline kestus peab olema selline, et mõõtmistega, või kasutades arvutusi kaaludega aja järgi, oleks võimalik kindlaks teha representatiivset kokkupuute määra kaheksatunnise vaatlusperioodi (ühe vahetuse) jooksul.
   6.   Asbestikiude loendatakse võimaluse korral alati faasikontrastimikroskoobi (PCM) abil Maailma Tervishoiuorganisatsiooni (WHO) 1997. aasta soovituslikul meetodil (7) või mis tahes muul meetodil, mis annab samaväärseid tulemusi.
   Lõikes 1 osutatud asbestisisalduse kindlaksmääramiseks õhus võetakse arvesse ainult neid kiude, mis on vähemalt viis mikromeetrit pikad, alla kolme mikromeetri laiad ja mille pikkuse/laiuse suhe on suurem kui 3:1.
   Artikkel 8
   Tööandjad tagavad, et mitte ükski töötaja ei puutu õhus sisalduva asbestiga kokku rohkem kui 0,1 kiudu cm3 kohta, mis on mõõdetud kaheksatunnise vaatlusperioodi kaalutud keskmisena.
   Artikkel 9
   Käesoleva direktiivi I lisa tehnilise arenguga kohandamiseks vajalikud muudatused võetakse vastu vastavalt nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ (töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta) (8) artiklis 17 osutatud menetlusele.
   Artikkel 10
   1.   Kui artiklis 8 sätestatud piirväärtust ületatakse, tuleb kindlaks teha selle põhjused ning võtta võimalikult kiiresti vajalikud meetmed olukorra parandamiseks.
   Mõjualusel alal tuleb töö peatada, kuni sealsete töötajate kaitseks on võetud piisavad meetmed.
   2.   Lõike 1 esimeses lõigus nimetatud meetmete tulemuslikkuse kontrollimiseks tuleb viivitamata uuesti kindlaks teha asbesti sisaldus õhus.
   3.   Kui kokkupuudet ei ole võimalik muude vahenditega vähendada ja piirväärtusest kinnipidamiseks tuleb kasutada isiklikke hingamisteede kaitsevahendeid, ei või see olla alaline ning peab iga töötaja puhul rangelt piirduma miinimumiga. Selliste kaitsevahenditega töötamise ajal peavad olema ette nähtud pausid, mis vastavad füüsikalistele ja kliimatingimustele ning on vajaduse korral ettevõtte või asutuse töötajate ja/või nende esindajatega konsulteerides kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja tavaga.
   Artikkel 11
   Enne lammutus- või hooldustöid võtavad tööandjad – vajaduse korral ruumide omanike käest teavet hankides – kõik vajalikud meetmed, et teha kindlaks oletatavasti asbesti sisaldavad materjalid.
   Kui mõne materjali või rajatise puhul on kahtlus, et see sisaldab asbesti, kohaldatakse käesoleva direktiivi vastavaid sätteid.
   Artikkel 12
   Kui teatavate toimingute, nagu näiteks lammutamise, asbesti kõrvaldamise, remondi ja hoolduse puhul on ette näha, et artiklis 8 sätestatud piirväärtus ületatakse vaatamata sellele, et rakendatakse tehnilisi ennetusmeetmeid asbestisisalduse piiramiseks õhus, määrab tööandja kindlaks sellise töö ajal töötajate kaitse tagamiseks vajalikud meetmed, eelkõige järgmised:

               a)

               töötajatele antakse sobivad hingamisteede kaitsevahendid ja muud isiklikud kaitsevahendid, mille kasutamine on kohustuslik;

               b)

               pannakse üles hoiatussildid selle kohta, et tõenäoliselt ületatakse artiklis 8 sätestatud piirväärtust, ja

               c)

               hoitakse ära asbestist või asbesti sisaldavast materjalist tekkiva tolmu levimist töökohast või -ruumist välja.

         Enne kõnealuste meetmete elluviimist konsulteeritakse ettevõtte või asutuse töötajate ja/või nende esindajatega.
   Artikkel 13
   1.   Enne lammutustööde alustamist või ehitistest, rajatistest, seadmetest või masinatest või laevadest asbesti ja/või asbesti sisaldavate toodete eemaldamist koostatakse töökava.
   2.   Lõikes 1 osutatud kavas tuleb ette näha töötajate ohutuse ja tervise kaitsmiseks vajalikud meetmed töökohal.
   Eelkõige tuleb kavas täpsustada järgmised üksikasjad:

               a)

               asbest ja/või asbesti sisaldavad tooted tuleb kõrvaldada enne lammutamist, välja arvatud juhul, kui selle tõttu muutuks oht töötajate jaoks suuremaks kui siis, kui asbest ja/või asbesti sisaldavad tooted jäetaks alles;

               b)

               vajaduse korral varustatakse töötajad artikli 12 esimese lõigu punktis a nimetatud isiklike kaitsevahenditega;

               c)

               kui asbesti lammutamine või kõrvaldamine on lõpetatud, kontrollitakse asbestiga kokkupuute ohtude puudumist töökohal vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja tavale.

         Pädevate asutuste nõudel peab kava sisaldama järgmist teavet:

               a)

               töö iseloom ja võimalik kestus;

               b)

               töö teostamise koht;

               c)

               kasutatavad tööviisid, kui töö on seotud asbesti või asbesti sisaldavate materjalide käitlemisega;

               d)

               selliste seadmete omadused, mida kasutatakse

                           i)

                           töötajate kaitseks ja saastusest puhastamiseks;

                           ii)

                           teiste töökohal või selle läheduses viibivate isikute kaitseks.

         3.   Pädevate asutuste nõudel tuleb neile lõikes 1 nimetatud kavast enne kavandatud töö algust teatada.
   Artikkel 14
   1.   Tööandjad annavad kõikidele töötajatele, kes puutuvad või võivad puutuda kokku asbestist tekkiva tolmuga või asbesti sisaldavate materjalidega, asjakohast koolitust. Seda koolitust tuleb anda korrapäraselt ja töötajatele tasuta.
   2.   Koolituse sisu peab olema töötajatele hõlpsasti arusaadav. Neil peab selle abil olema võimalik omandada vajalikke tööõnnetuste ärahoidmise ja tööohutuse alaseid teadmisi ja oskusi eelkõige seoses järgmisega:

               a)

               asbesti omadused ja selle mõju tervisele, sealhulgas selle koosmõju suitsetamisega;

               b)

               asbesti sisaldada võivate toodete või materjalide liigid;

               c)

               toimingud, mille käigus võidakse asbestiga kokku puutuda, ning selle ärahoidmiseks rakendatavate abinõude tähtsus;

               d)

               ohutud töövõtted, meetmed ja kaitsevahendid;

               e)

               hingamisseadmete otstarve, sortiment, valimine, piirangud ja nõuetekohane kasutamine;

               f)

               juhised hädaolukorraks;

               g)

               saastatusest puhastamise kord;

               h)

               jäätmete kõrvaldamine;

               i)

               tervisekontrolli nõuded.

         3.   Asbesti kõrvaldavate töötajate koolitamise praktilised suunised töötatakse välja ühenduse tasandil.
   Artikkel 15
   Enne lammutamist või asbesti kõrvaldamist peavad ettevõtted tõestama oma oskusi selles valdkonnas. Seda tehakse vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavale.
   Artikkel 16
   1.   Kõigi artikli 3 lõikes 1 osutatud toimingute puhul ja võttes arvesse artikli 3 lõiget 3, tuleb võtta vajalikud meetmed tagamaks, et

               a)

               eespool nimetatud toimingute

                           i)

                           koht on selgelt piiritletud ja tähistatud ohumärkidega;

                           ii)

                           kohale on juurdepääs ainult neil töötajatel, kes oma töö või kohustuste tõttu peavad seal viibima;

                           iii)

                           kohas ei tohi suitsetada;

               b)

               töötajad saavad süüa ja juua selleks eraldi ette nähtud aladel, ilma et neil oleks oht puutuda kokku asbestitolmuga;

               c)

               töötajatele antakse sobiv töö- või kaitseriietus; nimetatud töö- või kaitseriietust ei viida ettevõttest välja. Kui ettevõte ei tegele ise riiete puhastamisega, võib riided siiski viia pesemiseks väljaspool ettevõtet paiknevatesse asutustesse, kus on olemas selliseks tööks vajalikud seadmed; sellisel juhul transporditakse riideid suletud konteinerites;

               d)

               töö- või kaitseriietuse ja tänavariietuse jaoks nähakse ette eraldi hoiukohad;

               e)

               töötajate jaoks luuakse otstarbekohased ja piisavad pesemisvõimalused ning tualettruumid, mille juurde kuuluvad tolmuga seotud töö puhul ka duširuumid;

               f)

               kaitsevahendid paigutatakse selleks ette nähtud kohta ning neid kontrollitakse ja need puhastatakse pärast iga kasutamiskorda; defektsed vahendid parandatakse või asendatakse uutega enne järgmist kasutamist.

         2.   Lõike 1 kohaste meetmetega seotud kulusid ei tohi sisse nõuda töötajatelt.
   Artikkel 17
   1.   Kõigi artikli 3 lõikes 1 osutatud toimingute puhul võetakse vajalikud meetmed tagamaks, et ettevõtte või asutuse töötajad ja nende esindajad saavad piisavalt teavet

               a)

               võimalike ohtude kohta, mida põhjustab kokkupuude asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga;

               b)

               seadustega ette nähtud piirväärtuste olemasolu ja õhu kvaliteedi jälgimise vajaduse kohta;

               c)

               hügieeninõuete, sealhulgas suitsetamiskeelu kohta;

               d)

               ettevaatusabinõude, eelkõige kaitsevahendite ja -riietuse kandmise ning kasutamise kohta;

               e)

               asbestiga kokkupuute minimeerimiseks kavandatud spetsiaalsete ettevaatusabinõude kohta.

         2.   Lisaks lõikes 1 osutatud meetmetele ja võttes arvesse artikli 3 lõiget 3, tuleb võtta vajalikud meetmed tagamaks, et

               a)

               ettevõtte või asutuse töötajatel ja/või nende esindajatel on juurdepääs õhu asbestisisalduse mõõtmise tulemustele ning neile selgitatakse kõnealuste tulemuste tähendust;

               b)

               kui tulemused ületavad artiklis 8 sätestatud piirväärtust, teatatakse sellest ja selle põhjustest võimalikult kiiresti ettevõtte või asutuse asjaomastele töötajatele ja nende esindajatele ning konsulteeritakse ettevõtte või asutuse töötajate ja/või nende esindajatega võetavate meetmete osas või hädaolukorras teatatakse neile, millised meetmed on võetud.

         Artikkel 18
   1.   Arvestades artikli 3 lõike 3 sätteid, võetakse lõigetes 2–5 osutatud meetmed.
   2.   Enne kui töökohal tekib kokkupuude asbestist või asbesti sisaldavatest materjalidest tekkiva tolmuga, peab olemas olema hinnang iga töötaja tervisliku seisundi kohta.
   See hinnang peab sisaldama rindkere eriuuringute tulemusi. I lisas on esitatud praktilised soovitused, millele liikmesriigid võivad töötajate tervise kontrollimisel toetuda; neid soovitusi kohandatakse vastavalt tehnika arengule vastavalt direktiivi 89/391/EMÜ artiklis 17 osutatud menetlusele.
   Töötaja tervist tuleb uuesti hinnata vähemalt iga kolme aasta järel niikaua, kuni kestab kokkupuude.
   Vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavale seatakse sisse iga töötaja isiklik tervisekontrolli kaart.
   3.   Pärast lõike 2 teises lõigus osutatud tervisekontrolli peab arst või töötajate tervisekontrolli eest vastutav asutus siseriiklike õigusaktide kohaselt andma nõu isiklike kaitse- või ennetusmeetmete kohta või sellised meetmed määrama.
   Kõnealuste meetmete hulka võib vajaduse korral kuuluda asjaomase töötaja eemaldamine alalt, kus ta asbestiga kokku puutub.
   4.   Töötajatele tuleb anda teavet ja nõu tervisekontrolli kohta, mille nad pärast kokkupuute lõppu võivad läbida.
   Arst või töötajate tervisekontrolli eest vastutav asutus võib määrata, et tervisekontroll peab pärast kokkupuute lõppu kestma edasi nii kaua, kui kõnealune arst või asutus seda asjaomase isiku tervise kaitseks vajalikuks peab.
   Sellist tervisekontrolli viiakse läbi kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja/või tavaga.
   5.   Asjaomane töötaja või tööandja võib siseriiklike õigusaktide kohaselt taotleda lõikes 3 osutatud hinnangu läbivaatamist.
   Artikkel 19
   1.   Arvestades artikli 3 lõike 3 sätteid, võetakse lõigetes 2, 3 ja 4 osutatud meetmed.
   2.   Tööandja peab artikli 3 lõikes 1 osutatud toimingutega tegelevad töötajad kandma registrisse, märkides ära töö laadi ja kestuse ning selle, milline on olnud nende kokkupuude. Arstil ja/või tervisekontrolli eest vastutaval asutusel on juurdepääs nimetatud registrile. Igal töötajal on registris juurdepääs teda ennast puudutavatele andmetele. Töötajatel ja/või nende esindajatel on juurdepääs registris sisalduvale anonüümsele kollektiivsele teabele.
   3.   Lõikes 2 osutatud registrit ja artikli 18 lõike 2 neljandas lõigus osutatud töötaja tervisekontrolli kaarti säilitatakse vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavale vähemalt 40 aastat pärast kokkupuute lõppu.
   4.   Kui ettevõte lõpetab tegevuse, tuleb lõikes 3 osutatud dokumendid vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavale anda vastutava asutuse käsutusse.
   Artikkel 20
   Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel vastu võetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral. Need karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
   Artikkel 21
   Liikmesriigid peavad registrit kõigi teadaolevate asbestoosi ja mesotelioomi juhtude kohta.
   Artikkel 22
   Iga viie aasta tagant esitavad liikmesriigid komisjonile käesoleva direktiivi praktilise rakendamise aruande eraldi peatükina direktiivi 89/391/EMÜ artikli 17a lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud ühtses aruandes, mille alusel peab komisjon teostama hindamise kooskõlas kõnealuse artikli 17a lõikega 4.
   Artikkel 23
   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetavate siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 24
   Direktiiv 83/477/EMÜ, mida on muudetud II lisas loetletud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtpäevadega.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas III lisas esitatud vastavustabeliga.
   Artikkel 25
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 26
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 30. november 2009

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         J. BUZEK

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         B. ASK

      (1)  10. juuni 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (2)  Euroopa Parlamendi 20. oktoobri 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 26. novembri 2009. aasta otsus.

      (3)  EÜT L 263, 24.9.1983, lk 25.

      (4)  Vt II lisa A osa.

      (5)  Chemical Abstracts Service’i (CAS) registri number.

      (6)  EÜT L 377, 31.12.1991, lk 20.

      (7)  Õhus sisalduvate kiudude kontsentratsiooni määramine. Soovitatav meetod, milles kasutatakse optilist faasikontrastimikroskoopi (membraanfiltri meetod), WHO, Genf 1997 (ISBN 92 4 154496 1).

      (8)  EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.

      I LISA

         Praktilised soovitused töötajate tervisekontrolliks artikli 18 lõike 2 teise lõigu kohaselt

                  1.

                  Praeguste teadmiste kohaselt võib kokkupuude asbestikiududega põhjustada järgmisi haigusi:

                              —

                              asbestoos;

                              —

                              mesotelioom;

                              —

                              kopsutoruvähk;

                              —

                              mao-soolestikuvähk.

                  2.

                  Asbestiga kokku puutuvate tööliste tervisekontrolli eest vastutav arst ja/või asutus peab iga töötaja puhul tundma tema kokkupuutetingimusi või -olusid.

                  3.

                  Töötajate tervisekontroll peab toimuma vastavalt töötervishoiu põhimõtetele ja tavadele. See peaks sisaldama vähemalt järgmisi meetmeid:

                              —

                              arvestuse pidamine töötaja haigusloo ja töö kohta;

                              —

                              isiklik vestlus;

                              —

                              eelkõige rindkere kliiniline läbivaatus;

                              —

                              kopsude talitluse (hingamismahtude ja -kiiruse) kontrollimine.

                        Arst ja/või tervisekontrolli eest vastutav asutus peaks otsustama edasiste kontrollide, nagu näiteks röga tsütoloogiliste uuringute või rindkere röntgenülesvõtete või tomodensitomeetriliste uuringute vajaduse üle uusimate olemasolevate töötervishoiualaste teadmiste põhjal.

      II LISA
      A   OSA

         Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatustega

         (osutatud artiklis 24)

                  Nõukogu direktiiv 83/477/EMÜ
                  (EÜT L 263, 24.9.1983, lk 25)

                  Nõukogu direktiiv 91/382/EMÜ
                  (EÜT L 206, 29.7.1991, lk 16)

                  Nõukogu direktiiv 98/24/EÜ
                  (EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11)

                  ainult artikli 13 lõige 2

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/18/EÜ
                  (ELT L 97, 15.4.2003, lk 48)

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/30/EÜ
                  (ELT L 165, 27.6.2007, lk 21)

                  ainult artikli 2 lõige 1

            B   OSA

         Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäevad

         (osutatud artiklis 24)

                  Direktiiv

                  Ülevõtmise tähtpäev

                  83/477/EMÜ

                  31. detsember 1986 (1)

                  91/382/EMÜ

                  1. jaanuar 1993 (2)

                  98/24/EÜ

                  5. mai 2001

                  2003/18/EÜ

                  14. aprill 2006

                  2007/30/EÜ

                  31. detsember 2012

         (1)  Asbesti kaevandamisega seotud tegevuste puhul on tähtpäevaks märgitud 31. detsember 1989.

         (2)  Kreeka Vabariigi puhul on direktiivi ülevõtmise tähtpäev 1. jaanuar 1996. Sellegipoolest peaks ülevõtmise tähtpäev tingimuste osas, mis puudutavad asbesti kaevandamist, kõigile liikmesriikidele olema 1. jaanuar 1996 ja Kreeka Vabariigile 1. jaanuar 1999.

      III LISA

         Vastavustabel

                  Direktiiv 83/477/EMÜ

                  Käesolev direktiiv

                  Artikli 1 lõige 1

                  Artikli 1 lõige 1

                  Artikli 1 lõige 2

                  —

                  Artikli 1 lõige 3

                  Artikli 1 lõige 2

                  Artikli 2 esimene kuni kuues taane

                  Artikli 2 punktid a–f

                  Artikli 3 lõiked 1–3

                  Artikli 3 lõiked 1–3

                  Artikli 3 lõige 3 bis

                  Artikli 3 lõige 4

                  Artikli 3 lõige 4

                  Artikli 3 lõige 5

                  Artikli 4 sissejuhatus

                  Artikli 4 lõige 1

                  Artikli 4 punkt 1

                  Artikli 4 lõige 2

                  Artikli 4 punkt 2

                  Artikli 4 lõige 3

                  Artikli 4 punkt 3

                  Artikli 4 lõige 4

                  Artikli 4 punkt 4

                  Artikli 4 lõige 5

                  Artikkel 5

                  Artikkel 5

                  Artikli 6 punktid 1–5

                  Artikli 6 punktid a–e

                  Artiklid 7 ja 8

                  Artiklid 7 ja 8

                  Artikli 9 lõige 2

                  Artikkel 9

                  Artikkel 10

                  Artikkel 10

                  Artikkel 10a

                  Artikkel 11

                  Artikli 11 lõiked 1 ja 2

                  Artikli 12 esimene ja teine lõik

                  Artikli 12 lõige 1

                  Artikli 13 lõige 1

                  Artikli 12 lõike 2 esimene lõik

                  Artikli 13 lõike 2 esimene lõik

                  Artikli 12 lõike 2 teise lõigu esimene taane

                  Artikli 13 lõike 2 teise lõigu punkt a

                  Artikli 12 lõike 2 teise lõigu teine taane

                  Artikli 13 lõike 2 teise lõigu punkt b

                  Artikli 12 lõike 2 teise lõigu kolmas taane

                  Artikli 13 lõike 2 teise lõigu punkt c

                  Artikli 12 lõike 2 kolmanda lõigu esimene taane

                  Artikli 13 lõike 2 kolmanda lõigu punkt a

                  Artikli 12 lõike 2 kolmanda lõigu teine taane

                  Artikli 13 lõike 2 kolmanda lõigu punkt b

                  Artikli 12 lõike 2 kolmanda lõigu kolmas taane

                  Artikli 13 lõike 2 kolmanda lõigu punkt c

                  Artikli 12 lõike 2 kolmanda lõigu neljas taane

                  Artikli 13 lõike 2 kolmanda lõigu punkt d

                  Artikli 12 lõike 2 kolmanda lõigu neljanda taande esimene alataane

                  Artikli 13 lõike 2 kolmanda lõigu punkti d alapunkt i

                  Artikli 12 lõike 2 kolmanda lõigu neljanda taande teine alataane

                  Artikli 13 lõike 2 kolmanda lõigu punkti d alapunkt ii

                  Artikli 12 lõige 3

                  Artikli 13 lõige 3

                  Artikkel 12a

                  Artikkel 14

                  Artikkel 12b

                  Artikkel 15

                  Artikli 13 lõike 1 punkt a

                  Artikli 16 lõike 1 punkt a

                  Artikli 13 lõike 1 punkt b

                  Artikli 16 lõike 1 punkt b

                  Artikli 13 lõike 1 punkti c alapunktid i ja ii

                  Artikli 16 lõike 1 punkt c

                  Artikli 13 lõike 1 punkti c alapunkt iii

                  Artikli 16 lõike 1 punkt d

                  Artikli 13 lõike 1 punkti c alapunkt iv

                  Artikli 16 lõike 1 punkt e

                  Artikli 13 lõike 1 punkti c alapunkt v

                  Artikli 16 lõike 1 punkt f

                  Artikli 13 lõige 2

                  Artikli 16 lõige 2

                  Artikli 14 lõike 1 sissejuhatav lause

                  Artikli 17 lõike 1 sissejuhatav lause

                  Artikli 14 lõike 1 esimene kuni viies taane

                  Artikli 17 lõike 1 punktid a–e

                  Artikli 14 lõige 2

                  Artikli 17 lõige 2

                  Artikli 15 sissejuhatav lause

                  Artikli 18 lõige 1

                  Artikli 15 punktid 1–4

                  Artikli 18 lõiked 2–5

                  Artikli 16 sissejuhatav lause

                  Artikli 19 lõige 1

                  Artikli 16 punktid 1–3

                  Artikli 19 lõiked 2–4

                  Artikkel 16a

                  Artikkel 20

                  Artikkel 17

                  Artikkel 21

                  Artikkel 17a

                  Artikkel 22

                  Artikli 18 lõige 1

                  —

                  Artikli 18 lõige 2

                  Artikkel 23

                  —

                  Artikkel 24

                  —

                  Artikkel 25

                  Artikkel 19

                  Artikkel 26

                  II lisa

                  I lisa

                  —

                  II lisa

                  —

                  III lisa


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/5/EÜ, 27. jaanuar 1997, kreeditkorraldusega tehtud välismaksete kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31997L0005

Euroopa Liidu Teataja L 043 , 14/02/1997 Lk 0025 - 0030

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 97/5/EÜ,27. jaanuar 1997,kreeditkorraldusega tehtud välismaksete kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]võttes arvesse Euroopa Rahainstituudi arvamust,toimides asutamislepingu artiklis 189b ettenähtud menetluse kohaselt [3] vastavalt lepituskomitees 22. novembril 1996 heakskiidetud ühistekstilening arvestades, et:(1) välismaksete maht kasvab pidevalt sedamööda, kuidas siseturu väljakujundamine ja edusammud täieliku majandus- ja rahaliidu suunas põhjustavad kaubanduse suurenemist ja inimeste liikumist ühenduses; kreeditkorraldusega tehtud välismaksed moodustavad olulise osa välismaksete mahust ja väärtusest;(2) on väga oluline, et üksikisikud ja ettevõtted, eelkõige väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted, saaksid teha kreeditkorraldusi ühenduse ühest osast teise kiiresti, usaldusväärselt ja odavalt; vastavalt komisjoni teadaandele EÜ konkurentsieeskirjade kohaldamise kohta kreeditkorraldusega tehtud välismaksete suhtes [4] peaks suurema konkurentsi tulemusena kreeditkorraldusega tehtud välismaksete turul paranema teenused ja langema hinnad;(3) käesolev direktiiv jätkab edusamme, mis on tehtud siseturu väljakujundamise, eelkõige kapitali liikumise piirangutest vabastamise suunas, et saavutada majandus- ja rahaliit; käesoleva direktiivi sätteid tuleb kohaldada liikmesriikide vääringutes ja eküüdes tehtavate kreeditkorralduste suhtes;(4) oma 12. veebruari 1993. aasta resolutsioonis [5] kutsus Euroopa Parlament vastu võtma nõukogu direktiivi välismaksete läbipaistvust ja tõhusust käsitlevate eeskirjade kehtestamiseks;(5) käesoleva direktiiviga reguleeritavate küsimustega tuleb tegeleda eraldi süsteemiga seotud küsimustest, mis on veel komisjonis arutlusel; võib osutuda vajalikuks teha edasine ettepanek nende süsteemiküsimuste, eelkõige arvelduse lõplikkuse probleemi käsitlemiseks;(6) käesoleva direktiivi eesmärk on parandada kreeditkorraldusega tehtavate välismaksetega seotud teenuseid ja seega abistada Euroopa Rahainstituuti (ERI) tema ülesandes tõhustada välismaksete sooritamist, et valmistada ette majandus- ja rahaliidu kolmandat etappi;(7) kooskõlas teises põhjenduses sätestatud eesmärkidega tuleks käesolevat direktiivi kohaldada kõikide kreeditkorralduste suhtes, mille summa on väiksem kui 50000 eküüd;(8) võttes arvesse asutamislepingu artikli 3b kolmandat lõiku ja pidades silmas läbipaistvuse tagamist, kehtestab käesolev direktiiv miinimumnõuded, mis on vajalikud tagamaks, et kliendid saavad piisavalt teavet enne ja pärast kreeditkorraldusega tehtava välismakse sooritamist; need nõuded hõlmavad klientidele kättesaadavatele kaebuste ja kahjuhüvitusnõuete menetlustele osutamist koos nende kasutamise korraga; käesoleva direktiiviga kehtestatakse miinimumnõuded sooritamisele, eelkõige kvaliteedi osas, mida kreeditkorraldusega tehtavaid välismakseid pakkuvad asutused peaksid järgima, sealhulgas kohustus sooritada kreeditkorraldusega tehtav välismakse kliendi juhiste kohaselt; käesolev direktiiv vastab piiriüleste finantstehingutega seotud pangatingimuste läbipaistvust käsitlevas komisjoni 14. veebruari 1990. aasta soovituses 90/109/EMÜ [6] sätestatud põhimõtetest tulenevatele tingimustele; käesolev direktiiv ei piira rahandussüsteemi rahapesuks kasutamise vältimist käsitleva nõukogu 10. juuni 1991. aasta direktiivi 91/308/EMÜ [7] kohaldamist;(9) käesolev direktiiv peaks lühendama kreeditkorraldusega tehtud välismakse maksimaalset sooritamisaega ja ergutama väga lühikeste sooritusaegadega asutusi seda tava jätkama;(10) komisjon peaks oma aruandes, mille ta esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule kahe aasta jooksul alates käesoleva direktiivi rakendamisest, uurima eelkõige tähtaega, mida kohaldatakse, kui makse algataja ja tema asutus ei ole tähtaega kokku leppinud, võttes arvesse nii tehnika arengut kui ka iga liikmesriigi olukorda;(11) asutustel peaks olema kreeditkorralduse mittesooritamise korral tagasimaksekohustus; tagasimaksekohustus paneb asutustele vastutuse, mis võib piirangu puudumisel kahjustada nende võimet täita nende maksevõimelisuse nõudeid; tagasimaksekohustus peaks seetõttu piirduma 12500 eküüga;(12) artikkel 8 ei mõjuta üldisi siseriiklikke õigusnorme, mille kohaselt asutus vastutab makse algataja ees, kui kreeditkorraldusega tehtud välismakset ei ole selle asutuse vea tõttu sooritatud;(13) kreeditkorraldusega tehtud välismakseid sooritavaid asutusi mõjutavate asjaolude hulgas, sealhulgas maksejõuetusega seotud asjaolud, tuleks eristada neid, mille on põhjustanud vääramatu jõud; selleks tuleks aluseks võtta nõukogu 13. juuni 1990. aasta reisi-, puhkuse- ja ekskursioonipakette käsitleva direktiivi 90/314/EMÜ [8] artikli 4 lõikes 6 esitatud vääramatu jõu määratlus;(14) liikmesriikides peavad olema asjakohased ja tõhusad kaebuste ja kahjuhüvitusnõuete menetlused võimalike vaidluste lahendamiseks klientide ja asutuste vahel, kasutades vajaduse korral olemasolevaid menetlusi,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I JAGUREGULEERIMISALA JA MÕISTEDArtikkel 1ReguleerimisalaKäesoleva direktiivi sätteid kohaldatakse kuni 50000 eküü suuruste, liikmesriikide vääringutes ja eküüdes kreeditkorraldusega tehtud välismaksete suhtes, mille algataja on muu kui artikli 2 punktides a, b ja c nimetatud isik ja mille on sooritanud krediidi- või muu asutus.Artikkel 2MõistedKäesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) krediidiasutus — nõukogu direktiivi 77/780/EMÜ [9] artiklis 1 määratletud asutus, sealhulgas nimetatud artikli kolmandas taandes määratletud selliste krediidiasutuste filiaalid, kelle peakontor asub väljaspool ühendust ja kes sooritavad oma tegevuse käigus kreeditkorraldusega tehtavaid välismakseid;b) muu asutus — iga füüsiline või juriidiline isik, kes ei ole krediidiasutus ja kes sooritab oma tegevuse käigus kreeditkorraldusega tehtavaid välismakseid;c) rahaasutus — asutamislepingu artiklis 104a nimetatud eesõiguste keelu kohaldamiseks vajalike mõistete piiritlemist käsitleva nõukogu 13. detsembri 1993. aasta määruse (EÜ) nr 3604/93 [10] artikli 4 lõikes 1 määratletud asutus;d) asutus — krediidi- või muu asutus; ühe ja sellesama krediidiasutuse filiaale, mis asuvad erinevates liikmesriikides ja osalevad kreeditkorraldusega tehtavate välismaksete sooritamisel, käsitletakse artiklite 6, 7 ja 8 kohaldamisel eraldi asutustena;e) vahendusasutus — asutus, kes ei ole makse algataja ega saaja asutus ja kes osaleb kreeditkorraldusega tehtud välismaksete sooritamisel;f) kreeditkorraldusega tehtud välismakse — makse algataja korraldusel teostatud tehing mõnes liikmesriigis asuva asutuse või selle filiaali kaudu, et anda saaja käsutusse rahasumma teises liikmesriigis asuvas asutuses või selle filiaalis; makse algataja ja saaja võib olla üks ja seesama isik;g) kreeditkorraldusega tehtud välismakse maksejuhis — mis tahes kujul tingimusteta korraldus, mille makse algataja annab asutusele kreeditkorraldusega tehtava välismakse sooritamiseks;h) makse algataja — füüsiline või juriidiline isik, kes annab korralduse kreeditkorraldusega tehtava välismakse tegemiseks saajale;i) makse saaja — kreeditkorraldusega tehtud välismakse lõplik saaja, kelle käsutusse antakse vastavad vahendid talle juurdepääsetaval kontol;j) klient — makse algataja või saaja, vastavalt kontekstile;k) viiteintress — intressimäär, mis vastab kooskõlas selle liikmesriigi kehtestatud eeskirjadega määratud hüvitisele, kus asub asutus, kes peab maksma kliendile hüvitist;l) vastuvõtukuupäev — kuupäev, mil täituvad kõik asutuse nõutavad tingimused, mis käsitlevad kreeditkorraldusega tehtud välismakse maksejuhise täitmist ja piisava rahalise katte olemasolu ning selle juhise täitmiseks vajalikku teavet.II JAGUKREEDITKORRALDUSEGA TEHTAVATE VÄLISMAKSETE TINGIMUSTE LÄBIPAISTVUSArtikkel 3Eelteave kreeditkorraldusega tehtavate välismaksete tingimuste kohtaAsutused annavad oma tegelikele ja võimalikele klientidele kirjalikult, sealhulgas vajaduse korral elektroonilisel teel, ja kergestimõistetavas vormis teavet kreeditkorraldusega tehtavate välismaksete tingimuste kohta. See teave sisaldab vähemalt järgmist:- tähtaeg, mille jooksul asutusele antud kreeditkorraldusega tehtava välismakse maksejuhis täidetakse ja vahendid kantakse saaja asutuse kontole; tähtaja algus tuleb märkida selgelt,- tähtaeg, mille jooksul kantakse kreeditkorraldusega tehtud välismakse laekumisel asutuse kontole kantud vahendid saaja kontole,- selliste võimalike vahendus - ja teenustasude arvutamisviis, sealhulgas vajaduse korral tasumäärad, mida klient maksab asutusele,- võimalik väärtuspäev, mida asutus kohaldab,- üksikasjalikud andmed klientidele kättesaadavatele kaebuste ja kahjuhüvitusnõuete menetluste ja nende kasutamise korra kohta,- aluseks olevad vahetuskursid, mida kasutatakse.Artikkel 4Pärast kreeditkorraldusega tehtud välismakset antav teaveAsutused annavad oma klientidele, kui viimased ei ole sellest sõnaselgelt loobunud, pärast kreeditkorraldusega tehtud välismakse sooritamist või laekumist kirjalikult, sealhulgas vajaduse korral elektroonilisel teel, ja kergestimõistetavas vormis selget teavet. See teave sisaldab vähemalt järgmist:- viitenumber, mis võimaldab kliendil kreeditkorraldusega tehtud välismakset ära tunda,- kreeditkorraldusega tehtud välismakse esialgne summa,- kõikide kliendi makstavate teenus- ja vahendustasude summa,- võimalik väärtuspäev, mida asutus kohaldab.Kui makse algataja on määranud, et kreeditkorraldusega tehtud välismaksega seotud kulud kannab täielikult või osaliselt makse saaja, teatab sellest saajale tema asutus.Summa ümberarvestamise korral teatab summa ümber arvestanud asutus oma kliendile kasutatud vahetuskursist.III JAGUASUTUSTE MIINIMUMKOHUSTUSED KREEDITKORRALDUSEGA TEHTAVATE VÄLISMAKSETE SUHTESArtikkel 5Asutuse erikohustusedVälja arvatud juhul, kui asutus ei soovi kliendiga tehingut teha, peab asutus kliendi taotlusel võtma ettekirjutatud tingimustega kreeditkorraldusega tehtava välismakse suhtes kohustuse makse sooritamise tähtaja ning makstavate vahendus- ja teenustasude, välja arvatud kasutatava vahetuskursiga seotud kulude osas.Artikkel 6Tähtaegadega seotud kohustused1. Makse algataja asutus sooritab asjakohase kreeditkorraldusega tehtud välismakse algatajaga kokkulepitud tähtaja jooksul.Kui kokkulepitud tähtaega ei järgita või sellise tähtaja puudumise korral ei ole vahendid kantud makse saaja asutuse kontole kreeditkorraldusega tehtud välismakse maksejuhise vastuvõtukuupäevale järgneva viienda pangapäeva lõpuks, maksab makse algataja asutus algatajale hüvitist.Hüvitisena makstakse viiteintressi kohaldamise teel kreeditkorraldusega tehtud välismakse summa suhtes arvutatud intressi järgmise ajavahemiku eest, mis algab:- kokkulepitud tähtaja või sellise tähtaja puudumise korral kreeditkorraldusega tehtud välismakse maksejuhise vastuvõtukuupäevale järgneva viienda pangapäeva lõpul ja lõpeb- kuupäeval, mil vahendid kantakse makse saaja asutuse kontole.Samamoodi, kui vahendusasutus on vastutav kreeditkorraldusega tehtud välismakse mittesooritamise eest kokkulepitud tähtajaks või sellise tähtaja puudumise korral kreeditkorraldusega tehtud välismakse maksejuhise vastuvõtukuupäevale järgneva viienda pangapäeva lõpuks, peab see asutus maksma makse algataja asutusele hüvitist.2. Makse saaja asutus annab kreeditkorraldusega tehtud välismaksest tulenevad vahendid saaja käsutusse temaga kokkulepitud tähtaja jooksul.Kui kokkulepitud tähtaega ei järgita või sellise tähtaja puudumise korral ei ole vahendid kantud makse saaja kontole vahendite makse saaja asutuse kontole kandmise päevale järgneva pangapäeva lõpuks, maksab saaja asutus saajale hüvitist.Hüvitisena makstakse viiteintressi kohaldamise teel kreeditkorraldusega tehtud välismakse summa suhtes arvutatud intressi järgmise ajavahemiku eest, mis algab:- kokkulepitud tähtaja või sellise tähtaja puudumise korral vahendite makse saaja asutuse kontole kandmise päevale järgneva pangapäeva lõpul ja lõpeb- kuupäeval, mil vahendid kantakse makse saaja kontole.3. Lõigete 1 ja 2 alusel hüvitist ei maksta, kui makse algataja asutus või vastavalt olukorrale makse saaja asutus suudab tõendada, et viivituses on süüdi algataja või vastavalt olukorrale saaja.4. Mitte miski lõigetes 1, 2 ja 3 ei piira klientide ja kreeditkorraldusega tehtud välismakse maksejuhise täitmisel osalenud asutuste muid õigusi.Artikkel 7Kohustus sooritada kreeditkorraldusega tehtav välismakse juhiste kohaselt1. Makse algataja asutus, kõik vahendusasutused ja makse saaja asutus on pärast kreeditkorraldusega tehtava välismakse maksejuhise vastuvõtukuupäeva kohustatud täitma kreeditkorralduse selle täissummas, kui algataja ei ole määranud, et kreeditkorraldusega tehtud välismakse kulud kannab osaliselt või täielikult saaja.Esimene lõik ei piira makse saaja asutuse võimalust nõuda saajalt tema konto haldamisega seotud tasu kooskõlas asjakohaste eeskirjade ja tavadega. Asutus ei või siiski sellist tasu kasutada nimetatud lõiguga pandud kohustuste vältimiseks.2. Ilma et see piiraks muid võimalikke nõudeid, kui makse algataja asutus või vahendusasutus on teinud kreeditkorraldusega tehtud välismakse summast kinnipidamise vastuolus lõikega 1, kannab makse algataja asutus kinnipeetud summa algataja taotluse korral igasuguste mahaarvamisteta ja omal kulul saajale, kui makse algataja ei taotle summa kandmist endale.Iga vahendusasutus, kes on teinud kinnipidamise vastuolus lõikega 1, kannab kinnipeetud summa igasuguste mahaarvamisteta ja omal kulul makse algataja asutusele või algataja asutuse vastava taotluse korral kreeditkorraldusega tehtud välismakse saajale.3. Kui makse saaja asutus on rikkunud kohustust täita kreeditkorraldusega tehtava välismakse maksejuhis makse algataja juhiste kohaselt, kohustub saaja asutus omal kulul kandma saajale kõik valesti kinnipeetud summad, ilma et see piiraks muid võimalikke nõudeid.Artikkel 8Asutuste tagasimaksekohustus ülekannete mittesooritamise korral1. Ilma et see piiraks muid võimalikke nõudeid, kui makse algataja asutus on kreeditkorraldusega tehtud välismakse maksejuhise vastu võtnud, kuid asjakohaseid summasid ei ole saaja asutuse kontole kantud, kannab algataja asutus algatajale kreeditkorraldusega tehtud välismakse summa kuni 12500 eküü ulatuses ja lisaks sellele:- viiteintressi kohaldamise teel kreeditkorraldusega tehtud välismakse summa suhtes arvutatud intressi kreeditkorraldusega tehtud välismakse maksejuhise kuupäeva ja ülekandekuupäeva vahelise aja eest ja- makse algataja makstud tasud, mis on seotud kreeditkorraldusega tehtud välismaksega.Need summad antakse makse algataja käsutusse neljateistkümne pangapäeva jooksul alates tema taotluse kuupäevast, kui kreeditkorraldusega tehtud välismaksele vastavaid vahendeid ei ole vahepeal kantud makse saaja asutuse kontole.Sellist taotlust ei või teha enne makse algataja asutuse ja algataja vahel kreeditkorraldusega tehtava välismakse maksejuhise täitmiseks kokkulepitud tähtaja või sellise tähtaja puudumise korral enne artikli 6 lõike 1 teises lõigus sätestatud tähtaja möödumist.Samamoodi on igal vahendusasutusel, kes on vastu võtnud kreeditkorraldusega tehtud välismakse maksejuhise, kohustus maksta omal kulul talle korralduse andnud asutusele tagasi kreeditkorralduse summa, sealhulgas seotud kulud ja intress. Kui kreeditkorraldusega tehtavat välismakset ei sooritatud kõnealuse asutuse antud vigaste või puudulike juhiste tõttu, üritab vahendusasutus ülekande summa võimalust mööda tagastada.2. Erandina lõikest 1, kui kreeditkorraldusega tehtavat välismakset ei sooritatud seetõttu, et makse saaja asutuse valitud vahendusasutus on jätnud selle sooritamata, on viimane kohustatud andma saaja käsutusse vahendeid kuni 12500 eküü ulatuses.3. Erandina lõikest 1, kui kreeditkorraldusega tehtavat välismakset ei sooritatud makse algataja tema asutusele antud vigaste või puudulike juhiste tõttu või seetõttu, et algataja otseselt valitud vahendusasutus on jätnud kreeditkorraldusega tehtava välismakse sooritamata, üritavad makse algataja asutus ja muud asjaomased asutused ülekande summa võimalust mööda tagastada.Kui makse algataja asutus on summa tagasi saanud, kohustub ta selle kandma algatajale. Asutused, sealhulgas makse algataja asutus, ei ole sel juhul kohustatud tagastama tasusid ja kogunenud intressi ning võivad kinni pidada tagasisaamisest tulenenud kulud, kui need on piiritletud.Artikkel 9Vääramatu jõu olukordIlma et see piiraks direktiivi 91/308/EMÜ sätete kohaldamist, vabastatakse kreeditkorraldusega tehtava välismakse maksejuhise täitmises osalevad asutused käesolevas direktiivis sätestatud kohustustest, kui nad suudavad esitada tõendeid vääramatu jõu ehk selliste ebatavaliste ja ettenägematute asjaolude olemasolu kohta, mille üle vääramatule jõule tugineval isikul ei ole kontrolli ja mille tagajärjed oleksid olnud vältimatud kõikidest jõupingutustest hoolimata ning mis on käesoleva direktiivi sätteid arvesse võttes asjakohased.Artikkel 10Vaidluste lahendamineLiikmesriigid tagavad, et makse algataja ja tema asutuse või makse saaja ja tema asutuse vaheliste vaidluste lahendamiseks on olemas asjakohased ja tõhusad kaebuste ja kahjuhüvitusnõuete menetlused, kasutades vajaduse korral olemasolevaid menetlusi.IV JAGULÕPPSÄTTEDArtikkel 11Rakendamine1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 14. augustiks 1999. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate põhiliste õigusnormide teksti.Artikkel 12Aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukoguleHiljemalt kahe aasta jooksul alates käesoleva direktiivi rakendamise kuupäevast esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta, lisades vajaduse korral ettepanekud selle läbivaatamiseks.Käesolevas aruandes käsitletakse eelkõige artikli 6 lõikes 1 määratud tähtaja küsimust, võttes arvesse iga liikmesriigi olukorda ja tehnika arengut.Artikkel 13JõustumineKäesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 14AdressaadidKäesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 27. jaanuar 1997Euroopa Parlamendi nimelpresidentJ. M. Gil-roblesNõukogu nimeleesistujaG. Zalm[1] EÜT C 360, 17.12.1994, lk 13 ja EÜT C 199, 3.8.1995, lk 16.[2] EÜT C 236, 11.9.1995, lk 1.[3] Euroopa Parlamendi 19. mai 1995. aasta arvamus (EÜT C 151, 19.6.1995, lk 370), nõukogu 4. detsembri 1995. aasta ühine seisukoht (EÜT C 353, 30.12.1995, lk 52) ja Euroopa Parlamendi 13. märtsi 1996. aasta otsus (EÜT C 96, 1.4.1996, lk 74). Nõukogu 19. detsembri 1996. aasta otsus ja Euroopa Parlamendi 16. jaanuari 1997. aasta otsus.[4] EÜT C 251, 27.9.1995, lk 3.[5] EÜT C 72, 15.3.1993, lk 158.[6] EÜT L 67, 15.3.1990, lk 39.[7] EÜT L 166, 28.6.1991, lk 77.[8] EÜT L 158, 23.6.1990, lk 59.[9] EÜT L 322, 17.12.1977, lk 30. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 95/26/EÜ (EÜT L 168, 18.7.1995, lk 7).[10] EÜT L 332, 31.12.1993, lk 4.--------------------------------------------------