title: Komisjoni direktiiv 2011/32/EL, 8. märts 2011 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka isoksabeen, ja komisjoni otsust 2008/934/EÜ  EMPs kohaldatav tekst

text:
               9.3.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 62/19

         KOMISJONI DIREKTIIV 2011/32/EL,
   8. märts 2011,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka isoksabeen, ja komisjoni otsust 2008/934/EÜ
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Nimetatud loetellu kuulus isoksabeen.

               (2)

               Vastavalt määruse (EÜ) nr 1490/2002 artiklile 11e võttis teavitaja kahe kuu jooksul pärast hindamisaruande kavandi kättesaamist tagasi oma toetuse toimeaine kandmisele direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Seega võeti komisjoni 5. detsembri 2008. aasta otsus 2008/934/EÜ nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (4) vastu isoksabeeni lisasse kandmata.

               (3)

               Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta taotles, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19.

               (4)

               Taotlus esitati Rootsile, kes oli määrusega (EÜ) nr 1490/2002 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse tähtajast peeti kinni. Toimeaine kirjeldus ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/934/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka muude määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.

               (5)

               Rootsi hindas taotleja esitatud uusi andmeid ja koostas lisaaruande. Ta edastas selle aruande 20. novembril 2009 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile. Toiduohutusamet edastas lisaaruande kõigile liikmesriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõike 1 kohaselt ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet komisjonile oma järeldused isoksabeeni kohta 27. augustil 2010 (6). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande kavandi, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 28. jaanuaril 2011 vormistati see komisjoni läbivaatamisaruandena isoksabeeni kohta.

               (6)

               Mitme uuringu põhjal on selgunud, et isoksabeeni sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seega on asjakohane kanda isoksabeen I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides asjaomast toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutuslubade väljaandmine kõnealuse direktiiviga ettenähtud korras.

               (7)

               Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatud tingimuste täitmisest. Seepärast on asjakohane nõuda, et taotleja esitaks lisateavet järgmise kohta: kaubanduslikult toodetud tehnilise materjali kirjelduse kinnitus, lisandite olulisus, jääk külvikorrakultuurides ja veeorganismidele avalduvad võimalikud ohud.

               (8)

               Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda toimeaine loetellu lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

               (9)

               Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetellu kandmist anda liikmesriikidele kuus kuud aega isoksabeeni sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas sätestatud tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid vastavalt vajadusele kehtivaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete põhimõtetega.

               (10)

               Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (7) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loa omanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega.

               (11)

               Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

               (12)

               Otsuses 2008/934/EÜ on sätestatud, et isoksabeeni ei kanta direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja et seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse 31. detsembriks 2011. Isoksabeeni käsitlev rida tuleb nimetatud otsuse lisast välja jätta.

               (13)

               Seega on asjakohane otsust 2008/934/EÜ vastavalt muuta.

               (14)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   Otsuse 2008/934/EÜ lisast jäetakse välja isoksabeeni käsitlev rida.
   Artikkel 3
   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. novembriks 2011. Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. detsembrist 2011.
   Kui liikmesriigid võtavad need õigusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 4
   1.   Vajaduse korral muudavad liikmesriigid direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt toimeainena isoksabeeni sisaldavate taimekaitsevahendite olemasolevaid lube või tühistavad need 30. novembriks 2011.
   Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, et kõnealuse direktiivi I lisas isoksabeeni suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealuseid toimeaineid käsitlevate kannete B osas nimetatud tingimused, ning et loaomanikul on olemas kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimuste kohaselt II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.
   2.   Erandina lõikest 1 viivad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab isoksabeeni ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. maiks 2011 lisatud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetelusse, läbi toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt kõnealuse direktiivi VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele ning arvestades kõnealuse direktiivi I lisa isoksabeeni käsitleva kande B osa. Sellest hinnangust lähtudes otsustavad liikmesriigid, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.
   Pärast otsustamist liikmesriigid

               a)

               vajaduse korral muudavad isoksabeeni ainsa toimeainena sisaldavate toodete kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või

               b)

               kui toode sisaldab isoksabeeni ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

         Artikkel 5
   Käesolev direktiiv jõustub 1. juunil 2011.
   Artikkel 6
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 8. märts 2011

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

      (2)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25.

      (3)  EÜT L 224, 21.8.2002, lk 23.

      (4)  ELT L 333, 11.12.2008, lk 11.

      (5)  ELT L 15, 18.1.2008, lk 5.

      (6)  Euroopa Toiduohutusamet: Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance isoxaben. The EFSA Journal 2010; 8(9):1714. [lk 83]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1714. Kättesaadav aadressil www.efsa.europa.eu/efsajournal.htm.

      (7)  EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10.

      LISA
      Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa tabeli lõppu lisatakse järgmine kanne:

                     Nr

                     Üldnimetus, tunnuskood

                     Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus

                     Puhtus (1)

                     Jõustumine

                     Lisamise aegumine

                     Erisätted

                     „341

                     Isoksabeen
                     CASi nr: 82558-50-7
                     CIPACi nr: 701

                     N-[3-(1-etüül-1-metüülpropüül)-1,2-oksasool-5-üül]-2,6-dimetoksübensamiid

                     ≥ 910 g/kg
                     Tolueen: ≥ 3 g/kg

                     1. juuni 2011

                     31. mai 2021

                     A   OSA
                     Lubatakse kasutada ainult herbitsiidina
                     B   OSA
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 28. jaanuaril 2011 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees isoksabeeni kohta koostatud hindamise aruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
                     Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu veeorganismidele ja sihtrühma mittekuuluvatele maismaataimedele avalduvatele ohtudele ning metaboliitide leostumisele põhjavette.
                     Vajaduse korral sisaldavad kasutustingimused riskide vähendamise meetmeid.
                     Asjaomased liikmesriigid taotlevad järgmiste kinnitavate andmete esitamist:

                                 a)

                                 kaubanduslikult toodetud tehnilise materjali kirjeldus;

                                 b)

                                 lisandite olulisus;

                                 c)

                                 jäägid külvikorrakultuurides;

                                 d)

                                 võimalikud ohud veeorganismidele.

                           Asjaomased liikmesriigid tagavad, et taotlejad esitavad komisjonile punktides a ja b ettenähtud teabe kuue kuu jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist ja punktides c ja d ettenähtud teabe 31. maiks 2013.”

         (1)  Täpsemad andmed toimeainete identifitseerimiseks ja määratlemiseks on esitatud läbivaatamisaruandes.


title: Nõukogu direktiiv, 19. detsember 1991, millega muudetakse direktiivi 89/437/EMÜ munatoodete tootmist ja turuleviimist mõjutavate hügieeni- ja tervishoiuküsimuste kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31991L0684

Euroopa Liidu Teataja L 376 , 31/12/1991 Lk 0038 - 0038 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 40 Lk 0026  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 40 Lk 0026

		Nõukogu direktiiv,19. detsember 1991,millega muudetakse direktiivi 89/437/EMÜ munatoodete tootmist ja turuleviimist mõjutavate hügieeni- ja tervishoiuküsimuste kohta(91/684/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 20. juuni 1989. aasta direktiivi 89/437/EMÜ munatoodete tootmist ja turuleviimist mõjutavate hügieeni- ja tervishoiuküsimuste kohta, [1] muudetud direktiiviga 89/662/EMÜ, [2] eriti selle artiklit 10,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades, et:lisa teatavaid sätteid tuleks vastavalt direktiivi 89/437/EMÜ artiklile 10 kohandada teaduse ja tehnika arengule seoses munatoodete testimisega stafülokokkide suhtes ning teatavate munatoodete säilitustemperatuuridega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 89/437/EMÜ lisa muudetakse järgmiselt.1. VI peatüki punkti 1 alapunkti b kolmas taane asendatakse järgmisega:"— Staphylococcus aureus: puudub 1 grammis munatootes."2. IX peatüki punkti 3 neljas taane jäetakse välja.Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. detsembril 1991. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid võtavad esimeses lõigus osutatud meetmeid, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile.Sellise viitamise korra määravad liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 19. detsember 1991Nõukogu nimeleesistujaP. Dankert[1] EÜT L 212, 22.7.1989, lk 87.[2] EÜT L 395, 31.12.1989, lk 13.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv, 1. juuli 1982, millega kohandatakse nõukogu direktiivi 76/765/EMÜ (alkoholomeetreid ja alkoholiareomeetreid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) tehnika arenguga

text:
Avis juridique important

|

31982L0624

Official Journal L 252 , 27/08/1982 P. 0008 - 0009 Finnish special edition: Chapter 13 Volume 12 P. 0110  Spanish special edition: Chapter 13 Volume 12 P. 0256  Swedish special edition: Chapter 13 Volume 12 P. 0110  Portuguese special edition Chapter 13 Volume 12 P. 0256

KOMISJONI DIREKTIIV,1. juuli 1982,millega kohandatakse nõukogu direktiivi 76/765/EMÜ (alkoholomeetreid ja alkoholiareomeetreid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) tehnika arenguga(82/624/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi 71/316/EMÜ liikmesriikide õigusaktide mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamise kohta1 (viimati muudetud Kreeka ühinemisaktiga), eriti selle artiklit 17,ning arvestades, etalates direktiivi 76/765/EMÜ2 vastuvõtmisest on alkoholisisalduse määramiseks kasutatavate termomeetrite valdkonnas välja töötatud uusi meetodeid; seda direktiivi tuleks vastavalt muuta;selles direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas mõõtevahendikaubanduses tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohandamise komitee seisukohaga,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 76/765/EMÜ lisa punkt 9 asendatakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 1. mail 1983. Nad teatavad sellest viivitama komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 1. juuli 1982Komisjoni nimelkomisjoni liigeKarl-Heinz NARJESLISA9. ALKOHOLISISALDUSE MÄÄRAMISEL KASUTATAVAD TERMOMEETRID9.1. Alkoholisisalduse määramiseks kasutatavas mõõteriistas olevad termomeetridKui alkoholisisalduse määramiseks kasutatav mõõteriist kuulub II või III klassi, võib selles olla elavhõbeda paisumisel klaaskestas põhinev termomeeter.9.1.1. Termomeetri skaalajaotise väärtus peab olema 0,1 või 0,2 või 0,5°C ja sellel ei pea 0°C kohal olema skaalakriipsu.9.1.2. Skaalajaotise lubatav väikseim pikkus on:0,8 mm, kui termomeetri skaalajaotise väärtus on 0,1 või 0,2°C;1,0 mm, kui termomeetri skaalajaotise väärtus on 0,5°C.9.1.3. Kriipsude jämedus ei tohi ületada ühte viiendikku skaalajaotise pikkusest.9.1.4. Lubatud piirviga on: 0,10°C, kui termomeetri skaalajaotise väärtus on 0,1°C; 0,20°C, kui termomeetri skaalajaotise väärtus on 0,2 või 0,5 °C.9.1.5. EMÜ esmataatlusel tuleb mõõteriistas oleva termomeetri viga määrata vähemalt kolmes skaalapunktis.9.2. Termomeetrid, mida ei ole alkoholisisalduse määramiseks kasutatavas mõõteriistas9.2.1. Kui alkoholisisalduse määramiseks kasutatav mõõteriist kuulub I klassi, peab sellega koos kasutatav termomeeter põhinema:- metallide takistuse muutumisel, mis võimaldab määrata etanooli vesilahuse temperatuuri lubatud piirveaga  0,10°C;- või elavhõbeda paisumisel klaaskestas, mille skaalajaotise väärtus on 0,1 või 0,5°C.Elavhõbetermomeetril peab 0°C kohal olema skaalakriips, skaalajaotise pikkus peab olema vähemalt 0,8 mm ja kriipsude jämedus ei tohi ületada ühte viiendikku skaalajaotise pikkusest.Lubatud positiivne või negatiivne piirviga on üks skaalajaotis.9.2.2. Kui alkoholisisalduse määramiseks kasutatav mõõteriist kuulub II või III klassi, peab sellega koos kasutatav termomeeter põhinema elavhõbeda paisumisel klaaskestas.9.2.2.1. Termomeetri skaalajaotise väärtus peab olema 0,1 või 0,2 või 0,5°C. Sellel peab 0°C kohal olema skaalakriips.9.2.2.2. Skaalajaotise lubatav väikseim pikkus on:0,8 mm, kui termomeetri skaalajaotise väärtus on 0,1 või 0,2°C;1,0 mm, kui termomeetri skaalajaotise väärtus on 0,5°C.9.2.2.3. Kriipsude jämedus ei tohi ületada ühte viiendikku skaalajaotise pikkusest.9.2.2.4. Lubatud piirviga on: 0,10°C, kui termomeetri skaalajaotise väärtus on 0,1°C; 0,20°C, kui termomeetri skaalajaotise väärtus on 0,2 või 0,5°C.1 EÜT L 202, 6.9.1971, lk 1.2 EÜT L 262, 27.9.1976, lk 143.


title: Nõukogu direktiiv 2013/18/EL, 13. mai 2013 , millega kohandatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega

text:
               10.6.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 158/230

         NÕUKOGU DIREKTIIV 2013/18/EL,
   13. mai 2013,
   millega kohandatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/28/EÜ taastuvatest energiaallikatest toodetud energia kasutamise edendamise kohta seoses Horvaatia Vabariigi ühinemisega
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Horvaatia ühinemislepingut, eriti selle artikli 3 lõiget 4,
   võttes arvesse Horvaatia ühinemisakti, eriti selle artiklit 50,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Horvaatia ühinemisakti artiklis 50 on sätestatud, et kui institutsioonide ühinemiseelseid õigusakte on ühinemise tõttu vaja kohandada ja neid vajalikke kohandusi ei ole kõnealuse ühinemisakti ega selle lisadega ette nähtud, võtab nõukogu komisjoni ettepaneku alusel kvalifitseeritud häälteenamusega vastu selleks vajalikud õigusaktid, kui esialgset õigusakti ei võtnud vastu komisjon.

               (2)

               Horvaatia ühinemislepingu koostanud ja vastu võtnud konverentsi lõppaktis oli kirjas, et kõrged lepinguosalised jõudsid poliitilisele kokkuleppele institutsioonide vastu võetud õigusaktide kohandustes, mis on vajalikud seoses ühinemisega, ning nad kutsusid nõukogu ja komisjoni üles nimetatud kohandusi vastu võtma enne ühinemist ning neid vajaduse korral täiendama ja ajakohastama, et võtta arvesse liidu õiguse arengut.

               (3)

               Seetõttu tuleks vastavalt muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/28/EÜ (1),

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2009/28/EÜ I lisa A osas lisatakse tabelis Prantsusmaad käsitleva kande järele järgmine kanne:

                  „Horvaatia

                  12,6 %

                  20 %”

   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt Horvaatia liiduga ühinemise kuupäevaks. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad kõnealuseid sätteid alates Horvaatia liiduga ühinemise kuupäevast.
   Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub Horvaatia ühinemislepingu jõustumise korral ning nimetatud lepingu jõustumise kuupäeval.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 13. mai 2013

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         S. COVENEY

      (1)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 16.


title: Komisjoni direktiiv, 12. juuni 1974, millega kohandatakse gaasiarvesteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitlevat nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi tehnika arengut arvestades

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31974L0331

Euroopa Liidu Teataja L 189 , 12/07/1974 Lk 0009 - 0010 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 4 Lk 0028  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 2 Lk 0258  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 4 Lk 0028  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 3 Lk 0247  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 3 Lk 0247

		Komisjoni direktiiv,12. juuni 1974,millega kohandatakse gaasiarvesteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist käsitlevat nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi tehnika arengut arvestades(74/331/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi 71/316/EMÜ liikmesriikide õigusaktide mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamise kohta [1] (muudetud asutamislepingule lisatud, uute liikmesriikide Euroopa Majandusühenduse ja Euroopa Aatomienergiaühendusega ühinemist käsitleva aktiga, [2] millele kirjutati alla Brüsselis 22. jaanuaril 1972), ning eriti selle artikleid 17, 18 ja 19,võttes arvesse nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi 71/318/EMÜ gaasiarvesteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta [3]ning arvestades, et:gaasiarvesti katseelement peaks võimaldama selle tehtud pöörete arvu lugeda fotoelektriliselt, pidades silmas tehnika arengut selles vallas;Ühendkuningriigi väljapakutud meetodit gaasiarvestite EMÜ esmataatluseks võib käsitleda sarnasena nõukogu direktiivis 71/318/EMÜ sätestatuga, kui seda meetodit rakendatakse umbes 0,3 Qmin-i suuruse voolukulu korral ja lubatud piirveaks on 10%, mistõttu on tehnika arengut silmas pidades vaja kõnealust direktiivi muuta;ülejäänud muudatused lähtuvad eespool nimetatud aktis sisalduvatest juhistest;käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on mõõtevahendikaubanduses tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega kooskõlas,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi 71/318/EMÜ lisas muudetakse I peatüki B osa punkti 5.2.4, II peatüki punkte 4.3, 7.2.6 ja 8.1 ning III peatüki punkti 2.1 tabelit ja punkti 7.1 alapunkti b käesoleva direktiivi lisa kohaselt.Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 12 kuu jooksul alates käesoleva direktiivi teatavakstegemisest ja teatavad nendest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga korraldatavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide tekst edastatakse komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 12. juuni 1974Komisjoni nimelpresidentFrançois-Xavier ortoli[1] EÜT L 202, 6.9.1971, lk 1.[2] EÜT L 73, 27.3.1972, lk 14.[3] EÜT L 202, 6.9.1971, lk 21.--------------------------------------------------LISA1. "Osuti või mõõtemärk peavad olema sedavõrd peened, et näitu saaks kindlalt ja hõlpsalt lugeda.Katseelemendil võib olla eemaldatav mõõtemärk, mis on fotoelektriliseks lugemiseks piisavalt suur. Mõõtemärk ei tohi varjata astmikku; vajaduse korral võib see asendada numbrit 0. Märk ei tohi vähendada lugemistäpsust."2. Lisa II peatüki punkti 4.3 tabeli järele lisatakse järgmine tekst: "Mõõdetava õhukoguse võib asendada kogusega, mis ligikaudu vastab katseelement täispöörete arvule."3. "7.2.6. Pärast kestvuskatset peavad arvestid (välja arvatud kõige rohkem üks neist, kui katsed sooritatakse vähemalt kolme arvestiga) vastama järgmistele nõuetele:a) ühegi arvesti vigade suurima ja väikseima väärtuse vaheline erinevus ei tohi mõõtepiirkonna ulatuses olla voolukulust Q sõltuva muutujana suurem kui 4%;b) vigade väärtused ei tohi esialgsetest vastavatest väärtustest erineda rohkem kui 1,5%;Qmin-i puhul kohaldatakse seda piirangut üksnes vigade negatiivses suunas muutumise suhtes;c) mehhaaniline rõhukadu ei tohi olla suurenenud rohkem kui 20 N/m2 (0,2 mbar) võrra."4. "8.1. TäpsuskatsedArvestit käsitletakse lubatud piirvigu käsitlevatele nõuetele vastavana, kui need nõuded on täidetud järgmiste voolukulude korral:a) voolukulu Qmin korral;b) umbes 1/5 Qmax-i suuruse voolukulu korral;c) voolukulu Qmax korral.Kui katse toimub teistsugustes tingimustes, peavad olema tagatud vähemalt samaväärsed tulemused kui eespool kirjeldatud katsete puhul.""G | Qmax m3/h | Mõõtepiirkond |Väike | Keskmine | Suur |Qmin m2/h | Qmin m2/h | Qmin m2/h |25 | 40 | 8 | 4 | 2 |40 | 65 | 13 | 6 | 3 |65 | 100 | 20 | 10 | 5 |100 | 160 | 32 | 16 | 8 |160 | 250 | 50 | 25 | 13 |250 | 400 | 80 | 40 | 20 |400 | 650 | 130 | 65 | 32 |650 | 1000 | 200 | 100 | 50 |1000 | 1600 | 320 | 160 | 80" |5. 6. "b) turbiinarvestid:Qmin;1,5 Qmin; 2,5 Qmin; 0,25 Qmax; 0,5 Qmax ja Qmax."--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2000/21/EÜ, 25. aprill 2000, nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ artikli 13 lõike 1 viiendas taandes osutatud ühenduse õigusaktide loetelu kohtaEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32000L0021

Euroopa Liidu Teataja L 103 , 28/04/2000 Lk 0070 - 0071

		Komisjoni direktiiv 2000/21/EÜ,25. aprill 2000,nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ artikli 13 lõike 1 viiendas taandes osutatud ühenduse õigusaktide loetelu kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 1999/33/EÜ, [2] eriti selle artikli 13 lõiget 1,ning arvestades järgmist:(1) Direktiivi 67/548/EMÜ artikli 13 lõike 1 alusel ei kohaldata teatavate ainete suhtes kõnealuse direktiivi artikleid 7, 8, 14 ja 15, mis käsitlevad teavitamist. Artikli 13 lõike 1 viienda taandega jäetakse kohaldamisalast välja ained, mis on mõeldud kasutamiseks üksnes teistes tootesektorites, mille kohta on ühenduses olemas teavitamise või heakskiitmise kord ning mille puhul kehtivad direktiivis 67/548/EMÜ sätestatud nõuetele vastavad andmete esitamise nõuded. Seepärast peab komisjon koostama kõnealust teavitamise või heakskiitmise korda käsitlevate ühenduse õigusaktide loetelu. Loetelu vaadatakse perioodiliselt läbi ja vajaduse korral tehakse selles muudatusi.(2) Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivis 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, [3] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 1999/80/EÜ, [4] on sätestatud, et kõnealuste toodete turuleviimine kiidetakse heaks üksnes juhul, kui nende toimeained on loetletud kõnealuse direktiivi I lisas. Komisjoni 29. oktoobri 1993. aasta direktiiv 93/90/EMÜ nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ artikli 13 lõike 1 viiendas taandes osutatud ainete loetelu kohta [5] hõlmab ainult toimeaineid, mis tuleb loetleda turuleviimist käsitleva direktiivi 91/414/EMÜ I lisas. Tuleb hõlmata ka muudel eesmärkidel, sealhulgas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 22 kohaselt uurimis- ja arendustegevuse eesmärgil heaks kiidetud toimeaineid, et nende heakskiitmise kord oleks reguleeritud üksnes direktiiviga 91/414/EMÜ.(3) Ained, mida kasutatakse üksnes biotsiidide toimeainetena kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiviga 98/8/EÜ biotsiidide turuleviimise kohta, [6] kuuluvad direktiivi 67/548/EMÜ artikli 13 lõike 1 kohaldamisalasse ning seepärast tuleks ka need ained, sealhulgas juhul, kui neid kasutatakse uurimis- ja arendustegevuse eesmärgil, kohaldamisalast välja jätta, et nende heakskiitmise kord oleks reguleeritud üksnes direktiiviga 98/8/EÜ.(4) Direktiiv 93/90/EMÜ tuleks kehtetuks tunnistada.(5) Käesoleva direktiivi sätted on kooskõlas ohtlike ainete ja valmististe kaubanduses tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesoleva direktiivi lisas on esitatud loetelu ühenduse õigusaktidest, mis käsitlevad tootesektoreid, mille kohta on ühenduses olemas teavitamise või heakskiitmise kord ning mille puhul kehtivad loetelus kindlaks määratud ainekategooriate osas direktiivis 67/548/EMÜ sätestatud nõuetele vastavad andmete esitamise nõuded.Artikkel 2Direktiiv 93/90/EMÜ tunnistatakse kehtetuks.Artikkel 31. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud sätted 1. aprilliks 2001 ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 25. aprill 2000Komisjoni nimelkomisjoni liigeMargot Wallström[1] EÜT 196, 16.8.1967, lk 1.[2] EÜT L 199, 30.7.1999, lk 57.[3] EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.[4] EÜT L 210, 10.8.1999, lk 13.[5] EÜT L 277, 10.11.1993, lk 33.[6] EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.--------------------------------------------------LISAÜhenduse õigusaktid, mis käsitlevad tootesektoreid, mille kohta on ühenduses olemas teavitamise või heakskiitmise kord ning mille puhul kehtivad kindlaksmääratud ainekategooriate osas direktiivi 67/548/EMÜ artiklites 7, 8, 14 ja 15 sätestatud nõuetele vastavad andmete esitamise nõuded1. Nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiiv 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta.2. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiiv 98/8/EÜ biotsiidide turuleviimise kohta.Ainete puhul, mida kasutatakse üksnes taimekaitsevahendite ja/või biotsiidide toimeainena.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 2003/117/EÜ, 5. detsember 2003, millega muudetakse direktiive 92/79/EMÜ ja 92/80/EMÜ, et lubada Prantsuse Vabariigil pikendada madalamate aktsiisimäärade kohaldamist Korsikal tarbimiseks ringlusse lubatud tubakatoodete suhtes

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32003L0117

Euroopa Liidu Teataja L 333 , 20/12/2003 Lk 0049 - 0050

		Nõukogu direktiiv 2003/117/EÜ,5. detsember 2003,millega muudetakse direktiive 92/79/EMÜ ja 92/80/EMÜ, et lubada Prantsuse Vabariigil pikendada madalamate aktsiisimäärade kohaldamist Korsikal tarbimiseks ringlusse lubatud tubakatoodete suhtesEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 93,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]olles nõu pidanud regioonide komiteega,ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/79/EMÜ sigarettidelt makstavate maksude ühtlustamise kohta [3] ja nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/80/EMÜ muudelt tubakatoodetelt peale sigarettide makstavate maksude ühtlustamise kohta [4] sätetega lubati Prantsusmaal kuni 31. detsembrini 2002 jätkata Korsikal müüdavate sigarettide ja tubakatoodete suhtes 31. detsembril 1997 kehtinud aktsiisimäärade kohaldamist.(2) Olles seisukohal, et Korsikal tubakatoodetele kohaldatavate maksude ühtlustamiseks mandril kohaldatavate maksudega on vaja rohkem aega, taotles Prantsusmaa oma 26. juuli 2000. aasta memorandumis Korsika eristaatuse tunnustamise kohta Euroopa Liidus asuva saarena ("Pour une reconnaissance de la spécificité insulaire de la Corse dans l'Union européenne") luba pikendada kuni 31. detsembrini 2009 teatavate maksueeskirjade kohaldamist, mis kalduvad kõrvale ühenduse tubakatoodete maksustamise nõuetest.(3) Tubakatoodetega seotud majandustegevus aitab säilitada majanduslikku ja sotsiaalset tasakaalu Korsikal. Nimelt on mainitud tegevus elatusvahendiks umbes 350 jaemüüjale, kes annavad tööd ligikaudu samale arvule palgatöötajatele. Üsna suur osa nendest jaemüügipunktidest asub hõredalt asustatud mägipiirkondades, olles seal kohalikeks teenusepakkujateks ning aidates seeläbi kaudselt vältida rahvastiku lahkumist piirkonnast.(4) Prantsusmaa mandriosal tubakale kohaldatavate maksueeskirjade viivitamatu ja täielik rakendamine pärsiks tubakatoodetega seotud majandustegevust Korsikal, mis praegu tagab eespool mainitud töökohad.(5) Vältimaks saare majandusliku ja sotsiaalse tasakaalu rikkumist, on seetõttu oluline ja põhjendatud lubada Prantsusmaal alates 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2009 kohaldada erandina Korsikal tarbimiseks ringlusse lubatud sigarettidele ja muudele tubakatoodetele vastavast riiklikust määrast madalamat aktsiisimäära.(6) Kõnealuse erandi kehtivusaja lõpuks peavad Korsikal tarbimiseks ringlusse lubatud tubakatoodete suhtes kohaldatavad maksueeskirjad olema viidud täielikult kooskõlla Prantsusmaa mandriosal kehtivate eeskirjadega. Sellest olenemata tuleks vältida liiga järske muudatusi ning seetõttu peaks toimuma praeguse Korsikal kohaldatava sigarettide aktsiisimaksu vahetõus.(7) Et vältida siseturu sujuva toimimise kahjustamist, peaks sigarettide kogus, mille suhtes nimetatud erandit võib rakendada, piirduma aastakvoodiga 1200 tonni.(8) Direktiive 92/79/EMÜ ja 92/80/EMÜ tuleks vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 92/79/EMÜ artikli 3 lõige 4 asendatakse järgmisega:"4. Erandina artiklist 2 võib Prantsuse Vabariik 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2009 jätkata vähendatud aktsiisimäärade kohaldamist Korsikal tarbimiseks ringlusse lubatud sigarettidele. Kõnealust aktsiisimäära kohaldatakse üksnes 1200-tonnise aastakvoodi piires.1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2007 peab vähendatud aktsiisimäär moodustama vähemalt 35 % Korsikal kõige nõutavama hinnaklassi sigarettide hinnast.1. jaanuarist 2008 kuni 31. detsembrini 2009 peab vähendatud aktsiisimäär moodustama vähemalt 44 % Korsikal kõige nõutavama hinnaklassi sigarettide hinnast."Artikkel 2Direktiivi 92/80/EMÜ artikli 3 lõige 4 asendatakse järgmisega:"4. Erandina artikli 3 lõikest 1 võib Prantsuse Vabariik 1. jaanuarist 2003 kuni 31. detsembrini 2009 jätkata vähendatud aktsiisimäärade kohaldamist Korsikal tarbimiseks ringlusse lubatud muudele tubakatoodetele peale sigarettide. Vähendatud aktsiisimäär on:a) sigaritel ja sigarillodel vähemalt 10 % jaemüügihinnast, mis sisaldab kõiki Korsikal kehtivaid makse;b) sigarettide keeramiseks mõeldud peenekslõigatud tubakal vähemalt 25 % jaemüügihinnast, mis sisaldab kõiki Korsikal kehtivaid makse;c) muul suitsetamistubakal vähemalt 22 % jaemüügihinnast, mis sisaldab kõiki Korsikal kehtivaid makse."Artikkel 3Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid enne 1. jaanuari 2004. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näeb ette liikmesriik.Artikkel 4Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 5. detsember 2003Nõukogu nimeleesistujaP. Lunardi[1] Arvamus on esitatud 21.10.2003 (Euroopa Ühenduste Teatajas veel avaldamata).[2] ELT C 234, 30.9.2003, lk 49.[3] EÜT L 316, 31.10.1992, lk 8; direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2002/10/EÜ (EÜT L 46, 16.2.2002, lk 26).[4] EÜT L 316, 31.10.1992, lk 10; direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2002/10/EÜ.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2009/124/EÜ, 25. september 2009 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/32/EÜ I lisa seoses arseeni, teobromiini, Datura sp., Ricinus communis L., Croton tiglium L. ja Abrus precatorius L. piirnormidega (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               26.9.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 254/100

      KOMISJONI DIREKTIIV 2009/124/EÜ,
   25. september 2009,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/32/EÜ I lisa seoses arseeni, teobromiini, Datura sp., Ricinus communis L., Croton tiglium L. ja Abrus precatorius L. piirnormidega
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. mai 2002. aasta direktiivi 2002/32/EÜ loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiivis 2002/32/EÜ on sätestatud, et selliste loomasöödaks ettenähtud toodete kasutamine, mis sisaldavad soovimatuid aineid üle kõnealuse direktiivi I lisas sätestatud piirnormide, on keelatud.

               (2)

               Seoses kalade ja muude mereloomade töötlemisel saadud söödaga osutab liikmesriikide pädevate asutuste hiljuti edastatud teave arseeni kogusisalduse (nii orgaanilise kui ka mitteorgaanilise arseeni) kohta, et arseeni kogusisalduse teatavaid piirnorme on vaja suurendada. Kalafileerimise kõrvalsaadused on väärtuslik tooraine eelkõige kalade segasöödas kasutatava kalajahu ja kalaõli tootmisel.

               (3)

               Arseeni kogusisalduse piirnormi suurendamisega kalade ja muude mereloomade töötlemisel saadud söödas ja kalasöödas ei muudeta anorgaanilise arseeni piirnormi. Kuna arseeni võimalik kahjulik mõju loomade ja inimeste tervisele on seotud anorgaanilise arseeni fraktsiooniga asjaomases söödas või toiduaines ning orgaanilise arseeni kahjulik mõju on väga väike, (2) ei mõjuta arseeni kogusisalduse piirnormi suurendamine loomade ja inimeste tervise kaitset.

               (4)

               Direktiivi 2002/32/EÜ I lisas märgib arseeni piirnorm arseeni kogusisalduse piirnormi, sest anorgaanilise arseeni analüüsimiseks puuduvad standardsed tavameetodid. Juhuks kui pädev asutus nõuab anorgaanilise arseeni analüüsi, sätestatakse lisas anorgaanilise arseeni piirnorm.

               (5)

               Kuna teatavatel juhtudel mõjutab ekstraheerimise meetod märkimisväärselt arseeni kogusisalduse analüüsi tulemusi, on vaja täpsustada, millist ekstraheerimise meetodit peab ametliku kontrolli käigus kasutama.

               (6)

               Pädevate asutuste ja sidusorganisatsioonide esitatud teabe kohaselt on mikroelementide ühendite funktsionaalsesse rühma kuuluvates söödalisandites, mille kasutamine on lubatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1831/2003, (3) märkimisväärses koguses arseeni. Selleks et kaitsta loomade ja inimeste tervist, on asjakohane kehtestada arseeni piirnormid nendes lisandites.

               (7)

               Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) jõudis 10. juuni 2008. aasta arvamuses (4) järeldusele, et teobromiini kehtivad piirnormid ei võimalda teatavaid loomaliike täielikult kaitsta. Amet osutas võimalikele kõrvalmõjudele sigadel, koertel ja hobustel ning seoses piimalehmade piimatoodanguga. Seepärast on asjakohane kehtestada väiksemad piirnormid.

               (8)

               EFSA jõudis oma 9. aprilli 2008. aasta arvamuses (5) järeldusele, et kuna kõik ogaõuna liigid sisaldavad tropaanalkaloide, on loomade, eelkõige sigade tervise kaitsmise eesmärgil asjakohane laiendada direktiivi 2002/32/EÜ I lisaga ette nähtud hariliku ogaõuna (Datura stramonium L.) sisalduse piirnormi kõikidele ogaõuna liikidele.

               (9)

               EFSA jõudis oma 10. juuni 2008. aasta arvamuses (6) järeldusele, et võttes arvesse riitsinuse (Ricinus communis L.), tiglikrootoni (Croton tiglium L.) ja kee-palveherne (Abrus precatorius L.) sarnast toksilist mõju, on asjakohane kohaldada direktiivi 2002/32/EÜ I lisaga ette nähtud riitsinuse (Ricinus communis L.) sisalduse piirnormi nii eraldi kui ka seguna ka tiglikrootoni (Croton tiglium L.) ja kee-palveherne (Abrus precatorius L.) suhtes.

               (10)

               Seetõttu tuleks direktiivi 2002/32/EÜ vastavalt muuta.

               (11)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega ning ei Euroopa Parlament ega nõukogu ole vastuväiteid esitanud,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2002/32/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. juuliks 2010. Liikmesriigid teatavad komisjonile viivitamata nende õigus- ja haldusnormide teksti ning nende õigus- ja haldusnormide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavuse tabeli kujul.
   Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 25. september 2009

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Androulla VASSILIOU

      (1)  EÜT L 140, 30.5.2002, lk 10.

      (2)  Komisjoni taotlusel toiduahelas olevaid saasteaineid käsitleva Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) teaduskomisjoni vastuvõetud arvamus seoses arseeni kui ebasoovitava ainega loomasöödas (EFSA Teataja (2005) 180, 1–35).

      (3)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 29.

      (4)  Komisjoni taotlusel toiduahelas olevaid saasteaineid käsitleva teaduskomisjoni vastuvõetud teaduslik arvamus seoses teobromiini kui ebasoovitava ainega loomasöödas. EFSA Teataja (2008) 725, lk 1–66.

      (5)  Komisjoni taotlusel toiduahelas olevaid saasteaineid käsitleva teaduskomisjoni vastuvõetud teaduslik arvamus seoses ogaõunast (Datura stramonium) pärit tropaanalkaloidide kui ebasoovitava ainega loomasöödas. EFSA Teataja (2008) 691, lk 1–55.

      (6)  Komisjoni taotlusel toiduahelas olevaid saasteaineid käsitleva teaduskomisjoni vastuvõetud teaduslik arvamus seoses riitsinuse (Ricinus communis) kui ebasoovitava ainega loomasöödas. EFSA Teataja (2008) 726, lk 1–38.

      LISA
      Direktiivi 2002/32/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt.

                  1.

                  Rida „1. Arseen” asendatakse järgmisega:

                              Ebasoovitavad ained

                              Loomasöödaks ettenähtud tooted

                              Piirnorm (mg/kg (ppm)) söötade puhul, mille niiskusesisaldus on 12 %

                              (1)

                              (2)

                              (3)

                                          „1.

                                          Arseen (1)
                                              (2)

                              Söödamaterjalid, välja arvatud:

                              2

                                          —

                                          rohujahu ning jahu, mis on valmistatud kuivatatud lutsernist, kuivatatud ristikust või kuivatatud suhkrupeedi viljalihast ja melassist

                              4

                                          —

                                          palmituumakook

                              4 (3)

                                          —

                                          fosfaadid ja lubjarikkad merevetikad

                              10

                                          —

                                          kaltsiumkarbonaat

                              15

                                          —

                                          magneesiumoksiid

                              20

                                          —

                                          kalade või muude mereloomade töötlemisel saadud sööt, sh kalad

                              25 (3)

                                          —

                                          merevetikajahu ja merevetikatest valmistatud sööt.

                              40 (3)

                              Rauaosakesed, mida lisatakse jälgitavuse tagamiseks.

                              50

                              Mikroelementide ühendite funktsionaalsesse rühma kuuluvad söödalisandid, välja arvatud:

                              30

                                          —

                                          vasksulfaatpentahüdraat ja vaskkarbonaat

                              50

                                          —

                                          tsinkoksiid, mangaanoksiid ja vaskoksiid.

                              100

                              Täissöödad, välja arvatud:

                              2

                                          —

                                          kalade täissöödad ja karusloomade täissöödad.

                              10 (3)

                              Täiendsöödad, välja arvatud:

                              4

                                          —

                                          mineraalsöödad.

                              12

                  2.

                  Rida „10. teobromiin” asendatakse järgmisega:

                              Ebasoovitavad ained

                              Loomasöödaks ettenähtud tooted

                              Piirnorm (mg/kg (ppm)) söötade puhul, mille niiskusesisaldus on 12 %

                              (1)

                              (2)

                              (3)

                                          „10.

                                          Teobromiin

                              Täissöödad, välja arvatud:

                              300

                                          —

                                          sigade täissöödad

                              200

                                          —

                                          koerte, jäneste, hobuste ja karusloomade täissöödad.

                              50”

                  3.

                  Rida „14. Alkaloide, glükosiide või muid mürgiseid aineid sisaldavad umbrohuseemned ning jahvatamata ja purustamata puuviljad” asendatakse järgmisega:

                              Ebasoovitavad ained

                              Loomasöödaks ettenähtud tooted

                              Piirnorm (mg/kg (ppm)) söötade puhul, mille niiskusesisaldus on 12 %

                              (1)

                              (2)

                              (3)

                                          „14.

                                          Alkaloide, glükosiide või muid mürgiseid aineid sisaldavad umbrohuseemned ning jahvatamata ja purustamata puuviljad, eraldi või seguna, mis sisaldab Datura sp.

                              Kõik söödad

                              3 000
                              1 000”;

                  4.

                  Rida „15. Riitsinus – Ricinus communis L.” asendatakse järgmisega:

                              Ebasoovitavad ained

                              Loomasöödaks ettenähtud tooted

                              Piirnorm (mg/kg (ppm)) söötade puhul, mille niiskusesisaldus on 12 %

                              (1)

                              (2)

                              (3)

                                          „15.

                                          Seemned ja seemnekestad järgmistelt taimedelt: Ricinus communis L., Croton tiglium L. ja Abrus precatorius L. ning nende töötlemissaadused (4) eraldi või segus

                              Kõik söödad

                              10

                  5.

                  Rida „34. Tiglikrooton – Croton tiglium L.” jäetakse välja.

         (1)  Piirnormi puhul arvestatakse arseeni kogusisaldust.

         (2)  Piirnormid osutavad arseeni analüütilisele määramisele, kui ekstraheerimine viiakse läbi lämmastikhappes (5 massiprotsenti) 30 minuti jooksul keemistemperatuuril. Võib kasutada samaväärseid ekstraktsioonimenetlusi, kui nende puhul on tõendatud, et kasutatud ekstraktsioonimenetluse ekstraktsiooniefektiivsus on samaväärne.

         (3)  Pädevate asutuste taotluse korral peab vastutav käitleja tegema analüüsid tõendamaks, et anorgaanilise arseeni sisaldus on väiksem kui 2 ppm. Nimetatud analüüsid on eriti olulised merivetikate Hizikia fusiforme puhul.”

         (4)  Sel määral, nagu on võimalik kindlaks määrata analüütilise mikroskoopiaga.”


title: Nõukogu direktiiv 93/109/EÜ, 6. detsember 1993, millega sätestatakse üksikasjalik kord, mille alusel liikmesriigis elavad, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanikud saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel

text:
Avis juridique important

|

31993L0109

Official Journal L 329 , 30/12/1993 P. 0034 - 0038 Finnish special edition: Chapter 1 Volume 3 P. 0076  Swedish special edition: Chapter 1 Volume 3 P. 0076

NÕUKOGU DIREKTIIV 93/109/EÜ,6. detsember 1993,millega sätestatakse üksikasjalik kord, mille alusel liikmesriigis elavad, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanikud saavad kasutada õigust hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistelEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 8b lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust[1]ning arvestades, et:Euroopa Liidu leping tähistab uut etappi Euroopa rahvaste üha tihedama liidu loomises; üks liidu ülesandeid on ühtekuuluvust ja solidaarsust ilmutaval viisil korraldada suhteid liikmesriikide rahvaste vahel; tema põhieesmärkide hulgas on liikmesriikide kodanike õiguste ja huvide kaitse tugevdamine liidu kodakondsuse sisseseadmise kaudu;Euroopa Liidu lepingu II jaotisega, millega Euroopa Ühenduse asutamisega seoses muudetakse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, seatakse selle eesmärgi saavutamiseks sisse liikmesriikide kõikidele kodanikele kuuluv liidu kodakondsus, millega seoses antakse nendele kodanikele hulk õigusi;Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 8b lõikes 2 sätestatud õigus hääletada ja kandideerida elukohaliikmesriigis Euroopa Parlamendi valimistel on kodanike ja mittekodanike vahelise mittediskrimineerimise põhimõtte kohaldamine ja kaasneb kõnealuse lepingu artiklis 8a nimetatud vaba liikumise ja elamise õigusega;EÜ asutamislepingu artikli 8b lõige 2 käsitleb ainult võimalust kasutada õigust hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel ega piira EÜ asutamislepingu artikli 138 lõike 3 kohaldamist, millega nähakse ette nendeks valimisteks ühtse menetluse kehtestamine kõikides liikmesriikides; selle peamine eesmärk on kaotada kodakondsusnõue, mis praegu nende õiguste kasutamiseks peab enamikus liikmesriikides täidetud olema;EÜ asutamislepingu artikli 8b lõike 2 kohaldamine ei eelda liikmesriikide valimissüsteemide ühtlustamist; peale selle ei tohi EÜ asutamislepingu artikli 3b kolmandas lõigus sätestatud proportsionaalsuse põhimõtet arvesse võttes ühenduse õigusaktide sisu selles valdkonnas minna kaugemale sellest, mis on vajalik EÜ asutamislepingu artikli 8b lõikes 2 väljendatud eesmärgi saavutamiseks;EÜ asutamislepingu artikli 8b lõike 2 eesmärk on tagada, et kõik liidu kodanikud hoolimata sellest, kas nad on elukohaliikmesriigi kodanikud või mitte, saaksid selles riigis samadel tingimustel õiguse hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel; mittekodanike suhtes kohaldatavad, sealhulgas elamisperioodi ja elukohatõendiga seotud tingimused peaksid olema samasugused kui asjaomase liikmesriigi kodanike suhtes kohaldatavad tingimused;EÜ asutamislepingu artikli 8b lõige 2 annab elukohaliikmesriigis õiguse hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel, asendamata sellega siiski hääletamis- ja kandideerimisõigust liikmesriigis, mille kodanik liidu kodanik on; tuleb austada liidu kodanike vabadust valida liikmesriik, kus Euroopa valimistest osa võtta, tagades siiski selle, et inimesed seda vabadust ei kuritarvitaks, hääletades või kandideerides rohkem kui ühes riigis;iga erand käesoleva direktiivi üldeeskirjadest peab vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 8b lõikele 2 olema õigustatud liikmesriigi eriomaste probleemidega; kõik erandid tuleb nende iseloomu tõttu uuesti läbi vaadata;niisugused eriomased probleemid võivad tekkida liikmesriigis, kus riigi kodakondsuseta hääleõiguslikus vanuses liidu kodanike osa on keskmisest märgatavalt suurem; kui niisugused kodanikud moodustavad rohkem kui 20 % kogu valijaskonnast, on erandid õigustatud; niisugused erandid peavad põhinema elamisperioodikriteeriumil;liidu kodakondsus on ette nähtud selleks, et võimaldada liidu kodanikel elukohariigis paremini kohaneda; sellega seoses on asutamislepingu autorite kavatsustega kooskõlas vältida igasugust vastandamist riigi kodakondsusega ja kodakondsuseta kandidaatide nimekirjade vahel;vastandamisoht tekib eriti liikmesriigis, kus riigi kodakondsuseta hääleõiguslikus vanuses liidu kodanike osa ületab 20 % seal elavate hääleõiguslikus vanuses liidu kodanike koguarvust, ja seetõttu on oluline, et kõnealune liikmesriik võib vastavalt asutamislepingu artiklile 8b ette näha kandidaatide nimekirjade koosseisu käsitlevad erisätted;tuleb arvestada asjaolu, et teatud liikmesriikides on seal elavatel teiste liikmesriikide kodanikel õigus hääletada selle riigi parlamendivalimistel ja seetõttu võib käesoleva direktiivi teatavatest sätetest nendes liikmesriikides loobuda,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I PEATÜKKÜLDSÄTTEDArtikkel 11. Käesoleva direktiiviga sätestatakse üksikasjalik kord, mille alusel liikmesriigis elavad, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanikud saavad selles riigis kasutada õigust hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel.2. Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide sätteid, mis käsitlevad väljaspool liikmesriiki elavate selle riigi kodanike hääletamis- või kandideerimisõigust.Artikkel 2Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:1. Euroopa Parlamendi valimised - esindajate otsesed ja üldised valimised Euroopa Parlamenti vastavalt 20. septembri 1976. aasta aktile;[2]2. valimispiirkond - liikmesriigi territoorium, kus kooskõlas eespool nimetatud aktiga ja selle raames vastavalt kõnealuse liikmesriigi valimisseadusele selle liikmesriigi rahvas valib Euroopa Parlamendi liikmeid;3. elukohaliikmesriik - liikmesriik, kus liidu kodanik elab, kuid mille kodanik ta ei ole;4. päritoluliikmesriik - liikmesriik, mille kodanik liidu kodanik on;5. ühenduse valija - iga liidu kodanik, kellel vastavalt käesolevale direktiivile on oma elukohaliikmesriigis õigus hääletada Euroopa Parlamendi valimistel;6. kandideerimisõiguslik ühenduse kodanik - iga liidu kodanik, kellel vastavalt käesolevale direktiivile on oma elukohaliikmesriigis õigus kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel;7. valijate register - ametlik register, millesse on kantud kõik selle valimisringkonna või omavalitsusüksuse hääleõiguslikud valijad ja mille koostab ning ajakohastab pädev asutus elukohaliikmesriigi valimisseaduse alusel, või rahvastikuregister, kui see näitab ära hääleõiguslikkuse;8. kontrollpäev - päev või päevad, mil liidu kodanikud peavad elukohaliikmesriigi õiguse kohaselt vastama nõuetele, et selles liikmesriigis hääletada või kandideerida;9. ametlik avaldus - asjaomase isiku avaldus, milles esineva ebatäpsuse puhul rakendatakse kooskõlas siseriiklike õigusaktidega selle isiku suhtes sanktsioone.Artikkel 3Isikul, kes kontrollpäeval:a) on liidu kodanik asutamislepingu artikli 8 lõike 1 teise lõigu tähenduses;b) ei ole elukohaliikmesriigi kodanik, aga vastab seoses hääletamis- ja kandideerimisõigusega samadele tingimustele, mis selle riigi õigusega on kehtestatud oma kodanike suhtes,on õigus elukohaliikmesriigis hääletada ja kandideerida Euroopa Parlamendi valimistel, kui vastavalt artiklitele 6 ja 7 ei ole temalt neid õigusi ära võetud.Kui elukohaliikmesriigi kodanike kandideerimise puhul eeldatakse, et nad on olnud kodanikud teatava miinimumperioodi jooksul, loetakse liidu kodanikud, kes sama pika perioodi jooksul on olnud ühe liikmesriigi kodanikud, sellele tingimusele vastavateks.Artikkel 41. Ühenduse valijad kasutavad oma õigust hääletada kas elukoha- või päritoluliikmesriigis. Ükski isik ei tohi samadel valimistel hääletada rohkem kui üks kord.2. Ükski isik ei tohi samadel valimistel kandideerida enamas kui ühes liikmesriigis.Artikkel 5Kui hääletamiseks või kandideerimiseks peavad elukohaliikmesriigi kodanikud elama teatava miinimumperioodi jooksul selles valimispiirkonnas, loetakse sama pika perioodi jooksul teistes liikmesriikides elanud ühenduse valijad ja kandideerimisõiguslikud ühenduse kodanikud kõnealusele tingimusele vastavateks. Käesoleva sätte kohaldamine ei piira valimisringkonnas või omavalitsusüksuses elamise kestust käsitlevaid eritingimusi.Artikkel 61. Liidu kodanik, kes elab liikmesriigis, mille kodanik ta ei ole, ja kellelt tema elukoha- või päritoluliikmesriigi õiguse alusel on kriminaal- või tsiviilõigusliku üksikotsusega kandideerimisõigus ära võetud, ei saa kõnealust õigust kasutada elukohaliikmesriigis Euroopa Parlamendi valimistel.2. Liidu kodaniku taotlus kandideerida elukohaliikmesriigis Euroopa Parlamenti lükatakse tagasi, kui kõnealune kodanik ei saa esitada artikli 10 lõikes 2 nimetatud tõendit.Artikkel 71. Elukohaliikmesriik võib kontrollida, kas liidu kodanikelt, kes on avaldanud soovi kasutada seal oma hääletamisõigust, ei ole kõnealust õigust päritoluliikmesriigis mõne tsiviil- või kriminaalõigusliku üksikotsusega ära võetud.2. Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamisel võib elukohaliikmesriik teatada päritoluliikmesriigile artikli 9 lõikes 2 nimetatud avaldusest. Sel eesmärgil antakse päritoluliikmesriigist asjakohane ja tavaliselt kättesaadav teave õigeaegselt ja sobival viisil; niisugune teave võib sisaldada üksnes üksikasju, mis käesoleva artikli rakendamiseks on tingimata vajalikud ja mida võib kasutada ainult sellel eesmärgil. Kui antud teave lükkab avalduse sisu ümber, võtab elukohaliikmesriik asjakohased meetmed, et mitte lubada kõnealusel isikul hääletada.3. Päritoluliikmesriik võib õigeaegselt ja sobival viisil esitada elukohaliikmesriigile igasugust käesoleva artikli rakendamiseks vajalikku teavet.Artikkel 81. Ühenduse valija võib kasutada oma õigust elukohaliikmesriigis hääletada, kui ta on selleks soovi avaldanud.2. Kui hääletamine on elukohaliikmesriigis kohustuslik, on hääletamiseks soovi avaldanud ühenduse valijad kohustatud hääletama.II PEATÜKKHÄÄLETAMIS- JA KANDIDEERIMISÕIGUSE KASUTAMINEArtikkel 91. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et võimaldada hääletamiseks soovi avaldanud ühenduse valija kanda valijate registrisse aegsasti enne valimispäeva.2. Et tema nimi oleks kantud valijate registrisse, esitab ühenduse valija samad dokumendid nagu riigi kodakondsusega valija. Ta esitab ka ametliku avalduse, kus on nimetatud:a) tema kodakondsus ja aadress elukohaliikmesriigi valimispiirkonnas;b) vajaduse korral päritoluliikmesriigi omavalitsusüksus või valimisringkond, mille valijate registrisse tema nimi oli viimati kantud, jac) et ta kasutab oma hääletamisõigust ainult elukohaliikmesriigis.3. Elukohaliikmesriik võib lisaks nõuda, et ühenduse valija peab:a) nimetama oma lõike 2 alusel tehtud avalduses, et temalt ei ole päritoluliikmesriigis hääletamisõigust ära võetud;b) esitama kehtiva isikut tõendava dokumendi, jac) märkima kuupäeva, millest alates ta on elanud kõnealuses või mõnes teises liikmesriigis.4. Valijate registrisse kantud ühenduse valijad jäävad sellesse registrisse samadel tingimustel kui kodakondsusega valijad, kuni nad nõuavad sealt eemaldamist või kuni nad sealt automaatselt eemaldatakse, sest nad ei vasta enam hääletamisõiguse kasutamise nõuetele.Artikkel 101. Kandideerimistaotluse esitamisel esitab ühenduse kodanik samad tõendavad dokumendid nagu riigi kodakondsusega kandidaat. Ta esitab ka ametliku avalduse, kus on nimetatud:a) tema kodakondsus ja aadress elukohaliikmesriigi valimispiirkonnas;b) et ta ei kandideeri Euroopa Parlamenti mõnes teises liikmesriigis; jac) vajaduse korral päritoluliikmesriigi omavalitsusüksus või valimisringkond, mille valijate registrisse tema nimi oli viimati kantud.2. Kandideerimistaotluse esitamisel peab ühenduse kodanik esitama ka päritoluliikmesriigi pädevate haldusasutuste tõendi selle kohta, et temalt ei ole selles liikmesriigis kandideerimisõigust ära võetud või et need asutused ei tea niisugusest õiguse äravõtmisest.3. Elukohaliikmesriik võib kandideerimisõiguslikult ühenduse kodanikult nõuda ka kehtiva isikut tõendava dokumendi esitamist. Ta võib lisaks nõuda, et ühenduse kodanik nimetaks kuupäeva, millest alates ta on liikmesriigi kodanik.Artikkel 111. Elukohaliikmesriik teatab asjaomasele isikule, kuidas tema taotlust valijate registrisse kandmiseks lahendatakse või kandideerimistaotluse vastuvõtmine otsustatakse.2. Kui keeldutakse isikut valijate registrisse kandmast või tema kandideerimistaotlus tagasi lükatakse, on kõnealusel isikul õigus õiguskaitsevahenditele samadel tingimustel, mida elukohaliikmesriigi õigusaktid näevad ette selliste valijate või kandideerimisõiguslike isikute puhul, kes on tema kodanikud.Artikkel 12Elukohaliikmesriik teatab ühenduse valijatele ja kandideerimisõiguslikele ühenduse kodanikele õigeaegselt ja asjakohasel viisil hääletamis- ja kandideerimisõiguse kasutamise tingimustest ja üksikasjalikust korrast selles riigis.Artikkel 13Liikmesriigid vahetavad artikli 4 rakendamiseks nõutavat teavet. Selleks edastab elukohaliikmesriik artiklites 9 ja 10 nimetatud ametliku avalduse alusel päritoluliikmesriigile aegsasti enne valimispäeva teabe valijate registrisse kantud või kandideerivate päritoluliikmesriigi kodanike kohta. Päritoluliikmesriik võtab kooskõlas oma siseriiklike õigusaktidega asjakohased meetmed tagamaks, et tema kodanikud ei valiks rohkem kui üks kord ega kandideeriks enamas kui ühes liikmesriigis.III PEATÜKKERANDID JA ÜLEMINEKUSÄTTEDArtikkel 141. Kui 1. jaanuaril 1993. aastal on liikmesriigis hääleõiguslikus vanuses ja kõnealuses riigis elavate, kuid selle riigi kodakondsuseta liidu kodanike osa suurem kui 20 % seal elavate hääleõiguslikus vanuses liidu kodanike koguarvust, võib kõnealune liikmesriik erandina artiklitest 3, 9 ja 10:a) reserveerida hääletamisõiguse üksnes nendele ühenduse valijatele, kes on kõnealuses liikmesriigis elanud miinimumperioodi, mis ei tohi olla pikem kui viis aastat;b) reserveerida kandideerimisõiguse üksnes nendele kandideerimisõiguslikele ühenduse kodanikele, kes on kõnealuses liikmesriigis elanud miinimumperioodi, mis ei tohi olla pikem kui 10 aastat.Need sätted ei piira asjakohaste meetmete kohaldamist, mida kõnealune liikmesriik võib võtta kandidaatide nimekirjade koosseisu suhtes, et eelkõige soodustada riigi kodakondsuseta liidu kodanike integratsiooni.Ühenduse valijate ja kandideerimisõiguslike ühenduse kodanike suhtes, kellel päritoluliikmesriigist väljapoole elamaasumise või selle kestuse tõttu ei ole selles päritoluriigis hääletamis- või kandideerimisõigust, ei kohaldata siiski eespool sätestatud elamisperioodi pikkuse tingimusi.2. Kui 1. veebruaril 1994 näevad liikmesriigi õigusaktid ette, et kõnealuses liikmesriigis elavatel teise liikmesriigi kodanikel on õigus valida selle riigi parlamenti ja et neid võidakse selleks kanda kõnealuse riigi valijate registrisse täpselt samadel tingimustel nagu riigi kodakondsusega valijaid, võib esimene liikmesriik erandina käesolevast direktiivist nende kodanike puhul loobuda artiklite 6-13 kohaldamisest.3. 31. detsembril 1997 ja seejärel iga kord 18 kuud enne Euroopa Parlamendi valimisi esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande kontrollimaks, kas asjaomastele liikmesriikidele vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 8b lõikele 2 tehtud erand on veel õigustatud, ning teeb ettepaneku vajalike kohanduste tegemiseks.Lõike 1 alusel erandeid rakendavad liikmesriigid annavad komisjonile kogu vajaliku taustteabe.Artikkel 15Neljandate Euroopa Parlamendi otseste valimiste puhul kohaldatakse järgmisi erisätteid:a) liidu kodanike suhtes, kellel 15. veebruaril 1994 juba on elukohaliikmesriigis hääletamisõigus ja kelle nimed on kantud elukohaliikmesriigi valijate registrisse, ei kohaldata artiklis 9 sätestatud formaalsusi;b) liikmesriigid, kus valijate registrid on kinnitatud enne 15. veebruari 1994, võtavad vajalikud meetmed, võimaldamaks hääletamisõigust kasutada soovivatel ühenduse valijatel kanda oma nimed valijate registrisse aegsasti enne valimispäeva;c) liikmesriigid, kes ei koosta konkreetset valijate registrit, kuid näitavad hääleõiguslikkust rahvastikuregistris ja kus valimine ei ole kohustuslik, võivad kõnealust süsteemi kohaldada ka selles registris olevate ühenduse valijate suhtes, kes pärast neile nende õigustest eraldi teatamist ei ole avaldanud soovi kasutada hääletamisõigust oma päritoluliikmesriigis. Nad edastavad päritoluliikmesriigile dokumendi, mis näitab nende valijate väljendatud kavatsust hääletada elukohaliikmesriigis;d) liikmesriigid, kus kandidaatide ülesseadmine erakondade ja poliitiliste rühmituste siseselt reguleeritakse seadustega, võivad sätestada, et vastavalt sellele õigusaktile enne 1. veebruari 1994 alustatud protseduurid ja sellega seoses vastu võetud otsused jäävad jõusse.IV PEATÜKKLÕPPSÄTTEDArtikkel 16Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule 31. detsembriks 1995 aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta seoses 1994. aasta juuni Euroopa Parlamendi valimistega. Nimetatud aruande alusel võib nõukogu komisjoni ettepanekul ja pärast Euroopa Parlamendiga konsulteerimist ühehäälselt vastu võtta käesolevat direktiivi muutvad sätted.Artikkel 17Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu hiljemalt 1. veebruaril 1994. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 18Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 19Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 6. detsember 1990Nõukogu nimeleesistujaW. CLAES[1] EÜT C 329, 6.12.1993.[2] EÜT L 278, 8.10.1976, lk 5.


title: Komisjoni direktiiv 2011/58/EL, 10. mai 2011 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et pikendada toimeaine karbendasiimi direktiivi kuulumist  EMPs kohaldatav tekst

text:
               11.5.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 122/71

         KOMISJONI DIREKTIIV 2011/58/EL,
   10. mai 2011,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et pikendada toimeaine karbendasiimi direktiivi kuulumist
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Karbendasiimi kuulumine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse lõpeb 13. juunil 2011.

               (2)

               Taotluse korral võib toimeaine lisasse kuulumist pikendada korraga kuni kümneks aastaks. 6. augustil 2007 sai komisjon taotluse pikendada nimetatud toimeaine kuulumist direktiivi.

               (3)

               Taotleja esitas 10. jaanuaril 2008 referentliikmesriigile Saksamaale andmed, et põhjendada, miks tuleks karbendasiimi direktiivi kuulumist pikendada.

               (4)

               Referentliikmesriik koostas ümberhindamise aruande kavandi, mille kohta taotleja esitas märkused 13. mail 2009 ning mis esitati pärast lõplikustamist 24. juulil 2009 taotlejale ja komisjonile. Lisaks toimeainele antavale hinnangule sisaldab kõnealune aruanne ka loetelu uuringutest, millele referentliikmesriik oma hinnangu andmisel tugines.

               (5)

               Komisjon edastas ümberhindamise aruande kavandi 28. juulil 2009 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „amet”) ja liikmesriikidele märkuste esitamiseks.

               (6)

               Komisjoni palvel esitasid liikmesriigid ja amet ümberhindamise aruande kavandi kohta vastastikused eksperdihinnangud ning taotleja esitas oma märkused 14. detsembril 2009. Amet esitas komisjonile karbendasiimi riskihindamisele antud vastastikust eksperdihinnangut käsitleva järelduse 30. aprillil 2010 (2). Pärast seda kui taotlejale oli antud võimalus märkusi esitada ja tema 31. mail 2010 esitatud märkusi oli arvesse võetud, vaatasid liikmesriik ja komisjon ümberhindamise aruande kavandi ja ameti järelduse läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning nendest lähtuvalt koostati karbendasiimi käsitleva komisjoni läbivaatamisaruandena 23. novembril 2010.

               (7)

               Mitmest senisest uuringust on ilmnenud, et võib eeldada, et üldjoontes vastavad karbendasiimi sisaldavad taimekaitsevahendid jätkuvalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige seoses komisjoni läbivaatusaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviisidega. Seetõttu on asjakohane pikendada karbendasiimi direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kuulumist, et tagada, et kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamist võib lubada ka tulevikus tingimusel, et need on kooskõlas kõnealuse direktiiviga. Lisaks kasutusviisidele, mis kiideti heaks siis, kui karbendasiim lisati direktiivi esimest korda, toetab taotleja pikendamist käsitlevas toimikus kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamist ka söödapeedi puhul. Võttes arvesse taotleja esitatud lisateavet, tuleks söödapeedi puhul kasutamine lisada lubatavate kasutusviiside loetelusse.

               (8)

               Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõikes 4 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatavate tingimuste täitmisest. Selleks et tagada liidus nõutav inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kaitse kõrge tase, on vaja karbendasiimi kasutusviise piirata nendega, mida on tegelikult hinnatud ja mida peetakse direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaseks. See tähendab, et kasutusviise, mida ei ole selle direktiivi I lisas loetletud, ei ole lubatud heaks kiita enne, kui need on lisatud kõnealusesse loetelusse. On asjakohane kehtestada piirnormid kahe olulise lisandi 2-amino-3-hüdroksüfenasiini (AHP) ja 2,3-diaminofenasiini (DAP) esinemise suhtes kaubanduslikul eesmärgil toodetud karbendasiimis.

               (9)

               Ilma et see piiraks põhjenduses 8 esitatud järeldust, on vaja koguda teatavate küsimuste kohta lisateavet. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatavate tingimuste täitmisest. Seega on asjakohane nõuda, et taotleja esitaks lisateavet aeroobse lagunemise kohta pinnases, sellest ainest lindudele tuleneva pikaajalise riski kohta ning kolmanda lisandi (millele konfidentsiaalsuse tõttu on antud nimetus AEF037197) olulisuse kohta. Peale selle tuleks taotlejalt nõuda, et ta vaataks läbi uuringud, mis on loetletud 16. juuli 2009. aasta ümberhindamise aruande kavandis (1. köide, 4. jaotis, „Further information”, lk 155–157).

               (10)

               Mitu liikmesriiki on väljendanud muret seoses kõnealuse toimeaine ohtlikkuse tasemega. Sama probleemi pärast tunti muret ka, siis kui toimeaine lisati direktiivi esimest korda. Pikendamist käsitlev toimik põhineb osaliselt mürgisuse andmetel, mida kasutati kõnealuse toimeaine esialgseks lisamiseks esitatud toimiku hindamisel. Esialgse lisamise suhtes kehtis ajaline piirang – kolm aastat (3). Arvesse tuleks võtta ka seda, et üha enam on hakatud mõistma vajadust tagada inimeste ja loomade tervise kõrgetasemeline kaitse ning jätkusuutlik keskkonna. Seepärast on asjakohane kehtestada lisamise pikendamise tähtajaks kolm ja pool aastat.

               (11)

               Nagu kõikide direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kuuluvate toimeainete puhul, on ka karbendasiimiga seotud olukord selle direktiivi artikli 5 lõike 5 kohaselt võimalik läbi vaadata, kui ilmneb uut teavet, näiteks käimasoleva hindamise jooksul, mis toimub Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ (mis käsitleb biotsiidide turuleviimist) (4) raames, ja asjakohase teaduskirjanduse läbivaatamise käigus.

               (12)

               Enne toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kuulumise pikendamist tuleks ette näha mõistlik ajavahemik, mille vältel liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda toimeaine kuulumise pikendamisest tulenevate uute tingimuste täitmiseks.

               (13)

               Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine direktiivi I lisasse kuulumise pikendamisega, tuleks pärast toimeaine lisasse kuulumise pikendamist anda liikmesriikidele kuus kuud karbendasiimi sisaldavate taimekaitsevahendite lubade läbivaatamiseks, et jätkuvalt tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eelkõige selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja kõnealuse direktiivi I lisas sätestatud tingimuste täitmine. Liikmesriigid peaksid lube kas pikendama, vajaduse korral neid muutes, või sellest keelduma. Erandina kõnealusest tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike III lisa kohaste ajakohastatud andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ sätestatud ühtsete põhimõtetega.

               (14)

               Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

               (15)

               Toiduahela ja loomatervishoiu alaline komitee ei ole eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust avaldanud ning seetõttu esitas komisjon neid meetmeid käsitleva ettepaneku nõukogule. Kuna direktiivi 91/414/EMÜ artikli 19 lõike 2 teises lõigus sätestatud tähtajaks ei olnud nõukogu kõnealuseid meetmeid käsitlevat ettepanekut vastu võtnud ega ka väljendanud oma vastuseisu nende meetmete suhtes, peaks komisjon need meetmed vastu võtma,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. novembriks 2011. Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Nad kohaldavad neid norme alates 1. detsembrist 2011.
   Kui liikmesriigid võtavad need õigusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 3
   1.   Vastavalt direktiivile 91/414/EMÜ muudavad või tühistavad liikmesriigid 1. detsembriks 2011 toimeainet karbendasiimi sisaldavate taimekaitsevahendite olemasolevad load.
   Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, et kõnealuse direktiivi I lisas karbendasiimi suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealust toimeainet käsitleva kande B osas nimetatud tingimused, ning et loa valdajal on olemas kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimuste kohaselt II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.
   2.   Erandina lõikest 1 teevad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab karbendasiimi ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 1. juuniks 2011 kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetelusse, vajaduse korral toodete uue hindamise, et võtta arvesse teaduslike ja tehniliste teadmiste arengut, direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt kõnesoleva direktiivi VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele ning arvestades kõnealuse direktiivi I lisas karbendasiimi käsitleva kande B osa. Kõnealuse hindamise alusel määravad nad kindlaks, kas toode vastab endiselt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b–e sätestatud tingimustele. Pärast kindlaksmääramist muudavad liikmesriigid vajaduse korral luba või tühistavad selle 1. detsembriks 2013.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub 1. juunil 2011.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 10. mai 2011

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

      (2)  Euroopa Toiduohutusamet: Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance azimsulfuron. EFSA Journal 2010; 8(5):1598.

      (3)  Komisjoni 11. detsembri 2006 direktiiv 2006/135/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka karbendasiim (ELT L 349, 12.12.2006, lk 37).

      (4)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

      LISA
      Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa 149. rida asendatakse järgmisega:

                     Number

                     Üldnimetus, tunnuskood

                     Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus

                     Puhtus (1)

                     Jõustumine

                     Lisamise aegumine

                     Erisätted

                     „149

                     Karbendasiim
                     CASi nr 10605-21–7
                     CIPACi nr 263

                     Metüülbensimidasool-2-üülkarbamaat

                     ≥ 980 g/kg
                     Olulised lisandid:

                                 2-amino-3-hüdroksüfenasiin (AHP) mitte üle 0,0005 g/kg

                                 2,3-diaminofenasiin: mitte üle 0,003 g/kg

                     1. juuni 2011

                     30. november 2014

                     A   OSA
                     Lubatakse kasutada fungitsiidina ainult järgmiste kultuuride puhul:

                                 —

                                 teravili,

                                 —

                                 rapsiseeme,

                                 —

                                 suhkru- ja söödapeet,

                                 —

                                 mais

                           koguses, mis ei ületa

                                 —

                                 0,25 kg toimeainet ühe hektari ja ühe kasutamiskorra kohta teravilja ja rapsiseemne puhul;

                                 —

                                 0,075 kg toimeainet ühe hektari ja ühe kasutamiskorra kohta suhkru- ja söödapeedi puhul;

                                 —

                                 0,1 kg toimeainet ühe hektari ja ühe kasutamiskorra kohta maisi puhul.

                           Järgmised kasutusviisid ei ole lubatud:

                                 —

                                 pritsimine lennukilt;

                                 —

                                 pritsimine seljas või käes kantavate pritsidega, mida kasutavad kas asjaarmastajad või professionaalid;

                                 —

                                 kasutamine koduaianduses.

                           Liikmesriigid tagavad, et kohaldatakse kõiki asjakohaseid meetmeid riskide vähendamiseks. Erilist tähelepanu tuleb pöörata sellele, et kaitsta:

                                 —

                                 veeorganisme. Pinnaveekogude kaitsmiseks tuleb võtta asjakohased meetmeid, mis vähendavad taimekaitsevahendi hajumist. Need meetmed peaksid hõlmama kas ainult töödeldava ala ja pinnaveekogu vahele piisava kauguse jätmist või lisaks ka taimekaitsevahendi hajumist vähendavate meetodite või seadmete kasutamist;

                                 —

                                 vihmausse ja muid mulla makroorganisme. Loa andmise tingimused sisaldavad meetmeid riskide vähendamiseks, nagu kasutuskordade arvu ja ajastamise kohaseima kombinatsiooni valik, ning vajaduse korral toimeaine kontsentratsiooni määr;

                                 —

                                 linde (pikaajaline risk) Olenevalt konkreetseid kasutusviise käsitleva riskihindamise tulemustest võib osutuda vajalikuks kohaldada riski vähendavaid sihtotstarbelisi meetmeid kokkupuute minimeerimiseks;

                                 —

                                 kasutajaid, kes peavad segamise, seadme täitmise, pritsimise ja seadme puhastamise ajal kandma sobivat kaitseriietust, eelkõige kindaid, kombinesooni, kummisaapaid ja näokaitset või kaitseprille, välja arvatud juhul, kui seadme disainist ja ehitusest või seadmele spetsiaalse kaitse paigaldamisest tingituna on ainega kokkupuude välistatud.

                           B   OSA
                     VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse karbendasiimi kohta vormistatud läbivaatamisaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
                     Asjaomased liikmesriigid peavad taotlejalt nõudma, et ta esitaks komisjonile järgmise teabe:

                                 —

                                 hiljemalt 1. detsembriks 2011 teabe lisandi AEF037197 toksikoloogilise ja ökotoksikoloogilise olulisuse kohta;

                                 —

                                 hiljemalt 1. juuniks 2012 selliste uuringute läbivaatamise tulemused, mis on loetletud 16. juuli 2009. aasta ümberhindamise aruande kavandis (1. köide, 4. jaotis, „Further information”, lk 155–157).

                                 —

                                 hiljemalt 1. juuniks 2013 teave aine liikumise ja käitumise (aeroobse lagunemise kohta pinnases) kohta ning sellest lindudele tuleneva pikaajalise riski kohta.”

         (1)  Täpsemad andmed toimeainete identifitseerimise ja määratlemise kohta on esitatud läbivaatusaruandes.