Tähtis õiguslik teade

|

31985L0572

Nõukogu direktiiv, 19. detsember 1985, millega sätestatakse toiduga kokkupuutumiseks mõeldud plastmaterjalide ja -esemete koostisainete migratsiooni testimiseks kasutatavate mudelainete nimekiri

Euroopa Liidu Teataja L 372 , 31/12/1985 Lk 0014 - 0021 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 15 Lk 0003  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 19 Lk 0041  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 15 Lk 0003  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 19 Lk 0041  CS.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 75  - 82 ET.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 75  - 82 HU.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 75  - 82 LT.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 75  - 82 LV.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 75  - 81 MT.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 75  - 82 PL.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 75  - 82 SK.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 75  - 82 SL.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 75  - 82

		Nõukogu direktiiv,19. detsember 1985,millega sätestatakse toiduga kokkupuutumiseks mõeldud plastmaterjalide ja -esemete koostisainete migratsiooni testimiseks kasutatavate mudelainete nimekiri(85/572/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 18. oktoobri 1982. aasta direktiivi 82/711/EMÜ, millega sätestatakse toiduga kokkupuutumiseks mõeldud plastmaterjalide ja -esemete koostisainete migratsiooni testimiseks vajalikud põhireeglid, [1] ja eriti selle artikli 2 lõiget 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [2]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [3]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [4]ning arvestades, et:direktiivi 82/711/EMÜ artikli 2 lõige 3 koos lisa 1. peatüki punkti 2 esimese taandega näeb ette, et ühe konkreetse toiduaine või toiduainerühmaga kokkupuutumiseks mõeldud plastmaterjalide ja -esemete migratsioonikatsete läbiviimiseks tuleb kindlaks määrata sobivad mudelained;ei tohiks välistada võimalust, et vajaduse korral tuleb migratsioonikatsete läbiviimisel kasutada teisi meetodeid peale käesolevas direktiivis sätestatute;sobivate mudelainete määramisel tuleb esmajoones võtta arvesse toiduaine keemilist koostist ja füüsikalisi omadusi;mõnede rasva sisaldavate toiduainete puhul on mudelainetega saadud migratsioonikatsete tulemused kõrgemad kui migratsioonikatsete tulemused, mis on saadud toiduainet ennast kasutades, mistõttu tulemust tuleb korrigeerida, kasutades antud olukorras kohast "vähenduskoefitsienti"; teatud juhtudel, eriti kui on tegemist rasvase pinnaga toiduainetega kokkupuutuvate materjalide ja esemetega, on käesoleva direktiivi rakendamiseks oluline kohaste analüüsimeetodite olemasolu;käesoleva direktiivi kohandamine tehnika arenguga kujutab endast rakenduslikku meedet, mille vastuvõtmine tuleks menetluse lihtsuse ja kiiruse huvides põhimõtteliselt usaldada komisjonile;kõikidel juhtudel, mil nõukogu annab toiduainetega kokkupuutumiseks mõeldud plastmaterjalide ja -esemete kohta käivate sätete rakendamise komisjoni pädevusse, tuleks kehtestada kord, mis tagaks tiheda koostöö liikmesriikide ja komisjoni vahel otsusega 69/414/EMÜ [5] loodud alalise toidukomitee raames,ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Vastavalt direktiivi 82/711/EMÜ artikli 2 lõikele 3 on ühe konkreetse toiduaine või toiduainerühmaga kokkupuutumiseks mõeldud plastmaterjalide ja -esemete koostisainete migratsiooni testimiseks kasutatavad mudelained ja nende mudelainete kontsentratsioon sätestatud käesoleva direktiivi lisas.Artikkel 2Olenemata artiklist 1 võib selliste ainete või materjalide nimekiri, mille kasutamine on lubatud kõiki ülejäänuid välistades, vajaduse korral ette näha, et plastmaterjalide ja -esemete mingi konkreetse koostisaine migratsiooni testimiseks kasutatakse menetlust, mis erineb lisas sätestatust.Artikkel 3Teaduse ja tehnika arengust tulenevad muudatused käesoleva direktiivi lisas võetakse vastu direktiivi 76/893/EMÜ [6] artiklis 10 sätestatud korras.Artikkel 4Liikmesriigid võtavad kõik käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud meetmed hiljemalt ajaks, mil nad võtavad meetmed direktiivi 82/711/EMÜ rakendamiseks.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 19. detsember 1985Nõukogu nimeleesistujaM. Fischbach[1] EÜT L 297, 23.10.1982, lk 26.[2] EÜT C 102, 14.4.1984, lk 4.[3] EÜT C 175, 15.7.1985, lk 299.[4] EÜT C 25, 28.1.1985, lk 6.[5] EÜT L 291, 19.11.1969, lk 9.[6] EÜT L 340, 9.12.1976, lk 19.--------------------------------------------------LISAMUDELAINETE NIMEKIRI1. Alljärgnevates tabelites, mis moodustavad toiduainete mittetäieliku nimekirja, on mudelained, mida tuleb kasutada migratsioonikatsetes konkreetse toiduaine või toiduainerühma puhul, märgitud järgmiste tähtedega:Mudelaine A:destilleeritud vesi või samaväärse kvaliteediga vesi;Mudelaine B:3 (massi/mahu)% äädikhape vesilahusena;Mudelaine C:15 mahuprotsent etanool vesilahusena;Mudelaine D:rektifitseeritud oliiviõli; [1] kui analüüsimeetodiga seotud tehnilistel põhjustel on vaja kasutada teisi mudelaineid, siis asendatakse oliiviõli sünteetiliste triglütseriidide seguga [2] või päevalilleõliga [3].2. Iga toiduaine või toiduainerühma puhul tuleb kasutada ainult ristiga "X" märgitud mudelainet (-aineid), kasutades iga mudelaine puhul uut analüüsitava materjali või eseme proovi. Kui "X" puudub, siis ei ole antud rubriigi või alamrubriigi puhul tarvis migratsioonikatset sooritada.3. Kui "X"-le järgneb kaldkriips ja number, siis tuleb migratsioonikatse tulemus jagada vastava numbriga. Teatud rasvapõhiste toiduainete puhul kasutatakse seda arvu, nn "vähenduskoefitsienti," tavaliselt selleks, et võtta nende toiduainete puhul arvesse mudelaine suuremat ekstraktsioonivõimet.4. Kui "X" järel on sulgudes täht "a", siis tuleb kasutada ainult ühte kahest antud mudelainest.- kui toiduaine pH on kõrgem kui 4,5, siis tuleb kasutada mudelainet A,- kui toiduaine pH on 4,5 või madalam, siis tuleb kasutada mudelainet B.5. Kui toiduaine on märgitud ära nii konkreetse kui ka üldise rubriigi all, siis tuleb kasutada ainult konkreetse rubriigi all märgitud mudelainet (-aineid).TABELViitenumber | Toiduaine kirjeldus | Kasutatav mudelaine |A | B | C | D |01Joogid01.01 | Mittealkohoolsed joogid või alkohoolsed joogid alkoholisisaldusega alla 5 mahuprotsendi: | | | | || Vesi, siidrid, normaalkangusega või kontsentreeritud puu- ja köögiviljamahlad, viinamarjavirre, puuviljanektarid, limonaadid ja mineraalveed, siirupid, bitterid, leotised, kohv, tee, vedel šokolaad, õlled jm | X (a) | X (a) | | |01.02 | Alkohoolsed joogid alkoholisisaldusega 5 mahuprotsenti või üle selle: | | | | || Rubriigi 01.01 all nimetatud joogid alkoholisisaldusega 5 mahuprotsenti või üle selle: | | | | || veinid, piiritusjoogid ja liköörid | | X [4] | X [5] | |01.03 | Mitmesugused: denatureerimata etüülalkohol | | X [4] | X [5] | |02Teravili, teraviljatooted, valikpagaritooted, biskviidid, koogid jm pagaritooted02.01 | Tärklised | | | | |02.02 | Teravili, töötlemata, paisutatud, helvestena (sh popcorn, maisihelbed jms) | | | | |02.03 | Teraviljast saadud püüli- ja lihtjahu | | | | |02.04 | Makaronid, spagettid jms tooted | | | | |02.05 | Valikpagaritooted, biskviidid, koogid jm pagaritooted, kuivad: | | | | || A.rasvainega pinnal | | | | X/5 || B.muud | | | | |02.06 | Valikpagaritooted, biskviidid, koogid jm pagaritooted, värsked: | | | | || A.rasvainega pinnal | | | | X/5 || B.muud | X | | | |03Šokolaad, suhkur ja tooted nendest,kondiitritooted03.01 | Šokolaad, šokolaadiga kaetud tooted, šokolaadiasendajad ja nendega kaetud tooted | | | | X/5 |03.02 | Kondiitritooted: | | | | || A.tahkel kujul: | | | | || I.rasvainega pinnal | | | | X/5 || II.muud | | | | || B.pastana: | | | | || I.rasvainega pinnal | | | | X/3 || II.niisked | X | | | |03.03 | Suhkur ja suhkrutooted: | | | | || A.tahkel kujul | | | | || B.mesi jms | X | | | || C.melass ja suhkrusiirupid | X | | | |04Puuviljad, köögiviljad ja tooted nendest04.01 | Terved puuviljad, värsked või jahutatud | | | | |04.02 | Töödeldud puuviljad: | | | | || A.kuivatatud või veetustatud puuviljad, terved või jahu või pulbrina | | | | || B.puuvili tükkide, püree või pastana | X (a) | X (a) | | || C.puuviljahoidised (keedised jms tooted – terved puuviljad või tükid või jahu või pulbrina, mis on säilitatud vedelikus): | | | | || I.vesikeskkonnas | X (a) | X (a) | | || II.õlikeskkonnas | X (a) | X (a) | | X || III.alkoholikeskkonnas (≥ 5 mahuprotsenti) | | X [4] | X | |04.03 | Pähklid (maapähklid, kastanid, mandlid, metspähklid, kreeka pähklid, männiseemned jms): | | | | || A.kooritud, kuivatatud | | | | || B.kooritud ja röstitud | | | | X/5 [6] || C.pastana või kreemina | X | | | X/3 [6] |04.04 | Terved köögiviljad, värsked või jahutatud | | | | |04.05 | Töödeldud köögiviljad: | | | | || A.kuivatatud või veetustatud köögiviljad, terved või jahu või pulbrina | | | | || B.köögiviljad tükkide, püree või pastana | X (a) | X (a) | | || C.köögiviljahoidised | | | | || I.vesikeskkonnas | X (a) | X (a) | | || II.õlikeskkonnas | X (a) | X (a) | | X || III.alkoholikeskkonnas (≥ 5 % vol.) | | X [4] | X | |05Rasvad ja õlid05.01 | Loomsed ja taimsed rasvad ja õlid, looduslikud või töödeldud (sh kakaovõi, seapekk, uuesti tahkestatud või) | | | | X |05.02 | Margariin, või ja muud rasvad ja õlid, mis on valmistatud vee-õliemulsioonist | | | | X/2 |06Loomsed tooted ja munad06.01 | Kala: | | | | || A.värske, jahutatud, soolatud, suitsutatud | X | | | X/3 [6] || Bpastana | X | | | X/3 [6] |06.02 | Vähid ja molluskid (sh austrid, rannakarbid, teod), mis ei ole loomulikult koorikuga kaitstud | X | | | |06.03 | Kõikide zooloogiliste liikide (sh kodulindude ja ulukite) liha: | | | | || A.värske, jahutatud, soolatud, suitsutatud | X | | | X/4 || B.pastana, kreemina | X | | | X/4 |06.04 | Töödeldud lihatooted (sink, salaami, peekon jms) | X | | | X/4 |06.05 | Liha- ja kalakonservid ja -poolkonservid: | | | | || A.vesikeskkonnas | X (a) | X (a) | | || B.õlikeskkonnas | X (a) | X (a) | | X |06.06 | Munad, kooritud: | | | | || A.pulbristatud või kuivatatud | | | | || B.muud | X | | | |06.07 | Munakollane: | | | | || A.vedel | X | | | || B.pulbristatud või külmutatud | | | | |06.08 | Kuivatatud munavalge | | | | |07Piimatooted07.01 | Piim: | | | | || A.täispiim | X | | | || B.osaliselt kuivatatud | X | | | || C.kooritud või osaliselt kooritud | X | | | || D.kuivatatud | | | | |07.02 | Fermenteeritud piim, nt jogurt, keefir jms tooted koos puuviljade või puuviljatoodetega | | X | | |07.03 | Koor ja hapukoor | X (a) | X (a) | | |07.04. | Juustud: | | | | || A.terved, koorega | | | | || B.sulatatud juustud | X (a) | X (a) | | || C.kõik ülejäänud | X (a) | X (a) | | X/3 [6] |07.05 | Laap: | | | | || A.vedelal või viskoossel kujul | X (a) | X (a) | | || B.pulbrina või kuivatatult | | | | |08Mitmesugused tooted08.01 | Äädikas | | X | | |08.02 | Praetud või röstitud toidud: | | | | || A.praekartulid, friikartulid jms | | | | X/5 || B.loomse päritoluga | | | | X/4 |08.03 | Supi- ja puljongipreparaadid, vedelad, tahked või pulbrilised (ekstraktid, kontsentraadid); homogeniseeritud segatoidupreparaadid, valmistoidud: | | | | || A.pulbrilised või kuivatatud: | | | | || I.rasvainega pinnal | | | | X/5 || II.muud | | | | || B.vedelad või pastana: | | | | || I.rasvainega pinnal | X (a) | X (a) | | X/3 || II.muud | X (a) | X (a) | | |08.04 | Pärmid ja kergitusained: | | | | || A.pastana | X (a) | X (a) | | || B.kuivatatud | | | | |08.05 | Sool | | | | |08.06 | Kastmed: | | | | || A.ilma rasvaineta pinnal | X (a) | X (a) | | || B.majonees, majoneesi baasil valmistatud kastmed, kreemjad salatikastmed ja muud õli-vee-emulsioonid | X (a) | X (a) | | X/3 || C.kastmed, mis sisaldavad õli ja vett, mis moodustavad kaks selgelt eristuvat kihti | X (a) | X (a) | | X |08.07 | Sinep (v.a rubriigi 08.17 sinepipulber) | X (a) | X (a) | | X/3 [6] |08.08 | Võileivad, röstitud leib jms, mis sisaldavad mis tahes toiduaineid: | | | | || A.rasvainega pinnal | | | | X/5 || B.muud | | | | |08.09 | Jäätised | X | | | |08.10 | Kuivatatud toidud: | | | | || A.rasvainega pinnal | | | | X/5 || B.muud | | | | |08.11 | Külmutatud või sügavkülmutatud toidud | | | | |08.12 | Kontsentreeritud ekstraktid alkoholisisaldusega 5 mahuprotsenti või rohkem | | X [4] | X | |08.13 | Kakao: | | | | || A.kakaopulber | | | | X/5 [6] || B.kakaopasta | | | | X/3 [6] |08.14 | Kohv, röstitud või röstimata, kofeiinivaba või lahustuv, kohviasendajad, granuleeritud või pulbrilised | | | | |08.15 | Vedelad kohviekstraktid | X | | | |08.16 | Maitsetaimed jm ürdid: kummel, kassinaeris, münt, laimiõis jms | | | | |08.17 | Looduslikus olekus vürtsid ja maitseained kaneel, nelk, sinepipulber, pipar, vanilje, safran jms | | | | |[1] Rektifitseeritud oliiviõli omadused[2] Sünteetiliste triglütseriidide segu koostisRasvhapete jaotusPuhtusTüüpiline neeldumisspekter (kihi paksus: d = 1 cm; võrdlusaine: vesi = 35 °C)Vähemalt 10 % valgusläbivus 310 nm (1 cm küvett, võrdlusaine: vesi 35 °C)[3] Päevalilleõli omadused[4] See katse viiakse läbi ainult juhul, kui pH on 4,5 või madalam.[5] Vedelike või jookide puhul alkoholisisaldusega üle 15 mahuprotsent võib seda katset võib läbi viia sama kangusega etanooli vesilahusega.[6] Kui vastavate katsete abil on võimalik tõestada, et plast ei ole kontaktis rasvainega, siis võib katsest mudelainega D loobuda.--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/12/EÜ, 23. märts 1994, mootorsõidukite heitgaaside tekitatud õhusaaste vastu võetavate meetmete kohta ja direktiivi 70/220/EMÜ muutmise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31994L0012

Euroopa Liidu Teataja L 100 , 19/04/1994 Lk 0042 - 0052 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 26 Lk 0044  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 26 Lk 0044

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/12/EÜ,23. märts 1994,mootorsõidukite heitgaaside tekitatud õhusaaste vastu võetavate meetmete kohta ja direktiivi 70/220/EMÜ muutmise kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 100a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]tegutsedes asutamislepingu artiklis 189b ettenähtud korrasning arvestadees, et:tuleb võtta meetmeid siseturu raames; siseturg hõlmab sisepiirideta ala, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine;nõukogu poolt 22. novembril 1973. aastal heakskiidetud Euroopa Ühenduse esimeses keskkonnakaitsealases tegevusprogrammis [3] soovitati arvesse võtta viimaseid teaduse saavutusi võitluses atmosfääri saastumise vastu mootorsõidukite heitgaasidega ning vastavalt muuta varem vastuvõetud direktiive; viiendas tegevuskavas, mis nõukogu 1. veebruari 1993. aasta resolutsioonis [4] üldjoontes heaks kiideti, nähakse ette täiendavad meetmed, mis tuleb võtta mootorsõidukitest eralduvate saasteainete heitmete praeguste määrade tunduvaks vähendamiseks;üksikud liikmesriigid ei saa piisaval määral saavutada eesmärki vähendada mootorsõidukitest väljapaiskuvate saasteainete taset ja tagada selliste sõidukite siseturu loomine ja toimimine, seepärast saab seda paremini saavutada mootorsõidukite põhjustatud õhusaaste vastu võetavaid meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamisega;tunnistatakse, et transpordi areng ühenduses on tekitanud märkimisväärseid keskkonnaprobleeme; mitmed ametlikud liiklustiheduse kasvu prognoosid on osutunud tegelikest näitajatest väiksemaks; seetõttu tuleks kõigi mootorsõidukite suhtes kehtestada ranged heitgaasinormid;komisjon on vastu võtnud Euroopa programmi heitmete, kütuste ja mootoritehnoloogiate kohta (EPEFE); programm loodieesmärgiga tagada, et saastet käsitlevate tulevaste direktiividega seotud ettepanekutes otsitakse nii tarbija kui ka majanduse seisukohast parimaid lahendusi; programm moodustab osa panustest, mida võivad anda nii sõidukid kui neid liikumapanevad kütused;nõukogu direktiiv 70/220/EMÜ, [5] mis käsitleb mootorsõidukite heitgaaside tekitatud õhusaaste vastu võetavaid meetmeid, on üks mitmest üksikdirektiivist tüübikinnitusmenetluse kohta, mis kehtestati nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiiviga 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta [6];direktiivis 70/220/EMÜ nähakse ette selliste sõidukite mootoritest väljapaiskuvate süsinikmonooksiidi ja põletamata süsivesinike heitkoguste piirväärtused; kõnealuseid piirväärtusi vähendati esmakordselt direktiiviga 74/290/EMÜ [7] ning täiendati komisjoni direktiivi 77/102/EMÜ [8] alusel lämmastikoksiidide lubatavate piirväärtustega; kolme kõnesoleva reostusliigi piirväärtusi vähendati järjestikku komisjoni direktiividega 78/665/EMÜ [9], 83/351/EMÜ [10] ja 88/76/EMÜ [11]; diiselmootoritest paisatavate tahkete osakeste heitmete piirväärtused seati sisse direktiiviga 88/436/EMÜ [12]; direktiivi 89/458/EMÜ [13] alusel seati sisse alla 1400 cm3 mootorsõidukite gaasiliste heitmete rangemad Euroopa standardid; neid standardeid on laiendatud kõigile sõiduautodele, nende mootori töömahust sõltumata, linnavälist sõitu sisaldava parendatud Euroopa katsetuskorra alusel, kütuseauru ja heitmetega seotud sõidukiosade vastupidavust käsitlevad nõuded ja diiselmootoriga varustatud sõidukite tahketest osakestest koosnevate saasteainete rangemad standardid kehtestati direktiiviga 91/441/EMÜ [14]; enam kui kuuele sõitjale mõeldud või vähemalt üle 2500 kg täismassiga sõiduautode, väikeste tarbesõidukite ja maastikusõidukite suhtes, mis kuuluvad direktiivi 70/220/EMÜ reguleerimisalasse ning mille suhtes varem kehtisid vähem ranged standardid, rakendatakse nüüd direktiivi 93/59/EMÜ alusel sõiduautode vastavate standarditega ranguselt samaväärseid standardeid, seejuures arvesse võttes kõnealuste sõidukite eritingimusi;komisjoni selles valdkonnas tehtud töö on näidanud, et ühenduse tööstuse hetkel kasutatavat parimat tehnoloogiat saab veelgi parendada, võimaldamaks sõiduautodel täita märkimisväärselt vähendatud heitmete piirväärtusi; kavandatavaid standardeid kohaldatakse nii uute sõidukitüüpide tüübikinnituse kui toodangu vastavuskontrolli suhtes, sest muudetud proovivõtumeetod ja statistiline analüüs eemaldavad direktiivi 70/220/EMÜ eelmiste etappide alusel kehtestatud piirväärtuste lubatud hälbed;pidades silmas sõidukiheitmete tekitatava saaste murettekitavat taset ja heitmete rolli kasvuhooneefekti tekitavate gaaside moodustamisel, on vaja heitmeid ning eelkõige CO2 heitmeid vähendada kooskõlas kohustusega, mis võeti juunis 1992 Rio de Janeiros allkirjastatud kliimamuutuste raamkonventsiooni alusel; CO2 tekib otseselt süsinikul põhinevate kütuste põlemisest; CO2 heitmeid saab põhimõtteliselt vähendada väiksema kütusekuluga; see nõuab edusamme mootorite ja sõidukite konstrueerimisel ja kütuse kvaliteedis; komisjoni järgmises ettepanekus võetakse kõiki neid tegureid arvesse;liikmesriikidel tuleks lubada maksusoodustustega soodustada uute sõidukite kasutuselevõttu, mis vastavad ühenduse tasandil vastuvõetud nõuetele; need maksusoodustused peavad olema kooskõlas asutamislepingu sätetega ning vastama lisaks teatavatele tingimustele, mille eesmärk on vältida siseturu moonutusi; käesoleva direktiivi sätted ei mõjuta liikmesriikide õigust liita saaste- ja muude ainete emissioonid mootorsõidukite liiklusmaksude arvestamise alusesse;käesolevast direktiivist eelneva teatamise nõue ei piira ühenduse õiguse muid sätteid, eelkõige asutamislepingu artikli 93 lõike 3 alusel kehtivaid teatamisnõudeid;nõukogu peaks 30. juuniks 1996 komisjoni poolt 31. detsembriks 1994 esitatava ettepaneku alusel vastu võtma aastast 2000 algava etapi nõuded ning selle ettepaneku eesmärk peab olema vähendada oluliselt mootorsõidukite heitmeid;komisjon on huvitatud osapooltega pidanud laiaulatuslikke konsultatsioone, mis kulmineerusid 21. ja 22. septembril 1992 peetud sümpoosioniga "Auto Emissions 2000", mis näitas, et praegune heitgaasidele keskenduv lähenemine peab olema üks tegur käesoleva direktiivi nõuete elluviimisele järgnevas etapis osana "mitmetahulisest" lähenemisest, mis sisaldab maanteeliiklusest tingitud õhusaaste vähendamise kõiki meetmeid; kõiki parameetreid, mille puhul on kindlaks tehtud, et neil on märkimisväärne mõju sellisele saastele, saab praegu esitada vaid loetelu kujul; komisjon kohustub tegema vajalikud analüüsid keskkonnaalaste, tehnoloogiliste ja tulususaspektide kohta, esitamaks enne 1994. aasta detsembri lõppu ühenduse meetmete kvantitatiivsed eesmärgid aastaks 2000;mootorsõidukite tekitatud saasteaineheitmete taseme vähendamise eesmärgi eelduseks on, et kui komisjon teeb ettepanekud pärast aastat 2000 kohaldatavate meetmete kohta ja võttes arvesse muu hulgas artiklis 4 sätestatud täiendavate tehniliste meetmete koostamist, esitab see vajaduse korral sihtväärtused, mis hõlmavad heitmete edasist olulist vähendamist,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 70/220/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 21. Alates 1. juulist 1994 või, kui käesolevat direktiivi ei avaldata Euroopa Ühenduste Teatajas hiljemalt 31. detsembril 1993, kuus kuud pärast selle avaldamist nõustuvad liikmesriigid direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõike 1 ja artikli 7 lõike 1 eesmärkide saavutamiseks täitma käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 70/220/EMÜ nõudeid.2. Alates 1. jaanuarist 1996 ei tohi liikmesriigid enam anda:- EÜ tüübikinnitust direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõike 1 kohaselt, ega- siseriiklikku tüübikinnitust, välja arvatud tuginemise korral direktiivi 70/156/EMÜ artikli 8 lõike 2 sätetele,sõidukitüübile õhusaastest tulenevatel põhjustel, kui sõidukitüüp ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 70/220/EMÜ sätetele.3. Alates 1. jaanuarist 1997 liikmesriigid:- loevad direktiivi 70/156/EMÜ kohaselt uute sõidukitega kaasnevad vastavussertifikaadid kehtetuks kõnealuse direktiivi artikli 7 lõike 1 kohaldamisel, ning- keelduvad selliste uute sõidukite registreerimisest, müügist ja kasutuselevõtmisest, millega ei ole kaasas direktiivi 70/156/EMÜ kohaseid vastavussertifikaate, välja arvatud juhud, kui kohaldatakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 8 lõike 2 sätteid,õhusaastest tulenevatel põhjustel, kui sõiduk ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 70/220/EMÜ sätetele.Artikkel 3Liikmesriigid võivad ette näha maksusoodustusi ainult selliste mootorsõidukite suhtes, mis vastavad käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 70/220/EMÜ nõuetele. Maksusoodustused peavad olema kooskõlas asutamislepingu sätetega ning vastama järgmistele tingimustele:- neid kohaldatakse kõigi uute sõidukite suhtes, mida müüakse liikmesriigi turul ja mis juba täidavad käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 70/220/EMÜ nõudeid,- need lõpevad uutele mootorsõidukitele artikli 2 lõikes 3 sätestatud heitkoguste piirväärtuste kohustuslikul kohaldamisel,- iga mootorsõidukitüübi puhul on need väiksemad lisakulust, mis on seotud tehniliste lahendustega, et tagada vastavus ettenähtud väärtustele, ning nende paigaldamisega sõidukile.Komisjonile tuleb teatada piisavalt aegsasti kõigist esimeses lõikes nimetatud soodustuste sisseseadmise või muutmise kavadest, et komisjon saaks esitada oma märkused.Artikkel 4Asutamislepingus sätestatud tingimustel tegutsev nõukogu teeb enne 30. juunit 1996 otsuse ettepanekute kohta, mille komisjoni esitab 31. detsembriks 1994, mootorsõidukite heitgaaside tekitatud õhusaaste vastaste ühenduse meetmete edasise etapi kohta. Meetmeid kohaldatakse alates 2000. aastast.Komisjon kasutab ettepanekutes järgmist lähenemist:- meetmed kavandatakse selleks, et täita ühenduse õhukvaliteedi kriteeriumide ja seotud eesmärkide nõudeid,- viiakse läbi iga meetme tasuvuse hindamine; üldhinnangus arvestatakse muu hulgas seda, kui palju:- liikluskorraldus, näiteks keskkonnakulude asjakohase jaotamise teel,- kasvav linnade ühistransport,- uued käivitustehnoloogiad (näit elektriline ülekanne),- alternatiivkütuste (näit biokütused) kasutamineaitaksid kaasa õhukvaliteedi parendamisele,- võttes arvesse kavandatud eesmärke, on meetmed proportsionaalsed ja mõistlikud.Ettepanekud koosnevad eelkõige järgmistest osadest, võttes arvesse eespool kirjeldatud metoodikat ning olles suunatud käesoleva direktiivi rakendusalasse kuuluvate sõidukite saateheitmete olulisele vähendamisele:1. Käesoleva direktiivi nõuete edasiarendusedjärgmistele punktidele antud hinnangute alusel:- traditsioonilise mootori ja järelpõlemistehnoloogia potentsiaal,- katsetuskorra võimalik parendamine, näit külmkäivitus, käivitus madalal või talvistel temperatuuridel, kulumiskindlus (näit vastavustestimisel), kütuseaurud,- meetmed tüübikinnituse tasandil, mis toetavad tugevdatud kontrolli- ja hooldusnõudeid, sealhulgas näiteks pardadiagnostikasüsteemid,- võimalus kontrollida ringluses olevate sõidukite vastavust,- proportsionaalne vajadus:i) HC ja NOx konkreetsete määrade järele lisaks kumulatiivsele piirväärtusele, jaii) meetmete järele, mis kataksid seni reguleerimata saasteaineid.2. Täiendavad tehnilised meetmed konkreetsete direktiivide raamistikus, sealhulgas:- kütusekvaliteedi parendamine sõidukiheitmete ohtlike ainete (eelkõige benseeni) osas,- kontrolli- ja hooldusprogrammi nõuete tugevdamine.Uute tüübikinnituste suhtes ei kohaldata enne 1. jaanuari 2000 vähendatud piirväärtusi, mille kohta antakse välja uus direktiiv. Nõukogu teeb otsuse maksusoodustuste tegemise tingimuste kohta nende piirväärtuste alusel.Artikkel 5Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 1. juuliks 1994, või kui direktiivi ei avaldata Euroopa Ühenduste Teatajas 31. detsembriks 1993, kuue kuu jooksul pärast selle avaldamist. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 23. märts 1994Euroopa Parlamendi nimelpresidentE. KlepschNõukogu nimeleesistujaTH. Pangalos[1] EÜT C 56, 26.2.1993, lk 34.[2] EÜT C 201, 26.7.1993, lk 9.[3] EÜT C 112, 20.12.1973, lk 1.[4] EÜT C 138, 17.5.1993, lk 1.[5] EÜT L 76, 6.4.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 93/59/EMÜ (EÜT L 186, 28.7.1993, lk 21).[6] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 93/81/EMÜ (EÜT L 264, 23.10.1993, lk 49).[7] EÜT L 159, 15.6.1974, lk 61.[8] EÜT L 32, 3.2.1977, lk 32.[9] EÜT L 223, 14.8.1978, lk 48.[10] EÜT L 197, 20.7.1983, lk 1.[11] EÜT L 36, 9.2.1988, lk 1.[12] EÜT L 214, 6.8.1988, lk 1.[13] EÜT L 226, 3.8.1989, lk 1.[14] EÜT L 242, 30.8.1991, lk 1.--------------------------------------------------LISADIREKTIIVI 70/220/EMÜ (MUUDETUD DIREKTIIVIGA 93/59/EMÜ) LISADE MUUDATUSEDI LISA1.Punkt 3.1 sõnastatakse järgmiselt:"3.1. Sõidukitüübi direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõike 4 kohase tüübikinnitustaotluse seoses summutitoru heitgaaside, kütuseaurude ja saastamisvastaste seadmete kulumiskindlusega esitab tootja."2.Punkt 4 sõnastatakse järgmiselt:"4. EÜ TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE4.1. Asjaomaste nõuete täitmise korral antakse EMÜ tüübikinnitus direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõike 3 kohaselt.4.2. EÜ tüübikinnitustunnistuse näidis on esitatud IX lisas."3.Punkt 5.3.1.4Veergude pealkirjad ja M-kategooria sõidukitega seotud tabeli esimene rida asendatakse järgmisega:"Sõidukikategooria | Tuletatud mass RM (kg) | Piirväärtused |Süsinikmonooksiidi mass L1 (g/km) | Süsivesinike ja lämmastikoksiidide mass kokku L2 (g/km) | Osakeste mass L3 (g/km) |Bensiin | Diislikütus | Bensiin | Diislikütus | Diislikütus |M | Kõik | 2,2 | 1,0 | 0,5 | 0,7 | 0,08 |+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/3/EÜ, 11. märts 2009 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 80/181/EMÜ mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EMPs kohaldatav tekst )

text:
               7.5.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 114/10

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/3/EÜ,
   11. märts 2009,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 80/181/EMÜ mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu direktiivis 80/181/EMÜ (3) on kehtestatud nõue, et Ühendkuningriik ja Iirimaa määraks kindlaks kuupäeva, mil kaotatakse erandid nendes valdkondades, kus neid veel kohaldatakse, seoses järgmiste mõõtühikutega: „pint” korduvkasutatavas pudelis piima ning vaadiõlle ja -siidri puhul; „mile” teedel liiklusmärkidel ning kiiruse ja vahemaa mõõtmisel ning „troy ounce” väärismetallidega tehtavates tehingutes. Kogemused on siiski näidanud, et kuna nimetatud erandid on kohaliku iseloomuga ja hõlmavad vaid piiratud arvu tooteid, ei tooks nende säilitamine kaasa mittetariifsete tõkete kasutuselevõttu kaubanduses ning seetõttu ei ole nende erandite tegemist enam vaja lõpetada.

               (2)

               On asjakohane täpsustada, et direktiivi 80/181/EMÜ reguleerimisala on kooskõlas asutamislepingu artiklis 95 osutatud eesmärkidega ega ole tingimata seotud ühenduse mis tahes konkreetse tegevusvaldkonnaga.

               (3)

               Direktiivis 80/181/EMÜ lubatakse kuni 31. detsembrini 2009 kasutada täiendavaid suurusnäitusid lisaks nimetatud direktiivi lisa I peatükis sätestatud ametlikele ühikutele. Selleks, et mitte luua takistusi ühenduse ettevõtetele, kes ekspordivad teatavatesse kolmandatesse riikidesse, kus nõutakse toodete märgistamist muude kui I peatükis sätestatud mõõtühikutega, on asjakohane jätkuvalt lubada täiendavate suurusnäitude kasutamist.

               (4)

               Direktiiviga 80/181/EMÜ toetatakse siseturu tõrgeteta toimimist selles sätestatud mõõtühikute ühtlustamise taseme kaudu. Sellega seoses on kohane, et komisjon jälgib turul toimuvaid arenguid, mis on seotud kõnealuse direktiivi ning selle rakendamisega, eelkõige seoses siseturu toimimise võimalike takistustega ning seoses mis tahes täiendava ühtlustamisega, mis on nõutav nende takistuste ületamiseks.

               (5)

               Oma kaubandussuhete raames kolmandate riikidega, sealhulgas transatlantilise majandusnõukoguga, on kohane, et komisjon jätkab kindlalt üksnes rahvusvahelise mõõtühikute süsteemi (SI) ühikutega märgistatud toodete aktsepteerimist kolmandate riikide turgudel.

               (6)

               Samas võimaldavad täiendavad suurusnäidud järk-järgult ja tõrgeteta võtta kasutusele võimalikke uusi rahvusvahelisel tasandil välja töötatud meetermõõdustiku ühikuid.

               (7)

               1995. aastal otsustas kaalude ja mõõtude peakonverents kõrvaldada SI süsteemist SI täiendavate mõõtühikute klassi ning käsitada „radiaani” ja „steradiaani” dimensioonita SI tuletatud ühikutena, mille nimetusi ja tähiseid võib kasutada (kuid ei pea kasutama) muude SI tuletatud ühikute väljendamiseks, kui see on otstarbekas.

               (8)

               1999. aastal võttis kaalude ja mõõtude peakonverents SI raames vastu otsuse lugeda „katal” (mille tähis on „kat”) SI-süsteemi katalüütilise aktiivsuse mõõtühikuks. Selle uue ühtlustatud SI-ühikuga kavatseti tagada mõõtühikute sidus ja ühetaoline tähistamine meditsiinis ja biokeemias ning kõrvaldada vääritimõistmise oht, mis võib tekkida ühtlustamata mõõtühikute kasutamisel.

               (9)

               2007. aastal võttis kaalude ja mõõtude peakonverents vastu märkuse „kelvini” määratluse kohta, et kõrvaldada üks peamisi ilmnenud variaabluse põhjusi, mis esineb vee kolmikpunkti erineval realiseerimisel. „Kelvinit” määratletakse murdosana vee kolmikpunkti termodünaamilisest temperatuurist. Kõnealuses märkuses osutatakse täpselt määratud isotoopkoostisega veele.

               (10)

               Kuna maa kinnistamisel Ühendkuningriigis ja Iirimaal ei kasutata enam aakrit, ei ole sellekohast erandit enam vaja ette näha.

               (11)

               Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (4) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks.

               (12)

               Direktiivi 80/181/EMÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Muudatused
   Direktiivi 80/181/EMÜ muudetakse järgmiselt.

               1)

               Artikli 1 punkt b asendatakse järgmisega:

                           „b)

                           lisa II peatükis loetletud mõõtühikud ainult nendes liikmesriikides, kus nende kasutamiseks anti luba 21. aprillil 1973. aastal.”

               2)

               Artikli 2 punkt a asendatakse järgmisega:

                           „a)

                           Artiklist 1 tulenevad kohustused on seotud kasutatavate mõõtevahenditega, tehtud mõõtmistega ja mõõtühikutes väljendatud suurusnäitudega.”

               3)

               Artikli 3 lõige 2 asendatakse järgmisega:
               „2.   Täiendavate suurusnäitude kasutamine on lubatud.”

               4)

               Lisatakse järgmine artikkel:
               „Artikkel 6b
               Komisjon jälgib turul toimuvaid arenguid, mis on seotud käesoleva direktiivi ja selle rakendamisega, seoses siseturu ja rahvusvahelise kaubanduse tõrgeteta toimimisega ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande 31. detsembriks 2019, lisades vajaduse korral oma ettepanekud.”

               5)

               Lisa muudetakse järgmiselt:

                           a)

                           I peatüki punktis 1.1 asendatakse lõik „Termodünaamilise temperatuuri ühik” järgmisega:
                           „Termodünaamilise temperatuuri ühik
                           Termodünaamilise temperatuuri ühik kelvin on 1/273,16 vee kolmikpunkti termodünaamilisest temperatuurist.
                           Nimetatud mõiste osutab veele, mille isotoopkoostis on määratletud järgmiste aine hulga suhtarvudega: 0,00015576 mooli 2H ühe mooli 1H kohta, 0,0003799 mooli 17O ühe mooli 16O kohta ja 0,0020052 mooli 18O ühe mooli 16O kohta.
                           [13. CGPM (1967) resolutsioon nr 4 ja 23. CGPM (2007) resolutsioon nr 10].”;

                           b)

                           I peatüki punkti 1.1.1 pealkiri asendatakse järgmisega:

                           c)

                           I peatüki punkti 1.2 pealkiri asendatakse järgmisega:

                           d)

                           I peatüki punkt 1.2.1 jäetakse välja;

                           e)

                           I peatüki punktid 1.2.2 ja 1.2.3 asendatakse järgmisega:
                           „1.2.2   SI tuletatud ühikute üldreegel
                           SI põhiühikutest koherentselt tuletatud ühikuid väljendatakse algebraliselt SI põhiühikute astme korrutise vormis numbrilise koefitsiendiga 1.
                           1.2.3   Tuletatud SI ühikud, millel on nimetus ja tähis

                                       Suurus

                                       Ühik

                                       Väljendus

                                       Nimetus

                                       Tähis

                                       Muudes SI ühikutes

                                       SI põhiühikutes

                                       Tasanurk

                                       radiaan

                                       rad

                                       m · m–1

                                       Ruuminurk

                                       steradiaan

                                       sr

                                       m2 · m–2

                                       Sagedus

                                       herts

                                       Hz

                                       s–1

                                       Jõud

                                       njuuton

                                       N

                                       m · kg · s–2

                                       Rõhk, pinge

                                       paskal

                                       Pa

                                       N · m–2

                                       m–1 · kg · s–2

                                       Energia, töö; soojushulk

                                       džaul

                                       J

                                       N · m

                                       m2 · kg · s–2

                                       Võimsus (5), kiirgusvoog

                                       vatt

                                       W

                                       J · s–1

                                       m2 · kg · s–3

                                       Elektrihulk, elektrilaeng

                                       kulon

                                       C

                                       s · A

                                       Elektripotentsiaal, potentsiaalide vahe, elektromotoorjõud

                                       volt

                                       V

                                       W · A–1

                                       m2 · kg · s–3 · A–1

                                       Elektritakistus

                                       oom

                                       Ω

                                       V · A–1

                                       m2 · kg · s–3 · A–2

                                       Elektrijuhtivus

                                       siimens

                                       S

                                       A · V–1

                                       m–2 · kg–1 · s3 · A2

                                       Elektrimahtuvus

                                       farad

                                       F

                                       C · V–1

                                       m–2 · kg–1 · s4 · A2

                                       Magnetvoog

                                       veeber

                                       Wb

                                       V · s

                                       m2 · kg · s–2 · A–1

                                       Magnetvoo tihedus

                                       tesla

                                       T

                                       Wb · m–2

                                       kg · s–2 · A–1

                                       Induktiivsus

                                       henri

                                       H

                                       Wb · A–1

                                       m2 · kg · s–2 · A–2

                                       Valgusvoog

                                       luumen

                                       lm

                                       cd · sr

                                       cd

                                       Valgustatus

                                       luks

                                       lx

                                       lm · m–2

                                       m–2 · cd

                                       Radioaktiivsus

                                       bekrell

                                       Bq

                                       s–1

                                       Neeldumisdoos, ioniseeriv kiirgus kerma, neeldumisdoosi indeks

                                       grei

                                       Gy

                                       J · kg–1

                                       m2 · s–2

                                       Kiiritusdoos

                                       siivert

                                       Sv

                                       J · kg–1

                                       m2 · s–2

                                       Katalüütiline aktiivsus

                                       katal

                                       kat

                                       mol · s–1

                                 SI põhiühikutest tuletatud ühikuid võib väljendada I peatükis loetletud ühikutes.
                           Tuletatud SI ühikuid võib eelkõige väljendada eespool esitatud tabelis märgitud eri nimetuste ja tähistega. Näiteks SI dünaamilise viskoossuse ühikut võib väljendada järgmiselt: m–1 · kg · s–1 või N · s · m–2 või Pa · s.”;

                           f)

                           II peatükist jäetakse välja järgmine rida:

                                       „Maa kinnistamine

                                       aaker

                                       1 ac = 4 047 m2

                                       ac”

                           g)

                           II peatüki viimane lause asendatakse järgmisega: „Liitühikute moodustamiseks võib käesolevas peatükis loetletud ühikuid kombineerida omavahel või I peatükis loetletud ühikutega.”

         Artikkel 2
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu ja avaldavad need hiljemalt 31. detsembriks 2009. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad nimetatud õigus- ja haldusnorme alates 1. jaanuarist 2010.
   Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga hõlmatud valdkonnas nende poolt vastu võetud õigusaktide põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Adressaadid
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 11. märts 2009

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         H.-G. PÖTTERING

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         A. VONDRA

      (1)  ELT C 120, 16.5.2008, lk 14.

      (2)  Euroopa Parlamendi 29. novembri 2007. aasta seadusandlik resolutsioon (ELT C 297 E, 20.11.2008, lk 105), nõukogu 18. novembri 2008. aasta ühine seisukoht (ELT C 330 E, 30.12.2008, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 16. detsembri 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (3)  EÜT L 39, 15.2.1980, lk 40.

      (4)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

      (5)  Võimsusühiku eri nimetused: nimetus voltamper (tähis „VA”), kui seda kasutatakse vahelduvvoolu näivvõimsuse väljendamiseks, ning varr (tähis „var”), kui seda kasutatakse vahelduvvoolu reaktiivvõimsuse väljendamiseks. „Var” ei sisaldu GCPMi resolutsioonides.


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/69/EÜ, 16. november 2000, benseeni ja süsinikmonooksiidide piirnormide kohta välisõhus

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32000L0069

Euroopa Liidu Teataja L 313 , 13/12/2000 Lk 0012 - 0021

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/69/EÜ,16. november 2000,benseeni ja süsinikmonooksiidide piirnormide kohta välisõhusEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]olles nõu pidanud regioonide komiteega,toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaselt [3]ning arvestades järgmist:(1) Asutamislepingu artiklis 174 esitatud põhimõtete alusel on Euroopa Ühenduse keskkonnapoliitika ja säästva arengu alases tegevusprogrammis (viies keskkonnaalane tegevusprogramm), [4] mida on täiendatud selle läbivaatamise kohta tehtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsusega nr 2179/98/EÜ, [5] ette nähtud eelkõige teatavate muudatuste tegemine õhku saastavaid aineid käsitlevates õigusaktides. Selles programmis soovitatakse püstitada õhu kvaliteedi alal pikaajalisi eesmärke. Asutamislepingu artiklis 174 nõutakse ettevaatuspõhimõtete rakendamist inimeste tervise ja keskkonna kaitseks.(2) Asutamislepingu artikliga 152 on ette nähtud, et tervisekaitse nõuded peavad olema ühenduse muu poliitika koostisosa. Asutamislepingu artikli 3 lõike 1 punktiga p on ette nähtud, et ühenduse tegevus peab kaasa aitama tervisekaitse kõrge taseme saavutamisele.(3) Välisõhu kvaliteedi hindamist ja reguleerimist käsitleva nõukogu 27. septembri 1996. aasta direktiivi 96/62/EÜ [6] artikli 4 lõike 5 kohaselt peab nõukogu vastu võtma selle artikli lõikes 1 ettenähtud õigusaktid ning sama artikli lõigetes 3 ja 4 ettenähtud sätted.(4) Piirkondades, kus saasteainete kontsentratsioonid välisõhus ületavad piirnormid ja ka kohaldatavad ajutiselt lubatud ületamismäärad, tuleb koostada direktiivi 96/62/EÜ nõuetele vastavad tegevuskavad, et kehtestatud tähtajaks saavutada vastavus piirnormidele.(5) Direktiiviga 96/62/EÜ on ette nähtud, et piirnormide arvväärtused tuleb kehtestada selle valdkonna rahvusvaheliste teadlasrühmade uurimistulemuste alusel. Komisjon peab piirnormide aluseks olevate asjaolude uuesti läbivaatamisel arvesse võtma ainult kõige värskemaid asjakohaseid epidemioloogiliste ja keskkonnauuringute andmeid ja viimaseid saavutusi metroloogias.(6) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. [7](7) Teaduse ja tehnika arenguga kohandamiseks vajalikud muudatused võivad olla seotud üksnes benseeni ja süsinikmonooksiidi kontsentratsioonide hindamise kriteeriumide ja meetoditega või komisjonile teabe edastamise üksikasjaliku korraga ning need ei või põhjustada piirnormide muutmist otse ega kaudselt.(8) Käesolevas direktiivis ettenähtud piirnormid on miinimumnõuded; kooskõlas asutamislepingu artikliga 176 võivad liikmesriigid säilitada või kasutusele võtta ka rangemad kaitsemeetmed; rangemaid piirnorme võib kehtestada eelkõige eriti tundlikesse rühmadesse kuuluvate elanike, näiteks laste ja haiglapatsientide tervise kaitseks. Liikmesriik võib nõuda piirnormide saavutamist ka enne käesolevas direktiivis ettenähtud tähtaegu.(9) Benseen on inimesele ohtlik genotoksiline kantserogeen ja selle puhul ei saa määrata piiri, millest allpool inimeste tervisele ohtu ei ole.(10) Kui käesolevas direktiivis sätestatud benseeni piirnormi saavutamine osutub siiski raskeks kohaspetsiifiliste levimisomaduste või oluliste kliimatingimuste tõttu ja kui meetmete rakendamine põhjustaks tõsiseid sotsiaalmajanduslikke probleeme, võivad liikmesriigid taotleda komisjonilt eritingimuste alusel ühekordset ajaliselt piiritletud pikendust.(11) Käesoleva direktiivi läbivaatamise hõlbustamiseks 2004. aastal peaksid komisjon ja liikmesriigid kaaluma benseeni ja süsinikmonooksiidi mõjutusi käsitlevate uuringute edendamist, võttes siseruumide õhusaaste kõrval arvesse ka välisõhu saastet.(12) Võrreldava informatsiooni saamiseks kogu ühendusest on välisõhu kvaliteedi hindamisel väga tähtis täpsete standardsete mõõtmismeetodite ja mõõtejaamade paiknemise ühiste kriteeriumide olemasolu.(13) Komisjonile tuleks edastada andmed benseeni ja süsinikmonooksiidi kontsentratsioonide kohta, mis on korraliste ettekannete koostamise aluseks.(14) Ajakohastatud andmed benseeni ja süsinikmonooksiidi kontsentratsioonide kohta välisõhus peaksid olema üldsusele kergesti kättesaadavad,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1EesmärgidKäesoleva direktiivi eesmärgid on:a) kehtestada benseeni ja süsinikmonooksiidi kontsentratsioonide piirnormid välisõhus inimeste tervisele ja keskkonnale tervikuna kahjuliku toime vältimiseks, ennetamiseks või vähendamiseks;b) hinnata benseeni ja süsinikmonooksiidi kontsentratsioone välisõhus ühiste meetodite ja kriteeriumide alusel;c) saada nõuetekohaseid andmeid benseeni ja süsinikmonooksiidi kontsentratsioonide kohta välisõhus ja tagada, et need tehakse üldsusele kättesaadavaks;d) säilitada välisõhu kvaliteet, kui see on hea ja muudel juhtudel seda benseeni ja süsinikmonooksiidi osas parandada.Artikkel 2MõistedKohaldatakse direktiivi 96/62/EÜ artiklis 2 esitatud mõisteid.Käesolevas direktiivis on:a) ülemine hindamispiir – III lisas määratletud tase, millest allpool võib välisõhu kvaliteedi hindamiseks kasutada mõõtmiste ja modelleerimismeetodite kombinatsioone kooskõlas direktiivi 96/62/EÜ artikli 6 lõikega 3;b) alumine hindamispiir – III lisas määratletud tase, millest allpool võib välisõhu kvaliteedi hindamiseks kasutada ainult modelleerimist või objektiivse hindamise meetodeid kooskõlas direktiivi 96/62/EÜ artikli 6 lõikega 4;c) statsionaarsed mõõtmised – direktiivi 96/62/EÜ artikli 6 lõike 5 kohaselt tehtud mõõtmised.Artikkel 3Benseen1. Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, millega tagatakse, et artikli 5 kohaselt määratud benseeni kontsentratsioon välisõhus ei ületa I lisas ettenähtud piirnormi alates selles lisas märgitud tähtaegadest.I lisas ettenähtud lubatud ületamismäära kohaldatakse kooskõlas direktiivi 96/62/EÜ artikli 8 nõuetega.2. Kui I lisas sätestatud piirnormi saavutamine osutub siiski raskeks kohaspetsiifiliste levimisomaduste või oluliste kliimatingimuste tõttu, näiteks madal tuulekiirus ja/või aurustumist soodustavad tingimused ja kui meetmete rakendamine põhjustaks tõsiseid sotsiaalmajanduslikke probleeme, võivad liikmesriigid taotleda komisjonilt ühekordset ajaliselt piiritletud pikendust. Komisjon võib direktiivi 96/62/EÜ artiklis 12 lõikes 2 sätestatud korras liikmesriigi taotlusel ja ilma käesoleva direktiivi artikli 8 lõike 3 sätete kohaldamist piiramata anda ühekordset pikendust kuni viis aastat, kui asjaomane liikmesriik:- määratleb asjaomased piirkonnad ja/või linnastud;- esitab niisuguse pikenduse nõuetekohased põhjendused;- tõendab, et kõik asjakohased meetmed asjaomaste saasteainete kontsentratsioonide alandamiseks ja piirkonna vähendamiseks, kus piirnorm on ületatud, on võetud ja- esitab direktiivi 96/62/EÜ artikli 8 lõike 3 kohaselt rakendatavate meetmete arendamise kava.Ajaliselt piiritletud pikenduse ajal ei või benseeni piirnorm olla suurem kui 10 μg/m3.Artikkel 4SüsinikmonooksiidLiikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, millega tagatakse, et artikli 5 kohaselt määratud süsinikmonooksiidi kontsentratsioon välisõhus ei ületa II lisas ettenähtud piirnormi alates selles lisas märgitud tähtaegadest.II lisas ettenähtud lubatud ületamismäära kohaldatakse kooskõlas direktiivi 96/62/EÜ artikli 8 nõuetega.Artikkel 5Saasteainete kontsentratsioonide määramine1. Benseeni ja süsinikmonooksiidi ülemine ja alumine hindamispiir on sätestatud III lisa I jaotises.Direktiivi 96/62/EMÜ artiklis 6 nimetatud piirkonna või linnastu liigitust kontrollitakse uuesti vähemalt iga viie aasta tagant käesoleva direktiivi III lisa II jaos ettenähtud korras. Liigitus vaadatakse läbi varem, kui välisõhu benseeni või süsinikmonooksiidi kontsentratsioone mõjutavas tegevuses toimuvad olulised muutused.2. Välisõhu benseeni ja süsinikmonooksiidi kontsentratsioonide mõõtmiseks kasutatavate proovivõtukohtade paiknemise määramise kriteeriumid on sätestatud IV lisas. Proovivõtukohtade väikseim arv iga kõnealuse saasteaine kontsentratsioonide statsionaarseks mõõtmiseks on ette nähtud V lisas ja need tuleb paigaldada igasse piirkonda või linnastusse, mille kohta vajatakse mõõtmisandmeid, kui statsionaarsed mõõtmised on saasteainete kontsentratsioonide ainsaks andmeallikaks.3. Nendes piirkondades ja linnastutes, kus lisaks statsionaarsete mõõtejaamade andmetele saadakse andmeid ka muudest allikatest, näiteks saasteainete heitkoguste andmekogud, mõõtmine indikaatormeetodite abil ja õhu kvaliteedi modelleerimine, peab paigaldatavate statsionaarsete mõõtejaamade arv ja vahemaa teiste mõõtmismeetodite rakendamise punktideni olema küllaldane, et määrata õhku saastavate ainete kontsentratsioonid kooskõlas IV lisa I jao ja VI lisa I jao nõuetega.4. Nendes piirkondades ja linnastutes, mille kohta mõõtmisandmeid ei nõuta, võib kasutada modelleerimist või objektiivseid määramismeetodeid.5. Benseeni ja süsinikmonooksiidi analüüsi ja proovivõtu võrdlusmeetodid on sätestatud VII lisa I ja II jaotises. VII lisa III jaotises sätestatakse võrdlusmeetodid õhukvaliteedi modelleerimiseks, kui need meetodid on kättesaadavad.6. Liikmesriigid teatavad komisjonile meetoditest, mida nad on direktiivi 96/62/EÜ artikli 11 lõike 1 punkti d kohaselt kasutanud õhu kvaliteedi esialgseks hindamiseks, käesoleva direktiivi artiklis 10 sätestatud tähtajaks.7. Kõik käesoleva artikli sätete ning III–VII lisa tehnika ja teaduse arenguga kohandamiseks vajalikud muudatused võetakse vastu artikli 6 lõikes 2 sätestatud korras, kuid selle tulemusel ei või otse ega kaudselt piirnorme muuta.Artikkel 6Komitee1. Komisjoni abistab direktiivi 96/62/EÜ artikli 12 lõikes 2 nimetatud komitee, edaspidi "komitee".2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.3. Komitee võtab vastu oma töökorra.Artikkel 7Avalik teave1. Liikmesriigid tagavad, et ajakohastatud andmed benseeni ja süsinikmonooksiidi kontsentratsioonide kohta välisõhus tehakse raadio ja televisiooni, ajakirjanduse, infotahvlite või arvutivõrgu, teleteksti, telefoni või faksi kaudu korrapäraselt kättesaadavaks nii üldsusele kui ka keskkonna-, tarbijakaitse ja eriti tundlike elanikerühmade huve esindavatele organisatsioonidele ning muudele asjakohastele tervishoiuorganisatsioonidele.Andmed välisõhu benseeni kontsentratsioonide kohta viimase 12 kuu keskmisena ajakohastatakse vähemalt iga kolme kuu tagant ja andmed ajakohastatakse üks kord kuus, kui see on praktiliselt võimalik. Andmed välisõhu süsinikmonooksiidi kontsentratsioonide kohta maksimaalse kaheksa tunni keskmise libiseva väärtusena ajakohastatakse vähemalt üks kord päevas ja andmed ajakohastatakse üks kord tunnis, kui see on praktiliselt võimalik.Teises lõigus nimetatud andmetes märgitakse vähemalt kõik registreeritud piirnormid ületanud kontsentratsioonid I ja II lisas sätestatud keskmistamisaja jooksul. Samuti tuleb selles lühidalt hinnata piirnorme ning anda vajalik teave selle mõjust tervisele.2. Kui liikmesriigid teevad üldsusele kättesaadavaks kavad või programmid direktiivi 96/62/EÜ artikli 8 lõike 3 kohaselt, teevad nad need kättesaadavaks ka käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud organisatsioonidele. Selle hulka kuulub ka käesoleva direktiivi VI lisa II osas nõutud dokumentatsioon.3. Lõigete 1 ja 2 kohaselt üldsusele ning organisatsioonidele antav teave peab olema selge, mõistetav ja kergesti kättesaadav.Artikkel 8Aruanne ja läbivaatamine1. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 31. detsembril 2004 aruande, mis põhineb käesoleva direktiivi rakendamisel saadud kogemustel ja eelkõige kõige värskemate teadusuuringute tulemustel, mis käsitlevad benseeni ja süsisnikmonooksiidiga kokkupuutumise mõju inimeste tervisele, pöörates erilist tähelepanu tundlikele elanikerühmadele, ökosüsteemidele, tehnoloogia arengule, sealhulgas saavutustele, mis on saadud mõõtmismeetodite ja muul viisil välisõhu benseeni ja süsinikmonooksiidide kontsentratsioonide hindamise osas.2. Lõikes 1 nimetatud aruandes võetakse benseeni ja süsinikmonooksiidi osas eelkõige arvesse:a) praegust õhukvaliteeti ja selle suundumusi kuni aastani 2010 ja selle järel;b) võimalusi saaste edasiseks vähendamiseks kõikidest olulistest allikatest, arvestades tehnilist teostatavust ja tasuvust;c) saasteainetevahelisi seoseid ning kombineeritud strateegiatest tulenevaid võimalusi õhukvaliteedi ja sellekohaste ühenduse eesmärkide saavutamiseks;d) praegu kehtivaid ja tulevikus kehtestatavaid üldsuse teavitamist ning teabevahetust liikmesriikide ja komisjoni vahel käsitlevaid nõudeid;e) käesoleva direktiivi rakendamisel liikmesriikides saadud kogemusi, sealhulgas eelkõige IV lisas sätestatud tingimused, mille kohaselt mõõtmised on tehtud.3. Seoses inimeste tervise ja keskkonna kaitse kõrge taseme säilitamisega lisatakse lõikes 1 nimetatud aruandele vajaduse korral käesoleva direktiivi muutmise ettepanekud, mille hulka võiksid kuuluda I lisas nimetatud benseeni piirnormide täitmiseks vajaliku tähtaja täiendav pikendamine, mille osas võib kokku leppida artikli 3 lõike 2 kohaselt.Artikkel 9SanktsioonidLiikmesriigid määravad kindlaks sanktsioonid, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi kohaselt vastuvõetud siseriiklike sätete rikkumise eest. Need sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.Artikkel 10Rakendamine1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 13. detsembriks 2002. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 11JõustumineKäesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 12AdressaadidKäesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 16. november 2000Euroopa Parlamendi nimelpresidentN. FontaineNõukogu nimeleesistujaR. Schwartzenberg[1] EÜT C 53, 24.2.1999, lk 8.[2] EÜT C 138, 18.5.1999, lk 42.[3] Euroopa Parlamendi 2. detsembri 1999. aasta arvamus (EÜT C 194, 11.7.2000, lk 56), nõukogu 10. aprilli 2000. aasta ühine seisukoht (EÜT C 195, 11.7.2000, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 6. juuli 2000. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). Nõukogu 24. oktoobri 2000. aasta otsus.[4] EÜT C 138, 17.5.1993, lk 5.[5] EÜT L 275, 10.10.1998, lk 1.[6] EÜT L 296, 21.11.1996, lk 55.[7] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.--------------------------------------------------I LISABENSEENI PIIRNORMPiirnormi ühik on μg/m3, mis määratakse järgmiste standardtingimuste alusel: temperatuur 293 K, rõhk 101,3 kPa.| Keskmistamisaeg | Piirnorm | Lubatud ületamismäär | Piirnormi kohaldamise tähtaeg |Piirnorm inimeste tervise kaitseks | Kalendriaasta | 5 μg/m3 | 5 μg/m3 (100 %) 13. detsembril 2000, mida vähendatakse 1. jaanuaril 2006 ja seejärel iga 12 kuu järel 1 μg/m3, kuni see jõuab 1. jaanuariks 2010 0 %ni | 1. jaanuar 2010 |--------------------------------------------------II LISASÜSINIKMONOOKSIIDI PIIRNORMPiirnormi ühik on μg/m3. Maht määratakse järgmiste standardtingimuste alusel: temperatuur 293 K, rõhk 101,3 kPa.| Keskmistamisaeg | Piirnorm | Lubatud ületamismäär | Piirnormi kohaldamise tähtaeg |Piirnorm inimeste tervise kaitseks | Maksimaalne päevane kaheksa tunni keskmine | 10 μg/m3 | 6 μg/m3 13. detsembril, mida vähendatakse 1. jaanuaril 2003 ja seejärel iga 12 kuu järel 2 μg/m3, kuni see jõuab 1. jaanuariks 2005 0 %ni | 1. jaanuar 2005 |Maksimaalse päevase kaheksa tunni keskmise kontsentratsiooni määramiseks uuritakse kaheksa tunni keskmisi libisevaid väärtusi, mis arvutatakse ühe tunni andmete põhjal ning ajakohastatakse igas tunnis. Iga sel viisil arvutatud kaheksa tunni keskmine väärtus kehtib selle päeva kohta, mil ajavahemik lõpeb, st iga üksiku päeva esimene arvestusperiood on ajavahemik eelmise päeva kella 17.00st kuni 01.00ni kõnealusel päeval; iga üksiku päeva viimane arvestusperiood on ajavahemik kella 16.00st kuni kõnealuse päeva kella 24.00ni.--------------------------------------------------III LISAPIIRKONNA VÕI LINNASTU VÄLISÕHU BENSEENI JA SÜSINIKMONOOKSIIDI KONTSENTRATSIOONIDE HINDAMISNÕUETE MÄÄRAMINEI. Ülemised ja alumised hindamispiiridRakendatakse järgmisi ülemisi ja alumisi hindamispiire:a) Benseen| Aasta keskmine |Ülemine hindamispiir | 70 % piirnormist (3,5 μg/m3) |Alumine hindamispiir | 40 % piirnormist (2 μg/m3) |b) Süsinikmonooksiid| Kaheksa tunni keskmine |Ülemine hindamispiir | 70 % piirnormist (7 μg/m3) |Alumine hindamispiir | 50 % piirnormist (5 μg/m3) |II. Ülemise ja alumise hindamispiiri ületamise kindlaksmääramineKui on olemas piisavalt andmeid, tehakse ülemise ja alumise hindamispiiri ületamine kindlaks eelneva viie aasta saasteaine kontsentratsioonide alusel. Hindamispiir loetakse ületatuks, kui eelneva viie aasta jooksul on seda ületatud vähemalt kolmel eraldi aastal.Kui osa viie aasta andmetest puudub, võivad liikmesriigid ülemise ja alumise hindamispiiri ületamise määramiseks ühendada andmed, mis on saadud oletatavatest kõrgeimat saastetaset iseloomustavatest kohtadest ühe ja sama aasta lühematel mõõtmisperioodidel, ja heitkoguste andmekogudest ning modelleerimisest saadud andmed.--------------------------------------------------IV LISAVÄLISÕHU BENSEENI JA SÜSINIKMONOOKSIIDI KONTSENTRATSIOONIDE MÕÕTMISEKS KASUTATAVATE PROOVIVÕTUKOHTADE PAIKNEMINEStatsionaarsed mõõtmised tuleb teha järgmiste põhimõtete kohaselt.I. MakrotingimusedInimese tervise kaitseks ettenähtud proovivõtukohad tuleb paigutada nii, et andmed iseloomustaksid piirkondade ja linnastute:i) neid alasid, mille elanikud võivad piirnormidele vastava keskmistamisaja suhtes olulise aja jooksul otse või kaudselt kokku puutuda kõrgeima saastetasemega;ii) muid alasid, mille saastetase iseloomustab asjakohase piirkonna või linnastu kogu elanikkonna kokkupuutemäära.Üldiselt tuleb proovivõtukohad paigutada nii, et välditakse vahetus naabruses olevate väga väikeste mikrokeskkondade mõõtmist. Põhimõtteliselt peavad proovivõtukohad paiknema nii, et liikluse mõju mõõtvate jaamade proovid iseloomustaksid liikluse mõju õhu kvaliteedile vähemalt 200 m2 suurusel alal ja saastefooni linnapiirkonnas mõõtvate jaamade proovid selle mõju mitme ruutkilomeetri suurusel alal.Proovivõtukohad peaksid võimaluse korral iseloomustama ka teisi nende vahetust naabrusest kaugemal paiknevaid samalaadseid kohti.Tuleks arvesse võtta ka vajadust paigutada proovivõtukohti saartele, kui see on inimeste tervise kaitseks vajalik.II. MikrotingimusedKui see on teostatav, tuleb järgida järgmisi juhiseid:- õhk peab proovivõtuotsiku ümber vabalt liikuma, nii et ükski tõke analüsaatori läheduses õhuvoolusid ei mõjutaks (tavaliselt asetatakse proovivõtuotsik hoonetest, rõdudest, puudest ja teistest tõketest mõne meetri kaugusele, kui aga proovivõtukoht on mõeldud õhu kvaliteedi iseloomustamiseks hoonete läheduses, vähemalt 0,5 m kaugusele lähimast hoonest);- üldiselt on proovivõtukoha kõrgus maapinnast 1,5 (hingamistsoon) kuni 4 meetrit. Teatavatel juhtudel tuleb see paigutada kõrgemale (kuni 8 meetrit). Kõrgem paigutus võib osutuda vajalikuks ka siis, kui mõõtejaam on kavandatud suurema ala iseloomustamiseks;- välisõhuga segunemata saasteaine otsese proovi sattumise vältimiseks tuleb proovivõtuotsik asetada saasteallika vahetust naabrusest kaugemale;- analüsaatori väljavooluava tuleb asetada nii, et kasutatud õhk ei voolaks proovivõtuotsikusse tagasi;- liikluse mõju uurimiseks kavandatud analüsaatori paigutamisel tuleb arvestada, et:- kõikide saasteainete määramise puhul peab proovivõtukoht asuma vähemalt 25 meetri kaugusel suurte liiklussõlmede servast ja vähemalt 4 meetri kaugusel lähima sõidutee keskjoonest;- süsinikmonooksiidi määramise puhul ei tohi proovivõtuotsik asuda sõidutee servast kaugemal kui 5 meetrit;- benseeni määramise puhul tuleb proovivõtuotsik paigutada nii, et proov iseloomustaks õhu kvaliteeti hoonete läheduses.Võib arvesse võtta veel järgmisi tegureid:- segavad allikad;- töökindlus;- ligipääsetavus;- elektrienergia ja telefoniühenduse olemasolu;- koha nähtavus ümbruskonnas;- elanike ja mõõtjate turvalisus;- eri saasteainete proovivõtukohtade soovitav koospaiknemine;- kavandamisnõuded.III. Kohavaliku dokumenteerimine ja kontrollKohavalik tuleb liigitamise etapil täielikult dokumenteerida näiteks eri ilmakaartest võetud ümbruse fotode ja üksikasjalike kaartidega. Proovivõtukohti tuleb korrapäraselt kontrollida ja dokumentatsiooni korduvalt uuendada, et tagada kohavaliku kriteeriumide edasine täitmine.--------------------------------------------------V LISAVÄLISÕHU BENSEENI JA SÜSINIKMONOOKSIIDI KONTSNTRATSIOONIDE MÕÕTMISEKS KASUTATAVATE PROOVIVÕTUKOHTADE ARVU MÄÄRAMISE KRITEERIUMIDStatsionaarsete mõõtmiste proovivõtukohtade väikseim arv inimeste tervise kaitseks ettenähtud piirnormidele vastavuse hindamiseks piirkondades ja linnastutes, kus statsionaarsed mõõtmised on ainus teabeallikas:a) HajureostusallikadLinnastu või piirkonna elanikkond (tuhandetes) | Kui kontsentratsioonid ületavad ülemise hindamispiiri | Kui maksimaalsed kontsentratsioonid on ülemiste ja alumiste hindamispiiride vahel |0–249 | 1 | 1 |250–499 | 2 | 1 |500–749 | 2 | 1 |750–999 | 3 | 1 |1000–1499 | 4 | 2 |1500–1999 | 5 | 2 |2000–2749 | 6 | 3 |2750–3749 | 7 | 3 |3750–4749 | 8 | 4 |4750–5999 | 9 | 4 |≥ 6000 | 10 | 5 |b) PunktreostusallikadPunktreostusallika naabruse saastetaseme määramiseks vajalike statsionaarsete mõõtmiste proovivõtukohtade arvu määramisel võetakse arvesse emissioonitihedust, eeldatavat välisõhu saastetaseme jaotumist ja elanike võimalikku kokkupuutumist sellega.--------------------------------------------------VI LISAANDMEKVALITEEDI NORMID JA ÕHUKVALITEEDI HINDAMISTULEMUSTE KOOSTAMINEI. Andmekvaliteedi normidKvaliteedi tagamise programmides on ette nähtud kvaliteedinõuded hindamismeetodite lubatud mõõtemääramatuse, vaatlusaja ja mõõtmisandmete minimaalkoguse kohta.| Benseen | Süsinikmonooksiid |Statsionaarne mõõtmineMõõtemääramatus | 25 % | 15 % |Minimaalne andmete registreerimisaja määr | 90 % | 90 % |Minimaalne vaatlusaja määr | 35 % jaamu saastefooni jälgimiseks linnapiirkonnas ja liikluse mõju jälgimiseks (jaotatud aasta peale, et oleks tagatud representatiivsus kliima- ja liiklustingimuste suhtes) 90 % tööstuse jälgimiseks | |IndikaatormõõtmineMõõtemääramatus | 30 % | 25 % |Minimaalne andmete registreerimisaja määr | 90 % | 90 % |Minimaalne vaatlusaja määr | 14 % (juhuslikud mõõtmised ühel päeval nädalas, ühtlaselt jaotatud aasta peale, või 8 nädalat ühtlaselt jaotatud aasta peale) | 14 % (üks juhuslik mõõtmine nädalas, ühtlaselt jaotatud aasta peale, või 8 nädalat ühtlaselt jaotatud aasta peale) |ModelleerimineMõõtemääramatus:Kaheksa tunni keskmised | – | 50 % |Aasta keskmised | 50 % | – |Objektiivne hindamineMõõtemääramatus | 100 % | 75 % |Hindamismeetodite mõõtemääramatust (usaldusvahemik 95 %) hinnatakse standardi "Mõõtmisvigade väljendamise juhendi" (ISO 1993) või väljaandes ISO 5725:1994 või samaväärses väljaandes esitatud põhimõtete ja meetodite kohaselt. Tabelis on esitatud üksikmõõtmiste määramatuse protsendid, keskmistatutena sihtväärtuste ja pikaajaliste eesmärkide kohaste väärtuste arvutamiseks ettenähtud ajavahemike kaupa usaldusvahemikuga 95 %. Statsionaarse mõõtmise täpsust tuleks käsitleda rakendatavana vastava piirnormi ümbruses. Kuni üksikasjalikke katseprotokolle sisaldavate CEN standardite täieliku vastuvõtmiseni annab komisjon enne käesoleva direktiivi vastuvõtmist välja CENi väljatöötatud kasutamisjuhised.Modelleerimise ja objektiivse määramise täpsus määratletakse mõõdetud kontsentratsioonitaseme suurima hälbimisena arvutatud tasemest piirnormi kohase aja jooksul, arvestamata sündmuste ajastatust.Väikseim andmete registreerimismäär ja väikseim vaatlusaja määr ei sisalda aparatuuri korrapärasele kaliibrimisele ja tavalise hooldusele kulutatud aega.II. Õhukvaliteedi hindamise tulemusedPiirkondade ja linnastute puhul, kus õhu kvaliteedi hindamiseks kasutatakse lisaks mõõtmistele ka muid andmeallikaid või saadakse kogu teave neist andmeallikaist, tuleb hindamistulemuste kokkuvõttesse koondada järgmine informatsioon:- hindamistoimingute kirjeldus;- kasutatud erimeetodid ja viited nende meetodite kirjeldustele;- andme- ja teabeallikad;- tulemuste kirjeldus, kaasa arvatud nende mõõtemääramatus, ja eeskätt alade ulatus või, kui see on asjakohane, teatava piirkonna või linnastu teeosa pikkus, kus saasteainete kontsentratsioon ületab piirnormi või piirnorme ja lubatud ületamismäära summat, samuti nende alade ulatus, mille piires saasteainete kontsentratsioon ületab ülemist või alumist hindamispiiri;- inimese tervise kaitseks ettenähtud piirnormi puhul tuleb märkida ka elanike arv, kes võivad kokku puutuda piirnormist kõrgema saasteaine kontsentratsiooniga.Võimaluse korral koostavad liikmesriigid kaardid, millele on kantud saasteainete kontsentratsioonijaotused igas piirkonnas ja linnastus.III. StandardimineBenseeni ja süsinikmonooksiidi osas määratakse mõõtmistulemused järgmiste standardtingimuste alusel: temperatuur 293 K, rõhk 101,3 kPa.--------------------------------------------------VII LISABENSEENI JA SÜSINIKMONOOKSIIDI KONTSENTRATSIOONIDE HINDAMISE VÕRDLUSMEETODIDI. Benseeni proovivõtu/analüüsi võrdlusmeetodBenseeni mõõtmisel kasutatav võrdlusmeetod on praegu CENis standardiseeritav proovivõtumeetod, kus proov pumbatakse läbi sorbendiga täidetud kasseti, millele järgneb gaasikromatograafiline määramine. CENi standardiseeritud meetodi puudumisel on liikmesriikidel lubatud kasutada siseriiklikke võrdlusmeetodeid, mis põhinevad samal mõõtmismeetodil.Liikmesriik võib kasutada ka mõnda teist meetodit, kui ta tõestab, et see annab eespool märgitud meetodiga samaväärseid tulemusi.II. Süsinikmonooksiidi analüüsi võrdlusmeetodSüsinikmonooksiidi mõõtmise võrdlusmeetod on praegu CENis standardiseeritav mittehajuva infrapunase kiirguse spektromeetrilise analüüsi (NDIR) meetod. CENi standardiseeritud meetodi puudumisel on liikmesriikidel lubatud kasutada siseriiklikke võrdlusmeetodeid, mis põhinevad samal mõõtmismeetodil.Liikmesriik võib kasutada ka mõnda teist meetodit, kui ta tõestab, et see annab eespool märgitud meetodiga samaväärseid tulemusi.III. Modelleerimise võrdlusmeetodidModelleerimise võrdlusmeetodeid ei ole võimalik käesoleval ajal kindlaks määrata. Muudatused, mis on vajalikud selle punkti kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga, võetakse vastu artikli 6 lõikes 2 ettenähtud korras.--------------------------------------------------