title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 96/9/EÜ, 11. märts 1996, andmebaaside õiguskaitse kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31996L0009

Euroopa Liidu Teataja L 077 , 27/03/1996 Lk 0020 - 0028

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 96/9/EÜ,11. märts 1996,andmebaaside õiguskaitse kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 57 lõiget 2, artiklit 66 ja artiklit 100a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]toimides asutamislepingu artiklis 189b sätestatud korras [3]ning arvestades, et:(1) andmebaasid ei ole käesoleval hetkel kõikides liikmesriikides olemasolevate õigusaktidega piisavalt kaitstud; niisugust kaitset iseloomustavad selle olemasolu korral erinevad tunnused;(2) niisugused erinevused liikmesriikide õigusaktidega tagatavas andmebaaside õiguskaitses mõjutavad negatiivselt siseturu funktsioneerimist seoses andmebaasidega ning eriti füüsiliste ja juriidiliste isikute vabadust pakkuda sidusandmebaasikaupu ja -teenuseid kogu ühenduses ühtlustatud õiguskorra alusel; niisugused erinevused võivad veelgi enam esile kerkida, kui liikmesriigid kehtestavad selles nüüd üha enam rahvusvahelist mõõdet omandavas valdkonnas uusi õigusakte;(3) siseturu funktsioneerimist kahjustavad olemasolevad erinevused tuleb kõrvaldada ning uute esilekerkimine tuleb ära hoida, sellal kui siseturu funktsioneerimist või ühendusesisese infoturu arengut negatiivselt mittemõjutavaid erinevusi ei ole vaja kõrvaldada ega nende esilekerkimist ära hoida;(4) andmebaaside autoriõiguse kaitse esineb liikmesriikides vastavalt õigusaktidele või pretsedendiõigusele erinevates vormides ning kui liikmesriikide vahel jäävad seoses kaitse ulatuse ja tingimustega alles erinevused õigusaktides, siis võivad niisugused ühtlustamata intellektuaalomandiõigused takistada kaupade ja teenuste vaba liikumist ühenduses;(5) autoriõigus on andmebaaside autorite jaoks jätkuvalt sobiv ainuõiguse vorm;(6) sellele vaatamata osutuvad kõlvatu konkurentsi alaste ühtlustatud õigusaktide või pretsedendiõiguse puudumisel lisaks vajalikuks muud meetmed, et vältida andmebaaside sisust loata väljavõtete tegemist ja/või andmebaaside sisu loata taaskasutamist;(7) andmebaaside rajamine nõuab märkimisväärset inim-, tehniliste ja finantsressursside investeerimist, kuna aga niisuguseid andmebaase kopeerida või neile juurde pääseda saab sõltumatuks väljatöötamiseks vajalike kuludega võrreldes väga väikeste kuludega;(8) andmebaasi sisust loata väljavõtte tegemine ja/või andmebaasi sisu loata taaskasutamine on tõsiste majanduslike ja tehniliste tagajärgedega toimingud;(9) andmebaasid on ühendusesisese infoturu arendamisel olulise tähtsusega vahendiks; nimetatud vahend osutub kasulikuks ka mitmetes muudes valdkondades;(10) nii ühenduses kui kogu maailmas kõikides kaubandus- ja tööstussektorites iga-aastaselt loodava ja töödeldava informatsiooni hulga kiire kasv nõuab kõikides liikmesriikides investeerimist nüüdisaegsetesse infotöötlussüsteemidesse;(11) käesoleval ajal esinevad andmebaasisektori investeeringute tasemes väga suured erinevused nii erinevate liikmesriikide kui ka ühenduse ja maailma suurimate andmebaase loovate kolmandate riikide vahel;(12) niisugune investeerimine kaasaegsetesse informatsiooni säilitamise ja töötlemise süsteemidesse ei saa ühenduses toimuda, kui andmebaaside tegijate õiguste kaitsmiseks ei kehtestata stabiilset ja ühtset õiguskaitsekorda;(13) käesolev direktiiv kaitseb teoste, andmete või muu materjali kogusid (mõnikord nimetatud kogumiteks), mida korraldatakse, talletatakse ja millele pääsetakse juurde vahendite abil, mille hulka kuuluvad elektroonilised, elektromagnetilised või elektro-optilised protsessid või nendega analoogilised protsessid;(14) käesoleva direktiivi kohast kaitset tuleb laiendada ka mitteelektroonilistele andmebaasidele;(15) andmebaasi autoriõigusega kaitsmise vajaduse kindlakstegemiseks kasutatavad kriteeriumid tuleb määratleda lähtuvalt sellest, kas andmebaasi sisu valik või korraldus on autori intellektuaalne looming; niisuguse kaitse peab hõlmama andmebaasi struktuuri;(16) andmebaasi autoriõiguse kaitse alla kuuluvuse sobivuse kindlaksmääramisel ei tohi autori intellektuaalse loomingu mõttes rakendada muid kriteeriume peale originaalsuse, eriti ei tohi seejuures rakendada esteetilisi või kvalitatiivseid kriteeriume;(17) mõistet "andmebaas" tuleb mõista hõlmavana kirjanduslike, kunstiliste, muusikaliste või muude teoste kogusid või muu materjali nagu tekstide, helide, kujutiste, arvude, faktide või andmete kogusid; see peab hõlmama niisuguste sõltumatute teoste, andmete või muu materjali kogusid, mis on korraldatud süstemaatiliselt või metoodiliselt ning millele on võimalik üksikult juurde pääseda; see tähendab, et salvestis või audiovisuaalne, kinematograafiline, kirjanduslik või muusikaline teos iseenesest ei kuulu käesoleva direktiivi reguleerimisalasse;(18) käesoleva direktiiviga ei piirata autorite õigust otsustada, kas ja millisel viisil nad lubavad oma teoseid andmebaasi kaasata ega seda, kas nad annavad ainuõiguse või mitte; andmebaaside kaitsmine sui generis õigusega ei piira nende sisu puudutavaid olemasolevaid õigusi ning eriti juhul, kui autor või autoriõigusega kaasneva õiguse valdaja lubab mõnd oma teost või objekti andmebaasi kaasata vastavalt lihtlitsentsile, siis võib kolmas isik kasutada nimetatud teoseid või objekte, mille suhtes on nõutav autori või autoriõigusega kaasneva õiguse valdaja luba, ilma et andmebaasi tegija sui generis õigus takistaks tal seda teha, tingimusel et nimetatud teoseid või objekte ei võeta andmebaasist ega taaskasutata selle alusel;(19) reeglina ei kuulu muusikaliste esituste erinevate salvestiste kogu CD-plaadil käesoleva direktiivi reguleerimisalasse, kuna kogumikuna ei vasta see autoriõiguse kaitse tingimustele ning see ei kujuta endast sui generis õiguse alla kuulumiseks piisavalt olulist investeeringut;(20) käesoleva direktiivi kohast kaitset võidakse kohaldada ka niisuguste materjalide suhtes, mis on vajalikud teatud andmebaaside toimimiseks või kasutamiseks, nagu tesaurus- või indekseerimissüsteemid;(21) käesoleva direktiiviga ettenähtud kaitse on seotud andmebaasidega, milles teosed, andmed või muu materjal on korraldatud süstemaatiliselt või metoodiliselt; nimetatud materjal ei pea olema füüsiliselt talletatud organiseeritud viisil;(22) käesoleva direktiivi tähenduses võivad elektroonilised andmebaasid hõlmata ka vahendeid nagu CD-ROM ja CD-I;(23) mõistet "andmebaas" ei tule mõista laienevana niisugustele andmebaasi tegemiseks või käivitamiseks kasutatavatele arvutiprogrammidele, mis on kaitstud arvutiprogrammide õiguskaitset käsitleva nõukogu 14. mai 1991. aasta direktiivi 91/250/EMÜ [4] alusel;(24) andmebaaside rentimist ja laenutamist reguleeritakse autoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õiguste valdkonnas ainult nõukogu 19. novembri 1992. aasta direktiiviga 92/100/EMÜ rentimis- ja laenutamisõiguse ja teatavate autoriõigusega kaasnevate õiguste kohta intellektuaalomandi vallas; [5](25) autoriõiguse kehtivuse tähtaeg on juba reguleeritud nõukogu 29. oktoobri 1993. aasta direktiiviga 93/98/EMÜ, millega ühtlustatakse autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kaitse tähtaeg; [6](26) andmebaasi lülitatud autoriõigusega kaitstud teosed ja autoriõigusega kaasnevate õigustega kaitstud objektid jäävad sellest olenemata asjakohaste ainuõigustega kaitstuks ning neid ei ole lubatud andmebaasi lülitada ega teha neid sisaldavat väljavõtet andmebaasist ilma õiguste valdaja või tema õigusjärglaste loata;(27) selliselt andmebaasi kaasatud teoste autoriõigust ja objektide autoriõigusega kaasnevaid õigusi ei mõjuta mitte mingil moel niisuguse eraldiseisva õiguse olemasolu, mis puudutab nende teoste ja objektide valikut ja korraldust andmebaasis;(28) andmebaasi loonud füüsilise isiku isiklikud õigused kuuluvad autorile ning neid tuleb teostada vastavalt liikmesriikide õigusaktidele ning Berni kirjandus- ja kunstiteoste kaitse konventsiooni sätetele; niisugused isiklikud õigused ei kuulu käesoleva direktiivi reguleerimisalasse;(29) töötajate poolt loodud andmebaaside suhtes kohaldatav kord jäetakse liikmesriikide kehtestada; järelikult ei takista miski käesolevas direktiivis liikmesriike nende õigusaktides ette nägemast, et kui andmebaasi loob töötaja oma kohustusi täites või tööandja poolt antud juhiseid järgides, siis on üksnes tööandjal õigus teostada kõiki sel moel loodud andmebaasiga seotud varalisi õigusi, välja arvatud juhul, kui lepinguga on ette nähtud teisiti;(30) autori ainuõiguste hulka peab kuuluma õigus määrata kindlaks, kuidas ja kelle poolt tema teost kasutatakse, ja eriti omada kontrolli oma teose kolmandatele isikutele vahendamise üle;(31) andmebaaside autoriõiguse kaitse hõlmab ka andmebaaside kättesaadavaks tegemist muude, koopiate levitamisest erinevate vahendite abil;(32) liikmesriigid peavad tagama, et nende siseriiklikud sätted on niisuguste toimingute puhul, mille suhtes kohaldatakse käesoleva direktiiviga ettenähtud piiranguid, vähemalt aineliselt võrdväärsed;(33) levitamisõiguse ammendumise küsimus ei kerki esile sidusandmebaaside puhul, mis kuuluvad teenuste pakkumise valdkonda; see kehtib ka niisugusest andmebaasist niisuguse teenuse kasutaja poolt õiguste valdaja nõusolekul tehtud ainelise koopia suhtes; erinevalt CD-ROMist või CD-Ist, mille puhul on intellektuaalomand paigutatud materiaalsele kandjale ehk kaubaartiklile, on iga sidusteenus tegelikult toiming, milleks tuleb saada luba, kui autoriõigus seda nõuab;(34) kui õiguste valdaja on kord otsustanud andmebaasi koopia kasutajale sidusteenuse kaudu või mõnd muud levitamisvahendit kasutades kättesaadavaks teha, siis peab niisugusele õiguspärasele kasutajale olema tagatud juurdepääs andmebaasile ning tal peab olema võimalik andmebaasi kasutada õiguste valdajaga sõlmitud kokkuleppe kohastel eesmärkidel ja viisil, seda isegi juhul, kui niisugune juurdepääs ja kasutamine nõuab paratamatult niisuguste toimingute sooritamist, mis oleks vastasel korral piiratud;(35) tuleb koostada nimekiri piiratud toimingute erandite kohta, võttes arvesse fakti, et käesoleva direktiivi kohaselt rakendatakse autoriõigust ainult andmebaasi sisu valiku või korralduse suhtes; liikmesriikidele tuleb anda võimalus niisuguseid erandeid teatud juhtudel ette näha; seda võimalust tuleb siiski kasutada kooskõlas Berni konventsiooniga ning määral, mil erandid on seotud andmebaasi struktuuriga; omavahel tuleb selgelt eristada isiklikku kasutamist puudutavaid erandeid ja isiklikeks vajadusteks reprodutseerimist puudutavaid erandeid, mis mõnede liikmesriikide siseriiklike õigusaktide kohaselt on seotud tühjade kandjate või salvestusseadmete lõive puudutavate sätetega;(36) mõiste "teadus" hõlmab käesoleva direktiivi tähenduses nii loodusteadusi kui ka humanitaarteadusi;(37) käesolev direktiiv ei mõjuta Berni konventsiooni artikli 10 lõiget 1;(38) üha kasvav digitaalse salvestustehnoloogia kasutamine seab andmebaasi tegija ohtu, et tema andmebaasi sisu võidakse ilma tema loata elektrooniliselt kopeerida ja ümber korraldada, et luua identse sisuga andmebaas, millega ometi ei rikuta tema andmebaasi korraldusest tulenevat autoriõigust;(39) lisaks eesmärgile kaitsta andmebaasi sisu valiku või korralduse originaalsusest tulenevaid autoriõigusi, püütakse käesoleva direktiiviga kaitsta ka andmebaaside tegijate positsiooni seoses sisu omandamisel ja kogumisel tehtud finants- ja ametialaste investeeringute tulemuste seadusvastase omastamisega, kaitstes kogu andmebaasi või selle olulisi osi kasutaja või konkurendi teatud toimingute eest;(40) selle sui generis õiguse ülesandeks on tagada õiguse piiratud kehtivusajaks kaitse investeeringutele, mis on tehtud andmebaasi sisu omandamiseks, kontrollimiseks või esitamiseks; niisugune investeering võib koosneda finantsressursside rakendamisest ja/või aja, pingutuste ja energia kulutamisest;(41) sui generis õiguse eesmärgiks on anda andmebaasi tegijale võimalus keelata andmebaasi kogu sisust või olulisest sisu osast loata väljavõtte tegemist ja/või nimetatu loata taaskasutamist; andmebaasi tegijaks on isik, kes asja algatab ja investeerimisriski endale võtab; sellega arvatakse eriti alltöövõtjad andmebaasi tegija definitsiooni hulgast välja;(42) eriõigus keelata loata väljavõtte tegemist ja/või taaskasutamist on seotud kasutaja niisuguste toimingutega, mis ületavad tema seaduslikke õigusi ning kahjustavad seeläbi investeeringut; õigus keelata kogu sisust või selle olulisest osast väljavõtte tegemist ja/või nimetatu taaskasutamist ei ole seotud ainult parasiitliku konkureeriva toote valmistamisega, vaid ka ükskõik millise niisuguse kasutajaga, kes põhjustab oma toimingutega investeeringule kvalitatiivselt või kvantitatiivselt olulist kahju;(43) sidusedastuse korral ei ammendu õigus taaskasutamist keelata ei seoses andmebaasiga ega seoses andmebaasist või selle osast õiguste valdaja loal edastuse adressaadi poolt tehtud ainelise koopiaga;(44) kui andmebaasi sisu kuvamine muudab vajalikuks kogu niisuguse sisu või selle olulise osa alalise või ajutise edastuse teisele andmekandjale, siis peab õiguste valdaja niisuguseks toiminguks loa andma;(45) õigus keelata loata väljavõtte tegemist ja/või taaskasutamist ei kujuta endast mingil juhul autoriõiguse kaitse laiendust puhastele faktidele või andmetele;(46) õigus keelata kõigist või olulisest osast andmebaasi kuuluvatest teostest, andmetest või materjalist loata väljavõtte tegemist ja/või nimetatu loata taaskasutamist ei tohiks põhjustada uue õiguse teket teostele, andmetele või materjalidele endile;(47) infotoodete ja -teenuste pakkujate vahelise konkurentsi huvides ei tohi lubada sui generis õiguse kaitset viisil, millega hõlbustatakse turgu valitseva seisundi kuritarvitamist, seda eriti seoses niisuguste uute toodete ja teenuste loomise ja turustamisega, millel on intellektuaalne, dokumentaalne, tehniline, majanduslik või kaubanduslik lisaväärtus; seetõttu ei piira käesoleva direktiivi sätted ühenduse või siseriiklike konkurentsieeskirjade kohaldamist;(48) käesoleva direktiivi eesmärk, milleks on võimaldada asjakohast ja ühetaolist andmebaaside kaitset, millega tagatakse andmebaasi tegijale tasu, erineb üksikisikute kaitset isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ [7] eesmärgist, milleks on isikuandmete vaba ringluse tagamine niisuguste ühtlustatud eeskirjade alusel, mis on kehtestatud põhiõiguste kaitseks ja eriti selleks, et kaitsta õigust privaatsusele, mida tunnustatakse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artiklis 8; käesoleva direktiivi sätted ei piira andmekaitsealaste õigusaktidega sätestatut;(49) vaatamata õigusele keelata kogu andmebaasist või selle olulisest osast väljavõtte tegemist ja/või nimetatu taaskasutamist, tuleb kehtestada, et andmebaasi tegija või õiguste valdaja ei või takistada andmebaasi õiguspärast kasutajat tegemast väljavõtteid ebaolulistest osadest ja nimetatut taaskasutamast; kasutaja ei või siiski põhjendamatult kahjustada ei sui generis õiguse valdaja ega autoriõiguse või sellega kaasneva õiguse valdaja seaduslikke huve andmebaasis sisalduvate teoste või objektide suhtes;(50) liikmesriikidele tuleb anda võimalus näha ette erandid seoses õigusega hoida ära andmebaasi sisu olulisest osast väljavõtte tegemist ja/või nimetatu taaskasutamist juhul, kui väljavõte tehakse isiklikeks vajadusteks, illustreeriva materjalina kasutamiseks õppe- või teaduslikel eesmärkidel või kui väljavõte ja/või taaskasutamine tehakse/leiab aset avaliku julgeoleku või haldus- või kohtumenetluse huvides; niisugused toimingud ei tohi piirata tegija ainuõigust andmebaasi kasutada ning nende eesmärk ei tohi olla äriline;(51) kui liikmesriigid kasutavad võimalust lubada andmebaasi õiguspärasel kasutajal teha sisu olulisest osast väljavõte illustreeriva materjalina kasutamiseks õppe- või teaduslikel eesmärkidel, võivad nad sätestada piirangu, et niisugune luba on vaid teatud tüüpi õppe- või teadusasutustel;(52) neil liikmesriikidel, kellel on erireeglid, millega nähakse ette käesoleva direktiiviga ettenähtava sui generis õigusega samaväärne õigus, tuleb uue õiguse osas lubada säilitada traditsiooniliselt niisuguste reeglitega määratletud erandid;(53) andmebaasi valmimise kuupäeva tõendamiskohustus on andmebaasi tegijal;(54) tõendamiskohustus niisuguste kriteeriumide olemasolu kohta, millele tuginedes on võimalik järeldada, et andmebaasi sisu olulist muutmist tuleb pidada oluliseks uueks investeeringuks, lasub niisugusest investeeringust tuleneva andmebaasi tegijal;(55) oluliseks uueks investeeringuks, millest tuleneb uus kaitsetähtaeg, võib pidada ka andmebaasi sisu ulatuslikku kontrollimist;(56) õigus keelata andmebaasist loata väljavõtte tegemist ja/või andmebaasi loata taaskasutamist peaks andmebaaside suhtes, mille tegijad on kolmandate riikide kodanikud või alalised elanikud või mille on tootnud juriidilised isikud, kes ei ole asutamislepingu tähenduses liikmesriigis asutatud, kehtima ainult juhul, kui niisugused kolmandad riigid pakuvad võrreldavat kaitset andmebaasidele, mille on tootnud liikmesriigi kodanikud või isikud, kelle alaline elukoht asub ühenduse territooriumil;(57) lisaks õiguskaitsevahenditele, mis on liikmesriikide õigusaktidega ette nähtud autoriõiguse või muude õiguste rikkumise korral, peavad liikmesriigid nägema ette asjakohased õiguskaitsevahendid seoses andmebaasi sisust loata väljavõtte tegemise ja/või nimetatu loata taaskasutamisega;(58) lisaks käesoleva direktiivi alusel andmebaasi struktuurile antavale autoriõiguse kaitsele ning sui generis õiguse kohasele andmebaasi sisust loata väljavõtte tegemise ja/või nimetatu loata taaskasutamise vastu antavale kaitsele kohaldatakse liikmesriikides jätkuvalt ka muid andmebaasikaupade ja -teenuste pakkumise seisukohast asjakohaseid õigusnorme;(59) käesoleva direktiiviga ei piirata audiovisuaalsetest teostest koosnevate andmebaaside suhtes niisuguste eeskirjade kohaldamist, mida liikmesriigi õigusaktidega tunnustatakse ning mis puudutavad audiovisuaalsete programmide levitamist;(60) mõned liikmesriigid kaitsevad praegu autoriõigusega niisuguseid andmebaase, mis ei vasta käesoleva direktiiviga kehtestatud autorikaitse saamise kriteeriumidele; isegi kui kõnealustele andmebaasidele võidakse anda kaitse käesolevas direktiivis sätestatud õiguse alusel takistada andmebaaside sisust loata väljavõtte tegemist ja/või selle taaskasutamist, on kaitsetähtaeg nimetatud õiguse alusel märkimisväärselt lühem sellest, mis neil on praegu kehtiva siseriikliku korra alusel; niisuguste kriteeriumide ühtlustamine, mille alusel määratakse kindlaks, kas andmebaasi peaks kaitsma autoriõigusega, ei tohi lühendada asjaomaste õiguse valdajate suhtes praegu kehtivat kaitsetähtaega; selleks on vaja näha ette erand; niisuguse erandi mõju peab piirduma vaid asjaomaste liikmesriikide territooriumidega,ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I PEATÜKKREGULEERIMISALAArtikkel 1Reguleerimisala1. Käesolev direktiiv käsitleb ükskõik millises vormis andmebaaside õiguskaitset.2. Andmebaas käesoleva direktiivi tähenduses on süstemaatiliselt või metoodiliselt korrastatud iseseisvate teoste, andmete või muu materjali kogu, mis on individuaalselt kättesaadav elektrooniliste või muude vahendite abil.3. Käesoleva direktiivi alusel ei kohaldata kaitset elektrooniliste vahendite abil kättesaadavate andmebaaside tegemiseks või käivitamiseks kasutatud arvutiprogrammide suhtes.Artikkel 2Reguleerimisala piirangudKäesolevat direktiivi kohaldatakse ilma niisuguseid ühenduse sätteid piiramata, mis käsitlevad:a) arvutiprogrammide õiguskaitset;b) rentimisõigust, laenutamisõigust ja teatavaid intellektuaalomandi valdkonda kuuluvaid autoriõigusega kaasnevaid õigusi;c) autoriõiguse ja sellega kaasnevate õiguste kehtivuse tähtaega.II PEATÜKKAUTORIÕIGUSArtikkel 3Kaitse ülesanne1. Vastavalt käesolevale direktiivile kaitstakse sisu valiku või korralduse poolest autori intellektuaalseks loominguks olevaid andmebaase sellistena autoriõiguse alusel. Mingeid muid kriteeriume nende niisuguse kaitse alla sobivuse kindlaksmääramiseks ei rakendata.2. Käesoleva direktiiviga ettenähtud andmebaaside autoriõiguse kaitse ei laiene nende sisule ning sellega ei piirata nimetatud sisu suhtes kehtivaid õigusi.Artikkel 4Andmebaasi autorsus1. Andmebaasi autoriks on andmebaasi loonud füüsiline isik või füüsiliste isikute grupp või juhul, kui see on liikmesriikide õigusaktidega lubatud, siis juriidiline isik, kes on nimetatud niisuguste õigusaktide alusel õiguste valdajaks.2. Kui liikmesriigi õigusaktidega tunnustatakse kollektiivseid teoseid, siis kuuluvad varalised õigused isikule, kellele kuulub autoriõigus.3. Füüsiliste isikute grupi poolt ühiselt loodud andmebaasi suhtes tekkivad ainuõigused kuuluvad nendele isikutele ühiselt.Artikkel 5Piiratud toimingudAutoriõigusega kaitstava andmebaasi vormi suhtes on andmebaasi autoril ainuõigus teha või lubada järgmist:a) ajutine või alaline reprodutseerimine kas tervikuna või osaliselt mis tahes viisil ja mis tahes vormis;b) tõlkimine, kohandamine, korrastamine ja ükskõik millised muud muudatused;c) andmebaasi või selle koopiate levitamine üldsusele mis tahes vormis. Pärast andmebaasi koopia esmamüüki ühenduses õiguste valdaja poolt või tema nõusolekul lõpeb õigus kontrollida selle koopia edasimüüki ühenduses;d) edastamine, näitamine või esitamine üldsusele;e) punktis b nimetatud toimingute tulemuste reprodutseerimine, levitamine, edastamine, näitamine või esitamine üldsusele.Artikkel 6Erandid piiratud toimingutest1. Andmebaasi või selle koopia õiguspärase kasutaja poolt niisuguse artiklis 5 loetletud toimingu sooritamine, mis on vajalik juurdepääsuks andmebaasi sisule või sisu tavapäraseks kasutamiseks õiguspärase kasutaja poolt, ei nõua andmebaasi autori luba. Kui õiguspärane kasutaja on õigustatud kasutama ainult andmebaasi üht osa, siis kohaldatakse käesolevat sätet vaid nimetatud osa suhtes.2. Liikmesriigid võivad sätestada piirangud artiklis 5 nimetatud õiguste suhtes järgmistel juhtudel:a) mitteelektroonilise andmebaasi reprodutseerimine isiklikeks vajadusteks;b) koos allika kohustusliku äranäitamisega kasutamine üksnes illustreeriva materjalina õppe- või teadusliku uurimistöö eesmärkidel, nende eesmärkidega motiveeritud mahus ja tingimusel, et selline kasutamine ei taotle ärilisi eesmärke;c) kasutamine avaliku julgeoleku, haldustegevuse või õigusemõistmise huvides;d) nende siseriiklikus õiguses tavapäraselt lubatud muud autoriõigust puudutavad erandid, ilma et see piiraks punktide a, b ja c kohaldamist.3. Vastavalt Berni kirjandus- ja kunstiteoste kaitse konventsioonile ei tohi käesolevat artiklit tõlgendada selliselt, et selle kohaldamist oleks võimalik kasutada viisil, millega põhjendamatult kahjustatakse õiguste valdaja seaduslikke huve või mis on vastuolus andmebaasi tavapärase kasutamisega.III PEATÜKKSUI GENERIS ÕIGUSArtikkel 7Kaitse objekt1. Liikmesriigid sätestavad andmebaasi tegija õiguse keelata andmebaasi kogu sisust või kvantiteedilt või kvaliteedilt olulisest osast väljavõtte tegemist ja/või selle taaskasutamist, kui selle andmebaasi sisu kogumiseks, kontrollimiseks või esitamiseks on tehtud kvalitatiivselt ja/või kvantitatiivselt oluline investeering.2. Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) väljavõtte tegemine – andmebaasi kogu sisu või selle olulise osa mis tahes viisil või mis tahes vormis ajutine või alaline ülekandmine teise väljendusvormi;b) taaskasutamine – andmebaasi kogu sisu või selle olulise osa kättesaadavaks tegemine üldsusele kas koopiate levitamise, rentimise, sidusliini kaudu edastamise või muul viisil ülekandmise teel. Pärast andmebaasi koopia esmamüüki ühenduses õiguste valdaja poolt või tema nõusolekul lõpeb õigus kontrollida selle koopia edasimüüki ühenduses.Avalikku laenutamist ei loeta väljavõtte tegemiseks ega taaskasutamiseks.3. Lõikes 1 sätestatud õiguse võib üle anda, loovutada või anda loa (litsentsi) selle kasutamiseks.4. Lõikes 1 sätestatud õigust kohaldatakse olenemata sellest, kas vastav andmebaas on autoriõiguse või muude õigustega kaitstav või mitte. Veel kohaldatakse seda olenemata sellest, kas vastava andmebaasi sisu on autoriõiguse või muude õigustega kaitstav või mitte. Andmebaaside kaitsmine lõikes 1 ettenähtud õigusega ei piira nende sisu kohta kehtivaid õigusi.5. Andmebaasi sisuks olevatest mitteolulistest osadest korduv ja süstemaatiline väljavõtete tegemine ja/või nende taaskasutamine, mis võib viia andmebaasi tavapärase kasutamisega vastuolus olevate tegudeni või kahjustada põhjendamatult andmebaasi tegija seaduslikke huve, ei ole lubatud.Artikkel 8Õiguspäraste kasutajate õigused ja kohustused1. Üldsusele mis tahes viisil kättesaadavaks tehtud andmebaasi tegija ei või takistada andmebaasi õiguspärasel kasutajal teha väljavõtteid ja taaskasutada igal eesmärgil sisuks olevaid kvantiteedilt ja/või kvaliteedilt mitteolulisi osi. Kui õiguspärane kasutaja on õigustatud tegema väljavõtteid ainult andmebaasi teatud osast ja taaskasutama ainult teatud osa, kehtib käesolevas lõikes sätestatu vaid andmebaasi selle osa suhtes.2. Üldsusele mis tahes viisil kättesaadavaks tehtud andmebaasi õiguspärane kasutaja ei tohi teha tegusid, mis on vastuolus andmebaasi tavapärase kasutamisega või kahjustavad põhjendamatult andmebaasi tegija seaduslikke huve.3. Üldsusele mis tahes viisil kättesaadavaks tehtud andmebaasi õiguspärane kasutaja ei tohi kahjustada andmebaasis sisalduvate teoste või muu materjali suhtes tekkinud autoriõigust või autoriõigusega kaasnevaid õigusi.Artikkel 9Erandid sui generis õigusestLiikmesriigid võivad sätestada, et üldsusele mis tahes viisil kättesaadavaks tehtud andmebaasi õiguspärased kasutajad võivad ilma andmebaasi tegija nõusolekuta teha väljavõtteid andmebaasi sisu olulisest osast või neid taaskasutada juhul, kui:a) mitte-elektroonilise andmebaasi sisust tehakse väljavõte isiklikeks vajadusteks;b) koos allika kohustusliku äranäitamisega tehakse andmebaasist väljavõte illustreeriva materjalina õppe- või teadusliku uurimistöö eesmärkidel, nende eesmärkidega motiveeritud mahus ja tingimusel, et selline kasutamine ei taotle ärilisi eesmärke;c) väljavõtte tegemine või taaskasutamine toimub avaliku julgeoleku, haldustegevuse või õigusemõistmise huvides.Artikkel 10Kaitse tähtaeg1. Artiklis 7 ettenähtud õigus kehtib alates andmebaasi tegemise lõpetamise kuupäevast. See lõpeb viieteistkümne aasta möödudes lõpetamise kuupäevale järgneva aasta esimesest jaanuarist.2. Niisuguse andmebaasi puhul, mis tehakse üldsusele mis tahes viisil kättesaadavaks enne lõikes 1 ettenähtud tähtaja möödumist, lõpeb nimetatud õiguse kehtivuse tähtaeg viieteistkümne aasta möödudes alates andmebaasi esmakordselt üldsusele kättesaadavaks tegemise kuupäevale järgneva aasta esimesest jaanuarist.3. Kui andmebaasi sisu oluliselt muutub kvalitatiivselt või kvantitatiivselt, sealhulgas täieneb, lüheneb või teiseneb, mille tagajärjel andmebaasi tehtud investeering oluliselt suureneb kvalitatiivselt või kvantitatiivselt, võib niisuguse investeeringu tulemuseks olevale andmebaasile anda oma kaitsetähtaja.Artikkel 11Sui generis õiguse subjektid1. Artiklis 7 ettenähtud õigust kohaldatakse niisuguse andmebaasi suhtes, mille tegijad või õiguste valdajad on liikmesriigi kodanikud või kelle alaline elukoht asub ühenduse territooriumil.2. Lõiget 1 kohaldatakse ka niisuguste äriühingute suhtes, mis on asutatud vastavalt liikmesriigi seadustele ja mille registreeritud asukoht, juhatus või peamine tegevuskoht on ühenduse territooriumil; kui aga niisugusel äriühingul on ühenduse territooriumil ainult registreeritud asukoht, peab sellise äriühingu tegevus olema liikmesriigi majandusega tõhusalt ja püsivalt seotud.3. Lepingud, millega laiendatakse artiklis 7 ettenähtud õigust kolmandates riikides tehtud andmebaasidele, mis ei kuulu lõike 1 ja 2 sätete reguleerimisalasse, sõlmib nõukogu komisjoni ettepaneku alusel. Selle menetluse tulemusel andmebaasidele antud kaitsetähtaeg ei ole pikem kui artiklis 10 sätestatud kaitsetähtaeg.IV PEATÜKKÜLDSÄTTEDArtikkel 12ÕiguskaitsevahendidLiikmesriigid näevad käesoleva direktiiviga ettenähtud õiguste rikkumise puhul ette asjakohased õiguskaitsevahendid.Artikkel 13Muude õigusnormide kohaldamineKäesoleva direktiivi sätted ei mõjuta sätteid, mis käsitlevad eriti andmebaasis sisalduvate andmete, teoste või muu materjaliga seotud autoriõigusi, autoriõigusega kaasnevaid õigusi või muid õigusi või kohustusi, patendiõigusi, kaubamärke, disainilahenduse õigusi, rahvusliku rikkuse kaitset, konkurentsi piiravat tegevust ja kõlvatut konkurentsi käsitlevaid seadusi, ärisaladust, turvalisust, konfidentsiaalsust, andmekaitset ja privaatsust, juurdepääsu riiklikele dokumentidele ja lepinguõigust.Artikkel 14Ajaline kohaldamine1. Käesolevas direktiivis ettenähtud kaitset kohaldatakse autoriõiguse osas ka andmebaasidele, mis on tehtud enne artikli 16 lõikes 1 nimetatud kuupäeva ja mis sel kuupäeval vastavad käesoleva direktiivi nõuetele andmebaaside autoriõigusega kaitsmise osas.2. Erandina lõikest 1, juhul kui liikmesriigis käesoleva direktiivi avaldamise kuupäeval autoriõigusega kaitstud andmebaas ei vasta artikli 3 lõikes 1 sätestatud autoriõigusega kaitsmise kriteeriumidele, ei lühenda käesolev direktiiv selles liikmesriigis eespool mainitud kaitsekorra alusel antud kaitse järelejäänud tähtaega.3. Käesolevas direktiivis ettenähtud kaitset kohaldatakse artiklis 7 sätestatud õiguse osas ka andmebaasidele, mille tegemine on lõpetatud mitte varem kui viisteist aastat enne artikli 16 lõikes 1 nimetatud kuupäeva ja mis sel kuupäeval vastavad artiklis 7 sätestatud nõuetele.4. Lõigetes 1 ja 3 ettenähtud kaitse ei mõjuta enne nimetatud lõigetes mainitud kuupäeva tehtud toiminguid ega saadud õigusi.5. Andmebaasi puhul, mille tegemine lõpetati mitte varem kui viisteist aastat enne artikli 16 lõikes 1 nimetatud kuupäeva, on artiklis 7 sätestatud õiguse kehtivuse tähtaeg viisteist aastat, arvates nimetatud kuupäevale järgneva aasta 1. jaanuarist.Artikkel 15Teatud sätete kohustuslik iseloomArtikli 6 lõikega 1 ja artikliga 8 vastuolus olevad lepingutingimused on kehtetud.Artikkel 16Lõppsätted1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 1. jaanuari 1998.Kui liikmesriigid nimetatud normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.3. Mitte hiljem kui kolmanda aasta lõpus pärast lõikes 1 nimetatud kuupäeva ja seejärel iga kolme aasta järel esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule ning majandus- ja sotsiaalkomiteele aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta, milles muu hulgas uuritakse liikmesriikide poolt edastatud spetsiifilise teabe alusel eriti sui generis õiguse kohaldamist (kaasa arvatud artiklite 8 ja 9 kohaldamist) ja kontrollitakse eriti, kas nimetatud õiguse kohaldamine on viinud turgu valitseva seisundi kuritarvitamisele või muule vaba konkurentsi häirimisele, mis õigustaks asjakohaste meetmete rakendamist, kaasa arvatud sundlitsentside kasutuselevõtt. Komisjon esitab vajadusel ettepanekud käesoleva direktiivi kohandamiseks vastavalt andmebaaside valdkonna arengule.Artikkel 17Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Strasbourg, 11. märts 1996Euroopa Parlamendi nimelpresidentK. HänschNõukogu nimeleesistujaL. Dini[1] EÜT C 156, 23.6.1992, lk 4 jaEÜT C 308, 15.11.1993, lk 1.[2] EÜT C 19, 25.1.1993, lk 3.[3] Euroopa Parlamendi 23. juuni 1993. aasta arvamus (EÜT C 194, 19.7.1993, lk 144), nõukogu 10. juuli 1995. aasta ühine seisukoht (EÜT C 288, 30.10.1995, lk 14), Euroopa Parlamendi 14. detsembri 1995. aasta otsus (EÜT C 17, 22.1.1996) ja nõukogu 26. veebruari 1996. aasta otsus.[4] EÜT L 122, 17.5.1991, lk 42. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 93/98/EMÜ (EÜT L 290, 24.11.1993, lk 9).[5] EÜT L 346, 27.11.1992, lk 61.[6] EÜT L 290, 24.11.1993, lk 9.[7] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 2000/43/EÜ, 29. juuni 2000, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32000L0043

Euroopa Liidu Teataja L 180 , 19/07/2000 Lk 0022 - 0026

		Nõukogu direktiiv 2000/43/EÜ,29. juuni 2000,millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolustEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 13,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [3]võttes arvesse regioonide komitee arvamust [4]ning arvestades järgmist:(1) Euroopa Liidu leping tähistab uut etappi Euroopa rahvaste üha tihedama liidu loomises.(2) Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 6 on Euroopa Liit rajatud vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamise ning õigusriigi põhimõtetele, mis on ühised kõikidele liikmesriikidele, ning austab põhiõigusi kui ühenduse õiguse üldpõhimõtteid, nagu need on tagatud inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga, ning nagu need tulenevad liikmesriikide ühesugustest riigiõiguslikest tavadest.(3) Kõikide isikute võrdsus seaduse ees ja kaitse diskrimineerimise eest on inimõigus, mida tunnustatakse inimõiguste ülddeklaratsioonis, ÜRO konventsioonis naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, rahvusvahelises konventsioonis rassilise diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja ÜRO paktides kodaniku- ja poliitiliste õiguste ning majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste kohta ning inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, millele kõik liikmesriigid on alla kirjutanud.(4) On tähtis austada selliseid põhiõigusi ja -vabadusi, sealhulgas ühinemisvabadust. Kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumise kontekstis on tähtis kaitsta ka era- ja perekonnaelu ning nendega seotud toiminguid.(5) Euroopa Parlament on vastu võtnud mitu resolutsiooni rassismi vastu võitlemiseks Euroopa Liidus.(6) Euroopa Liit ei tunnista teooriaid, mis püüavad tõestada üksteisest erinevate inimrasside olemasolu. Käesolevas direktiivis käsitletud mõiste "rassiline päritolu" ei tähenda seesuguste teooriate tunnistamist.(7) Euroopa Ülemkogu Tampere kohtumisel 15. ja 16. oktoobril 1999 kutsuti komisjoni esitama niipea kui võimalik EÜ asutamislepingu artikli 13 rakendamisettepanekuid rassismi ja ksenofoobia vastase võitluse osas.(8) Euroopa Ülemkogu Helsingi kohtumisel 10. ja 11. detsembril 1999 heakskiidetud 2000. aasta tööhõivesuunistes rõhutatakse vajadust kehtestada niisugused tingimused, mis edendaksid sotsiaalset integratsiooni soodustava tööturu loomist, sätestades ühtse meetmete kogumi, mille eesmärk on võidelda niisuguste rühmade nagu etniliste vähemuste diskrimineerimise vastu.(9) Rassilisest või etnilisest päritolust tingitud diskrimineerimine võib mõjuda kahjulikult EÜ asutamislepingu eesmärkide saavutamisele, eelkõige seoses tööhõive ja sotsiaalkaitse kõrge taseme saavutamisega, elatustaseme ja elu kvaliteedi parandamisega, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse ning solidaarsusega. See võib kahjustada ka eesmärki kujundada Euroopa Liit vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanevaks alaks.(10) 1995. aasta detsembris esitas komisjon rassismi, ksenofoobiat ja antisemitismi käsitleva teatise.(11) 15. juulil 1996 võttis nõukogu vastu ühismeetme 96/443/JHA (mis käsitleb võitlust rassismi ja ksenofoobia vastu), [5] mille kohaselt liikmesriigid kohustuvad hoolitsema selle eest, et toimuks tõhus õigusalane koostöö rassistlikul ja ksenofoobsel käitumisel põhinevate õigusrikkumiste küsimuses.(12) Demokraatliku ja tolerantse ühiskonna arengu tagamiseks, mis lubaks ühiskonnaelus osaleda kõikidel isikutel sõltumata nende rassilisest või etnilisest päritolust, peaks rassilisel ja etnilisel päritolul põhineva diskrimineerimise suhtes võetavad erimeetmed ulatuma kaugemale, kui töö saamine ja füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemine ning jõudma niisugustesse valdkondadesse nagu haridus ja sotsiaalne kaitse, sealhulgas sotsiaalkindlustus ja tervishoid, sotsiaalsed soodustused ning kaupade ja teenuste kättesaadavus.(13) Seetõttu tuleks kogu ühenduses keelata käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluv mis tahes otsene või kaudne diskrimineerimine rassilise või etnilise päritolu alusel. Diskrimineerimise keeld peaks kehtima ka kolmandate riikide kodanike suhtes, kuid seda ei kohaldata kodakondsuse alusel vahetegemise suhtes ja see ei piira nende tingimuste kohaldamist, mis reguleerivad kolmandate riikide kodanike liikmesriikide territooriumile sissesõitu, seal viibimist ning töö ja ametikoha saamist.(14) Rakendades võrdse kohtlemise põhimõtet, mis ei sõltu rassilisest või etnilisest päritolust, peaks ühendus vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 3 lõikele 2 kaotama ebavõrdsuse ning edendama meeste ja naiste võrdõiguslikkust, eelkõige seetõttu, et naised kannatavad tihti mitmekordse diskrimineerimise all.(15) Otsest või kaudset diskrimineerimist eeldada lubavate faktide hindamine on vastavalt siseriiklikele õigusnormidele ja tavadele siseriiklike kohtute või muude pädevate asutuste ülesanne. Nendes normides võib eelkõige ette näha, et kaudset diskrimineerimist tuvastatakse mis tahes vahenditega, kaasa arvatud statistiline tõendusmaterjal.(16) On tähtis kaitsta kõiki füüsilisi isikuid rassilisel ja etnilisel päritolul põhineva diskrimineerimise eest. Vajaduse korral ja kooskõlas siseriiklike traditsioonide ja tavadega peaksid liikmesriigid ette nägema ka juriidiliste isikute kaitse, kui need kannatavad oma liikmete rassilistest või etnilistest päritolust tingitud diskrimineerimise all.(17) Diskrimineerimise keeld ei tohiks piirata niisuguste meetmete säilitamist või vastuvõtmist, mille eesmärgiks on ära hoida või heastada rassilise või etnilise päritoluga seotud halvemusi, mille all teatava rassilise või etnilise päritoluga isikute rühm on kannatanud, nende meetmetega võib lubada teatava rassilise või etnilise päritoluga isikute organisatsioone, kui nende peaeesmärk on kõnealuste isikute erivajaduste arvestamine.(18) Väga piiratud asjaoludel võib erinev kohtlemine olla õigustatud siis, kui rassilise või etnilise päritoluga seotud omadus on oluliseks ja määravaks kutsenõudeks, tingimusel et eesmärk on põhjendatud ja nõue proportsionaalne. Nimetatud asjaolud tuleks lisada teabele, mille liikmesriigid edastavad komisjonile.(19) Isikutele, keda on rassilise ja etnilise päritolu tõttu diskrimineeritud, tuleks tagada piisavad õiguskaitsevahendid. Tõhusama kaitse pakkumiseks tuleks ühingutele ja juriidilistele isikutele anda õigus, kui liikmesriik nii määrab, esineda ohvri nimel menetlustes, piiramata siseriiklikke kohtus esindamise ja kohtuliku kaitse menetlusnormide kohaldamist.(20) Võrdse kohtlemise põhimõtte tõhus rakendamine eeldab piisavat kohtulikku kaitset tagakiusamise vastu.(21) Tõendamiskoormuse eeskirju tuleb kohandada ilmse diskrimineerimise puhul ja võrdse kohtlemise põhimõtte tõhusaks kohaldamiseks peab sellise diskrimineerimise kohta tõendite esitamise järel minema tõendamiskoormus üle kostjale.(22) Liikmesriigid ei pea kohaldama tõendamiskoormuse eeskirju menetluste suhtes, kus faktilisi asjaolusid peab uurima kohus või muu pädev organ. Osutatud menetlustes ei pea hageja tõendama asjaolusid, nende uurimine on kohtu või pädeva organi ülesanne.(23) Liikmeriigid peaksid edendama dialoogi tööturu osapoolte vahel ja valitsusväliste organisatsioonidega, et käsitletaks erinevaid diskrimineerimise vorme ja nende vastu võitlemist.(24) Kaitse rassilisel või etnilisel päritolul põhineva diskrimineerimise eest tugevneks, kui igas liikmesriigis luuakse organ või organid, mille pädevuses on asjaomaste probleemide analüüsimine, võimalike lahenduste uurimine ja ohvritele konkreetse abi andmine.(25) Käesoleva direktiiviga kehtestatakse miinimumnõuded, millega antakse liikmesriikidele võimalus kehtestada või säilitada soodsamaid sätteid. Käesoleva direktiivi rakendamisega ei või põhjendada liikmesriigis valitseva olukorra halvenemist.(26) Liikmesriigid peaksid ette nägema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad sanktsioonid juhuks, kui käesolevas direktiivis sätestatud kohustusi ei täideta.(27) Liikmesriigid võivad käesoleva direktiivi rakendamise kollektiivlepingute reguleerimisalasse kuuluvate sätete osas usaldada tööturu osapooltele nende ühise taotluse alusel, tingimusel et liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et igal ajal tagada käesoleva direktiiviga nõutud tulemused.(28) EÜ asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte järgi ei ole käesoleva direktiivi eesmärki, milleks on kõikides liikmesriikides ühtlaselt kõrge diskrimineerimisevastase kaitstuse tase, võimalik liikmesriikide tasandil piisaval määral saavutada ja seega on nimetatud eesmärk kavandatud meetmete ulatuslikkuse ja mõju tõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil. Käesolev direktiiv ei lähe nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I PEATÜKKÜLDSÄTTEDArtikkel 1EesmärkKäesoleva direktiivi eesmärk on kehtestada raamistik rassilise või etnilise päritolu alusel diskrimineerimise vastu võitlemiseks, et tagada võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamine liikmesriikides.Artikkel 2Diskrimineerimise mõiste1. Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab võrdse kohtlemise põhimõte, et ei esine otsest ega kaudset diskrimineerimist rassilise või etnilise päritolu alusel.2. Lõike 1 kohaldamisel kasutatakse järgmisi mõisteid:a) otseseks diskrimineerimiseks peetakse seda, kui ühte inimest koheldakse rassilise või etnilise päritolu tõttu halvemini, kui on koheldud, koheldakse või võidakse kohelda teist isikut samalaadses olukorras;b) kaudseks diskrimineerimiseks peetakse seda, kui ilmselt neutraalne säte, kriteerium või tava seab isikud rassilise või etnilise päritolu alusel teistega võrreldes ebasoodsamasse olukorda, välja arvatud juhul, kui kõnealune säte, kriteerium või tava on objektiivselt põhjendatud seadusliku eesmärgiga ja selle eesmärgi saavutamise vahendid on asjakohased ja vajalikud.3. Ahistamist peetakse diskrimineerimiseks lõike 1 tähenduses, kui rassilise või etnilise päritoluga seotud soovimatu käitumise eemärk või selle tegelik toime on isiku väärikuse alandamine ja ähvardava, vaenuliku, alandava või solvava õhkkonna loomine. Selles kontekstis võib ahistamise mõiste määratleda vastavalt liikmesriikide siseriiklikule õigusele ja tavale.4. Korraldust diskrimineerida isikuid rassilise või etnilise päritolu alusel peetakse diskrimineerimiseks lõike 1 tähenduses.Artikkel 3Reguleerimisala1. Ühendusele antud volituste piires kohaldatakse käesolevat direktiivi kõikide isikute suhtes nii avalikus kui ka erasektoris, sealhulgas avalikõiguslike isikute suhtes, kui kõne all on:a) töö saamise, füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise ja kutsealale pääsemise tingimused, sealhulgas valikukriteeriumid ja töölevõtu tingimused mis tahes tegevusvaldkonnas ja kõigil ametiastmetel, kaasa arvatud ametialane edutamine;b) igasuguse ja igatasemelise kutsenõustamise, kutseõppe, täiendkutseõppe ja ümberõppe saamine, kaasa arvatud praktiliste töökogemuste saamine;c) töölevõtu- ja töötingimused, kaasa arvatud töölt vabastamine ja töötasu;d) kuulumine töötajate või tööandjate organisatsioonidesse või mis tahes organisatsioonidesse, mille liikmed tegelevad teatava kutsetööga, sealhulgas nende organisatsioonide antavad soodustused;e) sotsiaalkaitse, sealhulgas sotsiaalkindlustus ja tervishoid;f) sotsiaaltoetused;g) haridus;h) avalikkusele pakutavate kaupade ja teenuste kättesaadavus, sealhulgas eluase.2. Käesoleva direktiivi reguleerimisalasse ei kuulu vahetegemine kodakondsuse alusel ning see ei piira kolmandate riikide kodanike ja kodakondsuseta isikute liikmesriikide territooriumile sissesõitu ning seal viibimist käsitlevate sätete ja tingimuste kohaldamist ega asjaomaste kolmandate riikide kodanike või kodakondsuseta isikute kohtlemist vastavalt nende õiguslikule seisundile.Artikkel 4Olulised ja määravad kutsenõudedOlenemata artikli 2 lõigetest 1 ja 2 võivad liikmesriigid ette näha, et vahetegemist rassilise või etnilise päritoluga seotud omaduste alusel ei peeta diskrimineerimiseks, kui teatud kutsetegevuse laadi või selle konteksti tõttu on see omadus oluliseks ja määravaks kutsenõudeks, tingimusel et eesmärk on seaduslik ja nõue proportsionaalne.Artikkel 5Positiivne erikohtlemineSilmas pidades täieliku võrdõiguslikkuse tegelikku tagamist, ei takista võrdse kohtlemise põhimõte ühtki liikmesriiki säilitamast või kehtestamast meetmeid, et ära hoida või heastada rassilise või etnilise päritoluga seotud halvemusi.Artikkel 6Miinimumnõuded1. Liikmesriigid võivad säilitada või kehtestada käesoleva direktiivi sätetest soodsamad võrdse kohtlemise põhimõtte kaitset käsitlevad sätted.2. Käesoleva direktiivi rakendamine ei õigusta liikmesriikide poolt eelnevalt tagatud diskrimineerimisvastase kaitstuse taseme alandamist käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas.II PEATÜKKÕIGUSKAITSEVAHENDID JA OTSUSTE TÄITMINEArtikkel 7Õiguste kaitse1. Liikmesriigid tagavad, et kõikidel isikutel, kes leiavad, et neid on võrdse kohtlemise põhimõtte eiramise tõttu õigusvastaselt koheldud, oleks võimalik kasutada haldus- või kohtumenetlust, kaasa arvatud lepitusmenetlust, kui see on asjakohane, käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmise küsimuses isegi juhul, kui see töösuhe, millega väidetav diskrimineerimine kaasnes, on lõppenud.2. Liikmesriigid tagavad, et ühingud, organisatsioonid või muud juriidilised isikud, kellel on kooskõlas siseriiklikus õiguses sätestatud kriteeriumidega õigustatud huvi käesoleva direktiivi sätete järgimise tagamiseks, võiksid kaebuse esitaja nõusolekul esineda tema nimel või tema toetuseks kohtu- ja/või haldusmenetluses, mis toimub käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmise küsimuses.3. Lõiked 1 ja 2 ei piira niisuguste siseriiklike eeskirjade kohaldamist, millega kehtestatakse võrdse kohtlemise põhimõtte küsimuses menetluse algatamise tähtajad.Artikkel 8Tõendamiskoormus1. Liikmesriigid võtavad kooskõlas oma siseriikliku õigussüsteemiga vajalikud meetmed tagamaks, et kui isik, kes leiab, et ta on võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamata jätmise tõttu kannatanud, esitab kohtule või muule pädevale asutusele asjaolud, mille põhjal võib eeldada, et on toimunud otsene või kaudne diskrimineerimine, peab kostja tõendama, et võrdse kohtlemise põhimõtet ei ole rikutud.2. Lõige 1 ei takista liikmesriikidel kehtestamast hagejale soodsamaid tõendamisreegleid.3. Lõiget 1 ei kohaldata kriminaalmenetluse suhtes.4. Lõikeid 1, 2 ja 3 kohaldatakse ka menetluste suhtes, mis on ette nähtud artikli 7 lõikega 2.5. Liikmesriigid ei pea kohaldama lõiget 1 menetluste suhtes, mille korral faktiliste asjaolude uurimine on kohtu või pädeva asutuse ülesanne.Artikkel 9TagakiusamineLiikmesriigid võtavad oma siseriiklikus õigussüsteemis meetmed, mis on vajalikud, et kaitsta töötajaid mis tahes pahatahtliku kohtlemise või negatiivsete tagajärgede eest, mis on seotud kaebuse või menetlusega, mille eesmärk on tagada võrdse kohtlemise põhimõtte järgimine.Artikkel 10TeabeleviLiikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud sätted ja juba kehtivad asjakohased sätted tehakse liikmesriikide territooriumil asjaomastele isikutele sobival viisil teatavaks.Artikkel 11Sotsiaalne dialoog1. Liikmesriigid võtavad vastavalt siseriiklikele traditsioonidele ja tavadele asjakohased meetmed, et edendada sotsiaalset dialoogi tööturu osapoolte vahel, mille eesmärk on toetada võrdset kohtlemist, kontrollides muuhulgas olukorda töökohas, koostades kollektiivlepinguid ja tegevusjuhendeid ning uurides ja vahetades kogemusi ja häid tavasid.2. Piiramata tööturu osapoolte autonoomiat ning kui see on kooskõlas siseriiklike traditsioonide ja tavadega, ärgitavad liikmesriigid tööturu osapooli sõlmima nõuetekohasel tasemel kokkuleppeid, milles sätestatakse diskrimineerimisvastased eeskirjad artiklis 3 nimetatud valdkondades, mis kuuluvad kollektiivläbirääkimiste reguleerimisalasse. Kõnealused kokkulepped peavad vastama käesoleva direktiiviga kehtestatud miinimumnõuetele ja vastavatele siseriiklikele rakendusmeetmetele.Artikkel 12Dialoog valitsusväliste organisatsioonidegaLiikmesriigid toetavad dialoogi asjaomaste valitsusväliste organisatsioonidega, kellel on kooskõlas siseriikliku õiguse või tavaga õigustatud huvi aidata võidelda rassilisest või etnilisest päritolust tingitud diskrimineerimise vastu, et toetada võrdse kohtlemise põhimõtte järgmist.III PEATÜKKVÕRDSET KOHTLEMIST TOETAVAD ORGANIDArtikkel 131. Liikmesriigid määravad organi või organid, kelle ülesanne on edendada kõikide isikute võrdset, rassilisest või etnilisest päritolust tingitud diskrimineerimiseta kohtlemist. Need organid võivad moodustada osa asutustest, kelle ülesanne on riiklikul tasandil tegelda inimõiguste kaitsega või üksikisiku õiguste kaitsega.2. Liikmesriigid tagavad, et nende organite pädevusse kuulub:- diskrimineerimise ohvritele sõltumatu abi osutamine diskrimineerimist käsitlevate kaebuste esitamisel, piiramata seejuures ohvrite ja artikli 7 lõikes 2 sätestatud ühingute, organisatsioonide või muude juriidiliste isikute õigusi,- diskrimineerimist käsitleva sõltumatu uurimise korraldamine,- sõltumatute aruannete avaldamine ja soovituste esitamine seoses kõnealuse diskrimineerimise asjaoludega.IV PEATÜKKLÕPPSÄTTEDArtikkel 14JärgimineLiikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada:a) kõikide võrdse kohtlemise põhimõttega vastuolus olevate õigus- ja haldusnormide tühistamine;b) kõikide võrdse kohtlemise põhimõttega vastuolus olevad sätete, mis sisalduvad kollektiivlepingutes, töölepingutes, ettevõtete sisekorraeeskirjades, tulundus- või mittetulundusühingute tegevust reguleerivates eeskirjades, vabakutseliste ning töötajate ja tööandjate organisatsioonide tegevust reguleerivates eeskirjades, kehtetuks tunnistamine või luba need kehtetuks tunnistada või neid muuta.Artikkel 15SanktsioonidLiikmesriigid kehtestavad eeskirjad sanktsioonide kohta, mida rakendatakse vastavalt käesolevale direktiivile vastuvõetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende kohaldamise tagamiseks. Sanktsioonid, milleks võib olla ohvrile kahju hüvitamine, peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad neist sätetest komisjonile hiljemalt 19. juuliks 2003 ja annavad viivitamata teada nende edaspidistest muudatustest.Artikkel 16RakendamineLiikmesriigid võtavad vastu käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 19. juuliks 2003 või võivad käesoleva direktiivi rakendamise selles osas, mis kuulub kollektiivlepingute reguleerimisalasse, usaldada tööturu osapooltele nende ühise taotluse põhjal. Sel juhul tagab liikmesriik, et 19. juuliks 2003 on tööturu osapooled kokkuleppel kehtestanud vajalikud meetmed, kusjuures asjaomane liikmesriik peab võtma kõik vajalikud meetmed, mis võimaldavad tal igal ajal tagada käesoleva direktiiviga nõutud tulemused. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 17Aruanne1. Liikmesriigid edastavad 19. juuliks 2005 ja seejärel iga viie aasta tagant komisjonile kogu vajaliku teabe, et komisjon saaks koostada aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva direktiivi kohaldamise kohta.2. Komisjoni aruandes võetakse vajaduse korral arvesse Euroopa Rassismi ja Ksenofoobia Järelevalvekeskuse seisukohti, samuti tööturu osapoolte ja asjaomaste valitsusväliste organisatsioonide vaateid. Vastavalt soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamise põhimõttele peab selles aruandes muuhulgas sisalduma hinnang, kuidas võetud meetmed on mõjunud naistele ja meestele. Vastavalt saadud andmetele võib see aruanne vajaduse korral sisaldada ettepanekuid käesoleva direktiivi läbivaatamiseks ja ajakohastamiseks.Artikkel 18JõustumineDirektiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 19AdressaadidKäesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 29. juuni 2000Nõukogu nimeleesistujaM. Arcanjo[1] Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata.[2] Arvamus on esitatud 18.5.2000 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[3] Arvamus on esitatud 12.4.2000 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[4] Arvamus on esitatud 31.5.2000 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[5] EÜT L 185, 24.7.1996, lk 5.--------------------------------------------------