title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/52/EÜ, 29. aprill 2004, ühenduse elektroonilise maanteemaksu koostalitlusvõime kohtaEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32004L0052

Euroopa Liidu Teataja L 166 , 30/04/2004 Lk 0124 - 0143

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/52/EÜ,29. aprill 2004,ühenduse elektroonilise maanteemaksu koostalitlusvõime kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 7 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [1]võttes arvesse regioonide komitee arvamust, [2]vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele [3]ning arvestades järgmist:(1) Oma 17. juuni 1997. aasta resolutsiooniga maanteetranspordi telemaatika arendamise kohta, eelkõige seoses tasude elektroonilise kogumisega, [4] kutsus nõukogu liikmesriikide komisjone arendama strateegiat tasude elektroonilise kogumise süsteemide lähendamiseks, et saavutada Euroopas sobiv koostalitlusvõime tase. Komisjoni teatis tasude elektroonilise kogumise koostalitlussüsteemi kohta Euroopas oli selle strateegia esimene etapp.(2) Enamik liikmesriike, kes on paigaldanud maksukogumise elektroonilised süsteemid maanteede infrastruktuuri kulude finantseerimiseks või maanteede kasutamistasu kogumiseks (edaspidi ühiselt "elektrooniline maksukogumissüsteem"), kasutab lähiulatusega kõrgsageduslaine tehnoloogiat ja sagedusi kuni 5,8 GHz, kuid praegu ei ole need süsteemid täielikult ühilduvad. Euroopa Standardikomitee (CEN) töö kõrgsageduslainete tehnoloogia alal on pärast tehniliste eelstandardite rakendamist 1977. aastal lõppes jaanuaris 2003 tehniliste standardite väljatöötamisega, mis on koostatud 5,8 GHz kõrgsageduslainet kasutava elektroonilise maksukogumissüsteemi ühildamiseks. Kõnealused eelstandardid ei hõlma siiski kõiki ühenduses kasutatavaid lähitoimeseadmete (Dedicated Short-Range Communications, DSRC) 5,8 GHz süsteeme ja need hõlmavad kahte varianti, mis täielikult ei ühildu. Need põhinevad avatud süsteemide sidumise mudelil (Open Systems Interconnection Model), mille on määratlenud rahvusvaheline standardiorganisatsioon suhtlemiseks arvutisüsteemide vahel.(3) Seadmete tootjad ja infrastruktuuri ettevõtjad on sellele vaatamata nõus arendama ühenduses koostalitlusvõimelisi tooteid olemasoleva lähitoimeseadmete 5,8 GHz süsteemi alusel. Kasutajale kättesaadavaks tehtav seade peab ühilduma vastavalt tehnoloogiliste lahendustega, mida ainsana tohib kasutada pärast 1. jaanuari 2007 kasutusele võetud uutes elektroonilistes maksukogumissüsteemides, nimelt satelliitsidel põhinevas asukoha määramise tehnoloogias ja mobiilside tehnoloogias, mis kasutab GSM-GPRS standardit ja 5,8 GHz kõrgsageduslaine tehnoloogiat.(4) Oluline on, et standardimine tuleb lõpetada nii kiiresti kui võimalik, loomaks tehnilised standardid, mis tagavad 5,8 GHz kõrgsageduslainel ning satelliitsidel põhineva asukoha määramise ja mobiilside tehnoloogial põhinevate elektrooniliste maksukogumissüsteemide tehnilise ühilduvuse, et vältida edaspidi turu killustumist.(5) On vaja hoolitseda elektroonilise maksukogumissüsteemi ulatusliku rakendamise eest liikmes- ja naaberriikides, sest on tekkinud vajadus koostalitlusvõimeliste süsteemide järele, mis vastaksid teede maksustamise põhimõtete edasisele kujundamisele ühenduse tasemel ja tehnika arenguperspektiivile.(6) Elektrooniline maksukogumissüsteem peaks olema koostalitlusvõimeline ja põhinema avatud ja üldistel standarditel, mis kedagi diskrimineerimata on kättesaadavad kõigile süsteemi tarnijatele.(7) Uue elektroonilise maksukogumissüsteemi kasutuselevõtmisel peaks olema võimalik kasutada piisaval arvul seadmeid, et vältida huvitatud ettevõtete vahelist diskrimineerimist.(8) Eelkõige satelliitsidel põhineva asukoha määramise (GNSS) ja mobiilside (GSM/GPRS) uute tehnoloogiate suure paindlikkuse ja mitmekülgsuse tõttu võivad need elektroonilised maksukogumissüsteemid täita maanteede maksustamise uute põhimõtete saavutamise nõuded, mida kavandatakse rakendada ühenduse ja liikmesriikide tasemel. Kõnealused tehnoloogiad võimaldavad arvestada kilomeetreid maantee kategooria kohta vajaduseta teha kulukaid infrastruktuuri investeeringuid. Peale selle võimaldavad need ka uusi turvalisuse ja teabevahetuse lisateenuseid nagu automaatne appikutse liiklusõnnetuse korral koos sõiduki asukoha näitamisega ja teave liiklusolude, liiklusintensiivsuse ja sõidu kestuse kohta reaalajas. Satelliitsidel põhineva asukoha määramise kohta peab ühenduse aastal 2002 alustatud Galileo projekt andma 2008. aastast alates võrreldes praeguste satelliitnavigatsioonisüsteemide abil pakutavate teenustega parema kvaliteediga teabeteenuseid, mis on maanteede telemaatiliseks teenindamiseks optimaalsed. EGNOSe (European Geostationary Navigation Overlay Service) eelsüsteem, mis annab sarnaseid tulemusi, on kasutatav juba 2004. aastal. Need uuenduslikud süsteemid võivad tekitada probleeme, mis on seotud kontrollimise usaldusväärsusega pettuste ennetamisega seoses. Tänu eespool nimetatud arvestatavatele eelistele on satelliitsidel põhineva asukoha määramise ja mobiilside tehnoloogiate kasutamine uue elektroonilise maksukogumissüsteemi kasutuselevõtmisel põhimõtteliselt soovitatav.(9) Erinevate tehnoloogiate levik juba kasutatavates või lähiaastatel kasutusele võetavates elektroonilistes maksukogumissüsteemides (peamiselt 5,8 GHz kõrgsageduslaine tehnoloogia, satelliitsidel põhinev asukoha määramine ja mobiilside) ning liikmes- ja naaberriikide kehtestatud tehniliste ettekirjutuste kasv oma elektrooniliste maksukogumissüsteemide kohta võib saada takistuseks siseturu tõrgeteta toimimisele ja võib kahjustada transpordipoliitika eesmärke. Selline olukord viib ilmselt ühildumatuse kasvule ja kallite elektroonikaseadmete paigaldamisele veoautode juhiruumi ning autojuhid võivad selle tulemusena nende kasutamisel eksida, näiteks maksmist tahtmatult vältides. Tehnoloogia selline levik on kasutajatele ja tootjatele vastuvõetamatu nii kulude, ohutuse kui ka õiguslikel põhjustel(10) Siseturu toimimist takistavad kunstlikud tõkked tuleks eemaldada, lubades seejuures liikmesriikidel ja ühendusel rakendada kõikidele sõidukitüüpidele kohalikul, siseriiklikul ja rahvusvahelisel tasandil teede maksustamise erinevaid põhimõtteid. Sõidukitesse paigaldatud seadmestik peaks võimaldama selliseid teede maksustamise põhimõtteid, mis vastavad kõikide liikmesriikide kodanike mittediskrimineerimise põhimõtetele. Seetõttu on vaja tagada nii kiiresti kui võimalik ühenduse tasemel elektroonilise maksukogumissüsteemi koostalitlusvõime.(11) Autojuhid ootavad õigustatult maanteede infrastruktuuri paremat teenindustaset, eelkõige ohutuse alal, samuti ummikute olulist vähenemist maksupunktides, eriti tipptundidel ja teedevõrgu mõnedes ülekoormatud kohtades. Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse määratlemisel peab sellega arvestama. Peale selle tuleks sätestada, et ettenähtud tehnoloogiaid ja komponente saaks nii palju kui tehniliselt võimalik kombineerida sõiduki teiste komponentidega, eriti elektroonilise sõidumeeriku ja appikutseseadmetega. Edaspidi ei tuleks välistada intermodaalseid süsteeme.(12) Muude tulevikus rakendatavate lisaseadiste juurdepääsuvõimalus lisaks maksukogumisele tuleks tagada vastava seadme paigaldamisega.(13) Euroopa elektrooniline maksukogumisteenus peaks ette nägema koostalitlusvõime tehnilisel, lepingulisel ja menetluse tasemel ning hõlmama järgmist:a) eraldi lepingut kooskõlas lepingueeskirjadega kliendi ja ettevõtja vahel, mis lubab kõikidel ettevõtjatel ja/või teenusepakkujatel osutada teenust, mis annab juurdepääsu kogu võrgule;b) tehniliste standardite ja nõuete kogumit, mis lubab tööstusel hankida vajalikku sisseseadet teenuse osutamiseks.(14) Lepinguline koostalitlusvõime annab mõnedele maanteekasutajatele olulise lihtsustamisvõimaluse ja märkimisväärse halduskulude säästu maanteekasutajatele kommertseesmärgil.(15) Elektroonilised maksukogumissüsteemid aitavad oluliselt vähendada liiklusõnnetuste riski, suurendades sellega maanteede ohutust, ning vähendavad sularahatehingute arvu ja ummikuid maksupunktides, eriti tipptundidel. Need vähendavad samuti sõidukite ootamise, taaskäivitamisega ja ummikutega seotud negatiivset keskkonnamõju, samuti uute maksuväravate ehitamise või olemasolevate maksukohtade laiendamisega seotud keskkonnamõju.(16) Euroopa transpordipoliitika valge raamat aastani 2010 sisaldab maanteeliikluse ohutuse ja sujuvuse eesmärke. Koostalitlusvõimelised programmeeritavad transporditeenused ja -süsteemid on nende eesmärkide saavutamise võtmesõna.(17) Elektroonilise maksukogumissüsteemi rajamine on seotud isikuandmete töötlemisega. Selliseid andmeid peab töötlema vastavuses ühenduse seadustega, nagu on sätestatud muu hulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta määruses 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta seoses isikuandmete töötlemisega ja selliste andmete vaba liikumisega [5] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivis 2002/58/EÜ, mis käsitleb isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris. [6] Isikuandmete kaitse õigus on esitatud selgesõnaliselt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 8.(18) Maksude automaatne debiteerimine pangaarvetele või krediit/deebetkaardi arvetele ühenduse mis tahes maksekohas või kaugemal, on seotud tingimustega ühenduse mittediskrimineerivate teenustasudega makseruumi täielikuks toimimiseks.(19) Liikmesriikides paigaldatavad elektroonilised maksukogumissüsteemid peavad vastama järgmistele põhimõttelistele kriteeriumidele: süsteem peaks olema võimeline tulevikus üle võtma tehnika ja süsteemi täiustamise ja arenguga seotud muudatusi ilma, et vanemate mudelite ja meetodite asendamiseks peaks tegema olulisi kulutusi. Kommerts- ja erateede kasutajate kulutused süsteemi kasutuselevõtul peaksid olema tähtsusetud, võrreldes maanteede kasutajate ja kogu ühenduse kasuga ja selle rakendamine mis tahes liikmesriigis peaks olema mittediskrimineeriv maanteede omamaiste kasutajate ja teistest liikmesriikidest pärit maanteede kasutajate suhtes.(20) Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, eriti elektroonilise maksukogumissüsteemi koostalitlusvõimet siseturul ja Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse rakendamist, mis hõlmab ühenduse kogu teedevõrku, kus maksu kogutakse, ei ole võimalik liikmesriikides piisaval tasemel saavutada ja seetõttu on Euroopa ulatuses paremini saavutatav ühenduse tasemel, võib ühendus tegutseda kooskõlas EÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.(21) Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse loomisel tuleks ette näha huvitatud poolte (nagu maksukogumisteenuse ettevõtjad, infrastruktuuri ettevõtjad, elektroonika- ja autotööstus ning kasutajad) kaasamine komisjoni konsultatsioonidesse tehniliste ja lepinguliste aspektide üle. Võimalusel peaks komisjon konsulteerima valitsusväliste organisatsioonidega, mis tegutsevad eraelu puutumatuse kaitse, maanteede ohutuse ja keskkonnakaitse alal.(22) Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse loomiseks on esiteks vaja luua juhised, mis on kehtestatud käesoleva direktiiviga asutatava elektroonilise maksukogumise komitee poolt.(23) See direktiiv ei mõjuta liikmesriikide vabadust reeglite kehtestamiseks, mis hõlmavad maanteede infrastruktuuri tasude ja maksustamise küsimusi.(24) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused, [7]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Eesmärk ja kohaldamisala1. Käesoleva direktiiviga sätestatakse tingimused, mis on vajalikud ühenduses maanteemaksude elektroonilise kogumissüsteemi koostalitlusvõime tagamiseks. See hõlmab igat liiki maanteetasude elektroonilist kogumist kogu ühenduse teedevõrgu ulatuses: linnades ja linnade vahel, kiirteedel, pea- ja kõrvalteedel ning erinevate ehitiste juures nagu tunnelites, sildadel ja parvlaevadel.2. Käesolevat direktiivi ei kohaldata:a) maanteemaksu kogumissüsteemide suhtes, millel ei ole elektroonilisi vahendeid maksu kogumiseks;b) maanteemaksu kogumise elektroonilise süsteemi suhtes, mis ei vaja sõidukile seadmestiku paigaldamist;c) väikeste, kohalike maanteede maksukogumissüsteemide suhtes, mille kulud võrreldes tuluga oleksid käesoleva direktiivi nõuetega vastavuses olles ebaproportsionaalselt suured.3. Lõikes 1 esitatud eesmärgi saavutamiseks luuakse Euroopa elektrooniline maksukogumisteenus. Käesolev teenus, mis täiendab liikmesriikide omamaiseid elektroonilisi maksukogumisteenuseid, tagab elektroonilise maksukogumissüsteemi kasutajatele liikmesriikides juba rajatud süsteemi ja käesoleva direktiivi raames rajatavate süsteemide koostalitlusvõime kogu ühenduse ulatuses.Artikkel 2Tehnoloogilised lahendused1. Kõikides uutes elektrooniliste maksukogumissüsteemides, mis võetakse kasutusele maksutehingute teostamiseks elektrooniliselt 1. jaanuaril 2007 või pärast seda, tuleb kasutada ühte või enamat järgmistest tehnoloogiatest:a) satelliitsidel põhinev asukoha määramine;b) mobiilside, kasutades GSM-GPRS standardit (viide GSM TS 03.60/23 060);c) 5,8 GHz kõrgsageduslaine tehnoloogia.2. Euroopa elektrooniline maksukogumisteenus võetakse kasutusele vastavalt artikli 3 lõikele 1. Ettevõtjad peavad huvitatud kasutajatele kättesaadavaks tegema sõiduki seadmestiku, mis on sobiv kasutamiseks kõikides maksukogumise elektroonilise süsteemiga liikmesriikides, kasutades lõikes 1 sätestatud tehnoloogilisi lahendusi, mis on sobivad kasutamiseks kõikide sõidukite korral vastavalt artikli 3 lõikes 4 sätestatud ajakavale. Kõnealune seade peab olema vähemalt koostalitlusvõimeline ja seda peab saama ühendada kõikide liikmesriikides kasutatavate süsteemidega, milles kasutatakse ühte või enamat lõikes 1 nimetatud tehnoloogiat. Täpsema korra selles suhtes määrab artikli 5 lõikes 1 sätestatud komitee, kaasa arvatud kord sõiduki seadmestiku kättesaadavuse kohta huvitatud kasutajate nõudluse rahuldamiseks.3. On soovitatav, et pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist käivitatavates uutes maksukogumise elektroonilistes süsteemides kasutatakse lõikes 1 nimetatud satelliitsidel põhinevaid asukoha määramise ja mobiilside tehnoloogiaid. Komisjon koostab koostöös artikli 5 lõikes 1 nimetatud komiteega 31. detsembriks 2009 ettekande muid tehnoloogiaid kasutavate süsteemide võimaliku ülemineku kohta satelliitsidel põhinevatele asukoha määramise ja mobiilside süsteemidele. See ettekanne sisaldab iga lõikes 1 sätestatud tehnoloogia kasutamise analüüsi, samuti kulude-tulude analüüsi. Kui see on asjakohane, lisab komisjon ettekandele ettepaneku Euroopa Parlamendile ja nõukogule ülemineku strateegia kohta.4. Piiramata lõike 1 kohaldamist, võib sõiduki seadmestik olla sobiv muudes tehnoloogiates kasutamiseks tingimusel, et see ei tekita kasutajatele lisakoormust ega nendevahelist diskrimineerimist. Kui on asjakohane, võib sõiduki seadmestik olla ühendatud sõiduki elektroonilise sõidumeerikuga.5. Kui liikmesriikidel on maksukogumissüsteemid, siis võtavad nad vajalikud meetmed elektrooniliste maksukogumissüsteemide kasutamise laiendamiseks. Nad püüavad tagada, et hiljemalt alates 1. jaanuarist 2007 saab vähemalt 50 % liiklusvoost kasutada elektroonilist maksukogumissüsteemi. Arvestades ohutust, võib elektrooniliseks maksukogumiseks kasutatavaid sõiduridu kasutada maksukogumiseks muude vahenditega.6. Olemasolevate maksutehnoloogiate koostalitluse saavutamine seoses Euroopa elektroonilise maksukogumisteenusega peab tagama nende tehnoloogiate ja nende juurde kuuluvate seadmete täieliku kokkusobivuse lõikes 1 sätestatud tehnoloogiatega.7. Liikmesriigid peavad tagama, et Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse toimimiseks vajalikud isikuandmed töödeldakse vastavalt ühenduse eeskirjadele, mis kaitsevad üksikisikute vabadust ja põhiõigusi, sealhulgas nende eraelu puutumatust, ning et eriti vastaks isikuandmete töötlemine direktiivide 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ sätetele.Artikkel 3Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse loomine1. Luuakse Euroopa elektrooniline maksukogumisteenus, mis hõlmab ühenduse kogu teedevõrku, kus kogutakse elektrooniliselt maanteemaksu või teede kasutusmaksu. Kõnealune elektrooniline maksukogumisteenus määratletakse lepinguliste eeskirjadega, mis võimaldavad kõikidel ettevõtjatel ja/või teenusepakkujatel teenust osutada, samuti pakkuda teenust rea tehniliste standardite ja nõuete ning ühtse liitumislepingu alusel kliendi ja ettevõtja ja/või teenusepakkuja vahel. Kõnealune leping annab teenusele juurdepääsu kogu võrgu ulatuses ning liitumine ettevõtja ja/või teenusepakkujaga on kättesaadav võrgu mis tahes osas.2. Euroopa elektrooniline maksukogumisteenus peab olema sõltumatu alusotsustest, mille liikmesriigid on vastu võtnud eri tüüpi sõidukitelt maksude kogumise, maksude taseme ja selliste maksude kogumise eesmärgi kohta. See käsitleb ainult maksude või tasude kogumise meetodit. Teenus peab võimaldama lepingute lõpetamist sõltumata sõiduki registreerimiskohast, lepingupoolte rahvusest ning tsoonist või kohast teedevõrgus, kus maks sisse nõutakse.3. Süsteem võimaldab arendada intermodaalsust, tekitamata ebasoodsaid olukordi muudele transpordiliikidele.4. Kui liikmesriikidel on omamaised maksukogumise elektroonilised süsteemid, siis nad tagavad, et ettevõtjad ja/või teenusepakkujad pakuksid nende klientidele Euroopa elektroonilist maksukogumisteenust vastavalt järgmisele ajakavale:a) kõikidele sõidukitele üle 3,5 tonni ja kõikidele sõidukitele, milles võib olla enam kui üheksa reisijat (juht + 8), hiljemalt 3 aastat pärast otsuse vastuvõtmist Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse kohta, nagu on sätestatud artikli 4 lõikes 4;b) kõigi teiste sõidukite korral hiljemalt viis aastat pärast otsuse vastuvõtmist Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse kohta, nagu on sätestatud artikli 4 lõikes 4.Artikkel 4Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse tunnusjooned1. Euroopa maksukogumisteenus põhineb käesoleva direktiivi lisas loetletud komponentidel.2. Kus asjakohane, võib seda lisa tehnilistel põhjustel muuta vastavalt artikli 5 lõikes 2 sätestatud menetlusele.3. Euroopa elektrooniline maksukogumisteenus peab rakendama artiklis 2 sätestatud tehnoloogilisi lahendusi, kasutades tehnilisi andmeid, mis peavad olema avalikult kättesaadavad.4. Euroopa elektroonilist maksukogumisteenust käsitlevad otsused peab komisjon langetama 1. juuliks 2006 vastavalt artikli 5 lõikes 2 viidatud menetlusele. Need otsused tehakse ainult siis, kui kõik tingimused, mis on asjakohase analüüsi alusel hinnatud, võimaldavad koostalitlust igas mõttes, sealhulgas tehnilises, õiguslikus ja kaubanduslikus mõttes.5. Kui lõikes 4 sätestatud otsused ei ole tehtud 1. juuliks 2006, peab komisjon vastavalt artikli 5 lõikes 2 sätestatud menetlusele kehtestama uue tähtaja, mille jooksul tuleb otsused langetada.6. Tehnilisi otsuseid, mis puudutavad Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse ellurakendamist, peab komisjon järgima vastavalt artikli 5 lõikes 2 sätestatud menetlusele.7. Komisjon palub vastavaid standardiseerimisorganisatsioone, eriti Euroopa Standardikomiteed (CEN) vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiiviga 98/34/EÜ sätestatud menetlusele, millega nähakse ette tehniliste standardite ja eeskirjade teabeedastamise meetod, [8] teha kõik vajalik elektroonilise maksukogumissüsteemi suhtes kohaldatavate standardite vastuvõtmiseks vastavalt artikli 2 lõikes 1 loetletud tehnoloogiatele.8. Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse seadmed peavad vastama Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiivile 1999/5/EÜ raadiosideseadmete ja telekommunikatsiooni lõppseadmete ning nende nõuetelevastavuse vastastikuse tunnustamise kohta [9] ning nõukogu 3. mai 1989. aasta direktiivile 89/336/EMÜ liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, mis on seotud elektromagnetilise ühilduvusega. [10]Artikkel 5Komiteemenetlus1. Komisjoni abistab elektrooniliste maksukogumissüsteemide komitee (edaspidi "komitee").2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 kohaseks tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.3. Komitee võtab vastu oma töökorra.Artikkel 6RakendamineLiikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid enne 20. novembrit 2005. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 7JõustumineKäesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamise päeva Euroopa Liidu Teatajas.Artikkel 8AdressaadidKäesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Strasbourg, 29. aprill 2004Euroopa Parlamendi nimeleesistujaP. CoxNõukogu nimeleesistujaM. McDowell[1] ELT C 32, 5.2.2004, lk 36.[2] ELT C 73, 23.3.2004, lk 54.[3] Euroopa Parlamendi 18. detsembri 2003. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 22. märtsi 2004. aasta ühisseisukoht (ELT C 95 E, 20.4.2004, lk 53) ja Euroopa Parlamendi 20. aprilli 2004. aasta seisukoht.[4] EÜT C 194, 25.6.1997, lk 5.[5] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).[6] EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.[7] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[8] EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.[9] EÜT L 91, 7.4.1999, lk 10. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.[10] EÜT L 139, 23.5.1989, lk 19. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 93/68/EMÜ (EÜT L 220, 30.8.1993, lk 1).--------------------------------------------------LISAKomponendid, mis on vajalikud Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse määratlemiseks ja kasutamiseksKäesoleva direktiivi alusel loodava Euroopa elektroonilise maksukogumisteenuse määratlemiseks ja kasutamiseks on allpool loetletud komponendid olulised. Seejuures tehakse vahet tehniliste, menetlusega seotud ja õiguslike aspektide vahel.Tehnilised aspektid:a) teenuse rakendamiskord: teenusega liitumine, kasutamisjuhendid, sõiduki seadmestiku häälestamine ja paigaldamine sõidukitesse, tehingute töötlemine maksupunktides ja püsimaksude korral, menetlused tehinguandmete taastamiseks seadmete rikke või tõrgete korral, kontrollisüsteemid, arvete esitamine ja maksusumma kogumine, müügijärgne teenindus, kliendi nõustamine, klientidele pakutava teenuse määratlus. Kui hakatakse kasutama sellist töökorda, tuleb arvesse võtta olemasolevat korda liikmesriikides;b) teenuse funktsionaalsed erisused: sõiduki seadmestiku ja väljaspool sõidukit asuva seadmestiku funktsioonide iseloomustus;c) väljaspool sõidukit ja sõidukis paikneva teenuseks vajaliku seadmestiku tehnilised andmed ja standardid, sertifitseerimismenetlus ja järgitavad piirangud;d) asjaomaste standardiseerimisasutuste töö alustamine ja jätkamine ning kasutatavate standardite ja eelstandardite mis tahes tehnilised täiendused koostalitluse tagamiseks;e) sõiduki seadmestiku paigaldamise spetsifikatsioon;f) tehingute mudelid: tehingu algoritmide täpne määratlus iga erinevat tüüpi maksu jaoks (kindlad maksupunktid või püsimaksustamine) ja andmevahetuse määratlemine sõiduki seadmestiku ja väljaspool sõidukit asuva seadmestiku vahel, samuti nende andmete esitusviis;g) sõiduki seadmestiku kättesaadavuse kord kõikide huvitatud kasutajate nõudluse rahuldamiseks;Protseduuriküsimused:h) meetodid seadmete tehniliste näitajate kontrollimiseks sõidukis ja väljaspool sõidukit ning seadme paigaldamise viisi kontrollimine sõidukis;i) sõidukite klassifitseerimise parameetrid: ühenduses kehtiv nimekiri koos tehniliste andmetega, millest iga liikmesriik valib välja need andmed, mida ta soovib kasutada oma maksustamispoliitikas. Tehnilisteks andmeteks on sõiduki füüsikalisi omadusi, mootorit ja keskkonda iseloomustavad suurused. Sõidukiklasside sisseseadmine, mille aluseks on nimetatud parameetrid, on liikmesriikide küsimus;j) menetluste rakendamine erijuhtude korral, nagu mis tahes töötõrked. See viitab eriti juhtudele, kui maanteemaksu ettevõtja ja klient on pärit erinevatest riikidest;Õiguslikud aspektid:k) valitud tehniliste lahenduste valideerimine, arvestades ühenduse eeskirju, mis kaitsevad üksikisikute vabadusi ja põhiõigusi, sealhulgas nende eraelu puutumatust. Eriti tuleb tagada vastavus direktiividega 95/46/EÜ ja 2002/58EÜ;l) mittediskrimineerivate ühiseeskirjade ja miinimumnõuete kehtestamine, millega ettevõtjad teenust osutades arvestaksid;m) maanteemaksu elektroonilise kogumise jõustamiseeskirjade harmoneerimisvõimaluse hindamine;n) vastastikuse mõistmise memorandum maanteemaksu ettevõtjate vahel, sealhulgas vastuolude lahendamise menetlused, mis võimaldab rakendada Euroopa elektroonilist maksukogumisteenust.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2006/8/EÜ,  23. jaanuar 2006 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/45/EÜ (ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) II, III ja V lisa nende kohandamiseks tehnika arenguga   (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               24.1.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 19/12

         KOMISJONI DIREKTIIV 2006/8/EÜ,
   23. jaanuar 2006,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/45/EÜ (ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) II, III ja V lisa nende kohandamiseks tehnika arenguga
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. mai 1999. aasta direktiivi 1999/45/EÜ ohtlike preparaatide klassifitseerimist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta (1) ja eriti selle artikli 20 esimest lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Preparaate, mis sisaldavad rohkem kui üht ainet, mis nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiivi 67/548/EMÜ (ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigusnormide ühtlustamise kohta) (2) I lisas on klassifitseeritud kantserogeenseks, mutageenseks ja/või reproduktiivtoksiliseks, tuleb praegu märgistada riskilausetega, millega tähistatakse klassifitseerimist nii 1. või 2. kategooria alla kui ka 3. kategooria alla. Kahe riskilausega edastatav sõnum on aga vastuoluline. Seepärast tuleb preparaate klassifitseerida ja märgistada kõrgema kategooria järgi.

               (2)

               Veekeskkonnale väga mürgiste ainete (klassifikatsiooniga N) puhul, millele on määratud riskilaused R50 või R50/53, rakendatakse praegu kontsentratsiooni piirmäärasid, mis on esitatud direktiivi 67/548/EMÜ I lisas loetletud ainete jaoks, et vältida ohu alahindamist. Kõnealuse meetme tulemusel käsitletakse direktiivi 67/548/EMÜ I lisas loetletud aineid sisaldavaid preparaate, mille puhul rakendatakse kontsentratsiooni piirmäärasid, teisiti kui preparaate, mis sisaldavad I lisasse veel kandmata aineid, mida esialgu klassifitseeritakse ja märgistatakse direktiivi 67/548/EMÜ artikli 6 kohaselt, kuid millele kontsentratsiooni piirmäärasid ei kohaldata. Seepärast on oluline tagada, et kontsentratsiooni piirmäära rakendataks ühtmoodi kõigile preparaatidele, mis sisaldavad veekeskkonnale väga mürgiseid aineid.

               (3)

               Komisjon võttis 6. augustil 2001. aastal vastu direktiivi 2001/59/EÜ (3), millega direktiivi 67/548/EMÜ kohandatakse tehnika arenguga. Direktiiviga 2001/59/EÜ muudeti direktiivi 67/548/EMÜ VI lisas esitatud kriteeriume osoonikihti kahandavate ainete klassifitseerimiseks ja märgistamiseks. Muudetud III lisa näeb nüüd üksnes ette sümboli N määramise lisaks riskilausele R59.

               (4)

               Direktiivi 1999/45/EÜ V lisas pakendamis- ja märgistamisnõuete kirjeldamisel kasutatud terminid on tekitanud probleeme oma järjekindluse puudumisega. Seepärast on asjakohane muuta direktiivi 1999/45/EÜ V lisa sõnastust täpsemaks.

               (5)

               Direktiivi 1999/45/EÜ II, III ja V lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta.

               (6)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 1999/45/EÜ artikli 20 alusel moodustatud ohtlike ainete ja preparaatide kaubanduses tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arenguga kohandamise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 1999/45/EÜ II, III ja V lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. märtsiks 2007. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 23. jaanuar 2006

            Komisjoni nimel

            asepresident

         Günter VERHEUGEN

      (1)  EÜT L 200, 30.7.1999, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud nõukogu direktiiviga 2004/66/EÜ (ELT L 168, 1.5.2004, lk 35).

      (2)  EÜT 196, 16.8.1967, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/73/EÜ (ELT L 152, 30.4.2004, lk 1).

      (3)  EÜT L 225, 21.8.2001, lk 1.

      LISA
      Direktiivi 1999/45/EÜ muudetakse järgmiselt:

                  1.

                  II lisa muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              Tabel VI asendatakse järgmise tabeliga:
                              “Tabel VI

                                          Aine klassifikatsioon

                                          Preparaadi klassifikatsioon

                                          1. ja 2. kategooria

                                          3. kategooria

                                          1. või 2. kategooria kantserogeensed ained riskilausega R45 või R49

                                          kontsentratsioon ≥ 0,1 %:
                                          kantserogeense toimega
                                          R45, teatud juhtudel on kohustuslik R49

                                          3. kategooria kantserogeensed ained riskilausega R40

                                          kontsentratsioon ≥ 1 %:
                                          kantserogeense
                                          toimega, R40 on kohustuslik (kui ei ole määratud veel R45
                                              (1))

                                          1. või 2. kategooria mutageensed ained riskilausega R46

                                          kontsentratsioon ≥ 0,1 %:
                                          mutageense toimega
                                          R46 on kohustuslik

                                          3. kategooria mutageensed ained riskilausega R68

                                          kontsentratsioon ≥ 1 %:
                                          mutageense toimega
                                          R68 on kohustuslik (kui ei ole määratud veel R46)

                                          1. või 2. kategooriasse kuuluvad reproduktiivtoksilised ained riskilausega R60 (viljakus)

                                          kontsentratsioon ≥ 0,5 %:
                                          reproduktiivtoksilise toimega (viljakus),
                                          riskilause R60 on kohustuslik

                                          3. kategooriasse kuuluvad reproduktiivtoksilised ained riskilausega R62 (viljakus)

                                          kontsentratsioon ≥ 5 %:
                                          reproduktiivtoksilised ained (viljakus),
                                          riskilause R62 on kohustuslik (kui ei ole määratud veel R60)

                                          1. või 2. kategooriasse kuuluvad reproduktiivtoksilised ained riskilausega R61 (areng)

                                          kontsentratsioon ≥ 0,5 %:
                                          reproduktiivtoksilise toimega (areng),
                                          riskilause R61 on kohustuslik

                                          3. kategooriasse kuuluvad reproduktiivtoksilised ained riskilausega R63 (areng)

                                          kontsentratsioon ≥ 5 %:
                                          reproduktiivtoksilised ained (areng),
                                          riskilause R63 on kohustuslik (kui ei ole määratud veel R61)

                              b)

                              Tabel VI A asendatakse järgmise tabeliga:
                              “Tabel VI A

                                          Aine klassifikatsioon

                                          Preparaadi klassifikatsioon

                                          1. ja 2. kategooria

                                          3. kategooria

                                          1. või 2. kategooria kantserogeensed ained riskilausega R45 või R49

                                          kontsentratsioon ≥ 0,1 %:
                                          kantserogeense toimega
                                          teatud juhtudel on kohustuslik R49

                                          3. kategooria kantserogeensed ained riskilausega R40

                                          kontsentratsioon ≥ 1 %:
                                          kantserogeense toimega
                                          R40 on kohustuslik (kui ei ole määratud veel R45
                                              (2))

                                          1. või 2. kategooria mutageensed ained riskilausega R46

                                          kontsentratsioon ≥ 0,1 %:
                                          mutageense toimega,
                                          R46 on kohustuslik

                                          3. kategooria mutageensed ained riskilausega R68

                                          kontsentratsioon ≥ 1 %:
                                          mutageense toimega
                                          R68 on kohustuslik (kui ei ole määratud veel R46)

                                          1. või 2. kategooriasse kuuluvad reproduktiivtoksilised ained riskilausega R60 (viljakus)

                                          kontsentratsioon ≥ 0,2 %:
                                          reproduktiivtoksilised ained (viljakus),
                                          riskilause R60 on kohustuslik

                                          3. kategooriasse kuuluvad reproduktiivtoksilised ained riskilausega R62 (viljakus)

                                          kontsentratsioon ≥ 1 %:
                                          reproduktiivtoksilised ained (viljakus),
                                          riskilause R62 on kohustuslik (kui ei ole määratud veel R60)

                                          1. või 2. kategooriasse kuuluvad reproduktiivtoksilised ained riskilausega R61 (areng)

                                          kontsentratsioon ≥ 0,2 %:
                                          reproduktiivtoksilised ained (areng),
                                          riskilause R61 on kohustuslik

                                          3. kategooriasse kuuluvad reproduktiivtoksilised ained riskilausega R63 (areng)

                                          kontsentratsioon ≥ 1 %:
                                          reproduktiivtoksilised ained (areng),
                                          riskilause R63 on kohustuslik (kui ei ole määratud veel R61)

                  2.

                  III lisa muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              A osa b jao 1. alajao punkt 2 jäetakse välja;

                              b)

                              B osas asendatakse tabel 1 järgmiste tabelitega:
                              “Tabel 1a
                              Veekeskkonna ägedat mürgistust põhjustav ja pikaajaline kahjustav toime

                                          Preparaadi klassifikatsioon

                                          Aine klassifikatsioon

                                          N, R50–53

                                          N, R51–53

                                          R52–53

                                          N, R50–53

                                          vt tabel 1b

                                          vt tabel 1b

                                          vt tabel 1b

                                          N, R51–53

                                          Cn ≥ 25 %

                                          2,5 % ≤ Cn < 25 %

                                          R52–53

                                          Cn ≥ 25 %

                                    Preparaatidele, mis sisaldavat ainet klassifikatsiooniga N, R50–53, kohaldatakse tabelis 1b esitatud kontsentratsiooni piirmäärasid ja sealt tulenevat klassifikatsiooni.
                              Tabel 1b
                              Veekeskkonnale väga mürgiste ainete veekeskkonna ägedat mürgistust põhjustav ja pikaajaline kahjustav toime

                                          LC50 või EC50 väärtus (“L(E)C50”) aine jaoks klassifikatsiooniga N, R50–53, (mg/l)

                                          Preparaadi klassifikatsioon

                                          N, R50–53

                                          N, R51–53

                                          R52–53

                                          0,1 < L(E)C50 ≤ 1

                                          Cn ≥ 25 %

                                          2,5 % ≤ Cn < 25 %

                                          0,25 % ≤ Cn < 2,5 %

                                          0,01 < L(E)C50 ≤ 0,1

                                          Cn ≥ 2,5 %

                                          0,25 % ≤ Cn < 2,5 %

                                          0,025 % ≤ Cn < 0,25 %

                                          0,001 < L(E)C50 ≤ 0,01

                                          Cn ≥ 0,25 %

                                          0,025 % ≤ Cn < 0,25 %

                                          0,0025 % ≤ Cn < 0,025 %

                                          0,0001 < L(E)C50 ≤ 0,001

                                          Cn ≥ 0,025 %

                                          0,0025 % ≤ Cn < 0,025 %

                                          0,00025 % ≤ Cn < 0,0025 %

                                          0,00001 < L(E)C50 ≤ 0,0001

                                          Cn ≥ 0,0025 %

                                          0,00025 % ≤ Cn < 0,0025 %

                                          0,000025 % ≤ Cn < 0,00025 %

                                          Preparaatide jaoks, mis sisaldavad aineid madalama LC50 või EC50 väärtusega kui 0,00001 mg/l, arvutatakse vastavad kontsentratsiooni piirmäärad samal viisil (kordaja 10 astmete vahemikes).”

                              c)

                              B osas asendatakse tabel 2 järgmise tabeliga:
                              “Tabel 2
                              Veekeskkonna ägedat mürgistust põhjustav toime

                                          LC50 või EC50 value (“L(E)C50”) aine jaoks klassifikatsiooniga kas N, R50 või N, R50–53, (mg/l)

                                          Preparaadi klassifikatsioon N, R50

                                          0,1 < L(E)C50 ≤ 1

                                          Cn ≥ 25 %

                                          0,01 < L(E)C50 ≤ 0,1

                                          Cn ≥ 2,5 %

                                          0,001 < L(E)C50 ≤ 0,01

                                          Cn ≥ 0,25 %

                                          0,0001 < L(E)C50 ≤ 0,001

                                          Cn ≥ 0,025 %

                                          0,00001 < L(E)C50 ≤ 0,0001

                                          Cn ≥ 0,0025 %

                                          Preparaatide jaoks, mis sisaldavad aineid madalama LC50 või EC50 väärtusega kui 0,00001 mg/l, arvutatakse vastavad kontsentratsiooni piirmäärad samal viisil (kordaja 10 astmete vahemikes).”

                              d)

                              B osas asendatakse II jao tabel 5 järgmise tabeliga:
                              “Tabel 5
                              Ohtlik osoonikihile

                                          Aine klassifikatsioon

                                          Preparaadi klassifikatsioon N, R59

                                          N ja R59

                                          Cn ≥ 0,1 %”

                  3.

                  V lisa asendatakse järgmisega:

                     “V LISA
                     TEATAVATE PREPARAATIDE MÄRGISTAMISE ERISÄTTED
                     A.   Preparaadid, mis on artiklite 5, 6 ja 7 kohaselt klassifitseeritud ohtlikeks
                     1.   Vabalt müüdavad preparaadid

                                 1.1.

                                 Selliseid preparaate sisaldava pakendi etiketile tuleb lisaks konkreetsele ohutusteabele märkida asjakohased ohutuslaused S1, S2, S45 või S46 vastavalt direktiivi 67/548/EMÜ VI lisas sätestatud kriteeriumidele.

                                 1.2.

                                 Kui sellised preparaadid on klassifitseeritud väga mürgisteks (T+), mürgisteks (T) või sööbivateks (C) ning kui sellist teavet ei ole tehniliselt võimalik pakendile märkida, tuleb kõnealuseid preparaate sisaldavatele pakenditele lisada täpne ja üheselt arusaadav kasutamisjuhend, vajaduse korral koos juhendiga tühja pakendi hävitamiseks.

                           2.   Pihustatavad preparaadid
                     Selliseid preparaate sisaldava pakendi etiketile on kohustuslik märkida ohutuslause S23 ning laused S38 või S51 vastavalt direktiivi 67/548/EMÜ VI lisas sätestatud kriteeriumidele.
                     3.   Preparaadid, mis sisaldavad ainet, millele on määratud riskilause R33, “kumulatiivse toime oht”
                     Kui preparaat sisaldab kas või üht riskilausega R33 tähistatud ainet, mille kontsentratsioon preparaadis on 1 % või enam, tuleb preparaadi etiketil esitada vastavalt direktiivi 67/548/EMÜ III lisale sõnastatud riskilause R33, välja arvatud juhud, kui direktiivi 67/548/EMÜ I lisas on sätestatud teistsugused piirmäärad.
                     4.   Preparaadid, mis sisaldavad ainet, millele on määratud riskilause R64, “võib olla ohtlik imikutele rinnapiima kaudu”
                     Kui preparaat sisaldab kas või üht riskilausega R64 tähistatud ainet, mille kontsentratsioon preparaadis on 1 % või enam, tuleb preparaadi etiketil esitada vastavalt direktiivi 67/548/EMÜ III lisale sõnastatud riskilause R64, välja arvatud juhud, kui direktiivi 67/548/EMÜ I lisas on sätestatud teistsugused piirmäärad.
                     B.   Preparaadid, olenemata nende klassifikatsioonist artiklite 5, 6 ja 7 järgi
                     1.   Pliid sisaldavad preparaadid
                     1.1.   Värvid ja lakid
                     Selliste värvide ja lakkide pakendi etiketile, mille ISO standardi 6503/1984 kohaselt määratud plii kontsentratsioon on suurem kui 0,15 % (väljendatud metalli massina) preparaadi kogumassist, peab olema märgitud järgmine tekst:
                     “Sisaldab pliid. Mitte kasutada pindadel, mida võivad imeda või närida lapsed”.
                     Vähem kui 125 ml sisaldavatele pakenditele võib märkida järgmise teksti:
                     “Ettevaatust! Sisaldab pliid”.
                     2.   Tsüanoakrülaate sisaldavad preparaadid
                     2.1.   Liimid
                     Tsüanoakrülaatidel põhinevate liimide esmapakendile tuleb märkida järgmine tekst:

                                 “Tsüanoakrülaat
                                 Ohtlik
                                 Kleebib hetke jooksul naha ja silmad kinni
                                 Hoida lastele kättesaamatus kohas”.

                           Pakendile peab olema lisatud asjakohane ohutusteave.
                     3.   Isotsüanaate sisaldavad preparaadid
                     Isotsüanaate (monomeeridena, oligomeeridena, eelpolümeeridena jne või nende segudena) sisaldavate preparaatide pakendi etiketile peab olema märgitud järgmine tekst:

                                 “Sisaldab isotsüanaate.
                                 Vaata tootja antud teavet”.

                           4.   Preparaadid, mis sisaldavad epoksüühendeid keskmise molekulmassiga kuni 700
                     Selliste preparaatide pakendi etiketile, mis sisaldavad epoksüühendeid keskmise molekulmassiga kuni 700, peab olema märgitud järgmine tekst:

                                 “Sisaldab epoksüühendeid.
                                 Vaata tootja antud teavet”.

                           5.   Vabalt müüdavad aktiivkloori sisaldavad preparaadid
                     Selliste preparaatide pakendile, mis sisaldavad aktiivkloori rohkem kui 1 %, peab olema märgitud järgmine tekst:
                     “Ettevaatust! Mitte kasutada koos teiste toodetega! Võib eraldada ohtlikke gaase (kloori)”.
                     6.   Kaadmiumi sisaldavad preparaadid (sulamid), mis on ette nähtud pehme- või kõvajoodisega jootmiseks
                     Nimetatud preparaatide pakendi etiketile peab olema trükitud järgmine selgesti loetav ja kustumatu tekst:

                                 “Ettevaatust! Sisaldab kaadmiumi.
                                 Kasutamisel tekivad ohtlikud aurud.
                                 Vaata tootja antud teavet.
                                 Järgi ohutuseeskirju”.

                           7.   Aerosoolpreparaadid
                     Ilma et see piiraks käesoleva direktiivi sätete kohaldamist, kohaldatakse aerosoolpreparaatide suhtes ka direktiivi 75/324/EMÜ (viimati muudetud direktiiviga 94/1/EÜ) lisa punktide 2.2 ja 2.3 kohaseid märgistamissätteid.
                     8.   Preparaadid, mis sisaldavad aineid, mida ei ole veel täielikult katsetatud
                     Kui preparaat sisaldab vähemalt üht ainet, mis vastavalt direktiivi 67/548/EMÜ artikli 13 lõikele 3 kannab märget “Ettevaatust – ainet ei ole veel täielikult katsetatud”, peab preparaadi etiketile olema märgitud tekst “Ettevaatust – preparaat sisaldab ainet, mida ei ole veel täielikult katsetatud”, kui selle aine kontsentratsioon on 1 % või suurem.
                     9.   Preparaadid, mida ei klassifitseerita ülitundlikkust tekitavaks, kuid mis sisaldavad vähemalt üht ülitundlikkust tekitavat ainet
                     Selliste preparaatide pakendile, mis sisaldavad vähemalt üht ülitundlikkust tekitavat ainet vähemalt 0,1 % või vähemalt sellises kontsentratsioonis, mis on kõnealuse aine kohta kindlaks määratud direktiivi 67/548/EMÜ I lisa erimärkuses, peab olema märgitud järgmine tekst:
                     “Sisaldab (ülitundlikkust tekitava aine nimetus). Võib põhjustada allergilist reaktsiooni”.
                     10.   Halogeenitud süsivesinikke sisaldavad vedelad preparaadid
                     Selliste vedelate preparaatide pakendile, millel leekpunkt puudub või see on üle 55 oC ning mis sisaldavad halogeenitud süsivesinikke ja rohkem kui 5 % süttivaid või kergestisüttivaid aineid, peab olema märgitud järgmine tekst:
                     “Võib kasutamisel kergesti süttida!” või “Võib kasutamisel süttida!”.
                     11.   Preparaadid, mis sisaldavad ainet riskilausega R67, “aurud võivad põhjustada uimasust ja peapööritust”
                     Kui preparaat sisaldab üht või mitut ainet riskilausega R67, tuleb see riskilause paigutada preparaadi pakendi etiketile direktiivi 67/548/EMÜ III lisas ettenähtud sõnastuses, kui nende ainete kontsentratsioon preparaadis on vähemalt 15 %, välja arvatud siis, kui

                                 —

                                 preparaadile on juba määratud riskilause R20, R23, R26, R68/20, R39/23 või R39/26,

                                 —

                                 preparaati ei ole pakendis üle 125 ml.

                           12.   Tsement ja tsementi sisaldavad preparaadid
                     Kui tsemendis ja tsementi sisaldavates preparaatides on lahustuva kroom(VI) kontsentratsioon rohkem kui 0,0002 % tsemendi kuivmassi kohta, peab pakendil olema tekst:
                     “Sisaldab kroom(VI). Võib põhjustada allergilist reaktsiooni”,
                     kui preparaat ei ole juba klassifitseeritud ülitundlikkust tekitavaks aineks ja märgistatud riskilausega R43.
                     C.   Preparaadid, mida ei ole klassifitseeritud artiklite 5, 6 ja 7 tähenduses ohtlikeks, kuid mis sisaldavad vähemalt üht ohtlikku ainet
                     1.   Preparaadid, mis ei ole ette nähtud kasutamiseks üldsusele
                     Artikli 14 lõike 2 punkti 1 alapunktis b nimetatud preparaatide pakendi etiketile peab olema trükitud järgmine tekst:
                     “Ohutuskaart esitatakse kutsealases tegevuses kasutajale tema nõudmisel”.”

         (1)  Juhtudel, kus preparaadile määratakse riskilaused R49 ja R40, jäetakse alles mõlemad, kuna R40 ei erista kokkupuuteviise, samas kui R49 käsitleb ainult sissehingamist.”

         (2)  Juhtudel, kus preparaadile määratakse riskilaused R49 ja R40, jäetakse alles mõlemad, kuna R40 ei erista kokkupuuteviise, samas kui R49 käsitleb ainult sissehingamist.”