title: Nõukogu direktiiv, 29. juuli 1991, juhilubade kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31991L0439

Euroopa Liidu Teataja L 237 , 24/08/1991 Lk 0001 - 0024 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 7 Köide 4 Lk 0022  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 7 Köide 4 Lk 0022

		Nõukogu direktiiv,29. juuli 1991,juhilubade kohta(91/439/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 75,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:ühise transpordipoliitika eesmärkide saavutamiseks ja maanteeliikluse turvalisuse parandamiseks ning selliste isikute liikumise hõlbustamiseks, kes asuvad elama muus liikmesriigis kui selles, kus nad sõidueksami sooritasid, võetakse kasutusele siseriikliku juhiloa ühenduse mudel, mida liikmesriigid vastastikku tunnustavad ja mille vahetus ei ole kohustuslik;esimene samm nimetatud suunas oli esimene nõukogu 4. detsembri 1980. aasta direktiiv 80/1263/EMÜ ühenduse juhiloa kasutuselevõtu kohta, [4] milles kehtestati siseriikliku juhiloa ühenduse mudel ja sätestati siseriiklike juhilubade vastastikune tunnustamine liikmesriikide poolt, samuti peamist elu- või töökohta ühest liikmesriigist teise muutvate loaomanike juhilubade vahetamine; samasugune arengusuund peab jätkuma;direktiiviga 80/1263/EMÜ kehtestatud siseriikliku juhiloa ühenduse mudelit tuleks kohandada, et võtta muu hulgas arvesse sõidukite kategooriate ja alamkategooriate ühtlustamist ning muuta juhiload arusaadavamaks nii ühenduses kui sellest väljaspool;liiklusohutust arvesse võttes tuleks ette näha juhilubade väljastamise miinimumnõuded;direktiivi 80/1263/EMÜ artiklis 3 sätestatakse, et selles artiklis nimetatud sõidukikategooriate üldistamist ühenduses ettenägevad lõppsätted ning juhilubade kehtivuse tingimused tuleks vastu võtta erandi kohaldamise võimaluseta;tuleks ette näha võimalus nimetatud sõidukikategooriad jaotada alamkategooriatesse, et eelkõige liiklusohutuse huvides ja siseriiklike olude arvessevõtmiseks soodustada järkjärgulist juurdepääsu selliste sõidukite juhtimisele;tuleks vastu võtta erisätted, et parandada füüsilise puudega isikute võimalusi sõidukit juhtida;direktiivi 80/1263/EMÜ artiklis 10 nähakse ette sõidueksamite sooritamise ja juhilubade väljastamise nõuete üksikasjalikum ühtlustamine; selleks tuleks määratleda mootorveokite juhtimisega seotud teadmised, oskused ja käitumine ning võtta need sõidueksami aluseks; tuleks uuesti määratleda mootorveokite juhtimiseks vajaliku füüsilise ja vaimse sobivuse miinimumnõuded;direktiivi 80/1263/EMÜ artiklis 8 ettenähtud sätted ja eelkõige kohustus vahetada juhiluba ühe aasta jooksul alates alalise elukoha muutmisest takistavad isikute vaba liikumist; Euroopa integratsiooni edenemise tõttu on see vastuvõetamatu;liiklusohutuse ja liiklusega seotud põhjustel peaksid liikmesriigid suutma kohaldada juhilubade äravõtmist, peatamist ja tühistamist käsitlevaid siseriiklikke sätteid kõigi loaomanike suhtes, kelle peamine elukoht on nende territooriumil,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Liikmesriigid võtavad kasutusele I lisas kirjeldatud ühenduse mudelil põhineva siseriikliku juhiloa vastavalt käesoleva direktiivi sätetele.2. Liikmesriikide väljastatud juhilubasid tunnustatakse vastastikku.3. Kui kehtiva siseriikliku juhiloa omanik asub elama muus kui juhiloa väljastanud liikmesriigis, kohaldab vastuvõttev liikmesriik tema suhtes juhiloa kehtivusaja jooksul oma siseriiklikke eeskirju, meditsiinilist järelevalvet ja maksukorraldust ning võib loale kanda asjaajamiseks möödapääsmatuid andmeid.Artikkel 21. Ühenduse juhiloamudeli 1. leheküljel oleval embleemil peab olema juhiloa väljastava liikmesriigi tunnusmärk.2. Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed juhilubade võltsimisriski vältimiseks.3. Komisjoni nõusolekul võivad liikmesriigid teha I lisas esitatud mudelisse juhilubade elektrooniliseks andmetöötluseks vajalikke kohandusi.Artikkel 31. Artiklis 1 sätestatud juhiluba lubab juhtida järgmiste kategooriate sõidukeid:A kategooria- külghaagisega või külghaagiseta mootorrattad;B kategooria- mootorveokid, mille lubatud täismass ei ületa 3500 kg ja millel on peale juhiistme kuni kaheksa istekohta; selle kategooria mootorveokeid võib kombineerida haagisega, mille lubatud täismass ei ületa 750 kg,- B kategooria sadulveduki ja haagise kombinatsioonid, mille lubatud täismass ei ületa 3500 kg ja millesse kuuluva haagise lubatud täismass ei ületa sadulveduki tühimassi;B + E kategooria- B kategooria sadulveduki ja haagise kombinatsioon, mis ei kuulu B kategooriasse;C kategooria- muud kui D kategooria mootorveokid, mille lubatud täismass on üle 3500 kg; selle kategooria mootorveokeid võib kombineerida haagisega, mille lubatud täismass ei ületa 750 kg;C + E kategooria- sõidukikombinatsioonid, mille sadulveduk kuulub C kategooriasse ja mille haagise lubatud täismass on üle 750 kg;D kategooria- reisijateveoks ettenähtud mootorveokid, millel on lisaks juhiistmele rohkem kui kaheksa istekohta; selle kategooria mootorveokeid võib kombineerida haagisega, mille lubatud täismass ei ületa 750 kg;D + E kategooria- sõidukikombinatsioonid, mille sadulveduk kuulub D kategooriasse ja mille haagise lubatud täismass on üle 750 kg.2. A, B, B + E, C, C + E, D ja D + E kategooria raames võib väljastada erijuhiloa järgmiste alamkategooriate sõidukite juhtimiseks:A1 alamkategooria- kerged mootorrattad, mille töömaht ei ületa 125 cm3 ja mille võimsus on kuni 11 kW;B1 alamkategooria- kolme- või neljarattalised mootorsõidukid;C1 alamkategooria- muud kui D kategooria mootorveokid, mille lubatud täismass on üle 3500 kg, kuid mitte rohkem kui 7500 kg; selle alamkategooria mootorveokeid võib kombineerida haagisega, mille lubatud täismass ei ületa 750 kg;C1 + E alamkategooria- sõidukikombinatsioon, mille sadulveduk kuulub C1 alamkategooriasse ja mille haagise lubatud täismass ületab 750 kg, kui sellise kombinatsiooni lubatud täismass ei ületa 12000 kg ja kui haagise lubatud täismass ei ületa sadulveduki tühimassi;D1 alamkategooria- reisijateveoks ettenähtud mootorveokid, millel on lisaks juhiistmele rohkem kui kaheksa, kuid mitte rohkem kui 16 istekohta; selle alamkategooria mootorveokeid võib kombineerida haagisega, mille lubatud täismass ei ületa 750 kg;D1 + E alamkategooria- sõidukikombinatsioonid, mille sadulveduk kuulub D1 alamkategooriasse ja mille haagise lubatud täismass on üle 750 kg, kui- sellise kombinatsiooni lubatud täismass ei ületa 12000 kg ja kui haagise lubatud täismass ei ületa sadulveduki tühimassi,- haagist ei kasutata inimeste veoks.3. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:- mootorsõiduk — igasugune teel oma jõuallika abil iseliikuv sõiduk, välja arvatud rööbassõiduk,- kolme- või neljarattaline mootorsõiduk — mis tahes B kategooria kolme- või neljarattaline sõiduk, mille valmistajakiirus on üle 50 km/h või millel on sädesüütega sisepõlemismootor töömahuga üle 50 cm3 või muu samaväärse võimsusega mootor. Tühimass ei tohi ületada 550 kg. Elektri abil liikuvate sõidukite tühimassis ei arvestata patarei massi.Liikmesriigid võivad sätestada madalamad nõuded tühimassi kohta ja lisada teisi, näiteks mootori maksimaalse töömahu või võimsuse kohta,- mootorratas — igasugune kaherattaline sõiduk, mille valmistajakiirus on üle 50 km/h või mille töömaht sisepõlemismootori korral on üle 50 cm3; mootorratta ja külghaagise kombinatsiooni käsitletakse samamoodi kui nimetatud liiklusvahendit,- mootorveok — igasugune mootorsõiduk, välja arvatud mootorratas, mida tavaliselt kasutatakse reisijate või kaupade veoks teel või reisijate või kaupade veoks kasutatavate sõidukite vedamiseks teel. See mõiste hõlmab trollibusse, s.t elektrikontaktliiniga ühendatud sõidukeid, mis ei ole rööbassõidukid. See mõiste ei hõlma põllumajandus- või metsatraktoreid,- põllumajandus- või metsatraktor — igasugune ratastel või roomikutel liikuv mootorsõiduk, millel on vähemalt kaks telge ja mille tähtsaim omadus on veojõud ning mis on konkreetselt ette nähtud vedama, lükkama, kandma või kasutama teatavaid põllumajanduses või metsanduses kasutatavaid tööriistu, masinaid või haagiseid ja mille teisejärguline ülesanne on reisijate või kaupade vedu teel või reisijate või kaupade veoks kasutatavate sõidukite vedamine teel.4. Liikmesriigid võivad pärast komisjoniga konsulteerimist teha erandi lõike 3 teises ja kolmandas taandes nimetatud kiirustest, kui nad näevad ette väiksemad kiirused ja kui seda märgitakse juhiloas.5. Liikmesriigid võivad kehtestada A1 alamkategooria kohta muid piiravaid eeskirju.6. Liikmesriigid võivad komisjoni nõusolekul käesoleva artikli kohaldamisalast välja jätta teatavad eri liiki mootorsõidukid, näiteks puuetega inimeste erisõidukid.Artikkel 41. Juhiloas märgitakse, millistel tingimustel loaomanik tohib sõidukit juhtida.2. Kui füüsilise puude tõttu on lubatud ainult teatavat liiki või kohandatud sõiduki juhtimine, tuleb artiklis 7 ettenähtud oskuste ja käitumise eksam sooritada sellisel sõidukil.Artikkel 51. Juhiluba väljastatakse järgmistel tingimustel:a) C ja D kategooria juhiluba väljastatakse ainult nendele sõidukijuhtidele, kellel on juba õigus juhtida B kategooria sõidukeid;b) B + E, C + E ja D + E kategooria juhiluba väljastatakse ainult nendele sõidukijuhtidele, kellel on juba õigus juhtida vastavalt B, C ja D kategooria sõidukeid.2. Juhiloa kehtivus määratakse kindlaks järgmiselt:a) C + E või D + E kategooria juhiluba kehtib ka B + E kategooria sõidukikombinatsioonide puhul;b) C + E kategooria juhiluba kehtib ka D + E kategooria puhul, kui selle omanikul on õigus juhtida D kategooria sõidukeid.3. Liikmesriigid võivad oma territooriumil lubada järgmisi vastavusi:a) kolme- või neljarattalisi mootorsõidukeid tohib juhtida A või A1 kategooria juhiloa alusel;b) kergeid mootorrattaid tohib juhtida B kategooria juhiloa alusel.4. Liikmesriigid võivad pärast komisjoniga konsulteerimist lubada oma territooriumil juhtida:a) D1 kategooria sõidukeid (millel on lisaks juhiistmele kuni 16 istekohta ja mille lubatud täismass on 3500 kg, välja arvatud puuetega reisijate veoks ettenähtud seadmed), kui loaomanik on üle 21 aasta vana ja tal on vähemalt kaks aastat olnud B kategooria juhiluba ja kui neid sõidukeid kasutavad mittekaubanduslikud asutused ühiskondlikel eesmärkidel ning sõidukijuht osutab teenuseid vabatahtlikult;b) sõidukeid, mille lubatud täismass ületab 3500 kg, kui loaomanik on üle 21 aasta vana ja tal on vähemalt kaks aastat olnud B kategooria juhiluba ja kui sõidukid on ette nähtud peamiselt koolitus- või vaba aja veetmise piirkonnas kohapeal kasutamiseks ning neid kasutavad mittetulunduslikud asutused ühiskondlikel eesmärkidel ja neid on muudetud nii, et neid ei saa kasutada rohkem kui üheksa inimese või muude kui nende kasutuse seisukohast tingimata vajalike kaupade veoks.Artikkel 61. Juhiloa väljastamisel kohaldatakse järgmisi vanusepiiranguid:a) 16 aastat:- A1 alamkategooria puhul,- B1 alamkategooria puhul;b) 18 aastat:- A kategooria puhul; selliste mootorrataste juhtimiseks, mille võimsus ületab 25 kW või mille võimsuse/kaalu suhe ületab 0,16 kW/kg (või külghaagisega mootorrataste juhtimiseks, mille võimsuse/kaalu suhe ületab 0,16 kW/kg) nõutakse siiski lihtsamate mootorrataste juhtimise kogemust vähemalt kahe aasta jooksul A kategooria juhiloa alusel; eelneva kogemuse nõudest võib loobuda, kui juhiloa taotleja on vähemalt 21-aastane ning sooritab spetsiifilise oskuste ja käitumise eksami,- B ja B + E kategooria puhul,- C ja C + E kategooria ning C1 ja C1 + E alamkategooria puhul, ilma et see piiraks teatavate autotranspordiga seotud sotsiaalõigusnormide ühtlustamist käsitleva nõukogu 20. detsembri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 3820/85 [5] sätteid selliste sõidukite juhtimise kohta;c) 21 aastat:- D ja D + E kategooria ning D1 ja D1 + E alamkategooria puhul, ilma et see piiraks määruse (EMÜ) nr 3820/85 sätteid selliste sõidukite juhtimise kohta.2. Liikmesriigid võivad teha erandeid A, B ja B + E kategooria jaoks ettenähtud vanusepiirangutest ja väljastada sellised juhiload juba 17-aastastele, välja arvatud lõike 1 punkti b esimese taande viimases lauses A kategooria jaoks ettenähtud sätete puhul.3. Liikmesriigid võivad keelduda alla 18-aastastele väljastatud juhilubade kehtivuse tunnustamisest oma territooriumil.Artikkel 71. Lisaks väljastatakse juhiluba ainult neile juhiloa taotlejatele:a) kes on sooritanud oskuste ja käitumise eksami ja teooriaeksami ning kelle tervislik seisund vastab nõuetele II ja III lisa sätete kohaselt;b) kelle peamine elukoht on juhiloa väljastava liikmesriigi territooriumil või kes suudab tõendada, et ta on seal õppinud vähemalt kuus kuud.2. Ilma et see piiraks selles küsimuses nõukogu poolt vastuvõetavaid sätteid, säilib igal liikmesriigil õigus kindlaks määrata väljastatavate juhilubade kehtivusaeg siseriiklike kriteeriumide alusel.3. Liikmesriigid võivad komisjoni nõusolekul teha erandeid III lisa sätetest, kui need erandid vastavad meditsiini arengule ja selles lisas sätestatud põhimõtetele.4. Ilma et see piiraks siseriiklikku kriminaalõigust ja politsei tegevust käsitlevaid õigusakte, võivad liikmesriigid pärast komisjoniga konsulteerimist kohaldada juhilubade väljastamise suhtes oma siseriiklikke eeskirju, mis vastavad muudele kui käesolevas direktiivis nimetatud tingimustele.5. Igal isikul võib olla ainult ühe liikmesriigi väljastatud juhiluba.Artikkel 81. Kui ühe liikmesriigi väljastatud kehtiva siseriikliku juhiloa omanik on oma alalise elukoha sisse seadnud teises liikmesriigis, võib ta taotleda juhiloa vahetamist samaväärse juhiloa vastu; luba vahetav liikmesriik peab vajaduse korral kontrollima esitatud juhiloa kehtivust.2. Kui kriminaalõiguse ja politsei tegevust käsitlevate õigusaktide territoriaalsuse põhimõttest ei tulene teisiti, võib teises liikmesriigis väljastatud juhiloa omaniku alalise elukoha liikmesriik tema suhtes kohaldada sõidukijuhtimise õiguse piiramist, peatamist, äravõtmist või tühistamist käsitlevaid siseriiklikke sätteid ja vajaduse korral selleks juhiloa vahetada.3. Juhiluba vahetav liikmesriik tagastab endise juhiloa selle väljastanud liikmesriigile ja põhjendab oma tegu.4. Liikmesriik võib keelduda ükskõik millise teises liikmesriigis väljastatud juhiloa kehtivuse tunnustamisest sellise isiku puhul, kelle suhtes tema territooriumil kohaldatakse mõnda lõikes 2 nimetatud meedet.Lisaks võib liikmesriik keelduda juhiloa väljastamisest taotlejale, kelle suhtes teises liikmesriigis on sellist meedet kohaldatud.5. Kaotatud või varastatud juhiloa asendavad loaomaniku alalise elukoha liikmesriigi pädevad asutused; need asutused asendavad juhiloa olemasoleva teabe või vajaduse korral algse juhiloa väljastanud liikmesriigi pädevate asutuste esitatud tõendusmaterjali alusel.6. Kui liikmesriik vahetab kolmanda riigi väljastatud juhiloa ühenduse juhiloamudeli vastu, märgitakse selline vahetus, samuti võimalikud hilisemad uuendused või asendused juhiloale.Selline vahetamine võib toimuda üksnes juhul, kui kolmanda riigi väljastatud juhiluba esitatakse vahetust sooritava liikmesriigi pädevatele asutustele. Kui selle juhiloa omanik seab oma alalise elukoha sisse teises liikmesriigis, ei pea kõnealune liikmesriik artikli 1 lõiget 2 kohaldama.Artikkel 9Käesoleva direktiivi tähenduses on "alaline elukoht" koht, kus isik tavaliselt elab iga kalendriaasta jooksul vähemalt 185 päeva seoses isiklike ja tööalaste sidemetega või, kui tööalased sidemed puuduvad, seoses isiklike sidemetega, millest ilmneb nimetatud isiku märkimisväärne seos tema elukohaga.Kui isiku tööalased ja isiklikud sidemed on eri kohtades ja ta elab seetõttu järgemööda kahes või enamas liikmesriigis asuvates eri kohtades, loetakse tema alaliseks elukohaks tema isiklike sidemetega seotud kohta, kui ta sinna korrapäraselt tagasi pöördub. Viimati nimetatud tingimus ei pea olema täidetud, kui isik elab liikmesriigis kindla kestusega ülesande täitmiseks. Koolis või ülikoolis õppimine ei tähenda alalise elukoha muutust.Artikkel 10Komisjoni nõusolekul kehtestavad liikmesriigid enne käesoleva direktiivi rakendamist väljastatud juhilubade ja artiklis 3 määratletud kategooriate vastavuse.Komisjoni nõusolekul võivad liikmesriigid teha oma siseriiklikesse õigusaktidesse artikli 8 lõigete 4, 5 ja 6 sätete rakendamiseks vajalikke kohandusi.Artikkel 11Viis aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist vaatab nõukogu komisjoni ettepanekul uuesti läbi siseriiklikud sätted, mida võidakse valikuliste alamkategooriate kohta kehtestada artikli 3 kohaselt, et neid vajaduse korral ühtlustada või kaotada.Artikkel 121. Pärast konsulteerimist komisjoniga jõustavad liikmesriigid enne 1. juulit 1994 õigus- ja haldusnormid, mis on vajalikud käesoleva direktiivi järgimiseks alates 1. juulist 1996.2. Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.3. Liikmesriigid abistavad üksteist käesoleva direktiivi rakendamisel ja vahetavad vajaduse korral teavet nende juhilubade kohta, mis nad on registreerinud.Artikkel 13Direktiiv 80/1263/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. juulist 1996.Artikkel 14Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 29. juuli 1991Nõukogu nimeleesistujaH. van den Broek[1] EÜT C 48, 27.2.1989, lk 1.[2] EÜT C 175, 16.7.1990, lk 40.[3] EÜT C 159, 26.6.1989, lk 21.[4] EÜT L 375, 31.12.1980, lk 1.[5] EÜT L 370, 31.12.1985, lk 1.--------------------------------------------------I LISAÜHENDUSE JUHILOAMUDELIT KÄSITLEVAD SÄTTED1. Ühenduse juhiloamudel on roosat värvi ja selle üldmõõtmed on järgmised:kõrgus : 106 mm,laius : 222 mm.2. Juhiloal on kuus lehekülge:1. leheküljel on:- juhiloa väljastanud liikmesriigi tunnusmärk,- juhiloa väljastanud liikmesriigi nimi (vabatahtlik),- juhiluba väljastavate liikmesriikide tunnusmärgid:B : BelgiaDK : TaaniD : SaksamaaGR : KreekaE : HispaaniaF : PrantsusmaaIRL : IirimaaI : ItaaliaL : LuksemburgNL : HollandP : PortugalUK : Ühendkuningriik,- suures kirjas trükitud sõna "juhiluba" loa väljastanud liikmesriigi keeles või keeltes; pärast sobivat vahet ja väikeses kirjas sama sõna Euroopa ühenduste teistes keeltes,- sõnad "Euroopa ühenduste mudel", trükitud loa väljastanud liikmesriigi keeles või keeltes;2. leheküljel on:1. loaomaniku perekonnanimi;2. loaomaniku eesnimed;3. loaomaniku sünnikoht ja -kuupäev;4. juhiloa väljastanud pädeva asutuse nimi (sealhulgas väljastamise koht ja kuupäev ning asutuse pitser);5. juhiloa number;6. loaomaniku foto;7. loaomaniku allkiri;8. loaomaniku alaline elukoht või postiaadress (vabatahtlik);3. ja 4. leheküljel on:sõiduki kategooria (alamkategooria), kõnealuse kategooria (alamkategooria) juhiloa väljastamise kuupäev, juhiloa kehtivusaeg, asutuse pitser, iga kategooria (alamkategooria) kohta lisaandmed või kitsendused koodina.Liikmesriigi siseriiklike õigusaktidega hõlmamata alamkategooriad võib selle liikmesriigi väljastatavatest juhilubadest välja jätta.4. leheküljel kasutatavad koodid on järgmised:koodid 1-99 : ühenduse ühtlustatud koodid,koodid 100 ja üle selle : siseriiklikud koodid, mis kehtivad ainult juhiloa väljastanud liikmesriigi territooriumil.Kõikide kategooriate juhiloa esimese väljastamise kuupäev tuleb juhiloa edaspidisel asendamisel või vahetamisel ümber paigutada 3. leheküljele;5. leheküljel võib olla järgmine teave:- kõik ajavahemikud, millal juhiloa kehtivus oli peatatud,- alalise elukoha liikmesriigi territooriumil toimepandud tõsised õigusrikkumised, mida võetakse arvesse selle liikmesriigi sõidukijuhtide järelevalve menetluses;6. leheküljel on:- kehtivuse piiramine selle liikmesriigi territooriumiga, kes loa vastavuse alusel kehtivaks tunnistas, või käesoleva direktiiviga hõlmamata sõidukikategooriate osas (sealhulgas väljastamiskuupäevad ja kehtivusaeg),- ruum loaomaniku alalise elukoha muutuse (vabatahtliku) äramärkimise jaoks.3. Muud kui 1. leheküljel olevad kanded peavad olema juhiloa väljastanud liikmesriigi keeles või keeltes.Kui liikmesriik soovib teha neid kandeid riigikeeles, mis ei ole kas hispaania, hollandi, inglise, itaalia, kreeka, portugali, prantsuse, saksa või taani keel, siis koostab ta juhiloa kahes keeles, kasutades üht eespool nimetatud keeltest, ilma et see piiraks muude käesoleva lisa sätete kohaldamist.4. Kui ühes liikmesriigis väljastatud juhiloa omanik on oma alalise elukoha sisse seadnud teises liikmesriigis, võib see teine liikmesriik märkida:- elukoha muutuse (muutused) 6. leheküljele,- asjaajamise seisukohast olulise teabe, nagu tema territooriumil toimepandud tõsised õigusrikkumised, 5. leheküljele,tingimusel et ta kannab seda liiki teabe ka enda väljastatavatele juhilubadele, millele on jäetud selleks vajalik ruum.Erandina käesoleva lisa punktist 2 ei pea Ühendkuningriigi väljastatavatel juhilubadel olema loaomaniku fotot kuni kümne aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist.+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------II LISAI. MOOTORSÕIDUKI JUHTIMISEGA SEOTUD TEADMISED, OSKUSED JA KÄITUMINEKäesoleva lisa kohaldamisel hõlmavad alljärgnevad sätted nii kategooriaid kui alamkategooriaid, kui alamkategooriatele eraldi ei viidata.1. PreambulSõiduki ohutuks juhtimiseks peavad kõikide mootorsõidukite juhtidel olema sellised teadmised ja oskused ning selline käitumine, et nad suudaksid:- ära tunda liiklusohtlikud olukorrad ja hinnata nende tõsidust,- piisavalt valitseda oma sõidukit, et mitte tekitada ohtlikke olukordi ja selliste olukordade tekkimisel reageerida õigesti,- järgida liikluseeskirju, eelkõige liiklusõnnetuste ärahoidmiseks ja sujuva liiklusvoo hoidmiseks ettenähtud reegleid,- avastada oma sõiduki olulisemad, eelkõige turvalisust ohustavad tehnilised puudused ning parandada need kohasel viisil,- võtta arvesse kõiki sõidukijuhi käitumist mõjutavaid tegureid (nt alkohol, väsimus, halb nägemine jms), et neil oleksid kõik ohutuks sõiduks vajalikud võimed,- aidata tagada kõigi, eelkõige kõige nõrgemate ja kõige enam ohustatud liiklejate ohutust, pöörates teistele liiklejatele piisavalt tähelepanu.2. TeadmisedSõidukijuhid peavad suutma näidata, et neil on vajalikud teadmised ja hea arusaamine järgmistes küsimustes:2.1. tähelepanelikkus ja teiste liiklejatega arvestamise tähtsus;2.2. liiklusohutusega seotud mehaanilised aspektid; juhiloa taotleja suutlikkus kindlaks teha kõige tavalisemad puudused, eelkõige rooliseadme, vedrustus- ja pidurdussüsteemi, rehvide, tulede ja suunatulede, helkurite, tahavaatepeeglite, tuuleklaasi ja klaasipuhastite, heitgaasisüsteemi ja turvavööde juures;2.3. ohutu pikivahe hoidmine, pidurdusteekonna ja teel püsimise kõige tähtsamad põhimõtted erinevate ilmastiku- ja teeolude puhul;2.4. taju, hindamine ja otsustamine, eelkõige reageerimisaeg ning alkoholi, narkootikumide, ravimite, vaimse seisundi ja väsimuse mõjust tulenevad muutused sõidukijuhi käitumises;2.5. spetsiifilised ohutegurid, mis on seotud teiste liiklejate kogenematusega, ning kõige enam ohustatud liiklejate kategooriad, nagu lapsed, jalakäijad, jalgratturid ning liikumispuudega inimesed;2.6. eri sõidukiliikide liikumisel ja juhtimisel ettetulevad ohud ning nende juhtide erinev nägemisväli;2.7. liikluse ohutegurid, mis on seotud erinevate teeoludega, eelkõige ilmastiku muutumise ning päeva ja öö vaheldumisega;2.8. erinevate teeliikide omadused ning sellest tulenevad nõuded;2.9. sõiduki turvavarustus, eelkõige turvavööde ja laste turvavarustuse kasutamine;2.10. keskkonnaga seotud sõidukikasutuseeskirjad (helisignaali asjakohane kasutamine, mõõdukas kütusetarbimine, eralduvate saasteainete piiramine jne);2.11. liikluseeskirjad, eelkõige liiklusmärgid, teemärgistus, märguanded, sõidueesõigus ja lubatud sõidukiirus;2.12. eeskirjad sõiduki kasutamiseks nõutavate haldusdokumentide kohta;2.13. üldeeskirjad, mis määravad kindlaks, kuidas sõidukijuht peab käituma õnnetuse korral (hoiatusseadiste paigaldamine ja õnnetusest teatamine), ning meetmed, mida ta võib võtta, et vajaduse korral liiklusõnnetuses kannatanuid abistada;2.14. sõiduki ja reisijatega seotud ohutustegurid.3. OskusedJärgmisi eeskirju kohaldatakse ainult sel määral, kuivõrd nad vastavad sõiduki omadustele.3.1. Sõiduki ohutuks juhtimiseks peavad sõidukijuhid olema võimelised tegema järgmisi ettevalmistusi:3.1.1. rehvide, tulede, helkurite, rooliseadme, piduri, suunatulede ja helisignaalseadme kontroll;3.1.2. juhiistme kohandamine õige istumisasendi saavutamiseks;3.1.3. tahavaatepeeglite ja turvavööde kohandamine;3.1.4. uste kinnioleku kontrollimine.3.2. Sõidukijuhid peavad olema võimelised kasutama sõiduki juhtimisseadmeid, nagu:- rooliratast,- gaasipedaali,- sidurit,- käigukangi,- käsi- ja jalgpiduritjärgmistel juhtudel:3.2.1. mootori käivitamine ja sujuv liikumahakkamine (üles- ja allamäge ning tasasel pinnal);3.2.2. kiirendamine sobiva kiiruseni, säilitades sõidusuuna ja vahetades käike;3.2.3. kiiruse vähendamine ristteel vasemale või paremale pöörates ja võimalikes kitsastes oludes sõiduki üle kontrolli säilitades;3.2.4. tagurdamine otse või pöördega paremale või vasakule ümber nurga, jäädes õigele sõidurajale;3.2.5. tagasipööramine edasi- ja tagasikäiku kasutades;3.2.6. pidurdamine ja täpne peatumine vajaduse korral hädaseiskamise teel;3.2.7. sõiduki parkimine (rööpselt, kaldu või täisnurga all) ja parkimiskohalt lahkumine nii edaspidi kui ka tagurpidi, kaldeta teel, tõusul või langusel;3.3. Punktis 3.2 nimetatud tingimuste puhul peavad sõidukijuhid suutma kasutada sõiduki lisajuhtimisseadmeid, nagu klaasipuhastid, klaasipesurid, udupüüdurid, kliimaseadmed, tuled jne.4. Käitumine4.1. Sõidukijuhid peavad olema võimelised tavaliikluses täiesti ohutult sooritama kõiki tavapäraseid manöövreid, rakendades kõiki vajalikke ettevaatusabinõusid:4.1.1. jälgides (sealhulgas tahavaatepeeglite abil) tee suunda, teemärgiseid, liiklusmärke ning võimalikku või olemasolevat ohtu;4.1.2. suheldes teiste liiklejatega lubatud viisil;4.1.3. reageerides õigesti tegeliku ohu korral;4.1.4. järgides liikluseeskirju ning politsei, liikluskorraldajate jt juhtnööre;4.1.5. arvestades teisi liiklejaid.4.2. Sõidukijuhtidel peavad lisaks olema vajalikud oskused, et liikluses ohutult:4.2.1. sõiduraja äärest ja/või parkimiskohalt liikuma asuda;4.2.2. juhtida sõidukit teel õiges asendis, muutes sõidukiirust vastavalt liiklus- ja teeoludele;4.2.3. hoida pikivahet;4.2.4. vahetada sõidurada;4.2.5. mööduda pargitud või seisvatest sõidukitest ning takistustest;4.2.6. mööduda vastassuunas sõitvatest sõidukitest, sealhulgas piiratud alal;4.2.7. mööda sõita erinevates oludes;4.2.8. läheneda raudteeületuskohtadele ja neid ületada;4.2.9. läheneda ristmikele ja neid ületada;4.2.10. pöörata ristmikel paremale ja vasemale või sõiduteelt lahkuda;4.2.11. rakendada vajalikke ettevaatusabinõusid sõidukist väljumisel.5. A, B, C, D, B + E, C + E ja D + E kategooria sõidukite juhtimise erinõuded5.1. A kategooria:A kategooria sõidukite juhid peavad lisaks oskama järgmist:5.1.1. kaitsekiivri reguleerimine ja teiste sõiduki ohutusseadiste kontrollimine;5.1.2. mootorratta tugihargilt võtmine ning selle liigutamine mootori abita sõiduki kõrval kõndides;5.1.3. mootorratta parkimine tugihargil;5.1.4. tagasipööramine;5.1.5. sõiduki tasakaalus hoidmine erinevate sõidukiiruste, sealhulgas väikeste kiiruste korral, ja erinevates sõidukijuhtimise olukordades, ka reisijat vedades;5.1.6. kallutamine pööramiseks.5.2. C, D, C + E ja D + E kategooria:Nende kategooriate sõidukite juhid peavad omama teadmisi ja arusaamist alljärgnevates valdkondades:5.2.1. sõiduki omadustest põhjustatud takistused sõidukijuhi ja teiste kasutajate nägemisväljas;5.2.2. tuule mõju sõiduki liikumisele;5.2.3. eeskirjad sõiduki massi ja mõõtmete kohta;5.2.4. sõidu- ja puhkeaja ning sõidumeeriku kasutuse eeskirjad;5.2.5. pidurisüsteemide ja kiirusregulaatorite tööpõhimõtted;5.2.6. ettevaatusabinõude rakendamine möödasõidul vee- või poripritsmetest tekkiva ohu tõttu;5.2.7. teedekaardi lugemine.Lisaks peavad nad suutma järgmist:5.2.8. võimendiga piduri- ja roolisüsteemi kontrollimine;5.2.9. erinevate pidurisüsteemide kasutamine;5.2.10. teiste kiiruse vähendamise süsteemide kasutamine peale pidurite;5.2.11. sõiduki suuna korrigeerimine pööramisel, võttes arvesse sõiduki pikkust ja selle ülendeid.5.3. B, B + E, C, C + E ja D + E kategooria:Nende kategooriate sõidukite juhid peavad:5.3.1. tundma sõidukile veose pealelaadimisega seotud ohutustegureid.5.4. B + E, C + E ja D + E kategooria:Nende kategooriate sõidukite juhid peavad oskama:5.4.1. haagist või poolhaagist traktori külge ja selle küljest lahti haakida.5.5. D kategooria:Selle kategooria sõidukite juhid peavad:5.5.1. tundma reisijateveo eeskirju;5.5.2. teadma, kuidas käituda avarii korral;5.5.3. oskama rakendada spetsiaalseid sõidukiohutuse abinõusid.6. Sõiduki kasutamineSõidukijuhid peavad olema võimelised juhtima oma sõidukeid eri liiki teedel nii linnapiirkondades kui ka maanteel ja erinevates oludes (ilmastik, valgus, liiklustihedus jms).II. SÕIDUEKSAMITE MIINIMUMNÕUDEDLiikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et juhiloa taotlejatel oleksid mootorsõiduki juhtimisega seotud teadmised, oskused ja käitumine. Selleks kehtestatud eksam peab koosnema:- teooriaeksamist ja- oskuste ja käitumise eksamist.Allpool on esitatud nimetatud eksami sooritamise tingimused.7. Teooriaeksam7.1. VormValitud vorm peab tagama, et juhiloa taotlejal on nõutavad teadmised käesoleva lisa punktides 2 ja 5 loetletud teemadel.Kui isik taotleb juhiluba ühes kategoorias ning tal on olemas mõne teise kategooria juhiluba, võib ta käesoleva lisa punkti 7 ühissätete täitmisest vabastada.7.2. Teooriaeksami sisu kõigi sõidukikategooriate puhulAllpool loetletud punktides viidatakse käesoleva lisa punktile 2.7.2.1. Küsimusi tuleb esitada kõikide allpool loetletud punktide kohta, kusjuures küsimuste sisu jääb iga liikmesriigi enda otsustada.7.2.1.1. Liikluseeskiripunkt 2.11.7.2.1.2. Sõidukijuhtpunktid 2.1 ja 2.4.7.2.1.3. Teepunktid 2.3, 2.7 ja 2.8.7.2.1.4. Teised liiklejadpunktid 2.5 ja 2.6.7.2.1.5. Üld- ja muud eeskirjad ning muud küsimusedpunktid 2.12, 2.13 ja 2.14.7.2.2. Lõikes 7.2.1 ettenähtud eksamit tuleks täiendada pistelise kontrolliga ühe järgmise punkti kohta: sõidukit käsitlevad punktid 2.2, 2.9 ja 2.10.7.3. C, D, C + E ja D + E kategooriat käsitlevad erisätted:Lõikes 7.2 ettenähtud eksamit tuleks täiendada C, D, C + E ja D + E kategooria juhiloa taotlejate korral:7.3.1. kohustusliku kontrolliga käesoleva lisa punktiga 5 hõlmatud järgmiste punktide osas.7.3.1.1. C, D, C + E ja D + E kategooriaPunktid 5.2.3 (välja arvatud C1, C1 + E, D1 ja D1 + E kategooria puhul), 5.2.4 (välja arvatud sõidumeeriku kasutamine, mida hõlmab punkt 9.3.1) ja 5.2.5 (välja arvatud C1, C1 + E, D1 ja D1 + E kategooria puhul),7.3.1.2. D kategooriaPunktid 5.5.1 ja 5.5.2,7.3.2. pistelise kontrolliga ühe järgmise punkti osas: 5.2.1, 5.2.2 ja 5.2.6.8. Oskuste ja käitumise eksam8.1. Sõiduk ja selle varustus8.1.1. Käsikäigukastiga sõiduki juhtimiseks tuleb sooritada oskuste ja käitumise eksam käsikäigukastiga sõidukil.Kui juhiloa taotleja teeb oskuste ja käitumise eksami automaatkäigukastiga sõidukil, märgitakse see ära sellise eksami põhjal välja antud juhiloal. Sellise märkega lubasid võib kasutada üksnes automaatkäigukastiga sõiduki juhtimiseks.Automaatkäigukastiga sõiduk - sõiduk, mille mootori ja rataste vahelist ülekandearvu võib muuta üksnes gaasi- või piduripedaali kasutades.8.1.2. Oskuste ja käitumise eksamil kasutatavad sõidukid peavad vastama allpool esitatud miinimumnõuetele. Liikmesriigid võivad ette näha rangemad nõuded või lisada muid nõudeid.A kategooria:- järkjärguline luba (artikli 6 lõike 1 punkti b esimese taande esimene klausel): ilma külghaagiseta mootorratas töömahuga üle 120 cm3 ja suurima kiirusega vähemalt 100 km/h,- otsene luba (artikli 6 lõike 1 punkti b esimese taande teine klausel); ilma külghaagiseta mootorratas mootori võimsusega vähemalt 35 kW;B kategooria:neljarattaline B kategooria sõiduk suurima kiirusega vähemalt 100 km/h;B + E kategooria:B kategooria eksamisõiduki ja vähemalt 1000-kilogrammise lubatud täismassiga haagise kombinatsioon, mille suurim kiirus on vähemalt 100 km/h ja mis ei kuulu B kategooriasse;C kategooria:C kategooria sõiduk, mille lubatud täismass on vähemalt 10000 kilogrammi, pikkus vähemalt seitse meetrit ning suurim kiirus vähemalt 80 km/h;C + E kategooria:kas poolhaagisautorongid, mille lubatud täismass on vähemalt 18000 kg, pikkus vähemalt 12 meetrit ning suurim kiirus vähemalt 80 km/h; või C kategooria eksamisõiduki ja vähemalt 4 meetri pikkuse haagise kombinatsioonid, mille lubatud täismass on vähemalt 18000 kg, pikkus vähemalt 12 meetrit ning suurim kiirus vähemalt 80 km/h;D kategooria:D kategooria sõidukid, mille pikkus on vähemalt 9 meetrit ning suurim kiirus vähemalt 80 km/h;D + E kategooria:D kategooria eksamisõiduk koos vähemalt 1250-kilogrammise lubatud täismassiga haagisega, suurim kiirus vähemalt 80 km/h.Valikulised alamkategooriadA1 alamkategooria:külghaagiseta mootorratas töömahuga vähemalt 75 cm3;B1 alamkategooria:kolme- või neljarattaline mootorsõiduk, suurim kiirus vähemalt 60 km/h;C1 alamkategooria:C1 alamkategooria sõidukid, mille lubatud täismass on vähemalt 4000 kg ja suurim kiirus vähemalt 80 km/h;C1 + E alamkategooria:C1 kategooria eksamisõiduk koos vähemalt 2000-kilogrammise lubatud täismassiga haagisega, pikkus vähemalt 8 meetrit ja suurim kiirus vähemalt 80 km/h;D1 alamkategooria:D1 alamkategooria sõidukid, suurim kiirus vähemalt 80 km/h;D1 + E alamkategooria:D1 alamkategooria eksamisõiduk koos vähemalt 1250-kilogrammise lubatud täismassiga haagisega, suurim kiirus vähemalt 80 km/h;8.2. Kontrollitavad oskused ja käitumineJärgmisi eeskirju kohaldatakse ainult sel määral, kuivõrd nad vastavad liiklusvahendi omadustele.8.2.1. Sõiduki ettevalmistamineJuhiloa taotlejad peavad näitama, et nad oskavad ohutuks sõiduks valmistuda, täites järgmised nõuded (viidatakse käesoleva lisa punktile 3.1): punktid 3.1.2, 3.1.3 (turvavöid käsitlevat punkti kohaldatakse ainult sel juhul, kui turvavööde kasutamine on kohustuslik) ja 3.1.4.8.2.2. Sõiduki tehniline kontrollJuhiloa taotlejad peavad näitama, et nad oskavad kasutada sõiduki juhtimisseadmeid, sooritades rahuldavalt järgmised manöövrid (viidatakse käesoleva lisa punktile 3.2):punktid 3.2.1 (tasasel pinnal ja võimaluse korral ülesmäge liikumahakkamine), 3.2.2, 3.2.3 ja 3.2.6 (välja arvatud hädaseiskamine, mida käsitletakse punktis 10.1.1).Punktides 3.2.4, 3.2.5 ja 3.2.7 nimetatud manöövrite valikut kontrollitakse (vähemalt kaks manöövrit kolme punkti kohta, sealhulgas tagasikäik). Punktis 3.2.5 kindlaksmääratud manöövreid kontrollitakse C, D, B + E, C + E ja D + E kategooria sõidukite puhul. Nende kategooriate juhilubade taotlejad peavad tagurdama kurvi mööda, mille trajektoor jääb liikmesriikide otsustada.8.2.3. Käitumine liiklusesJuhiloa taotlejad peavad sooritama tavaliikluses täiesti ohutult ja kõiki vajalikke ettevaatusabinõusid rakendades kõik järgmised käesoleva lisa punktis 4 nimetatud manöövrid: punktid 4.1.1, 4.1.2, 4.1.3, 4.1.4, 4.1.5, 4.2.1, 4.2.2, 4.2.3, 4.2.4, 4.2.5, 4.2.9 ja 4.2.10 ning võimaluse korral punktides 4.2.6, 4.2.7 ja 4.2.8 nimetatud manöövrid.8.3. A, C, D, C + E ja D + E kategooriat käsitlevad erisättedLisaks eespool nimetatud manöövritele peavad A, D, C + E ja D + E kategooria juhilubade taotlejad sooritama järgmised manöövrid (viidatakse käesoleva lisa punktile 5):8.3.1. A kategooria:Punktid 5.1.2 (mootorratta tugihargilt võtmine ning selle liigutamine mootori abita sõiduki kõrval kõndides), 5.1.3 ja 5.1.6. Kui kaitsekiivri kandmine on kohustuslik, kontrollitakse kiivri reguleerimist. Punktis 5.1.1 loetletud kontrollimisi tehakse osaliselt. Kontrollitakse sõiduki tasakaalus hoidmist (punkt 5.1.5) erinevate sõidukiiruste, sealhulgas väikeste kiiruste korral, ja erinevates sõidukijuhtimise olukordades, välja arvatud reisijate vedamine, mida käsitletakse punktis 9.1.2.1.8.3.2. C, D, C + E ja D + E kategooria:Punktid 5.2.8, 5.2.9 (välja arvatud C1 ja D1 puhul), 5.2.10 (välja arvatud C1 ja D1 puhul) ja 5.2.11 (välja arvatud C1 ja D1 puhul).8.3.3. D kategooria:Punkt 5.5.3.9. Teooria- või oskuste ja käitumise eksam9.1. Juhiloa taotleja oskusi ja käitumist allpool loetletud valdkondades tuleb liikmesriikide äranägemisel kontrollida kas teooria- või oskuste ja käitumise eksamiga.9.1.1. Kõik kategooriad9.1.1.1. Rehvide, tulede, helkurite, rooliseadme, piduri, suunatulede ja helisignaalseadme pisteline kontroll.9.1.1.2. Sõidukist väljumisel vajalikud ettevaatusabinõud;9.1.2. A kategooria9.1.2.1. Tasakaalu hoidmine reisija vedamisel;9.1.3. C, D, C + E ja D + E kategooria:9.1.3.1. Sõidumeeriku kasutamine;9.1.4. C + E kategooria:9.1.4.1. Haagise või poolhaagise sadulveduki külge ja sellest lahti haakimine;9.1.4.2. Veose pealelaadimisega seotud ohutustegurid.10. Valikuline oskuste ja käitumise eksamLisaks võib oskuste ja käitumise eksamil kontrollida ka juhiloa taotleja allpool loetletud oskusi ja käitumist.10.1. Kõik kategooriad:10.1.1. Hädaseiskamine.10.2. A kategooria:10.2.1. Tagasipööramine.10.3. Teedekaardi lugemist võib kontrollida kas teooria- või oskuste ja käitumise eksamil (välja arvatud C1, C1 + E, D1 ja D1 + E kategooria puhul).11. Oskuste ja käitumise eksami hindamineIga eespool nimetatud juhtimisolukorra kohta antav hinnang peab näitama juhiloa taotleja oskust käsitseda sõidukit ja juhtida seda liikluses täiesti ohutult. Eksamineerija peab end kogu eksami vältel tundma turvaliselt. Vigu ja ohtlikku käitumist juhtimisel, mis ohustavad vahetult eksamisõidukit, selles sõitjaid või teisi liiklejaid, karistatakse eksami mittesooritamisega, olenemata sellest, kas eksamineerija või kaasasolev isik peab sekkuma või mitte. Siiski on eksamineerijal õigus otsustada, kas oskuste ja käitumise eksam lõpule viia või mitte.Sõidueksami vastuvõtjatel peab olema väljaõpe, mis võimaldab neil õigesti hinnata juhiloa taotlejate oskust ohutult sõidukit juhtida. Sõidueksami vastuvõtjate töö järele valvab ja seda kontrollib liikmesriigi poolt volitatud asutus, et tagada vigade õige ja järjekindel hindamine vastavalt käesolevas lisas sätestatud nõuetele.12. Eksami kestusEksami kestus ja läbitav vahemaa peavad olema piisavad, et hinnata lõigetes 8 ja 9 sätestatud oskusi ja käitumist. Teel sõitmise aeg ei võiks A, B ja B + E kategooria puhul mingil juhul olla alla 25 minuti ning muude kategooriate puhul alla 45 minuti.13. Eksami toimumise kohtSee osa eksamist, mille käigus hinnatakse juhiloa taotleja tehnilist sõiduki valitsemise oskust, võib toimuda spetsiaalsel eksamiks kohandatud platsil. Võimaluse korral peaks see osa eksamist, mille käigus hinnatakse käitumist liikluses, toimuma teedel väljaspool asulaid, kiirliiklusega teedel ja kiirteedel või linnatänavatel, kus tuleb ette eri tüüpi probleeme, millega sõidukijuhid tõenäoliselt kokku puutuvad. Samuti on soovitav, et eksam toimuks mitmesuguse liiklustiheduse tingimustes.14. Neid oskuste ja käitumise eksamil kasutatavaid sõidukeid, mis võeti kasutusele enne 31. juulit 1991, võib pärast nimetatud kuupäeva kasutada ainult kuni kolm aastat, kui nad ei vasta käesoleva lisa punktis 8.1.2 selliste sõidukite kohta ettenähtud kriteeriumidele.--------------------------------------------------III LISAMOOTORSÕIDUKI JUHTIMISEKS VAJALIKU FÜÜSILISE JA VAIMSE SOBIVUSE MIINIMUMNÕUDEDMÕISTED1. Käesolevas lisas liigitatakse sõidukijuhid kahte rühma:1.1. 1. rühm:A, B ja B + E kategooria ning A1 ja B1 alamkategooria sõidukite juhid;1.2. 2. rühm:C, C + E, D ja D + E kategooria ning C1, C1 + E, D1 ja D1 + E alamkategooria sõidukite juhid.1.3. Siseriiklike õigusaktidega võib ette näha, et käesolevas lisas 2. rühma sõidukijuhte käsitlevaid sätteid võib kohaldada B kategooria sõidukite juhtide suhtes, kes kasutavad oma juhiluba kutsetöös (takso- ja kiirabiautojuhid jm).2. Esmast juhiluba või juhiloa uuendamist taotlevad isikud liigitatakse sellesse rühma, millesse nad hakkavad kuuluma, kui juhiluba on väljastatud või uuendatud.ARSTLIK LÄBIVAATUS3. 1. rühm:juhiloa taotlejad peavad läbima arstliku läbivaatuse, kui vajalike formaalsuste täitmisel või juhiloa väljastamise eelduseks olevate eksamite sooritamisel ilmneb, et neil on üks või mitu käesolevas lisas nimetatud meditsiinilist puuet.4. 2. rühm:juhiloa taotlejad peavad läbima arstliku läbivaatuse enne esmase juhiloa väljastamist ja seejärel siseriiklikes õigusaktides ettenähtud korra kohaselt.5. Liikmesriigid võivad juhilubade väljastamiseks või uuendamiseks ette näha käesolevas lisas sätestatud nõuetest rangemad nõuded.NÄGEMINE6. Kõik juhiloa taotlejad läbivad asjakohase kontrolli, millega tehakse kindlaks, kas neil on mootorsõidukite juhtimiseks vajalik küllaldane nägemisteravus. Kui on põhjust kahelda, et juhiloa taotleja nägemine ei ole küllaldane, vaadatakse ta läbi pädevas meditsiiniasutuses. Sellel läbivaatusel pööratakse eelkõige tähelepanu järgmisele: nägemisteravus, vaateväli, nägemine hämaras ja progresseeruvad silmahaigused.Käesolevas lisas ei loeta kontaktläätsi korrektiivklaasideks.1. rühm:6.1. Juhiloa väljastamise või uuendamise taotlejate binokulaarne nägemisteravus (vajaduse korral korrektiivklaasidega) peab olema vähemalt 0,5, kasutades mõlemat silma korraga. Juhiluba ei väljastata ega uuendata, kui arstlikul läbivaatusel selgub, et juhiloa taotleja horisontaalvaateväli on väiksem kui 120° (peale erandjuhtude nõuetekohaselt põhjendatud pooldava meditsiinilise arvamuse ja positiivse sõidueksamitulemuse korral) või kui asjaomane isik põeb mõnda silmahaigust, mis võib turvalist sõidukijuhtimist ohustada. Kui diagnoositakse progresseeruv silmahaigus, võib juhiloa väljastada või uuendada, kui juhiloa taotleja on pädeva meditsiiniasutuse korrapärase kontrolli all.6.2. Ühest silmast täielikult nägemise kaotanud või ainult üht silma kasutavate (nt diploopia korral) juhiloa väljastamise või uuendamise taotlejate nägemisteravus peab vajaduse korral korrektiivklaase kasutades olema vähemalt 0,6. Pädev meditsiiniasutus peab kinnitama, et selline monokulaarne nägemine on kestnud küllalt kaua, mistõttu asjaomane isik on sellega kohanenud ja ühe silma vaateväli on normaalne.2. rühm:6.3. Juhiloa väljastamise või uuendamise taotlejate nägemisteravus (vajaduse korral korrektiivklaasidega) peab olema vähemalt 0,8 paremas seisundis oleva silmaga ja vähemalt 0,5 halvemas seisundis oleva silmaga. Kui väärtuste 0,8 ja 0,5 saavutamiseks kasutatakse korrektiivklaase, peab kummagi silma korrigeerimata nägemisteravus olema vähemalt 0,05 või tuleb minimaalne nägemisteravus (0,8 ja 0,5) saavutada kas korrektiivklaaside abil, mille optiline tugevus ei ületa pluss või miinus nelja dioptriat, või kontaktläätsede abil (korrigeerimata nägemisteravus = 0,05). Kõnealune isik peab nägemisteravuse korrigeerimist hästi taluma. Juhilubasid ei väljastata ega uuendata normaalse binokulaarse vaateväljata või diploopia all kannatavatele juhiloa taotlejatele.KUULMINE7. Juhiloa taotlejate või sõidukijuhtide puhul, kes kuuluvad rühma 2, võib juhiloa väljastada või uuendada ainult pädeva meditsiiniasutuse arvamuse alusel; arstlikul läbivaatusel võetakse eelkõige arvesse nõrgenenud kuulmise kompenseerimise võimalust.LIIKUMISPUUDEGA ISIKUD8. Juhiluba ei väljastata ega uuendata sellistele juhiloa taotlejatele ega sõidukijuhtidele, kes kannatavad liikumissüsteemi vaevuste või kõrvalekallete all, mis muudavad mootorsõiduki juhtimise ohtlikuks.1. rühm:8.1. Teatavate piirangutega juhiloa võib vajaduse korral väljastada füüsilise puudega juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele pädeva meditsiiniasutuse arvamuse põhjal. See arvamus peab põhinema kõnealuse vaevuse või kõrvalekalde meditsiinilisel uurimisel ja vajaduse korral praktilisel eksamil. Selles arvamuses tuleb ka märkida, missuguseid muudatusi sõidukile tuleb teha ja kas juht vajab ortopeedilist seadet, kui oskuste ja käitumise eksam näitab, et sõidukijuhtimine sellise seadme abil ei oleks ohtlik.8.2. Juhiloa võib väljastada või uuendada, kui juhiloa taotlejal on progresseeruv vaevus, kui teda kontrollitakse korrapäraselt, et kindlaks teha, kas ta on võimeline sõidukit täiesti turvaliselt juhtima.Kui puue on püsiv, võib juhiloa väljastada ja uuendada ilma kohustusliku korrapärase arstliku läbivaatuseta.2. rühm:8.3. Pädev meditsiiniasutus peab nõuetekohaselt arvestama käesoleva rühma määratlusega hõlmatud sõidukite juhtimisega seotud lisariske ja -ohtu.SÜDAME-VERESOONKONNA HAIGUSED9. Iga haigus, mille korral esimese juhiloa või juhiloa uuendamise taotleja südame-veresoonkonna tegevus võib äkitselt halveneda, põhjustades tema ajutegevuse äkilist nõrgenemist, võib olla liikluses ohtlik.1. rühm:9.1. Juhiluba ei väljastata ega uuendata tõsise arütmia all kannatavatele juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele.9.2. Juhiloa võib väljastada või uuendada südamestimulaatoriga juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele kinnitatud meditsiinilise arvamuse ja korrapäraste arstlike läbivaatuste alusel.9.3. Ebanormaalse arteriaalse vererõhu all kannatavatele juhiloa taotlejatele juhiloa väljastamise või sõidukijuhtidele juhiloa uuendamise küsimust hinnatakse, võttes arvesse muid arstliku läbivaatuse tulemusi, võimalikke haigusega seotud komplikatsioone ja nendest lähtuvat võimalikku ohtu liiklusele.9.4. Üldiselt ei väljastata ega uuendata juhiluba juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele, kellel puhkuse või meeleliigutuse korral esineb rahulolekustenokardiat. Müokardi infarkti põdenud juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele väljastatakse või uuendatakse juhiluba kinnitatud meditsiinilise arvamuse ja vajaduse korral korrapäraste arstlike läbivaatuste alusel.2. rühm:9.5. Pädev meditsiiniasutus peab nõuetekohaselt arvestama käesoleva rühma määratlusega hõlmatud sõidukite juhtimisega seotud lisariske ja -ohtu.MELLIITDIABEET10. Melliitdiabeeti põdevatele juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele võib juhiloa väljastada või uuendada kinnitatud meditsiinilise arvamuse ja iga juhtumi kohaste korrapäraste arstlike läbivaatuste alusel.2. rühm:10.1. Käesoleva rühma juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele, kes põevad melliitdiabeeti ja vajavad insuliinravi, võib juhiloa väljastada või uuendada ainult väga erandlikel juhtudel ning üksnes nõuetekohaselt põhjendatud ja kinnitatud meditsiinilise arvamuse ja korrapäraste arstlike kontrollimiste alusel.NEUROLOOGILISED HAIGUSED11. Juhiluba ei väljastata ega uuendata tõsist neuroloogilist haigust põdevatele juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele, kui lisaks taotlusele ei esitata kinnitatud meditsiinilist arvamust.Haigustega või kesk- või perifeerset närvisüsteemi mõjutava kirurgilise sekkumisega seotud neuroloogilisi häireid, mis põhjustavad meeleelundite puudulikkust või liikumisvaegust ning mõjutavad tasakaalu ja koordinatsiooni, tuleb arvestada vastavalt nende tagajärgedele ja progresseerumisohule. Sellistel juhtudel toimub juhiloa väljastamine või uuendamine seisundi halvenemise ohu korrapärase hindamise alusel.12. Mootorsõidukijuhi epilepsiahood või muud äkilised teadvusehäired on suur oht liiklusohutusele.1. rühm:12.1. Juhiloa võib väljastada või uuendada pädeva meditsiiniasutuse kontrolli ja korrapäraste arstlike läbivaatuste alusel. Nimetatud asutus teeb otsuse epilepsia või teiste teadvusehäirete raskuse, kliinilise vormi ja progresseerumise (nt viimase kahe aasta jooksul ei ole olnud ühtegi hoogu), saadud ravi ja selle tulemuste kohta.2. rühm:12.2. Juhiluba ei väljastata ega uuendata juhiloa taotlejatele või juhtidele, kellel on või kellel võib olla epilepsiahoogusid või teisi teadvusehäireid.VAIMSED HÄIRED1. rühm:13.1. Juhiluba ei väljastata ega uuendata juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele, kes kannatavad järgmiste terviseprobleemide all:- tõsised vaimsed häired, olenemata sellest, kas need on kaasa sündinud või põhjustatud haigusest, traumast või neurokirurgilistest operatsioonidest,- raske vaimse arengu peetus,- rasked east tingitud käitumisprobleemid; isiksusehäired, mis põhjustavad tõsiseid hindamisvõime, käitumise või kohanemisvõime kõrvalekaldeid,juhiluba väljastatakse või uuendatakse ainult taotlusele lisatud kinnitatud meditsiinilise arvamuse ja vajaduse korral korrapäraste arstlike läbivaatuste alusel.2. rühm:13.2. Pädev meditsiiniasutus peab nõuetekohaselt arvestama käesoleva rühma määratlusega hõlmatud sõidukite juhtimisega seotud lisariske ja -ohtu.ALKOHOL14. Alkoholi tarbimine on liiklusohutusele väga ohtlik. Selle probleemi tõsiduse tõttu peavad meditsiiniasutused olema eriti valvsad.1. rühm:14.1. Juhiluba ei väljastata ega uuendata juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele, kes on alkoholisõltlased või ei suuda joobes juhtimisest loobuda.Minevikus alkoholist sõltuvuses olnud juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele võib juhiloa väljastada või uuendada kinnitatud meditsiinilise arvamuse ja korrapäraste arstlike läbivaatuste alusel, kui on tõendatud nende juhiloa taotlejate või sõidukijuhtide karskus teatava ajavahemiku jooksul.2. rühm:14.2. Pädev meditsiiniasutus peab nõuetekohaselt arvestama käesoleva rühma määratlusega hõlmatud sõidukite juhtimisega seotud lisariske ja -ohtu.NARKOOTIKUMID JA RAVIMID15. Kuritarvitus:Ühegi kategooria juhiluba ei väljastata ega uuendata neile juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele, kes on sõltuvad psühhotroopsetest ainetest või kes ei ole neist ainetest küll sõltuvad, aga kuritarvitavad neid korrapäraselt.Korrapärane kasutus:1. rühm:15.1. Juhiluba ei väljastata ega uuendata neile juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele, kes mis tahes kujul korrapäraselt kasutavad psühhotroopseid aineid, mis võivad kahjustada liiklusohutust, kui nende kasutatud kogus on selline, et sellel on sõidukijuhtimisele kahjulik toime. See kehtib kõikide sõiduki juhtimise võimet mõjutavate ravimite või ravimikombinatsioonide suhtes.2. rühm:15.2. Pädev meditsiiniasutus peab nõuetekohaselt arvestama käesoleva rühma määratlusega hõlmatud sõidukite juhtimisega seotud lisariske ja -ohtu.NEERUHÄIRED1. rühm:16.1. Juhiloa võib väljastada või uuendada tõsise neerupuudulikkusega juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele kinnitatud meditsiinilise arvamuse ja korrapäraste arstlike läbivaatuste alusel.2. rühm:16.2. Juhiluba ei väljastata ega uuendata tõsise ja pöördumatu neerupuudulikkusega juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel kinnitatud meditsiinilise arvamuse ja korrapäraste arstlike läbivaatuste alusel.MUUD SÄTTED1. rühm:17.1. Kinnitatud meditsiinilise arvamuse ja vajaduse korral korrapäraste arstlike läbivaatuste alusel võib juhiloa väljastada või uuendada neile juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele, kellele on tehtud organi siirdamine või kellel on sõiduki juhtimise võimet mõjutav tehisimplantaat.2. rühm:17.2. Pädev meditsiiniasutus peab nõuetekohaselt arvestama käesoleva rühma määratlusega hõlmatud sõidukite juhtimisega seotud lisariske ja -ohtu.18. Üldreeglina ei väljastata ega uuendata juhiluba neile juhiloa taotlejatele või sõidukijuhtidele, kes kannatavad mingi muu eespool nimetamata häire all, mis võib olla liiklusohutust mõjutav talitluslik häire või seda põhjustada, välja arvatud juhul, kui taotlusele on lisatud kinnitatud meditsiiniline arvamus ja vajaduse korral toimuvad korrapärased arstlikud läbivaatused.--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/13/EÜ, 26. veebruar 2001, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32001L0013

Euroopa Liidu Teataja L 075 , 15/03/2001 Lk 0026 - 0028

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/13/EÜ,26. veebruar 2001,millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 71,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]võttes arvesse regioonide komitee arvamust, [3]toimides asutamislepingu [4] artiklis 251 sätestatud korras vastavalt lepituskomisjonis 22. novembril 2000 heakskiidetud ühistekstilening arvestades järgmist:(1) Nõukogu 29. juuli 1991. aasta direktiiviga 91/440/EMÜ ühenduse raudteede arendamise kohta [5] on sätestatud raudtee-ettevõtjatele ja rahvusvahelistele raudtee-ettevõtjate rühmitustele teatavad rahvusvahelisele raudteetranspordile juurdepääsu õigused.(2) Usaldusväärsete ja piisavate teenuste tagamiseks on vaja ühist litsentsisüsteemi tagamaks, et kõik raudtee-ettevõtjad täidaksid alati teatavaid tarbijate ja kolmandate isikute kaitseks ettenähtud hea maine, finantsnõuetele vastavuse ja ametialase pädevuse nõudeid ning järgiksid teenuste pakkumisel rangeid ohutusnorme.(3) Tagamaks raudtee infrastruktuurile juurdepääsuõiguste kohaldamist ühetaolistel alustel ja võrdse kohtlemise põhimõttel ühenduse kõigis osades, kehtestati nõukogu direktiivi 95/18/EÜ [6] kohaselt litsents raudtee-ettevõtjatele, kes osutavad direktiivi 91/440/EMÜ artiklis 10 nimetatud teenuseid, kusjuures kõnealune litsents on selliste teenuste osutamisel kohustuslik ning kehtib ühenduse kõigis osades.(4) Kuna mõned liikmesriigid on laiendanud direktiivis 91/440/EMÜ sätestatud juurdepääsuõigusi, siis tundub, et on vaja tagada kõigi kõnealusel turul tegutseda võivate raudtee-ettevõtjate õiglane ja läbipaistev kohtlemine kedagi diskrimineerimata ning laiendada direktiiviga 95/18/EÜ sätestatud litsentsimispõhimõtteid kõigile kõnealuses valdkonnas tegutsevatele ettevõtjatele.(5) Teavitamiskohustuste paremaks täitmiseks peaksid liikmesriigid ja komisjon tagama kõigi liikmesriikide ja komisjoni parema teavitamise. Lähtudes üldisest tavast ja tõlgendades loogiliselt direktiivi 95/18/EÜ, peaks liikmesriikide ja komisjoni antav teave hõlmama ka väljaantud litsentse.(6) Oleks soovitatav tagada, et rahvusvahelise kaubaveoga tegelevad litsentsitud raudtee-ettevõtjad peaksid eelkõige tollitransiidi osas kinni kohaldatavatest asjakohastest maksu- ja tollisätetest.(7) Liikmesriigid ei suuda käesoleva direktiivi eesmärke raudtee-ettevõtjate litsentsimise põhiprintsiipide sätestamisel ja vastavate litsentside vastastikusel tunnustamisel kõigis ühenduse osades täielikult saavutada asutamislepingu artiklis 5 ettenähtud subsidiaarsus- ja proportsionaalsuspõhimõtte kohaselt, kuna kõnealuste litsentside väljaandmine on selgelt rahvusvahelise ulatusega, ning seetõttu on need ülesanded paremini saavutatavad ühenduse tasandil. Käesolev direktiiv kehtib üksnes selles ulatuses, mis on vajalik nende eesmärkide saavutamiseks.(8) Direktiivi 95/18/EÜ tuleks vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 95/18/EÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikkel 1 asendatakse järgmisega:"Artikkel 11. Käesolevas direktiivis käsitletakse kriteeriume, mida liikmesriigid kohaldavad ühenduses registreeritud või registreeritava asukohaga raudtee-ettevõtjatele litsentside väljaandmise, pikendamise või muutmise suhtes.2. Liikmesriigid võivad käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jätta:a) raudtee-ettevõtjad, kes osutavad raudteetranspordi reisijateveo teenuseid ainult kohalikes ja piirkondlikes autonoomsetes raudtee infrastruktuurides;b) raudtee-ettevõtjad, kes osutavad raudteetranspordi linna- ja linnalähiliinide reisijateveo teenuseid;c) raudtee-ettevõtjad, kelle tegevus piirdub piirkondlike raudtee-kaubaveoteenuste osutamisega, mis ei kuulu direktiivi 91/440/EMÜ reguleerimisalasse;d) ettevõtjad, kes tegelevad kaubavedudega raudtee infrastruktuurides, mis on eraomandis ning mida kasutatakse ainult infrastruktuuri omaniku vedudel.3. Ettevõtjad, kelle tegevus piirdub maanteesõidukite vedamisega pendelrongiteenusena läbi La Manche'i väina tunneli, jäetakse käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja."2. Artikli 2 punkt a asendatakse järgmisega:raudtee-ettevõtja  - kõik riigi osalusega äriühingud või eraõiguslikud ettevõtjad, kelle põhiline äritegevus on kaupade ja/või reisijate raudteeveoteenuste osutamine, kusjuures ettevõtja peab tagama veovahendid; see hõlmab ka ainult veovahendeid võimaldavaid ettevõtjaid;".3. Artikkel 3 asendatakse järgmisega:"Artikkel 3Iga liikmesriik määrab asutuse, kes vastutab litsentside väljaandmise eest ning käesoleva direktiiviga pandud kohustuste täitmise eest. Litsentse annavad välja asutused, kes ise ei osuta raudteetransporditeenuseid ega sõltu kõnealuseid teenuseid osutavatest asutustest või ettevõtjatest."4. Artiklile 4 lisatakse järgmine lõige:"5. Litsents kehtib kogu ühenduse territooriumil."5. Artikli 6 neljas taane asendatakse järgmisega:"— ei ole süüdi mõistetud selliste kohustuste tõsises või korduvas täitmata jätmises, mis tulenevad sotsiaal- või tööõigusealastest, sealhulgas töötervishoidu ja tööohutust käsitlevatest õigusaktidest, või tollialastest õigusaktidest äriühingu puhul, kes soovib tegelda kaupade piiriülese transpordiga, mille suhtes kohaldatakse tolliprotseduure;".6. Artikli 11 lõige 8 asendatakse järgmisega:"8. Kui litsentse väljaandev asutus annab välja, peatab või tühistab litsentsi või teeb selles muudatusi, teatab asjaomane liikmesriik sellest viivitamata komisjonile. Komisjon teatab sellest kohe teistele liikmesriikidele."7. Artiklid 12 ja 13 asendatakse järgmistega:"Artikkel 121. Peale käesoleva direktiiviga ettenähtud nõuete täidab raudtee-ettevõtja ka ühenduse õigusele vastavaid ning siseriiklikke õigusnorme, mida kohaldatakse kedagi diskrimineerimata, eelkõige:a) konkreetseid raudteevedude teenuste kohta käivaid tehnilisi ja tegevusalaseid nõudeid;b) töötajate, veeremi ja ettevõtjate sisestruktuuriga seotud ohutusnõudeid;c) töötajate ja klientide tervishoiu-, ohutus- ja sotsiaaltingimusi ning õigusi;d) nõudeid, mida kohaldatakse kõigi asjakohase raudteetranspordi sektori ettevõtete suhtes, et pakkuda klientidele soodustusi või kaitset.2. Raudtee-ettevõtja võib igal ajal pöörduda komisjoni poole küsimuses, mis puudutab siseriikliku õigusega ettenähtud nõuete vastavust ühenduse õigusele ning kõnealuste nõuete kohaldamist kedagi diskrimineerimata. Kui komisjon leiab, et käesoleva määruse nõudeid ei ole täidetud, siis avaldab ta oma arvamuse direktiivi korrektse tõlgenduse kohta, ilma et see piiraks asutamislepingu artikli 226 kohaldamist.Artikkel 13Raudtee-ettevõtjad täidavad rahvusvahelise raudteetranspordi suhtes kohaldatavaid kokkuleppeid, mis kehtivad liikmesriikides, kus ettevõtjad tegutsevad. Nad täidavad ka asjakohaseid maksu- ja tollisätteid."Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 15. märtsiks 2003. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 26. veebruar 2001Euroopa Parlamendi nimelpresidentN. FontaineNõukogu nimeleesistujaA. Lindh[1] EÜT C 321, 20.10.1998, lk 8 ja EÜT C 116 E, 26.4.2000, lk 38.[2] EÜT C 209, 22.7.1999, lk 22.[3] EÜT C 57, 29.2.2000, lk 40.[4] Euroopa Parlamendi 10. märtsi 1999. aasta arvamus (EÜT C 175, 21.6.1999, lk 119), kinnitatud 16. septembril 1999 (EÜT C 54, 25.2.2000, lk 56), nõukogu 28. märtsi 2000. aasta ühine seisukoht (EÜT C 178, 27.6.2000, lk 23) ja Euroopa Parlamendi 5. juuli 2000. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). Euroopa Parlamendi 1. veebruari 2001. aasta otsus ja nõukogu 20. detsembri 2000. aasta otsus.[5] EÜT L 237, 24.8.1991, lk 25. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/12/EÜ (EÜT L 75, 15.3.2001, lk 1).[6] EÜT L 143, 27.6.1995, lk 70.--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2007/30/EÜ, 20. juuni 2007 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ, selle üksikdirektiive ning nõukogu direktiive 83/477/EMÜ, 91/383/EMÜ, 92/29/EMÜ ja 94/33/EÜ, et lihtsustada ja ratsionaliseerida praktilise rakendamise aruandeid (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               27.6.2007

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 165/21

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2007/30/EÜ,
   20. juuni 2007,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ, selle üksikdirektiive ning nõukogu direktiive 83/477/EMÜ, 91/383/EMÜ, 92/29/EMÜ ja 94/33/EÜ, et lihtsustada ja ratsionaliseerida praktilise rakendamise aruandeid
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 137 lõiget 2,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

   pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,
   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Liikmesriikide poolt praktilise rakendamise aruannete koostamine, mis on aluseks komisjoni regulaarsetele aruannetele töötajate töötervishoidu ja tööohutust käsitlevate ühenduse eeskirjade rakendamise kohta, on sätestatud nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivis 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (3) ning üksikdirektiivides selle artikli 16 lõike 1 tähenduses, täpsemalt järgmistes direktiivides: nõukogu 30. novembri 1989. aasta direktiiv 89/654/EMÜ töökohale esitatavate ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta, (4) nõukogu 30. novembri 1989. aasta direktiiv 89/655/EMÜ töötajate poolt tööl kasutatavatele töövahenditele esitatavate ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta, (5) nõukogu 30. novembri 1989. aasta direktiiv 89/656/EMÜ töötajate isikukaitsevahendite kasutamisega seotud tervisekaitse ja ohutuse miinimumnõuete kohta, (6) nõukogu 29. mai 1990. aasta direktiiv 90/269/EMÜ tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta, mis käsitlevad raskuste käsitsi teisaldamist, millega kaasneb eelkõige töötajate seljavigastuse oht, (7) nõukogu 29. mai 1990. aasta direktiiv 90/270/EMÜ kuvariga töötamise tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta, (8) nõukogu 24. juuni 1992. aasta direktiiv 92/57/EMÜ tööohutuse ja -tervishoiu miinimumnõuete rakendamise kohta ajutistel või liikuvatel ehitustööplatsidel, (9) nõukogu 24. juuni 1992. aasta direktiiv 92/58/EMÜ töökohas kasutatavate ohutus- ja/või tervisekaitsemärkide miinimumnõuete kohta, (10) nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiiv 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta, (11) nõukogu 3. novembri 1992. aasta direktiiv 92/91/EMÜ puurides maavarasid kaevandavate tööstuste töötajate ohutuse ja tervisekaitse tõhustamise miinimumnõuete kohta, (12) nõukogu 3. detsembri 1992. aasta direktiiv 92/104/EMÜ maa peal ja maa all maavarasid kaevandavate tööstuste töötajate ohutuse ja tervisekaitse tõhustamise miinimumnõuete kohta, (13) nõukogu 23. novembri 1993. aasta direktiiv 93/103/EÜ kalalaevade pardal kohaldatavate tööohutuse ja -tervishoiu miinimumnõuete kohta, (14) nõukogu 7. aprilli 1998. aasta direktiiv 98/24/EÜ töötajate tervise ja ohutuse kaitse kohta keemiliste mõjuritega seotud ohtude eest tööl, (15) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1999. aasta direktiiv 1999/92/EÜ plahvatusohtlikust keskkonnast potentsiaalselt ohustatud töötajate ohutuse ja tervisekaitse parandamise miinimumnõuete kohta, (16) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta direktiiv 2002/44/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (vibratsioon) tulenevate riskidega, (17) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. veebruari 2003. aasta direktiiv 2003/10/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (müra) tulenevate riskidega, (18) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/40/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (elektromagnetväljad) tulenevate riskidega (19) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2006. aasta direktiiv 2006/25/EÜ töötervishoiu ja tööohutuse miinimumnõuete kohta seoses töötajate kokkupuutega füüsikalistest mõjuritest (tehislik optiline kiirgus) tulenevate riskidega. (20)

               (2)

               Rakendamisaruannete koostamine on samuti ette nähtud nõukogu 25. juuni 1991. aasta direktiiviga 91/383/EMÜ, millega täiendatakse meetmeid tähtajalise või ajutise töösuhtega töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise soodustamiseks, (21) nõukogu 31. märtsi 1992. aasta direktiiviga 92/29/EMÜ ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta, et osutada paremaid raviteenuseid laevadel (22) ning nõukogu 22. juuni 1994. aasta direktiiviga 94/33/EÜ noorte kaitse kohta tööl. (23)

               (3)

               Direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 määratletud üksikdirektiivide ning direktiivide 91/383/EMÜ, 92/29/EMÜ ja 94/33/EÜ aruannete koostamist käsitlevad sätted on nii sageduse kui ka sisu poolest lahkuminevad.

               (4)

               Liikmesriikide kohustus koostada praktilise rakendamise aruandeid ja komisjoni kohustus koostada liikmesriikide aruannete põhjal aruanne on õigusloometsükli oluline etapp, mis võimaldab teha kokkuvõtteid ja hinnata direktiivide sätete praktilise rakendamise mitmesuguseid aspekte; seega on asjakohane laiendada nimetatud kohustust ka direktiividesse, milles ei ole aruannete koostamist ette nähtud: Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiivi 2000/54/EÜ töötajate kaitse kohta bioloogiliste mõjuritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (seitsmes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses), (24) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 tähenduses) (25) ning nõukogu 19. septembri 1983. aasta direktiivile 83/477/EMÜ töötajate kaitsmise kohta asbestiga kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl (teine üksikdirektiiv direktiivi 80/1107/EMÜ artikli 8 tähenduses). (26)

               (5)

               Seega tuleb direktiivi 89/391/EMÜ, selle artikli 16 lõikes 1 määratletud üksikdirektiivide ning direktiivide 83/477/EMÜ, 91/383/EMÜ, 92/29/EMÜ ja 94/33/EÜ sätteid ühtlustada.

               (6)

               Komisjoni teatises „Töö ja ühiskonna muutustega kohanemine: ühenduse uus tervishoiu- ja ohutusstrateegia 2002–2006” nähakse ette rakendamisaruannete lihtsustamist ja ratsionaliseerimist käsitlevate õigusloome ettepanekute väljatöötamine. Samuti arvati see teema parema õigusloome algatuse raames kindlaks määratud ühenduse õigusaktide lihtsustamise prioriteetide hulka.

               (7)

               Aruannete koostamist tuleks lihtsustada, ühtlustades liikmesriikide poolt komisjonile esitatavate praktilise rakendamise aruannete sageduse ning nähes ette ühtse praktilise rakendamise aruande, mis sisaldaks kõikide direktiivide suhtes kehtivat üldosa ning konkreetselt iga direktiiviga seotud aspekte käsitlevaid eripeatükke. Lisaks võimaldavad nimetatud sätted, eriti aga uue artikli 17a lisamine direktiivi 89/391/EMÜ, hõlmata rakendamisaruandlusega ka direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 määratletud üksikdirektiivid, milles ei ole aruannete esitamist ette nähtud, nimelt direktiivid 2000/54/EÜ ja 2004/37/EÜ, ning kõik tulevikus vastu võetavad üksikdirektiivid direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses.

               (8)

               Liikmesriikide aruannete koostamise ja komisjonile esitamise sagedusperioodiks peaks olema viis aastat; esimene aruanne peaks erandina hõlmama pikemat ajavahemikku; aruannete kasutamise lihtsustamiseks peaks nende struktuur olema ühtne; aruanded tuleks koostada küsitluse alusel, mille komisjon koostab pärast konsulteerimist tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomiteega, ning nendes peaks sisalduma liikmesriikides tarvitusele võetud ennetavaid meetmeid käsitlev asjakohane teave, mis võimaldaks komisjonil tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomitee ning Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi kõiki tähelepanekuid arvesse võttes anda adekvaatne hinnang õigusaktide praktikas toimimise kohta.

               (9)

               Komisjon konsulteeris kooskõlas asutamislepingu artikli 138 lõikega 2 tööturu osapooltega ühenduse tasandil, et selgitada välja võimaliku ühenduse tegevuse laad selles valdkonnas.

               (10)

               Pärast nimetatud konsulteerimist leidis komisjon, et on soovitav võtta meetmeid ühenduse tasandil ning konsulteeris kooskõlas asutamislepingu artikli 138 lõikega 3 uuesti tööturu osapooltega ühenduse tasandil, tutvustades neile kavandatava ettepaneku sisu.

               (11)

               Pärast teistkordset konsulteerimist ei teatanud tööturu osapooled soovist algatada menetlus, mille tulemusel sõlmitaks asutamislepingu artikli 138 lõikega 4 ette nähtud kokkulepe.

               (12)

               Liikmesriigid peaksid käesolevas direktiivis sätestatud muudatuste ülevõtmiseks võtma vajalikke meetmeid, mis võiksid käesoleva direktiivi erilist olemust arvestades ja vajaduse korral olla haldusmeetmete vormis,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 89/391/EMÜ muutmine
   Direktiivi 89/391/EMÜ lisatakse järgmine artikkel:

      „Artikkel 17a
      Rakendamisaruanded
      1.   Iga viie aasta järel esitavad liikmesriigid komisjonile ühtse aruande käesoleva direktiivi artikli 16 lõikes 1 määratletud üksikdirektiivide praktilise rakendamise kohta, lisades aruandesse ka tööturu osapoolte seisukohad. Aruandes hinnatakse erinevate direktiivide praktilise rakendamisega seotud mitmesuguseid punkte ning esitatakse vajaduse ja olemasolu korral sooliselt eristatud andmeid.
      2.   Aruande struktuuri koos selle sisu täpselt määratleva küsimustikuga määrab kindlaks komisjon koostöös tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomiteega.
      Aruanne sisaldab käesoleva direktiivi sätteid hõlmavat üldosa, mis on seotud üldiste põhimõtete ja punktidega, mida kohaldatakse kõikide lõikes 1 osutatud direktiivide suhtes.
      Üldosa täiendamiseks käsitletakse eripeatükkides iga direktiivi erinevate aspektide rakendamist, sealhulgas olemasolu korral konkreetseid näitajaid.
      3.   Komisjon esitab liikmesriikidele aruande struktuuri ja eespool nimetatud sisu täpselt määratleva küsimustiku vähemalt kuus kuud enne aruandega hõlmatava ajavahemiku lõppu. Aruanne esitatakse komisjonile 12 kuu jooksul pärast viieaastase ajavahemiku lõppu, mida see hõlmab.
      4.   Nimetatud aruannete alusel hindab komisjon asjaomaste direktiivide rakendamise asjakohasust, võttes arvesse näiteks teadusuuringuid ja teaduslikult põhjendatud teadmisi mitmesugustes asjaomastes valdkondades. Komisjon teatab Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning tööohutuse ja töötervishoiu nõuandekomiteele 36 kuu jooksul pärast viieaastase ajavahemiku möödumist hindamise tulemustest ja vajaduse korral mis tahes algatustest, mille eesmärgiks on reguleeriva raamistiku parandamine.
      5.   Esimene aruanne hõlmab ajavahemikku 2007–2012.”

   Artikkel 2
   Direktiivide 83/477/EMÜ, 91/383/EMÜ, 92/29/EMÜ ja 94/33/EÜ muutmine
   1.   Direktiivi 83/477/EMÜ lisatakse järgmine artikkel:

      „Artikkel 17a
      Rakendamisaruanne
      Iga viie aasta järel esitavad liikmesriigid komisjonile käesoleva direktiivi praktilise rakendamise aruande eraldi peatükina direktiivi 89/391/EMÜ artikli 17a lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud ühtses aruandes, mille alusel komisjon peab teostama hindamise kooskõlas nimetatud direktiivi artikli 17a lõikega 4.”

   2.   Direktiivi 91/383/EMÜ lisatakse järgmine artikkel:

      „Artikkel 10a
      Rakendamisaruanne
      Iga viie aasta järel esitavad liikmesriigid komisjonile käesoleva direktiivi praktilise rakendamise aruande eraldi peatükina direktiivi 89/391/EMÜ artikli 17a lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud ühtses aruandes, mille alusel komisjon peab teostama hindamise kooskõlas nimetatud direktiivi artikli 17a lõikega 4.”

   3.   Direktiivi 92/29/EMÜ lisatakse järgmine artikkel:

      „Artikkel 9a
      Rakendamisaruanne
      Iga viie aasta järel esitavad liikmesriigid komisjonile käesoleva direktiivi praktilise rakendamise aruande eraldi peatükina direktiivi 89/391/EMÜ artikli 17a lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud ühtses aruandes, mille alusel komisjon peab teostama hindamise kooskõlas nimetatud direktiivi artikli 17a lõikega 4.”

   4.   Direktiivi 94/33/EÜ lisatakse järgmine artikkel:

      „Artikkel 17a
      Rakendamisaruanne
      Iga viie aasta järel esitavad liikmesriigid komisjonile käesoleva direktiivi praktilise rakendamise aruande eraldi peatükina direktiivi 89/391/EMÜ artikli 17a lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud ühtses aruandes, mille alusel komisjon peab teostama hindamise kooskõlas nimetatud direktiivi artikli 17a lõikega 4.”

   Artikkel 3
   Kehtetuks tunnistamine
   Järgmised sätted tunnistatakse kehtetuks alates 27. juunist 2007:

               1.

               direktiivi 89/391/EMÜ artikli 18 lõiked 3 ja 4;

               2.

               direktiivi 89/654/EMÜ artikli 10 lõiked 3 ja 4;

               3.

               direktiivi 89/655/EMÜ artikli 10 lõiked 3 ja 4;

               4.

               direktiivi 89/656/EMÜ artikli 10 lõiked 3 ja 4;

               5.

               direktiivi 90/269/EMÜ artikli 9 lõiked 3 ja 4;

               6.

               direktiivi 90/270/EMÜ artikli 11 lõiked 3 ja 4;

               7.

               direktiivi 91/383/EMÜ artikli 10 lõiked 3 ja 4;

               8.

               direktiivi 92/29/EMÜ artikli 9 lõiked 3 ja 4;

               9.

               direktiivi 92/57/EMÜ artikli 14 lõiked 4 ja 5;

               10.

               direktiivi 92/58/EMÜ artikli 11 lõiked 4 ja 5;

               11.

               direktiivi 92/85/EMÜ artikli 14 lõiked 4, 5 ja 6;

               12.

               direktiivi 92/91/EMÜ artikli 12 lõige 4;

               13.

               direktiivi 92/104/EMÜ artikli 13 lõige 4;

               14.

               direktiivi 93/103/EÜ artikli 13 lõiked 3 ja 4;

               15.

               direktiivi 94/33/EÜ artikli 17 lõiked 4 ja 5;

               16.

               direktiivi 98/24/EÜ artikkel 15;

               17.

               direktiivi 1999/92/EÜ artikli 13 lõige 3;

               18.

               direktiivi 2002/44/EÜ artikkel 13;

               19.

               direktiivi 2003/10/EÜ artikkel 16;

               20.

               direktiivi 2004/40/EÜ artikkel 12;

               21.

               direktiivi 2006/25/EÜ artikkel 12.

         Artikkel 4
   Rakendamine
   Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud meetmed hiljemalt 31. detsembriks 2012.
   Artikkel 5
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 6
   Adressaadid
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 20. juuni 2007

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         H.-G. PÖTTERING

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         G. GLOSER

      (1)  Arvamus on edastatud 17. jaanuaril 2006. aastal.

      (2)  Euroopa Parlamendi 26. aprilli 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 30. mai 2007. aasta otsus.

      (3)  EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

      (4)  EÜT L 393, 30.12.1989, lk 1.

      (5)  EÜT L 393, 30.12.1989, lk 13. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/45/EÜ (EÜT L 195, 19.7.2001, lk 46).

      (6)  EÜT L 393, 30.12.1989, lk 18.

      (7)  EÜT L 156, 21.6.1990, lk 9.

      (8)  EÜT L 156, 21.6.1990, lk 14.

      (9)  EÜT L 245, 26.8.1992, lk 6.

      (10)  EÜT L 245, 26.8.1992, lk 23.

      (11)  EÜT L 348, 28.11.1992, lk 1.

      (12)  EÜT L 348, 28.11.1992, lk 9.

      (13)  EÜT L 404, 31.12.1992, lk 10.

      (14)  EÜT L 307, 13.12.1993, lk 1.

      (15)  EÜT L 131, 5.5.1998, lk 11.

      (16)  EÜT L 23, 28.1.2000, lk 57.

      (17)  EÜT L 177, 6.7.2002, lk 13.

      (18)  ELT L 42, 15.2.2003, lk 38.

      (19)  ELT L 159, 30.4.2004, lk 1.

      (20)  ELT L 114, 27.4.2006, lk 38.

      (21)  EÜT L 206, 29.7.1991, lk 19.

      (22)  EÜT L 113, 30.4.1992, lk 19. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

      (23)  EÜT L 216, 20.8.1994, lk 12.

      (24)  EÜT L 262, 17.10.2000, lk 21.

      (25)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 50.

      (26)  EÜT L 263, 24.9.1983, lk 25. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/18/EÜ (ELT L 97, 15.4.2003, lk 48).


title: Komisjoni direktiiv 2008/82/EÜ, 30. juuli 2008 , millega muudetakse direktiivi 2008/38/EÜ kroonilise neerupuudulikkuse korral neerufunktsiooni toetamiseks kasutatavate loomasöötade osas (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               31.7.2008

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 202/48

      KOMISJONI DIREKTIIV 2008/82/EÜ,
   30. juuli 2008,
   millega muudetakse direktiivi 2008/38/EÜ kroonilise neerupuudulikkuse korral neerufunktsiooni toetamiseks kasutatavate loomasöötade osas
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 13. septembri 1993. aasta direktiivi 93/74/EMÜ (eritoitmiseks mõeldud söötade kohta), (1) eelkõige selle artikli 6 punkti c,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 5. märtsi 2008. aasta direktiiv 2008/38/EÜ, milles koostatakse eritoitmiseks mõeldud söötade sihtkasutuse nimekiri, (2) sisaldab eritoitmise eesmärki „Neerufunktsiooni toetamine kroonilise neerupuudulikkuse korral”.

               (2)

               Määrusega (EÜ) nr 163/2008 (3) on komisjon andnud loa lantaankarbonaatoktahüdraadi preparaadi (Lantharenol) kasutamiseks kasside söödalisandina. Luba põhines Euroopa Toiduohutusameti (edaspidi „toiduohutusamet”) 18. septembri 2007. aasta arvamusel. (4) Arvamuses leidis toiduohutusamet, et nimetatud preparaadi lisamisel söödavalikule väheneb fosfori eritumine uriinis ja suureneb eritumine roojas, mis on seotud fosfori seeduvuse vähenemisega. Toiduohutusamet järeldas, et preparaat võib vähendada fosfori imendumist täiskasvanud kasside puhul.

               (3)

               Direktiivis 2008/38/EÜ käsitletakse väikese fosforisisaldusega sööta real „Neerutalitluse toetamine kroonilise neerupuudulikkuse korral”. Samasuguse positiivse tulemuse võib saada, kui vähendada söödas sisalduva fosfori imendumist. Seepärast tuleks lantaankarbonaatoktahüdraat lisada direktiivi 2008/38/EÜ I lisa B osas esitatud kasutusotstarvete loetelu jaotisesse „Neerutalitluse toetamine kroonilise neerupuudulikkuse korral”.

               (4)

               Seepärast tuleks direktiivi 2008/38/EÜ vastavalt muuta.

               (5)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2008/38/EÜ I lisa muudetakse kooskõlas käesoleva direktiivi lisaga.
   Artikkel 2
   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 20. veebruariks 2009. Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata nende normide teksti.
   Kui liikmesriigid kõnealused normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamise päeva Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 30. juuli 2008

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Androulla VASSILIOU

      (1)  EÜT L 237, 22.9.1993, lk 23. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).

      (2)  ELT L 62, 6.3.2008, lk 9.

      (3)  ELT L 50, 23.2.2008, lk 3.

      (4)  EFSA Teataja (2007) 542, 1–15.

      LISA
      Direktiivi 2008/38/EÜ I lisa B osas jaotises „Eritoitmise eesmärgid” on rida „Neerutalitluse toetamine kroonilise neerupuudulikkuse korral” asendatud järgmisega:

                     Eritoitmise eesmärk

                     Põhilised toiteomadused

                     Loomaliik või -kategooria

                     Märgistamisel esitatavad andmed

                     Soovitatav kasutusaeg

                     Muud sätted

                     „Neerutalitluse toetamine kroonilise neerupuudulikkuse korral (1)

                     Väike fosforisisaldus ja piiratud valgusisaldus, kuid valk on kvaliteetne

                     Koerad ja kassid

                                 —

                                 Valguallikas/-allikad

                                 —

                                 Kaltsium

                                 —

                                 Fosfor

                                 —

                                 Kaalium

                                 —

                                 Naatrium

                                 —

                                 Asendamatute rasvhapete sisaldus (kui on lisatud)

                     Esialgu kuni 6 kuud (2)

                     Märgitakse pakendile, mahutile või etiketile: “Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.”
                     Märgitakse kasutamisjuhendisse: “Joogivesi peab igal ajal olema kättesaadav”.

                     või

                     Vähenenud fosfori imendumine lantaankarbonaatoktahüdraadi toimel

                     Täiskasvanud kassid

                                 —

                                 Valguallikas/-allikad

                                 —

                                 Kaltsium

                                 —

                                 Fosfor

                                 —

                                 Kaalium

                                 —

                                 Naatrium

                                 —

                                 Lantaankarbonaatoktahüdraat (Lantharenol)

                                 —

                                 Asendamatute rasvhapete sisaldus (kui on lisatud)

                     Esialgu kuni 6 kuud (2)

                     Märgitakse pakendile, mahutile või etiketile: “Enne kasutamist või kasutusaja pikendamist soovitatakse küsida veterinaararsti arvamust.”
                     Märgitakse kasutamisjuhendisse: “Joogivesi peab igal ajal olema kättesaadav”.

         (1)  Vajaduse korral võib tootja soovitada toodet kasutada ka ajutise neerupuudulikkuse korral.

         (2)  Kui toodet soovitatakse kasutada ajutise neerupuudulikkuse korral, on soovitatav kasutusaeg kaks kuni neli nädalat.”