title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/64/EÜ,  26. oktoober 2005 , mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust, pidades silmas mootorsõidukite korduvkasutatavust, ringlussevõetavust ja taaskasutatavust, ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ

text:
               25.11.2005

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 310/10

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2005/64/EÜ,
   26. oktoober 2005,
   mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust, pidades silmas mootorsõidukite korduvkasutatavust, ringlussevõetavust ja taaskasutatavust, ning millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (1)

   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivile 2000/53/EÜ, mis käsitleb kasutuselt kõrvaldatud sõidukeid, (3) tuleks kehtestada asjakohased sätted, millega tagatakse, et M1- ja N1-kategooriasse kuuluvad tüübikinnitusega sõidukid võib viia turule ainult juhul, kui need on korduvkasutatavad ja/või ringlussevõetavad vähemalt 85 % ulatuses sõiduki massist ning korduv- ja/või taaskasutatavad vähemalt 95 % ulatuses sõiduki massist.

               (2)

               Detailide korduvkasutatavus, materjalide ringlussevõetavus ja taaskasutatavus moodustavad olulise osa ühenduse jäätmehoolduskavast. Seetõttu tuleks nõuda, et sõidukitootjad ja nende tarnijad arvestaksid neid aspekte uute sõidukite arendamise kõige varasematel etappidel, et hõlbustada sõidukite käitlemist nende kasutusaja lõppemisel.

               (3)

               Käesolev direktiiv on üks nõukogu 6. veebruari 1970 direktiiviga 70/156/EMÜ (liikmesriikide mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta) (4) kehtestatud ühenduse sõidukite tüübikinnituse süsteemi raamistikku kuuluvatest direktiividest.

               (4)

               Praegu on kogu sõiduki tüübikinnituse süsteem kohustuslik M1-kategooriasse kuuluvate sõidukite puhul ja lähitulevikus laiendatakse seda kõikidele sõidukikategooriatele. Seepärast on vaja lisada kogu sõiduki tüübikinnituse süsteemi sõidukite korduvkasutatavust, ringlussevõetavust ja taaskasutatavust puudutavad meetmed.

               (5)

               Seepärast on vaja kehtestada sätted, võtmaks arvesse asjaolu, et N1-kategooria sõidukid pole veel kaetud sõidukite tüübikinnituse süsteemiga.

               (6)

               Tootja peaks tegema tüübikinnitusasutusele kättesaadavaks kõik asjassepuutuvad tehnilised andmed koostismaterjalide ja nende masside kohta, et võimaldada tootja arvutuste kontrollimist vastavalt ISO standardile 22628: 2002.

               (7)

               Sõiduki tüübikinnituse menetlusel saab tootja arvutusi lugeda kehtivaks ainult juhul, kui tootja on kehtestanud piisavad meetmed ja menetlused, et hallata kõiki oma tarnijatelt saadud andmeid. Enne iga tüübikinnituse andmist peaks pädev asutus viima läbi nende meetmete ja menetluste eelhindamise ja väljastama nende piisavust kinnitava vastavustunnistuse.

               (8)

               Ringlussevõetavuse ja taaskasutatavuse määrade arvutuste erinevate algandmete asjakohasust tuleb hinnata vastavalt kasutuselt kõrvaldatud sõidukite ümbertöötlemismeetoditele. Seepärast peaks tootja soovitama kasutuselt kõrvaldatud sõidukite ümbertöötlemismeetodit ja teavitama pädevat asutust selle üksikasjadest. See meetod peaks põhinema sõiduki tüübikinnituse taotlemise ajal kasutatavatel või väljatöötamisel olevatel tõestatud tehnoloogiatel.

               (9)

               Eriotstarbelised sõidukid on loodud eriülesannete täitmiseks ning nende kere osas tuleb teha eritöid, mis pole täielikult tootja kontrolli all. Seega ei ole ringlussevõetavuse ja taaskasutatavuse määrasid võimalik korralikult arvutada. Seepärast ei tuleks neile sõidukeile kohaldada arvutustega seotud nõudeid.

               (10)

               Mittekomplektsed sõidukid moodustavad N1-kategooria sõidukitest olulise osa. Baassõiduki tootja ei saa komplekteeritud sõidukite osas arvutada ringlussevõetavuse ja taaskasutatavuse määrasid, kuna ehituse hilisemate etappidega seonduvad andmed pole kättesaadavad baassõidukite väljatöötamisetapil. Seepärast on asjakohane nõuda ainult baassõidukite vastavust käesolevale direktiivile.

               (11)

               Väikeseeriana toodetud sõidukite turuosa on väga piiratud, mistõttu oleks keskkonnale vähe kasu, kui need sõidukid peaksid vastama käesolevale direktiivile. Seepärast ei tuleks neile sõidukeile kohaldada käesoleva direktiivi teatud sätteid.

               (12)

               Vastavalt direktiivile 2000/53/EÜ tuleks maanteeohutuse ja keskkonnakaitse huvides võtta asjakohaseid meetmeid, et vältida teatud kasutuselt kõrvaldatud sõidukitelt eemaldatud osade korduvkasutamist. Taolisi meetmeid tuleks kitsendada korduvkasutatavate osade kasutamisele uute sõidukite ehitamisel.

               (13)

               Käesoleva direktiivi sätted kohustavad tootjaid esitama uued tüübikinnitusega seotud andmed ja seepärast tuleks need üksikasjad kajastada direktiivis 70/156/EMÜ, mis kehtestab põhjaliku loetelu tüübikinnituse saamiseks esitatavatest andmetest. Seepärast on vaja seda direktiivi vastavalt muuta.

               (14)

               Käesoleva direktiivi teaduse ja tehnika arenguga kohandamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta kooskõlas direktiivi 70/156/EMÜ artikli 13 lõikes 3 sätestatud komitee menetlusega.

               (15)

               Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt kasutuselt kõrvaldatud sõidukite keskkonnamõju minimeerimist, nõudes sõidukite loomise ideefaasis korduvkasutamise, ringlussevõtmise ja taaskasutamise lihtsustamisega arvestamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seda on meetme ulatuse tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               (16)

               Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (5) punktiga 34 ergutatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides oma tabelid, mis illustreerivad nii palju kui võimalik käesoleva direktiivi ja selle ülevõtmismeetmete vahelist vastavust, ning tegema need avalikkusele kättesaadavaks,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Sisu
   Käesoleva direktiiviga kehtestatakse haldus- ja tehnilised sätted artiklis 2 määratletud sõidukite tüübikinnituse kohta tagamaks, et sõidukite koostisosad ja materjalid oleksid korduvkasutatavad, ringlussevõetavad ja taaskasutatavad vastavalt I lisas sätestatud alammääradele.
   Direktiiviga kehtestatakse erisätted tagamaks, et koostisosade korduvkasutamine ei suurenda ohutus- ja keskkonnariske.
   Artikkel 2
   Reguleerimisala
   Käesolevat direktiivi kohaldatakse vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ II lisa A osas määratletud M1- ja N1-kategooria sõidukitele ja nende sõidukite uutele või korduvkasutatavatele osadele.
   Artikkel 3
   Erandid
   Piiramata artikli 7 sätete rakendamist, ei kohaldata käesolevat direktiivi:

               a)

               direktiivi 70/156/EMÜ II lisa A osa punktis 5 määratlusele vastavatele eriotstarbelistele sõidukitele;

               b)

               N1-kategooriasse kuuluvatele mitmes komplekteerimisastmes valmistatud sõidukitele eeldusel, et baassõiduk vastab käesolevale direktiivile;

               c)

               direktiivi 70/156/EMÜ artikli 8 lõike 2 punktis a nimetatud väikeseeriana toodetud sõidukitele.

         Artikkel 4
   Mõisted
   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               1.

                  sõiduk – mootorsõiduk;

               2.

                  koostisosa – igasugune osa või osade kogum, mis on paigaldatud sõidukile selle tootmise käigus. See hõlmab ka direktiivi 70/156/EMÜ artikli 2 määratlusele vastavaid osi ja eraldi seadmestikke;

               3.

                  sõidukitüüp – direktiivi 70/156/EMÜ II lisa B osa punktide 1 ja 3 määratlusele vastav sõiduki tüüp;

               4.

                  kasutuselt kõrvaldatud sõiduk – direktiivi 2000/53/EÜ artikli 2 punkti 2 määratlusele vastav sõiduk;

               5.

                  võrdlussõiduk – sõidukitüübi versioon, mida kinnitav asutus peab tootjaga konsulteerides ja vastavalt I lisas kehtestatud kriteeriumitele korduvkasutatavuse, ringlussevõetavuse ja taaskasutatavuse osas kõige probleemsemaks;

               6.

                  mitmes komplekteerimisastmes valmistatud sõiduk – mitmeastmelise ehitusprotsessi tulemusel valminud sõiduk;

               7.

                  baassõiduk – direktiivi 70/156/EMÜ artikli 2 neljanda taande määratlusele vastav sõiduk, mida kasutatakse mitmeastmelise ehituse algusetapil;

               8.

                  mitmeastmeline ehitus – sõiduki mitmeastmeline tootmisprotsess, kus baassõidukile lisatakse koostisosi või muudetakse neid koostisosi;

               9.

                  korduvkasutamine – direktiivi 2000/53/EÜ artikli 2 punktis 6 määratletud korduvkasutamine;

               10.

                  ringlussevõtt – direktiivi 2000/53/EÜ artikli 2 punkti 7 esimeses lauses määratletud ringlussevõtt;

               11.

                  energia tootmine – direktiivi 2000/53/EÜ artikli 2 punkti 7 teises lauses määratletud energia tootmine;

               12.

                  taaskasutamine – direktiivi 2000/53/EÜ artikli 2 punktis 8 määratletud taaskasutamine;

               13.

                  korduvkasutatavus – võimalus kasutuselt kõrvaldatud sõidukilt eemaldatud koostisosi korduvalt kasutada;

               14.

                  ringlussevõetavus – võimalus kasutuselt kõrvaldatud sõidukilt eemaldatud koostisosi või materjale ringlusse võtta;

               15.

                  taaskasutatavus – võimalus kasutuselt kõrvaldatud sõidukilt eemaldatud koostisosi või materjale taaskasutada;

               16.

                  sõiduki ringlussevõetavuse määr (Rcyc) –uue sõiduki massi protsendimäär, mida on võimalik korduvalt kasutada ja ringlusse võtta;

               17.

                  sõiduki taaskasutatavuse määr (Rcov) –uue sõiduki massi protsendimäär, mida on võimalik korduvalt kasutada ja taaskasutada;

               18.

                  meetod – laiaulatuslik kava, mis hõlmab kooskõlastatud tegevusi ja tehnilisi meetmeid, mis tuleb võtta seoses demonteerimise, purustamise või sarnaste protsessidega ning materjalide ringlussevõtmise ja taaskasutamisega, et tagada eesmärgiks seatud ringlussevõetavuse ja taaskasutatavuse määrade saavutamine sõiduki väljatöötamisetapil;

               19.

                  mass – direktiivi 70/156/EMÜ I lisa punktis 2.6 määratletud sõidukorras oleva sõiduki mass, välja arvatud sõiduki juht, kelle massiks arvestatakse 75 kg;

               20.

               pädev asutus – üksus, nt tehniline teenistus või muu olemasolev asutus, mille liikmesriik nimetab tootja eelhindajaks ja vastavustunnistuse väljastajaks vastavalt käesoleva direktiivi ettekirjutustele. Pädev asutus võib olla tüübikinnitusasutus, tingimusel et selle pädevus antud valdkonnas on korralikult dokumenteeritud.

         Artikkel 5
   Tüübikinnituse eeskirjad
   1.   Liikmesriigid annavad vastavalt vajadusele EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse korduvkasutatavuse, ringlussevõetavuse ja taaskasutatavuse osas ainult sellistele sõidukitüüpidele, mis vastavad käesoleva direktiivi nõuetele.
   2.   Lõike 1 rakendamiseks teeb tootja tüübikinnitusasutusele kättesaadavaks I lisas nimetatud arvutusteks ja kontrolliks vajalikud üksikasjalikud tehnilised andmed sõiduki ja selle koostisosade ehituse käigus kasutatud materjalide omaduste kohta. Juhul, kui need andmed on kaitstud intellektuaalse omandi õigusega või sisaldavad tootja või selle tarnijate eriomast oskusteavet, esitavad tootja või d selle tarnijad piisavalt andmeid, et võimaldada neid arvutusi nõuetekohaselt teha.
   3.   Korduvkasutatavuse, ringlussevõetavuse ja taaskasutatavuse osas tagavad liikmesriigid, et tootja kasutab direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõikele 1 vastava sõiduki EÜ tüübikinnituse taotluse esitamisel käesoleva direktiivi II lisas toodud teatise näidist.
   4.   EÜ tüübikinnituse andmisel vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõikele 3 kasutab tüübikinnitusasutus käesoleva direktiivi III lisas toodud EÜ tüübikinnitustunnistuse näidist.
   Artikkel 6
   Tootja eelhindamine
   1.   Liikmesriigid ei anna ühtegi tüübikinnitust ilma eelnevalt veendumata, et tootja on kehtestanud vastavalt IV lisa punktile 3 piisavad meetmed ja menetlused käesoleva direktiiviga kaetud korduvkasutatavuse, ringlussevõetavuse ja taaskasutatavuse aspektide õigeks käsitlemiseks. Pärast eelhindamist antakse tootjale tunnistus pealkirjaga “Tunnistus IV lisale vastavuse kohta” (edaspidi “vastavustunnistus”).
   2.   Tootja eelkontrolli käigus tagavad liikmesriigid, et sõidukitüübi ehitamiseks kasutatud materjalid vastavad direktiivi 2000/53/EÜ artikli 4 lõike 2 punkti a sätetele.
   Komisjon kehtestab artiklis 9 osutatud menetluse kohaselt üksikasjalikud eeskirjad, mida on vaja selle sätte järgimise kontrollimiseks.
   3.   Lõike 1 kohaldamisel soovitab tootja meetodit koostisosade demonteerimise ja korduvkasutamise ning materjalide ringlussevõtmise ja taaskasutamise tagamiseks. Meetodiga võetakse arvesse sõiduki tüübikinnituse taotlemise ajal kasutatavaid või väljatöötamisel olevaid tõestatud tehnoloogiaid.
   4.   Vastavalt IV lisa punktile 2 määravad liikmesriigid pädeva asutuse, kes eelhindab tootjat ja annab välja vastavustunnistuse.
   5.   Vastavustunnistus sisaldab asjakohast dokumentatsiooni ja kirjeldab tootja soovitatud meetodit. Pädev asutus kasutab IV lisa liites esitatud näidist.
   6.   Enne uut kontrollimist peab vastavustunnistus olema kehtinud vähemalt kaks aastat alates selle väljastamisest.
   7.   Tootja teavitab pädevat asutust igast olulisest muutusest, mis võib mõjutada vastavustunnistuse asjakohasust. Pärast konsulteerimist tootjaga otsustab pädev asutus, kas uus kontroll on vajalik.
   8.   Vastavustunnistuse kehtivusaja lõppedes väljastab pädev asutus vastavalt vajadusele uue vastavustunnistuse või pikendab selle kehtivust järgnevaks kaheks aastaks. Pädev asutus väljastab uue tunnistuse juhul, kui talle on saanud teatavaks olulised muutused.
   Artikkel 7
   Koostisosade korduvkasutamine
   Käesoleva direktiivi V lisas loetletud koostisosi:

               a)

               käsitatakse ringlussevõetavuse ja taaskasutatavuse määrade arvutamisel mittekorduvkasutatavatena;

               b)

               ei tohi korduvalt kasutada direktiivi 70/156/EMÜ kohaldamisalasse kuuluvate sõidukite ehitamiseks.

         Artikkel 8
   Direktiivi 70/156/EMÜ muutmine
   Direktiivi 70/156/EMÜ muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi VI lisale.
   Artikkel 9
   Muudatused
   Käesoleva direktiivi muudatused, mis on vajalikud selle kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga, võtab komisjon vastu direktiivi 70/156/EMÜ artikli 13 lõikes 3 osutatud komitee menetluse kohaselt.
   Artikkel 10
   Tüübikinnituse rakendamistähtajad
   1.   Alates 15 detsembrist 2006 ei tohi liikmesriigid käesoleva direktiivi nõuetele vastava sõidukitüübi puhul:

               a)

               keelduda EÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest;

               b)

               keelata uute sõidukite registreerimist, müüki või kasutuselevõtmist.

         2.   Alates 15 detsembrist 2008 peavad liikmesriigid käesoleva direktiivi nõuetele mittevastava sõidukitüübi puhul:

               a)

               keelduma EÜ tüübikinnituse andmisest;

               b)

               keelduma siseriikliku tüübikinnituse andmisest.

         3.   Kui käesoleva direktiivi nõuded ei ole täidetud, peavad liikmesriigid alates 15 juulist 2010:

               a)

               käsitlema uute sõidukitega kaasasolevaid vastavustunnistusi kehtetuna direktiivi 70/156/EMÜ artikli 7 lõike 1 kohaldamisel,

               b)

               keelduma uute sõidukite registreerimisest, müügist ja kasutuselevõtmisest, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 8 lõike 2 punkti b.

         4.   Artiklit 7 kohaldatakse alates 15 detsembrist 2006.
   Artikkel 11
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad hiljemalt 15 detsembrist 2006 käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid. Nad edastavad nende meetmete teksti viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid meetmeid alates 15 detsembrist 2006.
   Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiivi kohaldamisalas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.
   Artikkel 12
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 13
   Adressaadid
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 26. oktoober 2005.

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         J. BORRELL FONTELLES

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         D. ALEXANDER

      (1)  ELT C 74, 23.3.2005, lk 15.

      (2)  Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2005. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 6. oktoobri 2005. aasta otsus.

      (3)  EÜT L 269, 21.10.2000, lk 34. Direktiivi on viimati muudetud nõukogu otsusega 2005/673/EÜ (ELT L 254, 30.9.2005, lk 69).

      (4)  EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2005/49/EÜ (ELT L 194, 26.7.2005, lk 12).

      (5)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

      LISA
      LISADE LOETELU

                  I lisa:

                  Nõuded

                  II lisa:

                  Teatis sõiduki EÜ tüübikinnituse taotlemiseks

                  III lisa:

                  Sõiduki EÜ tüübikinnitustunnistuse näidis

                  IV lisa:

                  Tootja eelhindamine

                  Liide:

                  Vastavustunnistuse näidis

                  V lisa:

                  Mittekorduvkasutatavad koostisosad

                  VI lisa:

                  Direktiivi 70/156/EMÜ muutmine

         I LISA
         NÕUDED

                     1.

                     M1- ja N1-kategooriasse kuuluvad sõidukid tuleb ehitada nii, et need oleksid:

                                 —

                                 korduvkasutatavad ja/või ringlussevõetavad vähemalt 85 % ulatuses nende massist,

                                 —

                                 korduv- ja/või taaskasutatavad vähemalt 95 % ulatuses nende massist,

                           mis määratakse vastavalt käesolevas lisas sätestatud menetlustele.

                     2.

                     Tüübikinnituse saamiseks esitab tootja nõuetekohaselt täidetud ISO standardi 22628: 2002 lisale A vastava andmelehe. See hõlmab materjalide jaotust.
                     Tootja lisab sellele demonteeritud koostisosade nimekirja, märkides nende demontaažiastmed ning ümbertöötlemiseks soovitatavad meetodid.

                     3.

                     Punktide 1 ja 2 rakendamiseks näitab tootja tüübikinnitusasutusele, et võrdlussõidukid vastavad nõuetele. Selleks kasutatakse ISO standardi 22628: 2002 lisas B kirjeldatud arvutusmeetodit.
                     Siiski peab tootja suutma näidata, et sõidukitüübi iga versioon vastab käesoleva direktiivi nõuetele.

                     4.

                     Võrdlussõidukite valimisel tuleb võtta arvesse järgmisi kriteeriumeid:

                                 —

                                 keretüüp,

                                 —

                                 võimalikud viimistlustasemed, (1)

                                 —

                                 võimalikud lisaseadmed, (1) mida on võimalik paigaldada tootja vastutusel.

                     5.

                     Kui tüübikinnitusasutus ja tootja ei suuda ühiselt määratleda sõidukitüübi puhul korduvkasutatavuse, ringlussevõetavuse ja taaskasutatavuse osas kõige probleemsemat versiooni, valitakse üks võrdlussõiduk:

                                 a)

                                 iga “keretüübi” kohta vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ II lisa C osa punktis 1 toodud määratlusele, kui on tegemist M1-kategooria sõidukiga;

                                 b)

                                 iga “keretüübi” (kaubik, kabiiniga šassii, pikap jne) kohta, kui tegemist on N1-kategooria sõidukiga.

                     6.

                     Arvutustes tuleb rehve käsitada ringlussevõetavatena.

                     7.

                     Massid tuleb esitada kilogrammides ühe kümnendkoha täpsusega. Määrad tuleb arvutada protsentides ühe kümnendkoha täpsusega ning ümardada järgnevalt:

                                 a)

                                 kui kümnendkomale järgnev number on 0 ja 4 vahel, ümardatakse kogusumma vähenemise suunas;

                                 b)

                                 kui kümnendkomale järgnev number on 5 ja 9 vahel, ümardatakse kogusumma suurenemise suunas.

                     8.

                     Käesolevas lisas nimetatud arvutuste kontrollimiseks veendub tüübikinnitusasutus, et punktis 2 nimetatud andmeleht on kooskõlas käesoleva direktiivi artikli 6 lõikes 1 nimetatud vastavustunnistusele lisatud soovitatud meetodiga.

                     9.

                     Detailide materjalide ja masside kontrollimiseks teeb tootja kättesaadavaks sõidukid ja detailid, kui tüübikinnitusasutus peab seda vajalikuks.

            (1)  St nahkpolsterdus, auto raadioseadmed, kliimaseade, valuveljed jne.

         II LISA
         TEATIS SÕIDUKI EÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMISE KOHTA
         kooskõlas nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ (1) I lisaga, mis on seoses sõiduki EÜ tüübikinnituse andmisega, pidades silmas sõiduki korduvkasutatavust, ringlussevõetavust ja taaskasutatavust
         Järgnevad andmed tuleb esitada koos sisu loeteluga kolmes eksemplaris. Kõik joonised tuleb esitada sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikuna A4-formaadis või A4-formaadis voldikul. Kui teatisele lisatakse fotosid, peavad need olema piisavalt üksikasjalikud.

                     0.

                     ÜLDANDMED

                     0.1.

                     Mark (tootja kaubanimi):…

                     0.2.

                     Tüüp:…

                     0.2.0.1.

                     Šassii:…

                     0.2.1.

                     Kaubanimi/-nimed (selle/nende olemasolul):…

                     0.3.

                     Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukileb:…

                     0.3.1.

                     Märgistuse asukoht:…

                     0.4.

                     Sõiduki kategooriac:…

                     0.5.

                     Tootja nimi ja aadress:…

                     0.8.

                     Koostetehas(t)e aadress(id):…

                     1.

                     SÕIDUKI EHITUSE ÜLDANDMED

                     1.1.

                     Näidissõiduki fotod ja/või joonised:…

                     1.2.

                     Kogu sõiduki mõõtmetega varustatud joonis:…

                     1.3.

                     Telgede ja rataste arv:…

                     1.3.1.

                     Topeltratastega telgede arv ja paiknemine:…

                     1.3.3.

                     Vedavad teljed (arv, paiknemine, ühendus):…

                     1.7.

                     Juhikabiin (buldog- või ninamikkabiin)z:…

                     3.

                     JÕUALLIKASq (sõiduki korral, milles võib kasutada nii bensiini kui diislikütust vmt või ka kombineerituna muu kütusega, tuleb esitada andmed iga käitusviisi jaoks eraldi+)

                     3.1.

                     Tootja:…

                     3.2.

                     Sisepõlemismootor

                     3.2.1.

                     Eriandmed mootori kohta

                     3.2.1.1.

                     Tööpõhimõte: ottomootor/diiselmootor, neljataktiline/kahetaktiline (1)

                     3.2.1.2.

                     Silindrite arv ja paigutus:…

                     3.2.1.3.

                     Mootori töömahts:… cm3

                     3.2.2.

                     Kütus: diisliõli/bensiin/vedeldatud naftagaas/maagaas/etanool: (1)…

                     4.

                     JÕUÜLEKANNEv

                     4.2.

                     Liik (mehaaniline, hüdrauliline, elektriline jne):…

                     4.5.

                     Käigukast

                     4.5.1.

                     Tüüp (käsitsilülitusega/automaatne/astmeteta käigukast) (1)

                     4.9.

                     Diferentsiaalilukk: jah/ei/mittekohustuslik (1)

                     9.

                     KERE

                     9.1.

                     Keretüüp:…

                     9.3.1.

                     Uste konfiguratsioon ja arv:…

                     9.10.3.

                     Istmed

                     9.10.3.1.

                     Arv:…

                     15.

                     KORDUVKASUTATAVUS, RINGLUSSEVÕETAVUS ja TAASKASUTATAVUS

                     15.1.

                     Võrdlussõiduki versioon:…

                     15.2.

                     Kerega võrdlussõiduki mass või kabiiniga ja ilma kereta ja/või haakeseadmeta šassii mass, kui tootja ei paigalda keret ja/või haakeseadet (sealhulgas vedelikud, tööriistad ja tagavararatas, kui need on ette nähtud), välja arvatud juhi mass:…

                     15.3.

                     Võrdlussõiduki materjalide massid

                     15.3.1.

                     Ümbertöötlemise eelsel etapil arvessevõetava materjali mass (##):…

                     15.3.2.

                     Demonteerimise etapil arvessevõetava materjali mass (##):…

                     15.3.3.

                     Mittemetalsete ringlussevõetavate jäätmete ümbertöötlemise etapil arvessevõetava materjali mass (##):…

                     15.3.4.

                     Mittemetalsete energia tootmiseks kasutatavate jäätmete ümbertöötlemise etapil arvessevõetava materjali mass (##):…

                     15.3.5.

                     Materjalide jaotus (##):…

                     15.3.6.

                     Korduvkasutatavate ja/või ringlussevõetavate materjalide kogumass:…

                     15.3.7.

                     Korduv- ja/või taaskasutatavate materjalide kogumass:…

                     15.4.

                     Määrad

                     15.4.1.

                     Ringlussevõetavuse määr “Rcyc( %)”:…

                     15.4.2.

                     Taaskasutatavuse määr “Rcov( %)”:…

            (1)  Käesolevas teatises kasutatud numeratsioon ja allmärkused vastavad direktiivi 70/156/EMÜ I lisale. Käesoleva direktiivi jaoks ebaolulisi punkte pole esitatud.

         III LISA
         SÕIDUKI EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSE NÄIDIS
         Suurim formaat: A4 (210 x 297 mm)
         EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS

            EÜ tüübikinnitusasutuse pitser

         Teatis:

                     —

                     EÜ tüübikinnitus (1) sõidukitüübile

                     —

                     EÜ tüübikinnituse laiendamine (1)

                     —

                     EÜ tüübikinnituse andmisest keeldumine (1)

               vastavalt direktiivile 2005/64/EÜ
         EÜ tüübikinnitusnumber:
         Laiendamise põhjus:
         I OSA

                     0.1.

                     Mark (tootja kaubanimi):…

                     0.2.

                     Tüüp:…

                     0.2.1.

                     Kaubanimi/-nimed (2):…

                     0.3.

                     Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile:…

                     0.3.1.

                     Märgistuse asukoht:…

                     0.4.

                     Sõiduki kategooria (3):…

                     0.5.

                     Tootja nimi ja aadress:…

                     0.8.

                     Koostetehas(t)e nimi/nimed ja aadress(id):…
                     […]

               II OSA

                     1.

                     Lisaandmed:…
                     Võrdlussõiduki(te) ringlussevõetavuse määr(ad):…
                     Võrdlussõiduki(te) taaskasutatavuse määr(ad):…

                     2.

                     Katsete läbiviimise eest vastutav tehniline teenistus:…

                     3.

                     Katseprotokolli kuupäev:…

                     4.

                     Katseprotokolli nimetus:…

                     5.

                     Märkused (vajadusel):…

                     6.

                     Lisad: aineregister ja infopakett…

                     7.

                     Sõiduk vastab/ei vasta (1) käesoleva direktiivi tehnilistele nõuetele:…

                     (Koht)

                     (Allkiri)

                     (Kuupäev)

                     Lisad:

                     Infopakett

            (1)  Kustutada mittevajalik.

            (2)  Kui EÜ tüübikinnituse andmise ajal pole seda lünka võimalik täita, täidetakse see hiljemalt sõiduki turuleviimisel.

            (3)  Vastavalt direktiivi 70/156/EÜ II lisa A osa määratlusele.

         IV LISA
         TOOTJA EELHINDAMINE
         1.   Käesoleva lisa eesmärk
         Käesolevas lisas kirjeldatakse eelhindamist, mida peab tegema pädev asutus veendumaks, et tootja on kehtestanud vajalikud meetmed ja menetlused.
         2.   Pädev asutus
         Pädev asutus peab vastama standardile EN 45012: 1989 või ISO/IEC juhendile 62: 1996 kvaliteedisüsteemi sertifitseerimisega tegelevate sertifitseerimisasutuste üldkriteeriumide kohta seoses tootja kehtestatud juhtimissüsteemidega.
         3.   Pädeva asutuse läbiviidavad kontrollid
         3.1.   Pädev asutus veendub, et tootja on võtnud vajalikud meetmed, et:

                     a)

                     koguda vajalikke andmeid kogu tarneahelast, eriti sõidukite ehitamiseks kasutatud materjalide omaduste ja massi kohta, et teha käesolevas direktiivis nõutud arvutused;

                     b)

                     hoida oma käsutuses muid vajalikke sõiduki andmeid, mida on vaja näiteks vedelike mahu jmt arvutamiseks;

                     c)

                     kontrollida piisavalt tarnijatelt saadud andmeid;

                     d)

                     hallata materjalide jaotust;

                     e)

                     viia läbi ringlussevõetavuse ja taaskasutatavuse määrade arvutusi vastavalt ISO standardile 22628: 2002;

                     f)

                     märgistada polümeeridest või elastomeeridest valmistatud detailid vastavalt komisjoni 27. veebruari 2003. aasta otsusele 2003/138/EÜ, millega kehtestatakse sõidukite osade ja materjalide kodeerimisstandardid vastavalt kasutuselt kõrvaldatud sõidukeid käsitlevale Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/53/EÜ; (1)

                     g)

                     kontrollida, et mitte ühtegi V lisas loetletud koostisosa ei korduvkasutata uute sõidukite ehitamiseks.

               3.2.   Tootja esitab pädevale asutusele dokumentaalselt kõik asjakohased andmed. Eelkõige tuleb korralikult dokumenteerida materjalide ringlussevõtmine ja taaskasutamine.

            (1)  ELT L 53, 28.2.2003, lk 58.

            IV lisa liide
            VASTAVUSTUNNISTUSE NÄIDIS

         V LISA
         MITTEKORDUVKASUTATAVAD KOOSTISOSAD
         1.   Sissejuhatus
         Käesolev lisa käsitleb M1- ja N1-kategooria sõidukite koostisosi, mida ei tohi korduvalt kasutada uute sõidukite ehitamiseks.
         2.   Koostisosade loetelu

                     —

                     kõik turvapadjad, (1) sealhulgas padjad, pürotehnilised täiturid, elektroonilised juhtseadmed ja andurid,

                     —

                     automaatsete ja mitteautomaatsete turvavööde koostud, sealhulgas rihmad, klambrid, taandurid, pürotehnilised täiturid,

                     —

                     istmed (ainult juhul, kui turvavööde kinnituskohad ja/või turvapadjad on kinnitatud istme külge),

                     —

                     roolisambal asuvad rooliluku koostud,

                     —

                     käivitustõkestid, sealhulgas transpondrid ja elektroonilised juhtseadmed,

                     —

                     heitmete järeltöötlussüsteemid (nt katalüüsjärelpõletid, tahkete osakeste filtrid),

                     —

                     summutid.

            (1)  Kui turvapadi on paigaldatud rooli sisse, siis kuulub loetellu rool.

         VI LISA
         DIREKTIIVI 70/156/EMÜ MUUTMINE
         Direktiivi 70/156/EMÜ muudetakse järgmiselt:

                     1.

                     I lisasse lisatakse järgmised punktid:

                                 “15.

                                 KORDUVKASUTATAVUS, RINGLUSSEVÕETAVUS ja TAASKASUTATAVUS

                                 15.1.

                                 Võrdlussõiduki versioon:

                                 15.2.

                                 Kerega võrdlussõiduki mass või kabiiniga ja ilma kereta ja/või haakeseadmeta šassii mass, kui tootja ei paigalda keret ja/või haakeseadet (sealhulgas vedelikud, tööriistad ja tagavararatas, kui need on ette nähtud), välja arvatud juhi mass:

                                 15.3.

                                 Võrdlussõiduki materjalide mass

                                 15.3.1.

                                 Ümbertöötlemise eelsel etapil arvessevõetava materjali mass (1):

                                 15.3.2.

                                 Demonteerimise etapil arvessevõetava materjali mass (1):

                                 15.3.3.

                                 Mittemetalsete ringlussevõetavate jäätmete ümbertöötlemise etapil arvessevõetava materjali mass (1):

                                 15.3.4.

                                 Mittemetalsete energia tootmiseks kasutatavate jäätmete ümbertöötlemise etapil arvessevõetava materjali mass (1):

                                 15.3.5.

                                 Materjalide jaotus (1):

                                 15.3.6.

                                 Korduvkasutatavate ja/või ringlussevõetavate materjalide kogumass:

                                 15.3.7.

                                 Korduv- ja/või taaskasutatavate materjalide kogumass:

                                 15.4.

                                 Määrad

                                 15.4.1.

                                 Ringlussevõetavuse määr “Rcyc( %)”:

                                 15.4.2.

                                 Taaskasutatavuse määr “Rcov( %)”:

                     2.

                  IV lisa I ossa lisatakse järgmine rida:

                                    “Objekt

                                    Direktiivi nr

                                    Viide ELTs ilmumise kohta

                                    Kohaldamine

                                    M1

                                    M2

                                    M3

                                    N1

                                    N2

                                    N3

                                    O1

                                    O2

                                    O3

                                    O4

                                                59.

                                                Ringlussevõetavus

                                    2005/64/EÜ

                                       L 310, 25. november 2005, lk 10.

                                    X

                                    —

                                    —

                                    X

                                    —

                                    —

                                    ”

                     3)

                  XI lisa muudetakse järgmiselt:
                                 a)

                              1. liitesse lisatakse järgmine rida:

                                                “Jrk nr

                                                Objekt

                                                Direktiivi nr

                                                M1 ≤ 2 5001

                                                   1 kg

                                                M1 > 2 5001

                                                   1 kg

                                                M2

                                                M3

                                                59

                                                Ringlussevõetavus

                                                2005/64/EÜ

                                                N/A

                                                N/A

                                                —

                                                —”

                                 b)

                              2. liitesse lisatakse järgmine rida:

                                                “Jrk nr

                                                Objekt

                                                Direktiivi nr

                                                M1

                                                M2

                                                M3

                                                N1

                                                N2

                                                N3

                                                O1

                                                O2

                                                O3

                                                O4

                                                59

                                                Ringlussevõetavus

                                                2005/64/EÜ

                                                N/A

                                                —

                                                —

                                                N/A

                                                —

                                                —

                                                —

                                                —

                                                —

                                                —”

                                 c)

                              3. liitesse lisatakse järgmine rida:

                                                “Jrk nr

                                                Objekt

                                                Direktiivi nr

                                                M2

                                                M3

                                                N1

                                                N2

                                                N3

                                                O1

                                                O2

                                                O3

                                                O4

                                                59

                                                Ringlussevõetavus

                                                2005/64/EÜ

                                                —

                                                —

                                                N/A

                                                —

                                                —

                                                —

                                                —

                                                —

                                                -”

            (1)  need mõisted on määratletud ISO standardis 22628: 2002.”


Tähtis õiguslik teade

|

31985L0610

Nõukogu direktiiv, 20. detsember 1985, millega seitsmendat korda (asbest) muudetakse direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega

Euroopa Liidu Teataja L 375 , 31/12/1985 Lk 0001 - 0002 Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 19 Lk 0057  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 19 Lk 0057  Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 15 Lk 0018  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 15 Lk 0018  CS.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 86  - 87 ET.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 86  - 87 HU.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 86  - 87 LT.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 86  - 87 LV.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 86  - 87 MT.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 86  - 87 PL.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 86  - 87 SK.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 86  - 87 SL.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 86  - 87

		Nõukogu direktiiv,20. detsember 1985,millega seitsmendat korda (asbest) muudetakse direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega(85/610/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:asbest on tunnistatud tervisele ohtlikuks;asbesti või isegi seda sisaldavate toodete kasutamine võib kiudude keskkonda sattumise tõttu põhjusta asbestoosi ja vähktõbe; selle turustamise ja kasutamise suhtes peaksid sellepärast kehtima kõige rangemad võimalikud piirangud;direktiiviga 76/769/EMÜ, [4] mida on viimati muudetud direktiiviga 83/478/EMÜ, [5] on juba ette nähtud esialgsed sellelaadsed meetmed, keelates mõne erandiga kroküdoliidi turustamise ja kasutamise ning nõudes erimärgistust, et juhtida tähelepanu asbestkiude sisaldavate toodete kasutamisest tulenevatele ohtudele;inimtervise kaitseks on vaja täiustada ohtlike asbestkiudude turustamise ja kasutamise seiret, eriti põhjusel, et teatavatel kasutusaladel on olemas asendustooted, mida peetakse vähem ohtlikuks;on vaja käsitleda muude asbesti sisaldavate toodete turustamist ja kasutamist ning seoses sellega taotleb nõukogu, et komisjon võimalikult kiiresti alustaks ning jätkaks oma tööd asbesttoodete jaoks testimeetodite väljaarendamisel;mõnedes liikmesriikides on kehtestatud eeskirjad asbesti kohta; need eeskirjad on turustus- ja kasutustingimuste poolest erinevad; need erinevused kujutavad endast kaubandustõket ning avaldavad otsest mõju ühisturu sisseseadmisele ja toimimisele;sellepärast on nende erinevuste kõrvaldamiseks vaja täiendada lisa direktiivis 76/769/EMÜ, mida on viimati muudetud direktiiviga 85/467/EMÜ, [6]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1"6.3Asbestkiud krüsotiil (CASi nr 12001-29-5), amosiit (CASi nr 12172-73-5), antofülliit (CASi nr 77536-67-5), aktinoliit (CASi nr 77536-66-4), tremoliit (CASi nr 77536-68-6) | 6.3.1Keelatud on neid kiude sisaldavate toodete turustamine ja kasutamine:a)mänguasjades;b)materjalides või valmististes, mis on ette nähtud pihustamiseks pindadele; liikmesriigid võivad siiski lubada oma territooriumil asbesti sisaldavaid bituumeniühendeid, mis on ette nähtud pealekandmiseks sõiduki aluskattena kaitseks korrosiooni eest;c)valmistoodetes, mis lähevad avalikku jaemüüki pulbri kujul;d)suitsetamistoodetes, nagu näiteks tubakapiibud ning sigareti- ja sigaripitsid;e)katalüütilistes filtrites ja isoleerimisvahendites, mida kasutatakse vedelgaasil töötavates katalüütilistes kuumutites;f)värvides ja lakkides." |Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud meetmed hiljemalt 31. detsembril 1987. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 20. detsember 1985Nõukogu nimeleesistujaR. Krieps[1] EÜT C 78, 28.3.1980, lk 10.[2] EÜT C 125, 17.5.1982, lk 159.[3] EÜT C 331, 17.12.1980, lk 5.[4] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 201.[5] EÜT L 263, 24.9.1983, lk 33.[6] EÜT L 296, 11.10.1985, lk 56.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 4. märts 1974, põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite teatavaid osi ja omadusi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31974L0151

Euroopa Liidu Teataja L 084 , 28/03/1974 Lk 0025 - 0032 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 3 Lk 0242  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 2 Lk 0209  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 3 Lk 0242  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 3 Lk 0198  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 3 Lk 0198

		Nõukogu direktiiv,4. märts 1974,põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite teatavaid osi ja omadusi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(74/151/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:tehnilised nõuded, millele traktorid peavad siseriiklike õigusaktide kohaselt vastama, kehtivad muu hulgas ka suurima tehniliselt lubatud täismassi, tagumiste registreerimisnumbrite asukoha ja paigaldamise, kütusepaakide, lisaraskuste, helisignaalseadmete ja lubatud mürataseme ning heitgaasisüsteemide (summuti) kohta;nimetatud nõuded on liikmesriigiti erinevad ja seetõttu on vaja, et kõik liikmesriigid võtaksid lisaks olemasolevatele eeskirjadele või nende asemel vastu ühesugused nõuded, et eelkõige oleks võimalik iga traktoritüübi suhtes rakendada nõukogu 4. märtsi 1974. aasta direktiivis (põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) [3] ettenähtud EMÜ tüübikinnitusmenetlust,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Põllumajandus- või metsatraktor on rataste või roomikutega varustatud mis tahes mootorsõiduk, millel on vähemalt kaks telge ja mille tähtsaim omadus on veojõud ning mis on mõeldud teatavate põllu- või metsamajanduses kasutatavate tööriistade, masinate või haagiste tõmbamiseks, lükkamiseks, vedamiseks või käitamiseks. See võib olla kohandatud koorma või reisijate veoks.2. Käesolevat direktiivi kohaldatakse üksnes selliste eelmises lõikes määratletud traktorite suhtes, mis on varustatud õhkrehvidega ning millel on kaks telge ja mille maksimaalne valmistajakiirus on 6–25 km/h.Artikkel 2Ükski liikmesriik ei tohi keelduda EMÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest traktorile põhjustel, mis on seotud:- suurima lubatud täismassi,- tagumiste registreerimisnumbrite asukoha ja paigalduse,- kütusepaakide,- lisaraskuste,- helisignaalseadmete,- lubatud mürataseme ja heitgaasisüsteemiga (summutiga),kui need vastavad asjakohastes lisades sätestatud nõuetele.Artikkel 3Ükski liikmesriik ei tohi keelata ega takistada traktorite müümist, kasutuselevõttu või kasutamist artiklis 2 loetletud osade ja omadustega seotud põhjustel, kui need vastavad asjakohases lisas sätestatud nõuetele.Artikkel 4Muudatused, mis on vajalikud lisades esitatud nõuete, v.a VI lisa punktides I.1 ja I.4.1.2 esitatud nõuded, kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu nõukogu direktiivi (põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tüübikinnituse kohta) artiklis 13 sätestatud korras.Artikkel 51. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid 18 kuu jooksul alates direktiivi teatavakstegemisest ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide tekst edastatakse komisjonile.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 4. märts 1974Nõukogu nimeleesistujaW. Scheel[1] EÜT 28, 17.2.1967, lk 462/67.[2] EÜT 42, 7.3.1967, lk 620/67.[3] EÜT L 84, 28.3.1974, lk 10.--------------------------------------------------I LISASUURIM LUBATUD TÄISMASS1. Pädevad asutused aktsepteerivad tootja kehtestatud suurimat tehniliselt lubatud täismassi suurima lubatud täismassina tingimusel, et:1.1. kõik kõnealuse asutuse poolt tehtud katsetused, eriti piduri- ja roolisüsteemi suhtes, on andnud rahuldavaid tulemusi.1.2. suurim lubatud täismass ei ole üle 14 tonni ja suurim lubatud teljekoormus ei ole üle 10 tonni.2. Olenemata traktori koormatusest ei tohi esitelje rataste poolt teele avaldatav surve olla väiksem kui 20 % kõnealuse traktori tühimassist.--------------------------------------------------II LISA1. TAGUMISTE REGISTREERIMISNUMBRITE PAIGALDUSKOHA KUJU JA MÕÕTMEDPaigalduskoht peab olema tasane või peaaegu tasane ristkülikukujuline pind vähemalt järgmiste mõõtmetega:- pikkus 240 mm;- kõrgus 165 mm.2. PAIGALDUSKOHA ASUKOHT JA REGISTREERIMISNUMBRITE KINNITAMINEPaigalduskoha asukoht peab olema selline, et pärast numbri korrektset kinnitamist on registreerimisnumbril järgmised omadused:2.1. Registreerimisnumbri asukoht sõiduki laiuse suhtesRegistreerimisnumbri keskpunkt ei tohi asetseda traktori sümmeetriateljest paremal neis liikmesriikides, kus kehtib parempoolne liiklus, ega sümmeetriateljest vasakul neis riikides, kus kehtib vasakpoolne liiklus.Parempoolse liiklusega liikmesriikides ei tohi registreerimisnumbri vasak serv paikneda traktori sümmeetriateljega paralleelsest sõiduki äärmist välisserva puudutavast vertikaaltasandist vasakul.Vasakpoolse liiklusega liikmesriikides ei tohi registreerimisnumbri parem serv paikneda traktori sümmeetriateljega paralleelsest sõiduki äärmist välisserva puudutavast vertikaaltasandist paremal.2.2. Registreerimisnumbri asukoht traktori pikisuunalise sümmeetriatelje suhtesRegistreerimisnumber peab olema traktori sümmeetriateljega risti või peaaegu risti.2.3. Registreerimisnumbri asukoht vertikaaltasandi suhtesRegistreerimisnumber peab paiknema vertikaalselt, lubatud hälbega 5°. Kui traktori kuju seda nõuab, võib registreerimisnumber olla siiski vertikaali suhtes kaldu:2.3.1. mitte üle 30°, kui registreerimisnumbri alune pind on kaldega ülespoole, tingimusel, et registreerimisnumbri ülaserva kõrgus maapinnast ei ületa 1,20 meetrit;2.3.2. mitte üle 15°, kui registreerimisnumbri alune pind on kaldega allapoole, tingimusel, et registreerimisnumbri ülaserva kõrgus maapinnast ei ületa 1,20 meetrit.2.4. Registreerimisnumbri kõrgus maapinnastRegistreerimisnumbri alaserva kõrgus maapinnast ei tohi olla alla 0,30 meetri; registreerimisnumbri ülaserva kõrgus maapinnast ei tohi olla üle 0,30 meetri. Kui viimase nõude täitmine on praktikas võimatu, võib kõrgus olla üle 1,20 meetri, ent peab sellisel juhul olema nimetatud piirile nii lähedal, kui traktori konstruktsioonilised omadused seda võimaldavad ning ei tohi mingil juhul olla üle 2,5 meetri.2.5. Registreerimisnumbri kõrguse maapinnast kindlaksmääraminePunktides 2.3 ja 2.4 toodud kõrgused mõõdetakse koormamata traktori korral.--------------------------------------------------III LISAVEDELKÜTUSE PAAGID1. Kütusepaagid peavad olema korrosioonikindlad. Need peavad läbima tootjapoolsed lekkekatsetused, mis tehakse kahekordse töörõhu juures, kuid mitte mingil juhul rõhul alla 1,3 bar. Ülerõhu või töörõhku ületava rõhu peavad automaatselt kompenseerima sobivad seadised (ventiilid, kaitseklapid jne). Ventiilide konstruktsioon peab välistama tuleohu. Kütus ei tohi tungida läbi kütusepaagi korgi ega läbi ülerõhu kompenseerimise seadiste isegi paagi täieliku ümberpööramise korral; vähene tilkumine on lubatud.2. Kütusepaagid tuleb paigaldada nii, et need oleksid traktori esi- või tagakokkupõrke korral kaitstud; paakide lähedal ei tohi olla väljaulatuvaid osi, teravaid servi vms.--------------------------------------------------IV LISALISARASKUSEDKui traktorile tuleb EMÜ tüübikinnituse nõuete täitmiseks paigaldada lisaraskused, peab nimetatud raskused tarnima tootja. Need raskused peavad olema metallist, konstrueeritud traktori külge kinnitamiseks ning kandma tootja kaubamärki ja märget nende ligikaudse massi kohta kilogrammides.--------------------------------------------------V LISAHELISIGNAALSEADE1. Signaalseadmel peab olema EMÜ kinnitusmärk, mis on ette nähtud nõukogu 27. juuli 1970. aasta direktiivis liikmesriikide mootorsõidukite helisignaalseadmeid käsitlevate õigusaktide ühtlustamise kohta. [1]2. Traktorile paigaldatud helisignaalseadme tehnilised andmed2.1. Akustilised katsedKui traktorile taotletakse tüübikinnitust, katsetatakse kõnealust tüüpi traktorile paigaldatud signaalseadme tehnilisi omadusi järgmiselt:2.1.1. Traktorile paigaldatud seadme helirõhutaset mõõdetakse traktorist 7 m eespool asuvas punktis avatud ja võimalikult tasase aluspinnaga paigas. Traktori mootor seisatakse. Kasutada tuleb sellist toitepinget, nagu sätestatud eespool punktis 1 osutatud direktiivi I lisa punktis 1.2.1.2.1.2. Mõõtmisi teostatakse IEC (Rahvusvaheline Elektrotehnikakomisjon) standardi A-mõõteskaala järgi.2.1.3. Maksimaalne helirõhutase määratakse kõrgusel 0,5–1,5 m maapinnast.2.1.4. Mainitud maksimum ei tohi olla alla 93 dB (A).[1] EÜT L 176, 10.8.1970, lk 12.--------------------------------------------------VI LISAI. LUBATUD MÜRATASEMEDI.1. PiirmääradKäesoleva direktiivi artiklis 1 osutatud traktorite müratase, mõõdetuna käesolevas lisas sätestatud tingimustel, ei tohi ületada järgmisi tasemeid:89 dB (A) traktoritel tühimassiga üle 1,5 tonni;85 dB (A) traktoritel tühimassiga kuni 1,5 tonni.I.2. MõõteriistadTraktorite poolt tekitatud müra mõõdetakse müramõõturi abil, mille tüüp on kirjeldatud Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni toimetistes nr 179, esimeses väljaandes (1965).I.3. MõõtmistingimusedMõõtmisi teostatakse koormamata traktoritel piisavalt vaikses ja avatud kohas (välismüra ja tuulemüra peavad olema mõõdetavast mürast vähemalt 10 dB (A) väiksemad).Nimetatud kohaks võib olla näiteks avatud ala raadiusega 50 m, mille keskosa, raadiusega vähemalt 20 m on praktiliselt tasane; selle pinnakatteks võib olla betoon, asfalt või muu sellesarnane materjal ning see ei tohi olla kaetud tuhkja lume, pika rohu, lahtise pinnase ega tuhaga.Katseraja pind ei tohi põhjustada ülemäärast rehvimüra. See tingimus kehtib ainult liikuvate traktorite poolt tekitatud müra mõõtmise korral.Mõõtmisi tuleb teostada hea ilma ja nõrga tuulega. Traktori või mikrofoni lähedal ei tohi olla muid isikuid peale aparaadi näite lugeva vaatleja, sest pealtvaatajate viibimine traktori või mikrofoni läheduses võib aparaadi näite märkimisväärselt mõjutada. Osuti märkimisväärseid värelemisi, mis pole üldise mürataseme omadustega seotud, näitude lugemisel arvesse ei võeta.I.4. MõõtemeetodI.4.1. Liikuvate traktorite mürataseme mõõtmine (tüübikinnituse jaoks).Teostada tuleb vähemalt kaks mõõtmist traktori mõlemal küljel. Reguleerimise eesmärgil võib teostada eelmõõtmisi, ent neid arvesse ei võeta.Mikrofon peab paiknema 1,2 meetri kõrgusel maapinnast 7,5 meetri kaugusel traktori kesksirge pikendusest CC, mõõdetuna piki selle sirgega ristuvat sirget PP’ (joonis 1).Katserajal tähistatakse kaks sirgega PP’ paralleelset sirget AA’ ja BB’, mis paiknevad sirgest PP’ vastavalt 10 meetrit eespool ja 10 meetrit tagapool. Traktorid lähenevad sirgele AA’ ühtlase kiirusega, nagu kirjeldatud allpool. Seejärel avatakse seguklapp täielikult nii kiiresti, kui võimalik ning hoitakse täielikult avatud asendis seni, kuni traktori tagaosa [1] ületab sirge BB’; seejärel suletakse seguklapp uuesti nii kiiresti, kui võimalik.Suurim registreeritud müratase ongi mõõtmise tulemuseks.I.4.1.1. Katsetuskiiruseks on kolm neljandikku maksimaalsest kiirusest, mis on võimalik saavutada tänavasõiduks kasutatava kõrgeima käiguga.I.4.1.2. Tulemuste tõlgendamineI.4.1.2.1. Arvestades mõõteriistade ebatäpsusi, vähendatakse igal mõõtmisel saadud tulemuse määramiseks mõõturi näitu 1 dB (A) võrra.I.4.1.2.2. Mõõtmisi loetakse kehtivaks, kui kahe järjestikuse samal pool traktorit teostatud mõõtmise vahe ei ületa 2 dB (A).I.4.1.2.3. Katsetulemuseks loetakse kõrgeimat mõõdetud mürataset. Kui see tulemus ületab katsetatud traktoritüübi suurima lubatud mürataseme 1 dB (A) võrra, teostatakse veel kaks mõõtmist. Neljast sel moel saadud mõõtmistulemusest peavad kolm jääma lubatud piiridesse.+++++ TIFF +++++Joonis 1I.4.2. Paigalseisvate traktorite mürataseme mõõtmine (ei ole tüübikinnituse jaoks nõutav).I.4.2.1. Müramõõturi asukohtMõõtmisi teostatakse punktis X (esitatud joonisel 2) 7 meetri kaugusel lähimast traktori pinnast.Mikrofon peab asetsema 1,2 meetri kõrgusel maapinnast.I.4.2.2. Mõõtmiste arvTeostada tuleb vähemalt kaks mõõtmist.I.4.2.3. Traktori katsetamistingimusedPöörlemissageduse regulaatorita traktorimootor peab töötama kolmveerandi juures pöörete arvust, mille juures saavutab traktor tootja andmetel maksimaalvõimsuse. Mootori pöörete arvu mõõdetakse sõltumatu mõõteriista abil, näiteks rullikaluse või tahhomeetriga. Kui mootorile on paigaldatud pöörlemissageduse regulaator, mis takistab mootoril maksimaalvõimsuse saavutamiseks vajamineva kiiruse ületamist, peab mootor töötama maksimaalsel regulaatori poolt võimaldataval kiirusel.Enne mõõtmisi peab mootori viima tavalisele töötemperatuurile.I.4.2.4. Tulemuste tõlgendamineAruandes tuleb esitada kõik mõõdetud mürataseme näidud.Võimaluse korral tuleb ära näidata ka mootori võimsuse arvutamiseks kasutatud meetod. Esitada tuleb ka traktori koormatuse aste.Mõõtmisi loetakse kehtivaks, kui kahe järjestikuse samal pool traktorit teostatud mõõtmise vahe ei ületa 2 dB (A).Mõõtmistulemuseks loetakse suurimat mõõdetud mürataset.+++++ TIFF +++++Joonis 2II. HEITGAASISÜSTEEM (SUMMUTI)II.1. Kui traktoril on väljalaskemüra vähendamiseks ette nähtud seade (summuti), kohaldatakse käesoleva punkti II nõudeid. Kui mootori sisselaskeaval on õhufilter, mis on vajalik vastavuse tagamiseks lubatud müratasemega, loetakse filtrit summuti osaks ning käesoleva punkti II nõudeid kohaldatakse ka kõnealusele filtrile.II.2. Traktori tüübikinnitustunnistuse juurde tuleb lisada heitgaasisüsteemi joonis.II.3. Summutil peab olema selgelt loetav ja kustutamatu märge selle margi ja tüübi kohta.II.4. Kiudse imava materjali kasutamine summutite konstruktsioonis on lubatud ainult juhul, kui on täidetud järgmised tingimused:II.4.1. Kiudset imavat materjali ei tohi kasutada neis summuti osades, mida läbivad gaasid;II.4.2. Sobivate vahenditega tuleb tagada, et kiudne imav materjal püsiks kogu summuti kasutamise aja jooksul paigal;II.4.3. Kiudne imav materjal peab taluma töötemperatuurist vähemalt 20 % kõrgemat temperatuuri (°C), mis võib esineda summuti selles osas, kus paiknevad kõnealused kiudsed imavad materjalid.[1] Kui traktoril on haagis, siis ei võeta seda sirge BB’ ületamise hetke määramisel arvesse.--------------------------------------------------