title: Nõukogu direktiiv, 17. oktoober 1978, põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31978L0933

Euroopa Liidu Teataja L 325 , 20/11/1978 Lk 0016 - 0042 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 9 Lk 0100  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 7 Lk 0205  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 9 Lk 0100  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 9 Lk 0097  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 9 Lk 0097

		Nõukogu direktiiv,17. oktoober 1978,põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(78/933/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:tehnilised nõuded, millele traktorid peavad siseriiklike õigusaktide kohaselt vastama, puudutavad muuhulgas ka valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamist;kõnealused nõuded on liikmesriigiti erinevad; seepärast on vajalik, et kõik liikmesriigid võtaksid lisaks olemasolevatele eeskirjadele või nende asemel vastu ühesugused nõuded, eelkõige selleks, et iga traktoritüübi suhtes oleks võimalik kohaldada nõukogu 4. märtsi 1974. aasta direktiiviga 74/150/EMÜ põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta [3] ettenähtud EMÜ tüübikinnitusmenetlust;valgustus- ja valgussignaalseadmete ehitusega seotud ühiseid nõudeid käsitletakse edaspidi üksikdirektiivides;traktoreid käsitlevate siseriiklike õigusaktide ühtlustamine eeldab iga liikmesriigi poolt ühiste nõuete kohaselt tehtud ülevaatuste vastastikust tunnustamist; süsteemi nõuetekohaseks toimimiseks tuleb kõnealuseid nõudeid kõigis liikmesriikides kohaldada samast kuupäevast alates,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. "Põllu- või metsamajanduslik traktor" on rataste või roomikutega varustatud mis tahes mootorsõiduk, millel on vähemalt kaks telge ja mille tähtsaim omadus on veojõud ning mis on spetsiaalselt kavandatud teatavate põllu- või metsamajanduses kasutatavate tööriistade, masinate või haagiste vedamiseks, lükkamiseks, kandmiseks või käitamiseks. See võib olla varustatud koorma ja reisijate vedamiseks.2. Käesolevat direktiivi kohaldatakse üksnes selliste lõikes 1 määratletud traktorite suhtes, mis on varustatud õhkrehvidega, millel on kaks telge ja mille maksimaalne valmistajakiirus on 6–25 km/h.Artikkel 2Ükski liikmesriik ei tohi keelduda traktorile EMÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest I lisa punktides 1.5.7–1.5.21 loetletud kohustuslike või mittekohustuslike valgustus- või valgussignaalseadmete paigaldamisega seotud põhjustel, kui need seadmed on paigaldatud kõnealuses lisas sätestatud nõuete kohaselt.Artikkel 3Ükski liikmesriik ei tohi keelduda traktori registreerimisest ega keelata selle müüki, kasutuselevõtmist ega kasutamist I lisa punktides 1.5.7–1.5.21 loetletud kohustuslike või mittekohustuslike valgustus- või valgussignaalseadmete paigaldamisega seotud põhjustel, kui need seadmed on paigaldatud kõnealuses lisas sätestatud nõuete kohaselt.Artikkel 4EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik võtab vajalikud meetmed tagamaks, et teda informeeritakse igast I lisa punktis 1.1 nimetatud osade või omadustega seotud muudatusest. Kõnealuse liikmesriigi pädevad asutused otsustavad, kas muudatustega traktoritüübile on vaja teha lisakatsetusi ning koostada uus aruanne. Kui sellisel katsetamisel ilmnevad kõrvalekalded käesoleva direktiivi nõuetest, siis muudatust ei kinnitata.Artikkel 5Muudatused, mis on vajalikud lisades esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu nõukogu direktiivi 74/150/EMÜ artiklis 13 ettenähtud korras.Artikkel 6Alates käesoleva direktiivi rakendamiskuupäevast lõpetatakse nõukogu 20. mai 1975. aasta direktiivi 75/323/EMÜ põllu- või metsamajanduslikele ratastraktoritele põllu- või metsamajanduses kasutatavate tööriistade, masinate või haagiste valgustus- ja valgussignaalseadmete toitepistikute paigaldamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta [4] kohaldamine.Artikkel 71. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 18 kuu jooksul alates käesoleva direktiivi teatavakstegemisest ja teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusaktide teksti.Artikkel 8Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 17. oktoober 1978Nõukogu nimeleesistujaK. von Dohnanyi[1] EÜT C 5, 8.1.1975, lk 54.[2] EÜT C 47, 27.2.1975, lk 43.[3] EÜT L 84, 28.3.1974, lk 10.[4] EÜT L 147, 9.6.1975, lk 38.--------------------------------------------------I LISAVALGUSTUS- JA VALGUSSIGNAALSEADMETE PAIGALDAMINE1. MÕISTED1.1. Traktori tüüp vastavalt valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamiseleTraktori tüüpvastavalt valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamisele – traktorid, mis sarnanevad üksteisega järgmiste oluliste näitajate poolest:1.1.1. traktori mõõtmed ja väliskuju;1.1.2. seadmete arv ja asetus.Muud tüüpi traktorite hulka ei loeta ka järgmisi traktoreid: traktorid, mis erinevad eespool toodud punktide 1.1.1 ja 1.1.2 tähenduses, ilma et see eeldaks kõnealusele traktoritüübile ettenähtud laternate tüübi, arvu, asendi ja geomeetrilise nähtavuse muutmist, ning lisalaternatega või lisalaternateta traktorid.1.2. PüsttasapindPüsttasapind – traktori keskmise pikitasapinnaga risti asetsev vertikaaltasapind.1.3. Tühimassiga traktorTühimassiga traktor – töökorras traktor direktiivi 74/150/EMÜ I lisa punktis 2.4 esitatud teatise näidise kohaselt.1.4. Täismassiga traktorTäismassiga traktor – traktor, mille last vastab tootja poolt kindlaksmääratud suurimale tehniliselt lubatud massile; tootja määrab kindlaks ka kõnealuse massi jaotumise telgede vahel.1.5. LaternLatern – tee valgustamiseks (esilatern) või valgussignaali kiirgamiseks ettenähtud seade. Laternate hulka loetakse ka numbritulelaternad ja helkurid.1.5.1. Ekvivalentsed laternadEkvivalentsed laternad – ühesuguse funktsiooniga laternad, mis on lubatud riigis, kus traktor on registreeritud; selliste laternate karakteristikud võivad erineda traktorile tüübikinnituse ajal paigaldatud laternate karakteristikutest tingimusel, et laternad vastavad käesolevas lisas esitatud nõuetele.1.5.2. Sõltumatud laternadSõltumatud laternad – laternad, millel on eraldi klaasid, eraldi valgusallikad ja eraldi korpused.1.5.3. Grupeeritud laternadGrupeeritud laternad – eraldi klaaside ja eraldi valgusallikatega, kuid ühise korpusega seadmed.1.5.4. Kombineeritud laternadKombineeritud laternad – eraldi klaaside, kuid ühise valgusallika ja korpusega seadmed.1.5.5. Vastastikku ühendatud laternadVastastikku ühendatud laternad – seadmed, millel on eraldi valgusallikad (või üks erinevatel tingimustel töötav valgusallikas), täielikult või osaliselt ühised klaasid ja ühine korpus.1.5.6. PeitlaternPeitlatern – esilatern, mis on osaliselt või täielikult peidetav, kui seda ei kasutata. Laternat saab peita liikuva katte abil, esilaterna ümberpaigutamise teel või mis tahes muul sobival viisil. Mõistet "sissetõmmatav" kasutatakse eelkõige sellise peitlaterna puhul, mille saab ümberpaigutamise teel korpuse sisse lükata.1.5.6.1. Muudetava asendiga laternadMuudetava asendiga laternad – traktorile paigaldatud laternad, mida saab traktori suhtes liigutada ja mille klaase ei saa peita.1.5.7. KaugtulelaternKaugtulelatern – latern, mida kasutatakse pika teeosa valgustamiseks traktori ees.1.5.8. LähitulelaternLähitulelatern – latern, mida kasutatakse tee valgustamiseks traktori ees, ilma et laterna ere tuli pimestaks vastassuunas liikuvate sõidukite juhte ja teisi liiklejaid ega tekitaks nendele muid ebamugavusi.1.5.9. Eesmine udutulelaternEesmine udutulelatern – latern, mida kasutatakse tee valgustamiseks udus, lumesajus, vihmasajus või tolmupilvedes.1.5.10. TagurdustulelaternTagurdustulelatern – latern, mida kasutatakse tee valgustamiseks traktori taga ja teiste liiklejate hoiatamiseks, et traktor tagurdab või hakkab tagurdama.1.5.11. SuunatulelaternSuunatulelatern – latern, mida kasutatakse teiste liiklejate informeerimiseks sõidukijuhi kavatsusest muuta suunda kas paremale või vasakule.1.5.12. OhutuliOhutuli – seade, mis võimaldab traktori kõigi suunatulelaternate samaaegset toimimist tähelepanu juhtimiseks asjaolule, et traktor kujutab ajutiselt teistele liiklejatele erilist ohtu.1.5.13. PiduritulelaternPiduritulelatern – latern, mida kasutatakse traktori taga olevate teiste liiklejate teavitamiseks traktorijuhi kavatsusest kasutada sõidupidurit.1.5.14. NumbritulelaternNumbritulelatern – seade, mida kasutatakse tagumise registreerimismärgi jaoks ettenähtud ala valgustamiseks; see võib koosneda erinevatest optilistest osadest.1.5.15. Eesmine ääretulelaternEesmine ääretulelatern – latern, mida kasutatakse traktori kohaloleku ja laiuse märkimiseks eestpoolt vaadatuna.1.5.16. Tagumine ääretulelaternTagumine ääretulelatern – latern, mida kasutatakse traktori kohaloleku ja laiuse märkimiseks tagantpoolt vaadatuna.1.5.17. Tagumine udutulelaternTagumine udutulelatern – latern, mille abil tehakse traktor tiheda udu korral tagantpoolt paremini märgatavaks.1.5.18. SeisutulelaternSeisutulelatern – latern, mida kasutatakse tähelepanu juhtimiseks pargitud, ilma haagiseta traktorile asulas. Sellisel juhul asendab see eesmisi ja tagumisi ääretulelaternaid.1.5.19. KüljeääretulelaternadKüljeääretulelaternad – laternad, mis on paigaldatud külgserva äärmisse punkti nii kõrgele kui võimalik ning mõeldud traktori kogulaiuse selgeks märgistamiseks. See signaal on teatavate traktorite puhul mõeldud traktori eesmiste ja tagumiste ääretulelaternate täiendamiseks ning tähelepanu juhtimiseks eelkõige traktori suurusele.1.5.20. HelkurHelkur – seade, mis valguse peegeldumise abil traktoriga ühendamata valgusallikalt näitab traktori kohalolekut vaatlejale, kes asub valgusallika lähedal.Käesolevas direktiivi tähenduses ei loeta helkuriteks:- valgust tagasipeegeldavaid registreerimismärke/numbrimärke,- muid märke ja valgust tagasipeegeldavaid märke, mida liikmesriigis kehtivate nõuete kohaselt tuleb kasutada teatavat liiki sõidukite või nendega seotud toimingute puhul.1.5.21. TöötuliTöötuli – seade tööala või -toimingu valgustamiseks.1.6. Laterna valgusava1.6.1. Valgustusseadme valgusavaValgustusseadme valgusava(1.5.7–1.5.10) – peegeldi täisava ortogonaalprojektsioon püsttasapinnal. Kui ainult laternaklaasi (või laternaklaaside) osa ulatub üle peegeldi täisava, siis võetakse valgusavana arvesse ainult selle osa projektsioon. Lähitulelaterna puhul piirneb valgusava valguse ja varju piirjoone ääres valguse ja varju piirjoone projektsiooniga klaasidel. Reguleeritava peegeldi ja klaaside puhul tuleks kasutada seadeulatuse keskasendit.1.6.2. Muu märgutulelaterna kui helkuri valgusavaMuu märgutulelaterna kui helkuri valgusava (1.5.11–1.5.19) – laterna ortogonaalprojektsioon pinnal, mis asetseb risti laterna nullteljega ning on kokkupuutes laterna välise valgust kiirgava pinnaga, ning mis piirneb kõnealusel tasandil paiknevate ekraanide servadega, millest igaüks laseb läbi ainult 98 % kogu valgustugevusest nulltelje suunas. Valgusava alumise ja ülemise piirjoone ning külgmiste piirjoonte määramiseks kasutatakse ainult horisontaalsete ja vertikaalsete servadega ekraane.1.6.3. Helkuri valgusavaHelkuri valgusava (1.5.20) – helkuri peegelpinna ortogonaalprojektsioon pinnal, mis asetseb risti helkuri nullteljega ning mis piirneb helkuri valgust peegeldava pinna välisservadega kokkupuutuvate ja nullteljega paralleelsete pindadega. Helkuri valgusava alumise ja ülemise piirjoone ning külgmiste piirjoonte määramiseks kasutatakse ainult vertikaalseid ja horisontaalseid pindu.1.6.4. Välised valgust kiirgavad pinnadVälised valgust kiirgavad pinnad – väline valgust kiirgav pind teatavas vaatlussuunas on valgust kiirgava pinna ortogonaalprojektsioon vaatlussuunaga ristloodsele tasapinnale (vt 1. liite joonist).1.7. NulltelgNulltelg – valgussignaalile iseloomulik telg, mille määrab kindlaks laterna tootja ning mida kasutatakse võrdlussuunana (H = 0°, V = 0°) fotomeetrilistel mõõtmistel ning laterna paigaldamisel traktorile.1.8. NullkeseNullkese – nulltelje ja välise valgust kiirgava pinna lõikepunkt, mille määrab kindlaks laterna tootja.1.9. Geomeetrilise nähtavuse nurgadGeomeetrilise nähtavuse nurgad – nurgad, mis määravad kindlaks miinimumruuminurga välja, mille ulatuses laterna väline valgust kiirgav pind peab nähtav olema. See ruuminurga väli määratakse kera segmentide abil, mille kese langeb ühte laterna nullkeskmega ning mille ekvaator on paralleelne maapinnaga. Segmendid määratakse vastavalt nullteljele. Horisontaalnurgad β vastavad pikkusele ja vertikaalnurgad α vastavad laiusele. Geomeetrilise nähtavuse nurkade sees ei tohi olla ühtegi takistust laterna välise valgust kiirgava pinna mis tahes osalt lähtuva valguse levikule.See ei kehti takistuste kohta, mis on olemas laterna tüübikinnituse ajal, kui tüübikinnitus on vajalik.1.10. Külgserva äärmine punktKülgserva äärmine punkt – tasapind traktori kummalgi küljel, mis on paralleelne traktori keskmise pikitasapinnaga ning langeb ühte selle külgserva äärmise punktiga, välja arvatud projektsioon, mille tekitavad:1.10.1. rehvid maapinnaga kokkupuutepunkti lähedal ning rehvi rõhumanomeetrite ühendused;1.10.2. ratastele paigaldatavad libisemisvastased vahendid;1.10.3. tahavaatepeeglid;1.10.4. külgmised suunatulelaternad, küljeääretulelaternad, eesmised ja tagumised ääretulelaternad ja seisutulelaternad;1.10.5. traktorile kinnitatud tollitõkendid ning nende kinnitus- ja kaitsevahendid.1.11. KogulaiusKogulaius – kahe eespool punktis 1.10 määratletud vertikaaltasapinna vaheline kaugus.1.12. ÜksiklaternÜksiklatern – mis tahes kombinatsioon kahest või mitmest identsest või mitteidentsest sama funktsiooniga ja sama värvi laternast, kui see moodustab seadme, mille kõigi valgust kiirgavate pindade projektsioon teataval püsttasapinnal moodustab vähemalt 60 % eespool nimetatud laternate valgust kiirgavate pindade projektsioone ümbritseva kõige väiksema ristküliku pindalast tingimusel, et sellisele kombinatsioonile antakse vajaduse korral tüübikinnitus üksiklaternana.Sellist kombinatsiooni ei kasutata kaugtulelaternate, lähitulelaternate ja eesmiste udutulelaternate puhul.1.13. Kaks laternat või paarisarv laternaidKaks laternat või paarisarv laternaid – üks ribakujuline valgust kiirgav pind, kui see asetseb sümmeetriliselt traktori keskmise pikitasapinnaga, ulatub mõlemal küljel vähemalt 400 mm kaugusele traktori külgserva äärmisest punktist ning on vähemalt 800 mm pikk. Sellise pinna valgustamiseks on vaja vähemalt kahte valgusallikat, mis on paigutatud võimalikult lähedale selle pinna piiridele. Valgust kiirgav pind võib koosneda mitmest kõrvutiasetsevast osast tingimusel, et mitme üksiku valgust kiirgava pinna projektsioonid samal püsttasapinnal hõlmavad vähemalt 60 % nende üksikute valgust kiirgavate pindade projektsioone ümbritseva väikseima ristküliku pindalast.1.14. Laternatevaheline kaugusLaternatevaheline kaugus – kahe samasuunalise laterna puhul kaugus punkti 1.6 kohaselt määratletud kahe valgusava piirjoonte ortogonaalprojektsioonide vahel kõnealuse suunaga risti asetseval tasapinnal.1.15. LisalaternLisalatern – latern, mille olemasolu on jäetud tootja otsustada.1.16. Töökorras oleku märgulampTöökorras oleku märgulamp – märgulamp, mis näitab sisselülitatud seadme töökorras olekut.1.17. Sisselülitatuse märgulampSisselülitatuse märgulamp – märgulamp, mis näitab seadme sisselülitatust, kuid mitte selle töökorras olekut.2. EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE2.1. Traktoritüübi valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamisega seotud EMÜ tüübikinnitustaotluse esitab traktori tootja või tootja volitatud esindaja.2.2. Taotlusega koos tuleb esitada järgmised dokumendid kolmes eksemplaris ning järgmised andmed:2.2.1. traktoritüübi kirjeldus vastavalt punktis 1.1 osutatud üksikasjadele;2.2.2. tootja poolt ettenähtud valgustus- ja valgussignaalseadmete loetelu. Loetelu võib sisaldada mitut tüüpi seadmeid iga toimingu jaoks. Iga tüüp peab olema nõuetekohaselt märgistatud (näiteks osa tüübikinnitusmärk, tootja nimi ja aadress jne). Loetelu võib sisaldada ka iga toiminguga seotud järgmisi lisaandmeid: "või võrdväärsed seadmed";2.2.3. valgustus- ja valgussignaalseadmeid tervikuna kujutav põhijoonis, millel on esitatud eri laternate asend traktoril;2.2.4. iga üksiklaterna põhijoonis (põhijoonised), millel on kujutatud punktis 1.6 määratletud valgusavad.2.3. Tüübikinnituse saamiseks esitatud traktoritüüpi esindav tühimassiga traktor, millele on punkti 2.2.2 kohaselt paigaldatud valgustus- ja valgussignaalseadmed, tuleb esitada tüübikinnituskatsetuste eest vastutavale tehnilisele talitusele.2.4. II lisas ettenähtud dokument lisatakse tüübikinnitusdokumendile.3. ÜLDSPETSIFIKATSIOONID3.1. Valgustus- ja valgussignaalseadmed peavad olema paigaldatud nii, et tavapärastes kasutustingimustes, olenemata võimalikust vibratsioonist, säiliksid nende käesolevas lisas ettenähtud karakteristikud sellisel määral, et traktor vastaks käesolevas lisas ettenähtud nõuetele. Eelkõige peab olema välistatud laternate tahtmatu reguleerimine.3.1.1. Traktorid peavad olema varustatud elektriühendustega, mis võimaldavad eemaldatava valgussignaalsüsteemi kasutamist. Eelkõige peab traktoritele olema paigaldatud püsivalt ühendatud pistikupesa, mida soovitatakse standardis ISO R 1724 (6- või 12voldiliste elektrisüsteemidega sõidukite elektriühendused, mida rakendatakse eriti erasõiduautode ja kerghaagiste või haagissuvilate puhul) (esimene trükk, aprill 1970) või ISO R 1185 (Elektriühendused vedavate sõidukite ja veetavate tehnoloogiliste haagismasinate vahel, millel on 24voldine elektrisüsteem ja mida kasutatakse rahvusvaheliseks kaubanduslikuks transpordiks) (esimene trükk, märts 1970). Standardi ISO R 1185 puhul piirneb 2. kontakti funktsioon tagumise ääretulelaterna ja vasakul küljel asuva küljeääretulelaternaga.3.2. Punktides 1.5.7, 1.5.8 ja 1.5.9 kirjeldatud laternad peavad olema paigaldatud sellisel viisil, et nende reguleerimine oleks kerge.3.3. Kõigi valgussignaalseadmete puhul peab laterna nulltelg pärast laterna traktorile paigaldamist olema paralleelne teel liikuva traktori kandetasapinnaga ja traktori pikitasapinnaga. Igas suunas on lubatud hälve ±3°. Peale selle tuleb täita kõiki tootja poolt seoses paigaldamisega esitatud konkreetseid juhiseid.3.4. Konkreetsete juhiste puudumise korral kontrollitakse laternate kõrgust ja reguleeritust tasasele horisontaalsele pinnale asetatud tühimassiga traktoril.3.5. Erinõuete puudumise korral peab paarislatern olema:3.5.1. paigaldatud traktorile keskmise pikitasapinnaga sümmeetriliselt;3.5.2. üksteise ja keskmise pikitasapinna suhtes sümmeetriliselt asetatud;3.5.3. ühesuguste kolorimeetriliste karakteristikutega;3.5.4. põhiliselt ühesuguste fotomeetriliste karakteristikutega.3.6. Ebasümmeetrilise väliskujuga traktorite puhul peavad punktides 3.5.1 ja 3.5.2 esitatud nõuded olema täidetud võimalikult suures ulatuses. Need nõuded loetakse täidetuks, kui kahe laterna kaugus keskmisest pikitasapinnast ja kandetasapinnast on võrdne.3.7. Eri funktsioonidega laternad võivad olla sõltumatud või grupeeritud, kombineeritud või ühes seadmes vastastikku ühendatud tingimusel, et iga selline latern vastab sellele laternale ettenähtud nõuetele.3.8. Suurimat kõrgust maapinnast mõõdetakse valgusava kõige kõrgemast punktist ning väikseimat kõrgust valgusava kõige madalamast punktist.3.9. Erinõuete puudumisel tohivad vilkuvat tuld kiirata ainult suunatulelaternad ja ohutuled.3.10. Punane tuli ei tohi olla nähtav sõiduki eest ning sõiduki taga ei tohi olla nähtav ühegi muu kui tagurdustulelaterna või töötule valge tuli.See nõue loetakse täidetuks, kui:3.10.1. punase tule nähtavus eest: punane tuli ei ole eest otse nähtav vaatlejale, kes liigub 1. vööndis püsttasapinnal 25 m kaugusel traktori ees (vt 2. liide, joonis 1);3.10.2. valge tule nähtavus tagant: valge tuli ei ole tagant otse nähtav vaatlejale, kes liigub 2. vööndis püsttasapinnal 25 m kaugusel traktori taga (vt 2. liide, joonis 2).3.10.3. 1. ja 2. vöönd on vastavates tasapindades vaatleja poolt nähtuna piiratud järgmiselt:3.10.3.1. kõrgus: kahe maapinnast vastavalt 1 m ja 2,2 m kõrgusel asuva horisontaaltasapinnaga;3.10.3.2. laius: kahe vertikaaltasapinnaga, mis moodustavad vastavalt traktori eesmise ja tagumise tasapinnaga 15kraadise nurga ning läbivad keskmise tasapinna suhtes traktorist väljaspool vertikaaltasapindade lõikumispunkti(d) ja on traktori keskmise pikitasapinnaga paralleelsed ja piiritlevad laia rattavahega traktori kogulaiuse.Mitme lõikumispunkti puhul valitakse 1. vööndi jaoks eesmine kõige kaugem punkt ning 2. vööndi jaoks tagumine kõige kaugem punkt.3.11. Elektriühendused peavad olema sellised, et eesmisi ja tagumisi ääretulelaternaid, küljeääretulelaternaid (kui need on olemas) ning numbritulelaternat on võimalik sisse ja välja lülitada ainult samaaegselt.3.12. Elektriühendused peavad olema sellised, et kaug- ja lähitulelaternaid ning eesmisi ja tagumisi udutulelaternaid on võimalik sisse lülitada ainult juhul, kui ka punktis 3.11 nimetatud laternad on sisse lülitatud. See nõue ei kehti siiski kaug- või lähitulelaternate kohta, kui nende hoiatavad valgussignaalid kujutavad lähitulelaternate üksteisele lühikese intervalliga järgnevaid signaale või kaugtulelaternate üksteisele järgnevaid signaale või vaheldumisi lähi- ja kaugtulelaternate üksteisele lühikese intervalliga järgnevaid signaale.3.13. Laternate või helkurite kiiratava valguse värvus:- kaugtulelatern: valge või valikkollane,- lähitulelatern: valge või valikkollane,- eesmine udutulelatern: valge või kollane,- tagurdustulelatern: valge,- suunatulelatern: merevaigukollane,- ohutuli: merevaigukollane,- piduritulelatern: punane,- numbritulelatern: valge,- eesmine ääretulelatern: valge; valikkollane on lubatud juhul, kui eesmine ääretulelatern on valikkollane esilatern,- tagumine ääretulelatern: punane,- tagumine udutulelatern: punane,- seisutulelatern: ees valge, taga punane, merevaigukollane juhul, kui seisutulelatern on ühendatud külgmiste suunatulelaternatega,- töötuli: erinõuded puuduvad,- küljeääretulelatern: ees valge, taga punane,- tagumine mittekolmnurkne helkur: punane.Kuni kõigi sõidukitüübi EMÜ tüübikinnituse saamiseks vajalike nõuete kehtestamiseni on liikmesriikidel siiski õigus valida kaug- ja lähitulelaternate ning eesmiste udutulelaternate kiiratava valguse värvus.3.14. Töökorras oleku märgulambid võivad täita sisselülitatuse märgulampide funktsiooni.3.15. Peitlaternad3.15.1. Laternate peitmine on keelatud, välja arvatud kaugtulelaternate, lähitulelaternate ja eesmiste udulaternate puhul, mille peitmine on lubatud, kui neid ei kasutata.3.15.2. Tööasendis valgustusseade peab jääma tööasendisse ka punktis 3.15.2.1 nimetatud talitushäire puhul ning ka sellisel juhul, kui nimetatud talitushäirega koos esineb mõni punktis 3.15.2.2 kirjeldatud talitushäire.3.15.2.1. Laterna kasutamiseks vajaliku toite puudumine.3.15.2.2. Vooluringi katkestus, takistus või lühis või maaühendus, rikked hüdraulilistes või pneumojuhtmetes, kõritrossides, solenoidides või muudes osades, mis juhivad ja kannavad üle peitseadmeid käivitavat voolu.3.15.3. Peitseadmete rikke puhul peab saama peitlaterna tööasendisse panna ilma tööriistade abita.3.15.4. Valgustusseadmed peab saama tööasendisse panna ja sisse lülitada ka ühe lülitusseadise abil, välistamata võimalust panna seadmed tööasendisse neid sisse lülitamata. Grupeeritud kaug- ja lähitulelaternate puhul on eespool nimetatud lülitusseadist vaja ainult lähitulelaternate sisselülitamiseks.3.15.5. Juhiistmelt ei tohi olla võimalik tahtlikult peatada sisselülitatud esilaternate liikumist enne nende tööasendisse jõudmist. Kui on oht, et esilaternate liikumine pimestab teisi liiklejaid, siis võib neid sisse lülitada alles pärast lõppasendisse jõudmist.3.15.6. Temperatuuri –30 kuni +50 °C puhul peab valgustusseade jõudma täielikult avatud asendisse kolme sekundi jooksul alates lülitusseadise esmakordsest käivitamisest.3.16. Muudetava asendiga laternad3.16.1. Kuni 1150 mm laiuse rööpmega traktorite puhul võib suunatulelaternate, eesmiste ja tagumiste ääretulelaternate ja piduritulelaternate asend olla muudetav tingimusel, et:3.16.1.1. kõnealused laternad on nähtavad ka siis, kui nende asendit muudetakse;3.16.1.2. kõnealuseid laternaid on võimalik lukustada liiklustingimusteks vajalikku asendisse. Lukustamine peab olema automaatne.4. ERINÕUDED4.1. Kaugtulelatern4.1.1. OlemasoluEi ole kohustuslik.4.1.2. ArvKaks või neli.4.1.3. JärjestusErinõuded puuduvad.4.1.4. Asend4.1.4.1. Laius:Valgusava välisservad ei tohi ühelgi juhul olla traktori külgserva äärmisele punktile lähemal kui lähitulelaternate valgusava välisservad.4.1.4.2. Kõrgus:Erinõuded puuduvad.4.1.4.3. Pikkus:Võimalikult traktori ees; kiiratav valgus ei tohi siiski mingil juhul tekitada juhile otse ega kaudselt traktori tahavaatepeeglite ja/või muude valgust peegeldavate pindade kaudu ebamugavusi.4.1.5. Geomeetriline nähtavusValgusava nähtavus, kaasa arvatud valgusava need alad, mis asjaomases vaatlussuunas tunduvad olevat valgustamata, peab olema tagatud koonilises ruumis, mille määratlevad valgusava perimeetrilt lähtuvad ning esilaterna nullteljega vähemalt 5kraadise nurga moodustavad sirged.4.1.6. ReguleeritusEtte.Peale õige reguleerituse säilitamiseks vajalike seadmete ning juhul, kui sõidukil on kaks paari kaugtulelaternaid, võib üks paar, mis koosneb ainult kaugtulelaternatena toimivatest esilaternatest, olla pööratav olenevalt roolipööramisnurgast, kusjuures pööramistelg peab olema peaaegu vertikaalne.4.1.7. Võib olla grupeeritudlähitulelaterna ja muude esilaternatega.4.1.8. Ei tohi olla kombineeritudühegi muu laternaga.4.1.9. Võib olla vastastikku ühendatud:4.1.9.1. lähitulelaternaga, välja arvatud juhul, kui kaugtulelatern on pööratav olenevalt roolipööramisnurgast;4.1.9.2. eesmise ääretulelaternaga;4.1.9.3. eesmise udutulelaternaga;4.1.9.4. seisutulelaternaga.4.1.10. Elektriühendused4.1.10.1. Kaugtulelaternad võivad olla sisse lülitatud kas samaaegselt või paarikaupa. Lähitule ümberlülitamisel kaugtuleks peab vähemalt üks paar kaugtulelaternaid olema sisse lülitatud. Kaugtule ümberlülitamisel lähituleks peavad kõik kaugtulelaternad olema samaaegselt välja lülitatud.4.1.10.2. Lähitulelaternad ja kaugtulelaternad võivad olla korraga sisse lülitatud.4.1.11. Sisselülitatuse märgulampKohustuslik.4.1.12. Muud nõuded4.1.12.1. Samaaegselt sisselülitatavate kaugtulede valgusvihu suurim valgustugevus kokku ei tohi olla üle 225000 cd.4.1.12.2. Suurim valgustugevus saadakse osa tüübikinnituse ajal mõõdetud ja asjakohastele tüübikinnitustunnistustele märgitud üksikute suurimate valgustugevuste kokkuliitmise teel.4.2. Lähitulelaternad:4.2.1. OlemasoluKohustuslik.4.2.2. ArvKaks.4.2.3. JärjestusErinõuded puuduvad.4.2.4. Asend4.2.4.1. Laius:Erinõuded puuduvad.4.2.4.2. Kõrgus maapinnast:4.2.4.2.1. kui on paigaldatud ainult kaks lähitulelaternat:- minimaalselt 500 mm,- maksimaalselt 1200 mm.Seda kõrgust võib suurendada 1500 millimeetrini, kui 1200 mm kõrgus ei ole traktori kuju tõttu võimalik, võttes arvesse traktori kasutustingimusi ja töövarustust;4.2.4.2.2. traktori ette paigaldatavate seadmete jaoks mõeldud traktorite puhul lubatakse lisaks punktis 4.2.4.2.1 nimetatud laternatele paigaldada veel kaks lähitulelaternat kõrgusele kuni 2800 mm, kui:- elektriühendused on sellised, et kaht lähitulelaternate paari ei saa samaaegselt sisse lülitada,- täiendavad lähitulelaternad on vastastikku ühendatud või grupeeritud täiendavate eesmiste ääretulelaternatega.4.2.4.3. Pikkus:Võimalikult traktori ees; kiiratav valgus ei tohi siiski mingil juhul tekitada juhile otse ega kaudselt traktori tahavaatepeeglite ja/või muude valgust peegeldavate pindade kaudu ebamugavusi.4.2.5. Geomeetriline nähtavusMääratletakse nurkade α ja β abil punkti 1.9 kohaselt:α = 15° ülespoole ja 10° allapoole;β = 45° väljapoole ja 5º sissepoole.Selle välja piires peab olema nähtav peaaegu kogu laterna valgust kiirgav pind.Laterna lähedal asuvad paneelid või muud seadmeosad ei tohi tekitada peegeldusi, mis põhjustavad ebamugavusi teistele liiklejatele.4.2.6. Reguleeritus4.2.6.1. Lähitulelaternate reguleeritus ei tohi muutuda olenevalt roolipööramisnurgast.4.2.6.2. Kui lähitulelaternate kõrgus on suurem või võrdne 500 mm ja väiksem või võrdne 1200 mm, peab lähitule valgusvihku olema võimalik suunata 0,5–4 % võrra allapoole.4.2.6.3. Kui lähitulelaternad on kõrgemal kui 1200 mm, kuid madalamal kui 1500 mm, suurendatakse punktis 4.2.6.2 sätestatud 4 % piirmäära 6 %-ni; punktis 4.2.4.2.2 nimetatud lähitulelaternad peavad olema reguleeritud nii, et laternast 15 m kauguselt mõõdetuna paikneks valgustatud vööndit valgustamata vööndist eraldav horisontaaljoon kõrgusel, mis oleks võrdne ainult poole maapinna ja laterna keskme vahelise kaugusega.4.2.7. Võib olla grupeeritudkaugtulelaterna ja muude esilaternatega.4.2.8. Ei tohi olla kombineeritudühegi muu laternaga.4.2.9. Võib olla vastastikku ühendatud:4.2.9.1. kaugtulelaternaga, välja arvatud juhul, kui kaugtulelatern on pööratav olenevalt roolipööramisnurgast;4.2.9.2. muude esilaternatega.4.2.10. ElektriühendusedLähituledele ümberlülitamisel peab lülitusseade välja lülitama samaaegselt kõik kaugtulelaternad.Lähitulelaternad ja kaugtulelaternad võivad olla korraga sisse lülitatud.4.2.11. Sisselülitatuse märgulampEi ole kohustuslik.4.2.12. Muud nõudedPunktis 3.5.2 esitatud nõuded ei kehti lähitulelaternate kohta.4.3. Eesmine udutulelatern4.3.1. OlemasoluEi ole kohustuslik.4.3.2. ArvKaks.4.3.3. JärjestusErinõuded puuduvad.4.3.4. Asend4.3.4.1. Laius:Erinõuded puuduvad.4.3.4.2. Kõrgus:Mitte alla 250 mm maapinnast.Ükski valgusava punkt ei tohi asuda kõrgemal lähitulelaterna valgusava kõrgeimast punktist.4.3.4.3. Pikkus:Võimalikult traktori ees; kiiratav valgus ei tohi siiski mingil juhul tekitada juhile otse ega kaudselt traktori tahavaatepeeglite ja/või muude valgust peegeldavate pindade kaudu ebamugavusi.4.3.5. Geomeetriline nähtavusMääratletakse nurkade α ja β abil punkti 1.9 kohaselt:α = 5° ülespoole ja allapoole,β = 45° väljapoole ja 5º sissepoole.4.3.6. ReguleeritusEesmiste udulaternate reguleeritus ei tohi muutuda olenevalt roolipööramisnurgast.Need peavad olema suunatud ette, ilma et need pimestaksid või häiriksid vastassuunas liikuvate sõidukite juhte ja teisi liiklejaid.4.3.7. Võib olla grupeeritudmuude esilaternatega.4.3.8. Ei tohi olla kombineeritudmuude esilaternaga.4.3.9. Võib olla vastastikku ühendatud4.3.9.1. kaugtulelaternatega, mis ei ole pööratavad olenevalt roolipööramisnurgast, kui esilaternaid on neli;4.3.9.2. eesmiste ääretulelaternatega;4.3.9.3. seisutulelaternaga.4.3.10. ElektriühendusedUdutulelaternat peab saama sisse ja välja lülitada sõltumata kaug- või lähitulelaternatest ja vastupidi.4.3.11. Sisselülitatuse märgulampEi ole kohustuslik.4.4. Tagurdustuled4.4.1. OlemasoluEi ole kohustuslik.4.4.2. ArvÜks või kaks.4.4.3. JärjestusErinõuded puuduvad.4.4.4. Asend4.4.4.1. Laius:Erinõuded puuduvad.4.4.4.2. Kõrgus:Mitte alla 250 mm ja mitte üle 1200 mm maapinnast.4.4.4.3. Pikkus:Traktori taga.4.4.5. Geomeetriline nähtavusMääratletakse nurkade α ja β abil punkti 1.9 kohaselt:α = 15° ülespoole ja 5º allapoole,β = 45° paremale ja vasakule, kui laternaid on ainult üks,β = 45° väljapoole ja 30º sissepoole, kui laternaid on kaks.4.4.6. ReguleeritusTahapoole.4.4.7. Võib olla grupeeritudmis tahes muude tagalaternatega.4.4.8. Ei tohi olla kombineeritudmuude laternatega.4.4.9. Ei tohi olla vastastikku ühendatudmuude laternatega.4.4.10. ElektriühendusedLatern saab süttida ainult juhul, kui tagasikäik on sisse lülitatud ning kui mootori käivitamist või seiskamist juhtiv seadis on mootori tööd võimaldavas asendis.Latern ei tohi süttida või jääda põlema, kui üks eespool nimetatud nõuetest on täitmata.4.4.11. MärgulampEi ole kohustuslik.4.5. Suunatulelatern4.5.1. Olemasolu (vt 3. liide)Kohustuslik. Suunatulelaternate tüübid jagunevad kategooriatesse (1., 2. ja 5.), mille paigaldamisel traktorile on kindel järjestus (A–D).Järjestus A on lubatud ainult traktoritel, mille kogupikkus ei ole suurem kui 4,60 m ja mille valgusavade välisservade vaheline kaugus ei ole suurem kui 1,60 m.Järjestused B, C ja D kehtivad kõigi traktorite suhtes.4.5.2. ArvSeadmete arv peab võimaldama anda signaale, mis vastavad ühele punktis 4.5.3 osutatud järjestustest.4.5.3. Järjestus (vt 3. liide).A - kaks eesmist suunatulelaternat (1. kategooria),- kaks tagumist suunatulelaternat (2. kategooria).Need laternad võivad olla sõltumatud, grupeeritud või kombineeritud.B - kaks eesmist suunatulelaternat (1. kategooria),- kaks korduvat külgmist suunatulelaternat (5. kategooria),- kaks tagumist suunatulelaternat (2. kategooria).Eesmised ja korduvad külgmised laternad võivad olla sõltumatud, grupeeritud või kombineeritud.C - kaks eesmist suunatulelaternat (1. kategooria),- kaks tagumist suunatulelaternat (2. kategooria),- kaks korduvat külgmist suunatulelaternat (5. kategooria).D - kaks eesmist suunatulelaternat (1. kategooria),- kaks tagumist suunatulelaternat (2. kategooria).4.5.4. Asend4.5.4.1. Laius:Traktori keskmisest pikitasapinnast kaugeim valgusava punkt ei tohi olla traktori külgserva äärmisest punktist kaugemal kui 400 mm.Kahe valgusava siseservade vaheline kaugus ei tohi olla alla 500 mm.Kui tagumise suunatulelaterna ja vastava tagumise ääretulelaterna vaheline vertikaalkaugus ei ole üle 300 mm, siis võib traktori külgserva äärmise punkti ja tagumise suunatulelaterna välisserva vaheline kaugus ületada traktori külgserva äärmise punkti ja vastava tagumise ääretulelaterna välisserva vahelise kauguse kõige rohkem 50 mm võrra.Eesmiste suunatulelaternate valgusava peab olema vähemalt 40 mm kaugusel lähitulelaternate või udutulelaternate (kui need on olemas) valgusavast. Väiksem kaugus on lubatud juhul, kui valgustugevus suunatulelaterna nullteljel on vähemalt 400 cd.4.5.4.2. Kõrgus:Maapinnast:- vähemalt 500 mm 5. kategooria suunatulelaternate puhul,- vähemalt 400 mm 1. ja 2. kategooria suunatulelaternate puhul,- kuni 1900 mm kõigi kategooriate puhul.Kui traktori ehitus ei võimalda kõnealust maksimumväärtust kasutada, siis võib valgusava kõrgeim punkt olla 2300 mm kõrgusel maapinnast 5. kategooria suunatulelaternate puhul, järjestusele A vastavate 1. ja 2. kategooria suunatulelaternate puhul ja järjestusele B vastavate 1. kategooria suunatulelaternate puhul; muudele järjestustele vastavate 1. ja 2. kategooria suunatulelaternate puhul võib see olla 2100 mm kõrgusel.4.5.4.3. Pikkus:Kaugus külgmise suunatulelaterna (järjestused B ja C) valgusava nullkeskme ja traktori kogupikkuse eesmist piirjoont tähistava püsttasapinna vahel ei tohi olla üle 1800 mm. Kui traktori ehituse tõttu ei ole võimalik täita minimaalse nähtavusnurgaga seotud nõudeid, võib kõnealust kaugust suurendada 2600 millimeetrini.4.5.5. Geomeetriline nähtavusHorisontaalnurk (vaata 3. liide).Vertikaalnurk:horisontaaltasapinnast 15° ülespoole ja allapoole. Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada 10 kraadini järjestustele B ja C vastavate külgmiste korduvate suunatulelaternate puhul, kui nende kõrgus maapinnast ei ole üle 1500 mm. Sama kehtib järjestustele B ja D vastavate 1. kategooria suunatulelaternate puhul.4.5.6. ReguleeritusKui tootja on ette näinud paigaldamisega seotud erinõuded, siis tuleb neid täita.4.5.7. Võib olla grupeeritudühe või mitme laternaga, mis ei tohi olla peidetud.4.5.8. Ei tohi olla kombineeritudmuu laternaga, välja arvatud punktis 4.5.3 osutatud järjestuste kohaselt.4.5.9. Võib olla vastastikku ühendatudainult seisutulelaternaga, kuid ainult 5. kategooria suunatulelaternate puhul.4.5.10. ElektriühendusedSuunatulelaternad lülituvad sisse muudest laternatest sõltumatult. Kõik traktori ühel küljel asuvad suunatulelaternad lülitatakse sisse ja välja ühe lülitusseadise abil ning peavad vilkuma ühe ja sama intervalliga.4.5.11. Töökorras oleku märgulampKohustuslik kõigi suunatulelaternate puhul, mis ei ole otseselt sõidukijuhi vaateväljas. See võib olla optiline või helisignaal või mõlemad.Optiline märgutulelamp on vilkuv tuli, mis kõigi muude suunatulelaternate kui korduvate külgmiste suunatulelaternate talitlushäire puhul lülitub välja või on sisse lülitatud, kuid ei vilgu, või mille vilkumissagedus muutub märgatavalt. Kui see on ainult helisignaal, siis peab see olema hästi kuuldav ning selle sagedus peab märgatavalt muutuma mis tahes talitlushäire puhul.Kui traktor on seadistatud haagise vedamiseks, siis peab traktoril olema eri optiline töökorrasoleku märgulamp haagise suunatulelaternate jaoks juhul, kui haagist vedava sõiduki märgulamp ei võimalda näha traktori suunatulelaternate kombinatsiooni ükskõik millise laterna tõrget.4.5.12. Muud nõudedTuli peab olema vilkuv ning vilkuma sagedusega 90 ± 30 korda minutis.Tuli peab süttima kuni ühe sekundi jooksul ning esimest korda kustuma kuni pooleteise sekundi jooksul pärast valgussignaali lülitusseadise kasutamist.Kui traktoril on haagise vedamise luba, siis kasutatakse traktori suunatulelaternate lülitusseadist ka haagise suunatulelaternate puhul.Ühe suunatulelaterna tõrke puhul, v.a lühis, peavad teised edasi vilkuma, kuid sellisel juhul võib vilkumissagedus ettenähtust erineda.4.6. Ohutuli4.6.1. | Olemasolu Kohustuslik. |4.6.2. | Arv | Vastavalt punkti 4.5 vastavatele pealkirjadele. |4.6.3. | Järjestus |4.6.4. | Asend |4.6.4.1. | Laius |4.6.4.2. | Kõrgus |4.6.4.3. | Pikkus |4.6.5. | Geomeetriline nähtavus |4.6.6. | Reguleeritus |4.6.7. | Võib/ei tohi olla grupeeritud |4.6.8. | Võib/ei tohi olla kombineeritud |4.6.9. | Võib/ei tohi olla vastastikku ühendatud |4.6.10. | Elektriühendused Signaal lülitatakse sisse ja välja eraldiseisva lülitusseadise abil, millega pannakse kõik suunatulelaternad sama intervalliga vilkuma. |4.6.11. | Sisselülitatuse märgulamp Kohustuslik. Vilkuv ohutuli, mis võib toimida koos punktis 4.5.11 nimetatud märgulambiga/märgulampidega. |4.6.12. | Muud nõuded Vastavalt punktile 4.5.12. Kui traktor on seadistatud haagise vedamiseks, siis peab ohutule lülitusseadise abil saama sisse lülitada ka haagise suunatulelaternaid. Ohutuli peab toimima ka juhul, kui mootorit käivitav või seiskav seade on asendis, mis ei võimalda mootorit käivitada. |4.7. Piduritulelaternad4.7.1. OlemasoluEi ole kohustuslik.4.7.2. ArvKaks.4.7.3. JärjestusErinõuded puuduvad.4.7.4. Asend4.7.4.1. Laius:Laternatevaheline kaugus vähemalt 500 mm. Kaugust võib vähendada 400 millimeetrini, kui sõiduki kogulaius on alla 1400 mm.4.7.4.2. Kõrgus:Maapinnast: vähemalt 400 mm, kuni 1900 mm või 2100 mm, kui kere kuju ei võimalda piirväärtust 1900 mm.4.7.4.3. Pikkus:Traktori taga.4.7.5. Geomeetriline nähtavusHorisontaalnurk:45° väljapoole ja sissepoole.Vertikaalnurk:horisontaaltasapinnast 15° ülespoole ja allapoole. Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada kümne kraadini laternate puhul, mille kõrgus on alla 1500 mm maapinnast; viie kraadini laternate puhul, mille kõrgus on alla 750 mm maapinnast.4.7.6. ReguleeritusTraktori taha.4.7.7. Võib olla grupeeritudühe või mitme muu tagalaternaga.4.7.8. Ei tohi olla kombineeritudmuu laternaga.4.7.9. Võib olla vastastikku ühendatudtagumise ääretulelaternaga või seisutulelaternaga.4.7.10. Elektriühendusedpeavad süttima sõidupiduri sisselülitamisel.4.7.11. Töökorras oleku märgulampEi ole kohustuslik. Olemasolu korral peab see olema mittevilkuv ohutuli, mis süttib piduritulelaternate talitlushäire puhul.4.7.12. Muud nõudedPiduritulelaternate valgustugevus peab olema märkimisväärselt suurem tagumiste ääretulelaternate valgustugevusest.4.8. Numbritulelatern4.8.1. | Olemasolu Kohustuslik. |4.8.2. | Arv | Selline, et seade suudab valgustada registreerimismärgi jaoks ettenähtud ala. |4.8.3. | Järjestus |4.8.4. | Asend |4.8.4.1. | Laius |4.8.4.2. | Kõrgus |4.8.4.3 | Pikkus |4.8.5. | Geomeetriline nähtavus |4.8.6. | Reguleeritus |4.8.7. | Võib olla grupeeritud ühe või mitme tagalaternaga. |4.8.8. | Võib olla kombineeritud tagumiste ääretulelaternatega. |4.8.9. | Ei tohi olla vastastikku ühendatud muu laternaga. |4.8.10. | Elektriühendused Seade peab sisse lülituma ainult samaaegselt tagumiste ääretulelaternatega. |4.8.11. | Sisselülitatuse märgulamp Ei ole kohustuslik. Olemasolu korral peaks selle ülesannet täitma eesmiste ja tagumiste ääretulelaternate märgulamp. |4.9. Eesmised ääretulelaternad4.9.1. OlemasoluKohustuslik.4.9.2. ArvKaks või neli (vaata punkt 4.2.4.2.2).4.9.3. JärjestusErinõuded puuduvad.4.9.4. Asend4.9.4.1. Laius:Traktori keskmisest pikitasapinnast kõige kaugemal asuv valgusava punkt ei tohi olla traktori külgserva äärmisest punktist kaugemal kui 400 mm.Lubatud väikseim kaugus kahe valgusava siseservade vahel peab olema vähemalt 500 mm.4.9.4.2. Kõrgus:Maapinnast: vähemalt 400 mm, kuni 1900 mm või kuni 2100 mm, kui kere kuju ei võimalda eespool ettenähtud piirväärtust 1900 mm.4.9.4.3. Pikkus:Erinõuded puuduvad tingimusel, et laternad on reguleeritud ettepoole ja vastavad punktis 4.9.5 täpsustatud geomeetrilise nähtavuse nurkadele.4.9.5. Geomeetriline nähtavusHorisontaalnurk:kahe eesmise ääretulelaterna puhul: 10° sissepoole ja 80° väljapoole. 10kraadist nurka sissepoole võib siiski vähendada viie kraadini, kui kere kuju ei võimalda 10kraadist nurka. Traktorite puhul, mille kogulaius on vähem kui 1400 mm, võib seda nurka vähendada kolme kraadini, kui kere kuju ei võimalda 10kraadist nurka.Vertikaalnurk:horisontaaltasapinnast 15° ülespoole ja allapoole. Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada kümne kraadini, kui laterna kõrgus on alla 1500 mm maapinnast, ja viie kraadini, kui see kõrgus on alla 750 mm maapinnast.4.9.6. ReguleeritusEtte.4.9.7. Võib olla grupeeritudmis tahes muu esilaternaga.4.9.8. Ei tohi olla kombineeritudühegi muu laternaga.4.9.9. Võib olla vastastikku ühendatudmis tahes muu esilaternaga.4.9.10. ElektriühendusedErinõuded puuduvad.4.9.11. MärgulampKohustuslik. Kõnealune märgulamp ei ole vilkuv. Selle olemasolu ei ole vajalik, kui armatuurlaua valgustuse saab sisse lülitada ainult samaaegselt eesmiste ääretulelaternatega.4.10. Tagumised ääretulelaternad4.10.1. OlemasoluKohustuslik.4.10.2. ArvKaks.4.10.3. JärjestusErinõuded puuduvad.4.10.4. Asend4.10.4.1. Laius:Traktori keskmisest pikitasapinnast kõige kaugemal asuv valgusava punkt ei tohi olla traktori külgserva äärmisest punktist kaugemal kui 400 mm.Kaugus kahe valgusava siseservade vahel peab olema vähemalt 500 mm. Seda kaugust võib vähendada 400 millimeetrini, kui traktori kogulaius on alla 1400 mm.4.10.4.2. Kõrgus:Maapinnast: vähemalt 400 mm, kuni 1900 mm või kuni 2100 mm, kui kere kuju ei võimalda piirväärtust 1900 mm.4.10.4.3. Pikkus:Traktori taga.4.10.5. Geomeetriline nähtavusHorisontaalnurk:kahe tagumise ääretulelaterna puhul:- 45° sissepoole ja 80° väljapoole või- 80° sissepoole ja 45° väljapoole.Vertikaalnurk:horisontaaltasapinnast 15° ülespoole ja allapoole. Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada kümne kraadini, kui laterna kõrgus on alla 1500 mm maapinnast, ja viie kraadini, kui see kõrgus on alla 750 mm maapinnast.4.10.6. ReguleeritusTahapoole.4.10.7. Võib olla grupeeritudmis tahes muu tagalaternaga.4.10.8. Võib olla kombineeritudnumbritulelaternaga.4.10.9. Võib olla vastastikku ühendatudpiduritulelaternaga, tagumise udutulelaternaga või seisutulelaternaga.4.10.10. ElektriühendusedErinõuded puuduvad.4.10.11. Sisselülitatuse märgulampKohustuslik. Peab olema kombineeritud eesmiste ääretulelaternate märgulambiga.4.11. Tagumine udutulelatern4.11.1. OlemasoluEi ole kohustuslik.4.11.2. ArvÜks või kaks.4.11.3. JärjestusPeab vastama geomeetrilise nähtavuse tingimustele.4.11.4. Asend4.11.4.1. Laius:Kui on ainult üks udutulelatern, siis peab see asuma traktori keskmise pikitasapinna suhtes traktori sellel küljel, mis on vastassuunaline traktori registreerimisriigis ettenähtud liiklussuunale.Kõikidel juhtudel peab kaugus tagumise udutulelaterna ja piduritulelaterna vahel olema üle 100 mm.4.11.4.2. Kõrgus:Maapinnast: vähemalt 400 mm, kuni 1900 mm või kuni 2100 mm, kui kere kuju ei võimalda piirväärtust 1900 mm.4.11.4.3. Pikkus:Traktori taga.4.11.5. Geomeetriline nähtavusHorisontaalnurk:25° sissepoole ja väljapoole.Vertikaalnurk:horisontaaltasapinnast 5° ülespoole ja allapoole.4.11.6. ReguleeritusTahapoole.4.11.7. Võib olla grupeeritudmis tahes muu tagalaternaga.4.11.8. Ei tohi olla kombineeritudmuude laternatega.4.11.9. Võib olla vastastikku ühendatudtagumise ääretulelaternaga või seisutulelaternaga.4.11.10. ElektriühendusedPeavad olema sellised, et tagumist udutulelaternat saab sisse lülitada ainult juhul, kui lähitulelaternad või eesmised udutulelaternad on sisse lülitatud.Kui on olemas eesmised udutulelaternad, siis peab olema võimalik tagumine udutulelatern välja lülitada eesmistest udutulelaternatest sõltumata.4.11.11. Sisselülitatuse märgulampKohustuslik. Sõltumatu, konstantse valgustugevusega ohutuli.4.12. Seisutulelatern4.12.1. OlemasoluEi ole kohustuslik.4.12.2. ArvOleneb järjestusest.4.12.3. Järjestus- kaks eesmist laternat ja kaks tagumist laternat või- üks latern kummalgi küljel.4.12.4. Asend4.12.4.1. Laius:Traktori keskmisest pikitasapinnast kõige kaugemal asuv valgusava punkt ei tohi olla traktori külgserva äärmisest punktist kaugemal kui 400 mm.Peale selle tuleb ühe laternapaari puhul asetada laternad traktori külgedele.4.12.4.2. Kõrgus:Maapinnast: vähemalt 400 mm, kuni 1900 mm või kuni 2100 mm, kui kere kuju ei võimalda piirväärtust 1900 mm.4.12.4.3. Pikkus:Erinõuded puuduvad.4.12.5. Geomeetriline nähtavusHorisontaalnurk:45° väljapoole, ettepoole ja tahapoole.Vertikaalnurk:horisontaaltasapinnast 15° ülespoole ja allapoole. Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada kümne kraadini, kui laterna kõrgus on alla 1500 mm maapinnast; ja viie kraadini, kui see kõrgus on alla 750 mm maapinnast.4.12.6. ReguleeritusLaternad peavad vastama tingimustele seoses nähtavusega eest ja tagant.4.12.7. Võib olla grupeeritudmis tahes muu laternaga.4.12.8. Ei tohi olla kombineeritudmuude laternatega.4.12.9. Võib olla vastastikku ühendatud- ees: ääretulelaternatega, lähitulelaternatega, kaugtulelaternatega ja eesmiste udutulelaternatega,- taga: ääretulelaternatega, piduritulelaternatega ja tagumiste udutulelaternatega,- 5. kategooria suunatulelaternatega.4.12.10. ElektriühendusedElektriühendused peavad võimaldama traktori samal küljel asuva(te) seisutulelaterna(te) sisselülitamist sõltumata ühestki muust laternast.4.12.11. MärgulampEi ole kohustuslik. Märgulambi olemasolu korral ei tohi tekkida selle segamini ajamise võimalust ääretulelaternate märgulambiga.4.12.12. Muud nõudedSelle laterna funktsiooni võib täita ka traktori samal küljel olevate eesmiste ja tagumiste ääretulelaternate samaaegne sisselülitamine.4.13. Küljeääretulelatern4.13.1. | Olemasolu Ei ole kohustuslik traktoritel, mille laius on üle 2,10 m. Kõigil muudel traktoritel keelatud. |4.13.2. | Arv Kaks eest nähtavat ja kaks tagant nähtavat laternat. |4.13.3. | Järjestus Erinõuded puuduvad. |4.13.4. | Asend |4.13.4.1. | Laius: Võimalikult lähedal traktori külgserva äärmisele punktile. |4.13.4.2. | õrgus: Suurimal kõrgusel, mis vastab laternate laiusega seotud asendi ja sümmeetrilisuse nõuetele. |4.13.4.3. | Pikkus: Erinõuded puuduvad. |4.13.5. | Geomeetriline nähtavus Horisontaalnurk: 80° väljapoole. Vertikaalnurk: horisontaaltasapinnast 5° ülespoole ja 20° allapoole. |4.13.6. | Reguleeritus Laternad peavad vastama eest ja tagant nähtavusega seotud nõuetele. |4.13.7. | Ei tohi olla grupeeritud | muude laternatega, välja arvatud punktis 4.2.4.2.2 osutatud juhul. |4.13.8. | Ei tohi olla kombineeritud |4.13.9. | Ei tohi olla vastastikku ühendatud |4.13.10. | Elektriühendused Erinõuded puuduvad. |4.13.11. | Märgulamp Ei ole kohustuslik. |4.13.12. | Muud nõuded Kui kõik muud tingimused on täidetud, siis võib eest nähtava laterna ja tagant nähtava laterna, mis asuvad traktori samal küljel, kombineerida üheks seadmeks. Küljeääretulelaterna asend vastava ääretulelaterna suhtes peab olema selline, et kaugus mõlema kõnealuse kahe laterna valgusavade üksteisele kõige lähemal asuvate punktide projektsioonide vahel püsttasapinnal ei ole üle 200 mm. |4.14. Tagumine mittekolmnurkne helkur4.14.1. OlemasoluKohustuslik.4.14.2. ArvKaks või neli (vaata punkt 4.14.5.2).4.14.3. JärjestusErinõuded puuduvad.4.14.4. Asend4.14.4.1. Laius:Traktori keskmisest pikitasapinnast kõige kaugemal asuv valgusava punkt ei tohi olla traktori külgserva äärmisest punktist kaugemal kui 400 mm.Kaugus helkurite siseservade vahel on vähemalt 600 mm. Kaugust võib vähendada 400 millimeetrini, kui traktori kogulaius on alla 1300 mm.4.14.4.2. Kõrgus:Maapinnast: mitte vähem kui 400 mm ja mitte rohkem kui 900 mm. Ülemist piirmäära võib suurendada 1200 millimeetrini, kui 900 mm kõrgust ei ole võimalik saavutada ilma kergelt purunevate või painduvate kinnitusseadmete kasutamiseta.4.14.4.3. Pikkus:Erinõuded puuduvad.4.14.5. Geomeetriline nähtavus4.14.5.1. Horisontaalnurk:30° sissepoole ja väljapoole.Vertikaalnurk:horisontaaltasapinnast 15° ülespoole ja allapoole. Vertikaalnurka horisontaaltasapinnast allpool võib vähendada viie kraadini, kui laterna kõrgus on alla 750 mm maapinnast.4.14.5.2. Kui eespool toodud asendi ja nähtavusega seotud nõudeid ei ole võimalik täita, võib paigaldada neli helkurit järgmiste paigaldusnõuete kohaselt:4.14.5.2.1. Kaks helkurit peavad olema maapinnast kuni 900 mm kõrgusel, nende siseservade vaheline kaugus peab olema vähemalt 400 mm ja nähtavuse vertikaalnurk peab olema horisontaaltasapinnast 15° ülespoole.4.14.5.2.2. Ülejäänud kaks helkurit on maapinnast kuni 2100 mm kõrgusel ja vastavad punktide 4.14.4.1 ja 4.14.5.1 nõuetele.4.14.6. ReguleeritusTahapoole.4.14.7. Võib olla grupeeritudmis tahes muu laternaga.4.14.8. Muud nõudedHelkuri valgusaval võib olla ühiseid osasid mis tahes muu tagalaterna valgusavaga.4.15. Töötuli4.15.1. | Olemasolu Ei ole kohustuslik. |4.15.2. | Arv Erinõuded puuduvad. |4.15.3. | Järjestus | Erinõuded puuduvad. |4.15.4. | Asend |4.15.4.1. | Laius |4.15.4.2. | Kõrgus |4.15.4.3. | Pikkus |4.15.5. | Geomeetriline nähtavus |4.15.6. | Reguleeritus |4.15.7. | Ei tohi olla grupeeritud | muu laternaga. |4.15.8. | Ei tohi olla kombineeritud |4.15.9. | Ei tohi olla vastastikku ühendatud |4.15.10. | Elektriühendused See latern peab olema valgustatud kõikidest muudest laternatest sõltumatult, pidades silmas asjaolu, et see ei valgusta maanteed ega toimi maanteel signaalseadmena. |4.15.11. | Märgulamp Ei ole kohustuslik |5. TOODANGU VASTAVUS5.1. Iga seeriatoodanguna valmistatud traktor peab vastama käesolevas direktiivis täpsustatud valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamisega ja nende omadustega seotud tüübikinnituse saanud traktori tüübile.--------------------------------------------------II LISANÄIDIS+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 97/6/EÜ, 30. jaanuar 1997, millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ söödalisandite kohtaEMPs kohaldatav tekst

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31997L0006

Euroopa Liidu Teataja L 035 , 05/02/1997 Lk 0011 - 0013

		Komisjoni direktiiv 97/6/EÜ,30. jaanuar 1997,millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ söödalisandite kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiivi 70/524/EMÜ söödalisandite kohta, [1] viimati muudetud direktiiviga 96/66/EÜ, [2] eriti selle artiklit 11,ning arvestades, et:vastavalt direktiivi 70/524/EMÜ artiklile 11 võib liikmesriik, kellel on uue teabe või pärast asjakohaste sätete vastuvõtmist olemasoleva teabe ümberhindamise tulemusena üksikasjalikud tõendid selle kohta, et mõne I lisas loetletud söödalisandi kasutamine on ohtlik loomade või inimeste tervisele või keskkonnale, ajutiselt peatada kõnealuse söödalisandi kasutusloa;Taani ja Saksamaa keelasid vastavalt 20. mail 1995 ja 19. jaanuaril 1996 oma territooriumil antibiootikumi avopartsiini kasutamise loomasöödas; kooskõlas direktiivi 70/524/EMÜ sätetega teatasid mõlemad liikmesriigid teistele liikmesriikidele ja komisjonile oma otsuse põhjused, mis olid üksikasjalikult ja nõuetekohaselt argumenteeritud; Taani edastas selle teabe 20. mail ja 13. juulil 1995 ning Saksamaa 5. märtsil 1996;väites, et loomadele antud sööda kaudu tekitab see glüktopeptiidide hulka kuuluv antibiootikum resistentsust inimmeditsiinis kasutatavate glüktopeptiidide suhtes, on Taani ja Saksamaa seisukohal, et avopartsiin kujutab ohtu inimeste tervisele; nende arvamuse kohaselt võib see resistentsuse ülekandumine piirata tähtsa, üksnes inimeste raskete nakkushaiguste ravimisel või ennetamisel kasutatava antibiootikumide klassi tõhusust ning sellest tulenevalt ei ole täidetud üks direktiivi 70/524/EMÜ alusel nõutavatest tingimustest söödalisandi lubamise kohta;komisjon on konsulteerinud söötade teaduskomiteega; pärast olukorra põhjalikku uurimist jõudis kõnealune komitee oma 21. mail 1996. aastal esitatud otsuses järeldusele, et kuna glüktopeptiidide suhtes resistentsete loomse päritoluga organismide (enterokokkide) või nende geenide rolli suhtes inimeste haigustes puuduvad põhjusliku seose kindlaksmääramiseks kriitilise tähtsusega algandmed, ei ole vajalik glüktopeptiidide kasutamist üksnes inimmeditsiini jaoks jätta; komitee tunnistab siiski, et Taanist ja Saksamaalt saadud aruanded tõstatavad tõsiseid küsimusi, ning sedastab, et soovitab avopartsiini kasutamise söödalisandina läbi vaadata niipea, kui tõestatakse, et resistentsuse ülekandumine loomadelt inimestele on võimalik; lisaks sellele soovitab komitee ettevaatusabinõuna, et ühtki muud glüktopeptiidi, millel on avopartsiiniga sarnane antibiootiline mõjupiirkond ja toimemehhanism, ei kiideta heaks enne, kui komitee on rahul uuringu tulemustega, mis tuleb eelnevalt läbi viia;kuigi andmed ei ole piisavad, et lõplikult kindlaks määrata resistentsuse ülekandumise riski, millele Saksamaa ja Taani tuginevad, ei luba kättesaadavad tõendid seda riski täpsema teadusliku teabeta kindlalt välistada;läbi tuleks viia erinevaid uuringuid, et teha täpsemalt kindlaks loomasöötades kasutatavate söödalisandite tekitatud ja inimestele ülekantud resistentsus antibiootikumide suhtes; kiiresti tuleb luua antibiootikume saavates loomades elavate mikroobide resistentsuse järelevalvesüsteem;sellises ebakindluse õhkkonnas on soovitatav olla äärmiselt ettevaatlik ja vältida mis tahes riskide võtmist, mis võiksid vähendada teatud inimmeditsiinis oluliste glüktopeptiidide, nagu näiteks vankomütsiini tõhusust;avopartsiini kasutamise keelamist tuleb käsitleda esialgse kaitse- ning ettevaatusabinõuna, mille võib uuesti läbi vaadata, kui avopartsiini söödalisandina kasutamise kohta väljendatud kahtlused edasisi uuringuid ning sisseseatavaid järelevalveprogramme silmas pidades hajuvad;käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas alalise söödakomitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 70/524/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 2Komisjon vaatab enne 31. detsembrit 1998 käesoleva direktiivi sätted uuesti läbi, võttes aluseks tulemused, mis on saadud:- mitmesugustest uurimistöödest antibiootikumide, eriti glükopeptiidide kasutamise tõttu kujuneva resistentsuse kohta, ja- antibiootikume saavates loomades elavate mikroobide resistentsuse järelevalveprogrammi tulemusena, mida teostavad eelkõige asjaomaste söödalisandite ringlusse laskmise eest vastutavad isikud.Artikkel 31. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi lisa täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. aprillil 1997. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.Artikkel 4Käesolev direktiiv jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 30. jaanuar 1997Komisjoni nimelkomisjoni liigeFranz Fischler[1] EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1.[2] EÜT L 272, 25.10.1996, lk 32.--------------------------------------------------LISAKäesolevaga jäetakse direktiivi 70/524/EMÜ I lisa A osast "Antibiootikumid" välja kanne nr E715 "avopartsiin" koos kõigi asjakohaste üksikasjadega (keemiline valem, kirjeldus, looma liik või kategooria, vanuse ülempiir, miinimumsisaldus, maksimumsisaldus, muud sätted).--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/94/EÜ, 22. oktoober 2008 , töötajate kaitse kohta tööandja maksejõuetuse korral (kodifitseeritud versioon) (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               28.10.2008

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 283/36

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2008/94/EÜ,
   22. oktoober 2008,
   töötajate kaitse kohta tööandja maksejõuetuse korral
   (kodifitseeritud versioon)
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 137 lõiget 2,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

   pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,
   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 20. oktoobri 1980. aasta direktiivi 80/987/EMÜ töötajate kaitse kohta tööandja maksejõuetuse korral (3) on korduvalt oluliselt muudetud. (4) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

               (2)

               9. detsembril 1989. aastal vastu võetud ühenduse töötajate sotsiaalsete põhiõiguste harta punktis 7 nähakse ette, et siseturu väljakujundamine peab viima ühenduse töötajate elu- ja töötingimuste paranemisele, mis peab vajaduse korral hõlmama tööõiguse teatavaid aspekte nagu kollektiivsete koondamiste kord ja pankrotid.

               (3)

               On vaja kindlustada töötajate kaitse nende tööandja maksejõuetuse korral ja tagada neile minimaalne kaitse, eelkõige rahuldamata nõuete väljamaksmise tagamiseks, ning samas võtta arvesse ühenduse tasakaalustatud majandusliku ja sotsiaalse arengu vajadust. Sel eesmärgil peaksid liikmesriigid looma organi, mis tagab kõnealuste töötajate rahuldamata nõuete väljamaksmise.

               (4)

               Kõnealuste töötajate õiglase kaitse tagamiseks tuleks maksejõuetuse seisund määratleda liikmesriikide seadusandluse suundumuste valguses ja see mõiste peaks hõlmama ka muid maksejõuetusmenetlusi peale likvideerimise. Seoses sellega peaksid liikmesriigid garantiiasutuse vastutuse kindlaksmääramiseks saama sätestada, et kui maksejõuetusest tuleneb mitu maksejõuetusmenetlust, käsitletakse seda üheainsa maksejõuetusmenetlusena.

               (5)

               Tuleks tagada, et nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiivis 97/81/EÜ (Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE), Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC) poolt sõlmitud osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe kohta), (5) nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivis 1999/70/EÜ (milles käsitletakse Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni (ETUC), Euroopa Tööandjate Föderatsiooni (UNICE) ja Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) sõlmitud raamkokkulepet tähtajalise töö kohta) (6) ning nõukogu 25. juuni 1991. aasta direktiivis 91/383/EMÜ (millega täiendatakse meetmeid tähtajalise või ajutise töösuhtega töötajate tööohutuse ja -tervishoiu parandamise soodustamiseks) (7) nimetatud töötajad ei jääks käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja.

               (6)

               Töötajatele õiguskindluse tagamiseks mitmes liikmesriigis tegutsevate ettevõtete maksejõuetuse korral ning töötajate õiguste toetamiseks vastavalt Euroopa Kohtu pretsedendiõigusele tuleks ette näha sätted, mis näevad sõnaselgelt ette neil juhtudel maksenõuete täitmise eest vastutava asutuse ja milles liikmesriikide pädevate asutuste koostöö eesmärgiks kehtestatakse töötajate rahuldamata nõuete kiire lahendamise. Lisaks on vaja tagada asjakohase korra õige rakendamine, sätestades liikmesriikide pädevate asutuse koostöö.

               (7)

               Liikmesriigid võivad kehtestada garantiiasutuste vastutusele piiranguid, mis peavad kokku sobima käesoleva direktiivi ühiskondliku eesmärgiga ja võivad arvesse võtta nõuete erinevaid tasemeid.

               (8)

               Maksejõuetusmenetluste eristamise hõlbustamiseks eeskätt piiriülese ulatusega juhtudel tuleks sätestada, et liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele sellist tüüpi maksejõuetusmenetlustest, mis põhjustavad garantiiasutuse sekkumise.

               (9)

               Kuna käesoleva direktiivi eesmärki ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ja seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 ettenähtud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               (10)

               Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi rakendamise ja kohaldamise kohta eeskätt liikmesriikides arenevate uute töösuhtevormide osas.

               (11)

               Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada liikmesriikide kohustusi, mis on seotud I lisa C osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   I   PEATÜKK
   REGULEERIMISALA JA MÕISTED
   Artikkel 1
   1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse töötajate nõuete suhtes, mis tekivad töölepingutest või töösuhetest ja esitatakse tööandjate vastu, kes on maksejõuetud artikli 2 lõike 1 tähenduses.
   2.   Liikmesriigid võivad erandina käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jätta teatavate töötajarühmade nõuded muude tagatise liikide olemasolu tõttu, kui on kindlaks tehtud, et need annavad kõnealustele isikutele käesolevast direktiivist tulenevaga samaväärse kaitse.
   3.   Kui liikmesriikide siseriiklikes õigusaktides juba kohaldatakse sellist sätet, võivad liikmesriigid käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jätta:

               a)

               füüsilise isiku poolt palgatud koduabilised;

               b)

               kasumiosa eest töötavad kalurid.

         Artikkel 2
   1.   Käesolevas direktiivis loetakse tööandja maksejõuetuks, kui liikmesriigi õigusnormidega sätestatud korras on tööandja maksejõuetuse tõttu esitatud taotlus ühismenetluse algatamiseks, mille käigus tööandja kaotab osaliselt või täielikult oma vara käsutamise õiguse, ja määratakse likvideerija või samasugust ülesannet täitev isik ning vastavalt nimetatud sätetele on pädev asutus:

               a)

               kas otsustanud menetluse algatada või

               b)

               teinud kindlaks, et tööandja ettevõte on lõplikult tegevuse lõpetanud ja kättesaadavast varast ei piisa menetluse algatamiseks.

         2.   Käesolev direktiiv ei piira siseriiklikke õigusakte mõistete „töötaja”, „tööandja”, „töötasu”, „vahetult tekkiv õigus” ja „tulevikus tekkiv õigus” määratluse osas.
   Liikmesriigid ei tohi käesoleva direktiivi reguleerimisalast välja jätta:

               a)

               osalise tööajaga töötajaid direktiivi 97/81/EÜ tähenduses;

               b)

               tähtajalise töölepinguga töötajaid direktiivi 1999/70/EÜ tähenduses;

               c)

               ajutise töösuhtega töötajaid direktiivi 91/383/EMÜ artikli 1 lõike 2 tähenduses.

         3.   Liikmesriigid ei tohi sätestada töölepingu või töösuhte minimaalset kestust, et töötajatel oleks õigus nõuetele käesoleva direktiivi alusel.
   4.   Käesolev direktiiv ei takista liikmesriike laiendamast töötajate kaitset muudele maksejõuetuse juhtudele (näiteks kui maksed on de facto jäädavalt lõpetatud), mis on kehtestatud muude kui lõikes 1 nimetatud menetlustega, mis nähakse ette siseriiklike õigusaktidega.
   Sellised menetlused ei tekita IV peatükis nimetatud juhtudel tagamiskohustust teiste liikmesriikide asutustele.
   II   PEATÜKK
   SÄTTED GARANTIIASUTUSTE KOHTA
   Artikkel 3
   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et garantiiasutused tagavad vastavalt artiklile 4 töötajate töölepingutest või töösuhetest tulenevate rahuldamata nõuete väljamaksmise, sealhulgas lahkumistoetuse töösuhte lõpetamise korral, kui siseriiklikud õigusaktid seda ette näevad.
   Garantiiasutuse ülevõetavad nõuded peavad olema rahuldamata töötasunõuded seoses ajavahemikuga vastavalt olukorrale enne ja/või pärast liikmesriikide määratud kuupäeva.
   Artikkel 4
   1.   Liikmesriikidel on võimalus piirata artiklis 3 nimetatud garantiiasutuste vastutust.
   2.   Kui liikmesriigid kasutavad lõikes 1 nimetatud võimalust, täpsustavad nad ajavahemiku pikkuse, mille eest garantiiasutus peab maksma rahuldamata nõudeid. See ei tohi olla lühem kui ajavahemik, mis hõlmab töösuhte kolme viimase kuu tasu enne ja/või pärast artikli 3 teises lõigus nimetatud kuupäeva.
   Liikmesriigid võivad selle minimaalse kolmekuulise ajavahemiku hõlmata võrdlusperioodiga, mille kestus on vähemalt kuus kuud.
   Liikmesriigid, kus võrdlusperiood on vähemalt 18 kuud, võivad piirata ajavahemikku, mille eest garantiiasutus maksab rahuldamata nõudeid, kaheksa nädalani. Sel juhul kasutatakse minimaalse ajavahemiku arvutamiseks töötajale kõige soodsamaid ajavahemikke.
   3.   Liikmesriigid võivad kehtestada garantiiasutuse maksete ülemmäärad. Need ei tohi olla väiksemad kui käesoleva direktiivi ühiskondliku eesmärgiga ühiskondlikult kokkusobiv tase.
   Kui liikmesriigid seda võimalust kasutavad, teatavad nad komisjonile ülemmäära kehtestamisel kasutatud meetoditest.
   Artikkel 5
   Liikmesriigid sätestavad üksikasjalikud eeskirjad garantiiasutuste organiseerimise, rahastamise ja töö kohta, järgides eelkõige järgmisi põhimõtteid:

               a)

               garantiiasutuste vara ei sõltu tööandja käibekapitalist ning sellele ei või pöörata sissenõuet maksejõuetuse menetluse käigus;

               b)

               tööandjad osalevad garantiiasutuste rahastamises, kui riigiasutused ei kata seda täies ulatuses;

               c)

               garantiiasutuste vastutus ei sõltu sellest, kas rahastamiskohustus on täidetud või mitte.

         III   PEATÜKK
   SOTSIAALKINDLUSTUST KÄSITLEVAD SÄTTED
   Artikkel 6
   Liikmesriigid võivad sätestada, et artikleid 3, 4 ja 5 ei kohaldata sissemaksete suhtes, mida tehakse vastavalt riiklikele sotsiaalkindlustusskeemidele või täiendavatele tööandja või tööandjatevahelistele pensioniskeemidele, mis ei kuulu riiklikesse sotsiaalkindlustusskeemidesse.
   Artikkel 7
   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et riiklike sotsiaalkindlustusskeemide kohaselt kohustuslike sissemaksete tasumata jätmine kindlustusasutustele tööandja poolt enne tema maksejõuetuse tekkimist ei kahjustaks töötajate õigust saada hüvitisi nendelt kindlustusasutustelt niivõrd, kuivõrd töötajate sissemaksed on töötasust maha arvatud.
   Artikkel 8
   Liikmesriigid tagavad vajalike meetmete võtmise, et kaitsta töötajate ja isikute huve, kes olid tööandja ettevõttest lahkunud selleks kuupäevaks, kui tekkis tööandja maksejõuetus, seoses nende töötajate vahetult või tulevikus tekkiva õigusega saada vanadushüvitist, sealhulgas toitjakaotushüvitist, vastavalt täiendavatele tööandja või tööandjatevahelistele pensioniskeemidele, mis ei kuulu riiklikesse sotsiaalkindlustusskeemidesse.
   IV   PEATÜKK
   SÄTTED RIIKIDEVAHELISTE OLUKORDADE KOHTA
   Artikkel 9
   1.   Kui vähemalt kahes liikmesriigis tegutsev ettevõtja on maksejõuetu artikli 2 lõike 1 tähenduses, vastutab töötajate rahuldamata nõuete maksmise eest selle liikmesriigi asutus, kelle territooriumil nad töötavad või tavaliselt töötavad.
   2.   Töötajate õiguste ulatuse määrab pädevat garantiiasutust reguleeriv õigus.
   3.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et käesoleva artikli lõikes 1 nimetatud juhtudel võetakse tööandja maksejõuetuse määramisel käesoleva direktiivi tähenduses arvesse teises liikmesriigis taotletud artikli 2 lõikes 1 nimetatud maksejõuetusmenetlusega seoses tehtud otsuseid.
   Artikkel 10
   1.   Artikli 9 rakendamisel sätestavad liikmesriigid asjakohase teabevahetuse oma pädevate asutuste ja/või artikli 3 esimeses lõigus nimetatud garantiiasutuste vahel, võimaldades eelkõige töötajate rahuldamata nõuete eest vastutava garantiiasutuse teavitamist.
   2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele oma pädevate haldusasutuste ja/või garantiiasutuste kontaktandmed. Komisjon teeb need teatised avalikkusele kättesaadavaks.
   V   PEATÜKK
   ÜLD- JA LÕPPSÄTTED
   Artikkel 11
   Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide õigust kohaldada või kehtestada töötajate jaoks soodsamaid õigus- või haldusnorme.
   Käesoleva direktiivi rakendamisega ei või mingil juhul põhjendada liikmesriikides valitseva olukorra halvenemist seoses töötajate kaitse üldise tasemega selle direktiivi reguleerimisalas.
   Artikkel 12
   Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide õigust:

               a)

               võtta vajalikke meetmeid kuritarvituste vältimiseks;

               b)

               loobuda artiklis 3 nimetatud kohustusest või vähendada seda või loobuda artiklis 7 nimetatud garantiikohustusest või vähendada seda, kui ilmneb, et kohustuse täitmine on põhjendamatu töötaja ja tööandja vaheliste eriliste sidemete ja ühiste huvide tõttu, mis tulenevad nendevahelisest salajasest kokkuleppest;

               c)

               keelduda artiklis 3 nimetatud kohustusest või artiklis 7 nimetatud tagamiskohustusest või neid vähendada juhtudel, kui töötaja ise või koos oma lähisugulastega oli tööandja ettevõtte olulise osa omanik ja mõjutas oluliselt selle tegevust.

         Artikkel 13
   Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele käesoleva direktiivi reguleerimisalasse jäävate siseriiklike maksejõuetusmenetluste tüübid ning kõik nendega seostuvad muudatused.
   Komisjon avaldab need teatised Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 14
   Liikmesriigid esitavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud õigus- ja haldusnormide teksti.
   Artikkel 15
   Hiljemalt 8. oktoobril 2010 esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande artiklite 1 kuni 4, 9 ja 10, artikli 11 teise lõigu, artikli 12 punkti c ning artiklite 13 ja 14 rakendamise ning kohaldamise kohta liikmesriikides.
   Artikkel 16
   Direktiiv 80/987/EMÜ, mida on muudetud I lisas loetletud õigusaktidega, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud I lisa C osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile tõlgendatakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid loetakse vastavalt II lisas esitatud vastavustabelile.
   Artikkel 17
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 18
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 22. oktoober 2008

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         H.-G. PÖTTERING

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         J.-P. JOUYET

      (1)  ELT C 161, 13.7.2007, lk 75.

      (2)  Euroopa Parlamendi 19. juuni 2007.aasta arvamus (ELT C 146 E, 12.6.2008, lk 71) ja nõukogu 25. septembri 2008 aasta otsus.

      (3)  EÜT L 283, 28.10.1980, lk 23.

      (4)  Vt I lisa A ja B osa.

      (5)  EÜT L 14, 20.1.1998, lk 9.

      (6)  EÜT L 175, 10.7.1999, lk 43.

      (7)  EÜT L 206, 29.7.1991, lk 19.

      I LISA
      A   OSA
      Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatustega

         (osutatud artiklis 16)

                  Nõukogu direktiiv 80/987/EMÜ

                  (EÜT L 283, 28.10.1980, lk 23).

                  Nõukogu direktiiv 87/164/EMÜ

                  (EÜT L 66, 11.3.1987, lk 11).

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/74/EÜ

                  (EÜT L 270, 8.10.2002, lk 10).

            B   OSA
      Muutev õigusakt, mida ei tunnistata kehtetuks

         (osutatud artiklis 16)

      1994. aasta ühinemisakt
      C   OSA
      Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevad

         (osutatud artiklis 16)

                  Direktiiv

                  Ülevõtmise tähtpäev

                  Kohaldamise tähtpäev

                  80/987/EMÜ

                  23. oktoober 1983

                  87/164/EMÜ

                  1. jaanuar 1986

                  2002/74/EÜ

                  7. oktoober 2005

      II LISA
      Vastavustabel

                  Direktiiv 80/987/EMÜ

                  Käesolev direktiiv

                  Artikkel 1

                  Artikkel 1

                  Artikkel 2

                  Artikkel 2

                  Artikkel 3

                  Artikkel 3

                  Artikkel 4

                  Artikkel 4

                  Artikkel 5

                  Artikkel 5

                  Artikkel 6

                  Artikkel 6

                  Artikkel 7

                  Artikkel 7

                  Artikkel 8

                  Artikkel 8

                  Artikkel 8a

                  Artikkel 9

                  Artikkel 8b

                  Artikkel 10

                  Artikkel 9

                  Artikkel 11

                  Artikkel 10

                  Artikkel 12

                  Artikkel 10a

                  Artikkel 13

                  Artikli 11 lõige 1

                  —

                  Artikli 11 lõige 2

                  Artikkel 14

                  Artikkel 12

                  —

                  —

                  Artikkel 15

                  —

                  Artikkel 16

                  —

                  Artikkel 17

                  Artikkel 13

                  Artikkel 18

                  —

                  I lisa

                  —

                  II lisa


title: Komisjoni direktiiv 1999/18/EÜ, 18. märts 1999, millega kohandatakse mootorsõidukite eesmisi udutulelaternaid ja eesmiste udulaternate hõõglampe käsitlevat nõukogu direktiivi 76/762/EMÜ tehnika arengugaEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31999L0018

Euroopa Liidu Teataja L 097 , 12/04/1999 Lk 0082 - 0097

		Komisjoni direktiiv 1999/18/EÜ,18. märts 1999,millega kohandatakse mootorsõidukite eesmisi udutulelaternaid ja eesmiste udulaternate hõõglampe käsitlevat nõukogu direktiivi 76/762/EMÜ tehnika arenguga(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 98/91/EÜ, [2] eriti selle artikli 13 lõiget 2,võttes arvesse nõukogu 27. juuni 1976. aasta direktiivi 76/762/EMÜ mootorsõidukite eesmisi udutulelaternaid ja selliste laternate hõõglampe käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [3] viimati muudetud Austria, Soome ja Rootsi ühinemisaktiga, eriti selle artiklit 10,ning arvestades, et:(1) direktiiv 76/762/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist EÜ tüübikinnitusmenetluse kohta, mis kehtestati direktiiviga 70/156/EMÜ; sellest tulenevalt kohaldatakse direktiivi 70/156/EMÜ sätteid, mis kehtivad sõiduki süsteemide, komponentide ja eraldi seadmestike puhul, direktiivi 76/762/EMÜ suhtes;(2) eelkõige nähakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõikes 4 ja artikli 4 lõikes 3 ette, et igale üksikdirektiivile peab olema lisatud direktiivi 79/156/EMÜ VI lisal põhinev teatis ning tüübikinnitustunnistus, et muuta tüübikinnitus elektrooniliseks; direktiivis 76/762/EMÜ ettenähtud tüübikinnitustunnistust tuleks sellele vastavalt muuta;(3) menetlusi tuleks lihtsustada, et muudatuste tegemise korral säiliks direktiivi 70/156/EMÜ artikli 9 lõikes 2 ettenähtud võrdväärsus teatavate üksikdirektiivide ja ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni vastavate eeskirjade vahel; esmajärjekorras tuleks ristviiteid kasutades asendada direktiivis 76/762/EMÜ ettenähtud tehnilised nõuded ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 19 tehniliste nõuetega;(4) on vaja tagada nõuete täitmine vastavalt nõukogu direktiivile 76/756/EMÜ, [4] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 97/28/EÜ, [5] ning nõukogu direktiivile 76/761/EMÜ, [6] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 1999/17/EÜ [7];(5) käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiiviga 70/156/EMÜ asutatud tehnika arenguga kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 76/762/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Pealkiri asendatakse järgmisega:"mootorsõidukite eesmisi udutulelaternaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta."2. Artikli 1 lõige 1 asendatakse järgmisega:"1. Iga liikmesriik annab osa EÜ tüübikinnituse mis tahes eesmise udutulelaterna tüübile, mis vastab asjakohastes lisades ettenähtud konstruktsiooni- ja katsetamisnõuetele."3. Artikli 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:"Liikmesriigid annavad iga nende poolt artikli 1 kohaselt kinnitatud eesmise udutulelaterna tüübi tootjale I lisa 3. liites esitatud näidisele vastava osa EÜ tüübikinnitusmärgi."4. Artikkel 4 asendatakse järgmisega:"Artikkel 4Liikmesriikide pädevad asutused teatavad üksteisele direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõikes 6 kindlaksmääratud korras igast käesoleva direktiivi kohasest tüübikinnituse andmisest, andmisest keeldumisest või tühistamisest."5. Artikkel 9 asendatakse järgmisega:"Artikkel 9Käesolevas direktiivis tähendab "sõiduk" teedel kasutamiseks mõeldud, kerega või kereta, vähemalt neljarattalist mootorsõidukit, mille valmistajakiirus on üle 25 km/h, ja selle haagiseid, välja arvatud rööbastel liikuvad sõidukid, põllumajandus- ja metsatraktorid ning kõik liikurmasinad."6. Lisad asendatakse käesoleva direktiivi lisas sisalduva tekstiga.Artikkel 21. Alates 1. oktoobrist 1999 või juhul, kui artiklis 3 nimetatud tekstid avaldatakse pärast 1. aprilli 1999, siis kuus kuud pärast kõnealuste tekstide tegeliku avaldamise kuupäeva, ei tohi liikmesriigid eesmiste udutulelaternatega seotud põhjustel:- keelduda sõiduki või eesmise udutulelaterna tüübile EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest ega- keelata sõidukite registreerimist, müüki, kasutuselevõtmist või kasutamist või eesmiste udutulelaternate kasutuselevõtmist,kui eesmised udutulelaternad vastavad käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 76/762/EMÜ nõuetele ning on sõidukile paigaldatud direktiivis 76/756/EMÜ ettenähtud nõuete kohaselt.2. Alates 1. aprillist 2000 liikmesriigid:- ei anna EÜ tüübikinnitust ning- võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisestmis tahes sõidukitüübile eesmiste udutulelaternatega seotud põhjustel või mis tahes eesmiste udutulelaterna tüübile, kui käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 76/762/EMÜ nõuded ei ole täidetud.3. Alates 1. aprillist 2001 rakendatakse käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 76/762/EMÜ eesmiste udutulelaternate kui seadme osadega seotud nõudeid direktiivi 70/156/EMÜ artikli 7 lõike 2 kohaldamisel.4. Olenemata lõigetest 2 ja 3, jätkavad liikmesriigid eesmiste udutulelaternate varuosadega seotud EÜ tüübikinnituse andmist ning lubavad nende müüki ja kasutuselevõtmist direktiivi 76/762/EMÜ eelmiste versioonide kohaselt tingimusel, et eesmised udutulelaternad:- on mõeldud paigaldamiseks juba kasutuselolevatele sõidukitele ja- need vastavad sõidukite esmakordsel registreerimisel kohaldatud direktiivi nõuetele.Artikkel 3ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 19 II lisa punktis 1 nimetatud punktid ja lisad avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas enne 1. aprilli 1999.Artikkel 41. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 1. oktoobriks 1999; kui artiklis 3 nimetatud tekstid avaldatakse pärast 1. aprilli 1999, siis täidavad liikmesriigid kõnealuse kohustuse kuus kuud pärast tekstide tegeliku avaldamise kuupäeva. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.Nad kohaldavad kõnealuseid norme alates 1. oktoobrist 1999 või kuus kuud pärast artiklis 3 nimetatud tekstide tegeliku avaldamise kuupäeva, kui nimetatud tekstid avaldatakse pärast 1. aprilli 1999.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetavate siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.Artikkel 5Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 18. märts 1999Komisjoni nimelkomisjoni liigeMartin Bangemann[1] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[2] EÜT L 11, 16.1.1999, lk 25.[3] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 122.[4] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 1.[5] EÜT L 171, 30.6.1997, lk 1.[6] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 96.[7] EÜT L 97, 12.4.1999, lk 45.--------------------------------------------------LISA"LISADE LOETELUI LISA: | Tüübikinnituse rakendussätted |1. liide: | Teatis |2. liide: | Tüübikinnitustunnistus |3. liide: | Osa EÜ tüübikinnitusmärgi näidised |II LISA: | Tehnilised nõuded |I LISATÜÜBIKINNITUSE RAKENDUSSÄTTED1. OSA EÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE1.1. Eesmise udutulelaterna direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõike 4 kohase osa EÜ tüübikinnitustaotluse esitab tootja.1.2. Teatise näidis on esitatud 1. liites.1.3. Tüübikatsetuste tegemise eest vastutavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada:1.3.1. kaks soovitatava laterna või soovitatavate laternatega varustatud näidist;1.3.2. laternaklaaside valmistamiseks kasutatud plasti katsetamiseks:1.3.2.1. kolmteist laternaklaasi;1.3.2.1.1. kõnealustest klaasidest kuus klaasi võib asendada kuue vähemalt 60 mm × 80 mm suuruse katsetatavast materjalist näidisega, mille välispind on lame või kumer ning mille keskel on vähemalt 15 mm × 15 mm suurune, praktiliselt lame ala (kõveruse raadiusega mitte alla 300 mm);1.3.2.1.2. iga selline laternaklaas või materjalinäidis peab olema valmistatud masstootmise meetodil;1.3.2.2. peegeldi, millele saab kinnitada klaasid tootja juhendi kohaselt.1.3.3. Andmed klaaside ja nende katete (kui need on olemas) juba katsetatud materjalide omaduste kohta tuleb lisada katseprotokollile.2. MÄRGISED2.1. Osa EÜ tüübikinnituseks esitatud seadmetel peab olema:2.1.1. tootja kaubanimi või kaubamärk;2.1.2. asendatavate valgusallikatega laternate puhul: ettenähtud hõõglambi tüüp (tüübid);2.1.3. asendamatute valgusallikatega laternate puhul: nimipinge ja aktiivvõimsus.2.2. Kõnealused märgised peavad olema selgesti loetavad ja kustumatud ning kinnitatud seadme valgustavale pinnale või ühele valgustavatest pindadest. Sõidukile paigaldatud seadme märgised peavad olema väljastpoolt nähtavad.2.3. Igal seadmel peab olema piisavalt ruumi osa tüübikinnitusmärgi jaoks. Kõnealune ruum märgitakse 1. liites nimetatud joonistele.3. OSA EÜ TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE3.1. Kui asjaomased nõuded on täidetud, siis antakse EÜ tüübikinnitus direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõike 3 ning vajaduse korral artikli 4 lõike 4 kohaselt.NB:Käesolevas direktiivis sätestatu ei takista liikmesriikidel keelata käesoleva direktiivi kohaselt tüübikinnituse saanud plastist klaasidega esilaterna kombineerimist esilaterna mehaanilise (klaasipuhastajatega) puhastusseadmega.3.2. EÜ tüübikinnitustunnistuse näidis on esitatud 2. liites.3.3. Igale tüübikinnitusega eesmise udutulelaterna tüübile antakse direktiivi 70/156/EMÜ VII lisa kohane tüübikinnitusnumber. Üks ja sama liikmesriik ei anna sama numbrit teisele eesmise udutulelaterna tüübile.3.4. Kui osa EÜ tüübikinnitust taotletakse eesmisest udutulelaternast ja muudest laternatest koosnevale valgustus- ja valgussignaalseadme tüübile, siis võib seadmele anda ühise osa EÜ tüübikinnitusmärgi tingimusel, et eesmine udutulelatern vastab käesoleva direktiivi nõuetele ning iga latern muudest laternatest, mis on selle valgustus- ja valgussignaalseadme osa, millele taotletakse osa EMÜ tüübikinnitust, vastab laterna suhtes kohaldatavas üksikdirektiivis ettenähtud nõuetele.4. OSA EÜ TÜÜBIKINNITUSMÄRK4.1. Peale punktis 2.1 nimetatud märgistuse peab igal käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatud tüübile vastaval eesmisel udutulelaternal olema osa EÜ tüübikinnitusmärk.4.2. Tüübikinnitusmärgil on:4.2.1. e-tähte ümbritsev ristkülik, millele järgneb tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldusnumber või eraldustähed:1  Saksamaa,2  Prantsusmaa,3  Itaalia,4  Madalmaad,5  Rootsi,6  Belgia,9  Hispaania,11  Ühendkuningriik,12  Austria,13  Luksemburg,17  Soome,18  Taani,21  Portugal,23  Kreeka,IRL  Iirimaa;4.2.2. direktiivi 70/156/EMÜ VII lisa punktis 4 esitatud tüübikinnitusnumbrile vastav baaskinnitusnumber, mis asub ristküliku lähedal ning mille ees on kaks numbrit tähistamaks EMÜ tüübikinnituse andmise kuupäeval direktiivis 76/762/EMÜ tehtud viimase olulise tehnilist laadi muudatuse järjekorranumbrit. Järjekorranumber käesolevas direktiivis on 02;4.2.3. järgmised lisatähised:4.2.3.1. täht B;4.2.3.2. plastklaasidega eesmistel udutulelaternatel tähed PL, mis kinnitatakse punktis 4.2.3.1 ettenähtud tähise lähedale;4.2.3.3. Igas 4. lisa [1] punktile 1.1.1.1 vastavas katses kasutatud tööasend ja 4. lisa [2] punkti 1.1.1.2 kohased lubatavad pinged peavad olema kantud punktis 3.2 nimetatud tüübikinnitustunnistusele.Igal vastaval juhul peavad seadmed olema märgistatud järgmiselt.Käesoleva direktiivi nõuetele vastavate üksuste puhul, mis on projekteeritud nii, et ühe funktsiooni hõõgniit või hõõgniidid ei sütti samaaegselt selle funktsiooniga vastastikku ühendatud mis tahes muu funktsiooni hõõgniidi või hõõgniitidega, järgneb kõnealuse funktsiooni tähisele tüübikinnitusmärgil kaldkriips (/).Kui samaaegselt ei sütti ainult eesmine udutulelatern ja lähitulelatern, siis märgitakse kaldkriips udutulelaterna tähise järele, kusjuures tähis paikneb eraldi või seisab tähiste kombinatsiooni lõpus.Üksustele, mis vastavad 4. lisa [3] nõuetele ainult 6- või 12voldise pingega toite puhul, asetatakse hõõglambi pesa lähedale märgis, mis koosneb ristiga läbikriipsutatud (x) numbrist 24. Lähitulelaterna ja eesmise udutulelaterna vastastikune ühendamine on võimalik ainult juhul, kui see vastab direktiivi 76/756/EMÜ nõuetele.4.3. Osa EÜ tüübikinnitusmärk kinnitatakse laterna klaasidele või ühele klaasidest nii, et see oleks kustumatu ja selgesti loetav ka siis, kui laternad on sõidukile paigaldatud.4.4. Tüübikinnitusmärgi järjestus.4.4.1. Sõltumatud laternad:Osa EÜ tüübikinnitusmärgi näidised on esitatud 3. liite joonisel 1.4.4.2. Grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternad:4.4.2.1. Ühise osa EÜ tüübikinnitusnumbri punkti 3.4 alusel väljastamise korral eesmisest udutulelaternast ja muudest laternatest koosnevale valgustus- ja valgussignaalseadme tüübile võib seadmele anda ühise osa EÜ tüübikinnitusmärgi, millel on:4.4.2.1.1. e-tähte ümbritsev ristkülik, millele järgneb tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldusnumber või eraldustähed (vt punkt 4.2.1);4.4.2.1.2. baaskinnitusnumber (vt punkti 4.2.2 esimese lause esimest poolt);4.4.2.1.3. vajaduse korral nool, kuivõrd see on vajalik laterna kui terviku monteerimisel.4.4.2.2. Märgi asukoht grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate puhul ei ole oluline, kui:4.4.2.2.1. märk on nähtav pärast laternate sõidukile paigaldamist;4.4.2.2.2. ühtegi grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate valgust ülekandvat osa ei saa eemaldada, eemaldamata samaaegselt tüübikinnitusmärki.4.4.2.3. Iga laterna tunnusmärk vastavalt osa EÜ tüübikinnituse andmise aluseks olnud direktiivile koos järjekorranumbriga (vt punkti 4.2.2 esimese lause teist poolt) ning vajaduse korral D-täht ning nõuetekohane nool märgitakse:4.4.2.3.1. asjakohasele valgustavale pinnale või4.4.2.3.2. laternate grupile sellisel viisil, et grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternatest iga latern oleks selgesti kindlaksmääratav.4.4.2.4. Kõnealuse märgi eri osade mõõtmed ei tohi olla väiksemad kui suurimad miinimummõõtmed, mis on üksikmärgistamiste puhul ette nähtud osa EÜ tüübikinnituse andmise aluseks olnud üksikdirektiivides.4.4.2.5. Muude laternatega grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laterna osa tüübikinnitusmärgi näidised on esitatud 3. liite joonisel 2.4.4.3. Muude laternatega vastastikku ühendatud laternate puhul, mille klaase saab kasutada ka muude esilaterna tüüpide juures:4.4.3.1. kehtivad punktis 4.4.2 ettenähtud tingimused;4.4.3.2. peale selle võivad samade laternaklaaside kasutamise puhul nendel klaasidel olla erinevad tüübikinnitusmärgid, mis vastavad esilaternate või laternate üksuste eri tüüpidele tingimusel, et ka esilaterna klaasidega lahutamatult ühendatud korpusel on osa punktis 2.3 kirjeldatud ruum ning tegelikule talitlusele vastavad tüübikinnitusmärgid;4.4.3.3. kui eri tüüpi esilaternatel on ühine korpus, siis võivad korpusel olla erinevad tüübikinnitusmärgid.4.4.3.4. Esilaternaga vastastikku ühendatud laternate osa EÜ tüübikinnitusmärgi näidised on esitatud 3. liite joonisel 3.5. TÜÜBI JA TÜÜBIKINNITUSE MUUDATUSED5.1. Käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatud tüübi muutmisel kohaldatakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 5 sätteid.6. TOODANGU VASTAVUS6.1. Üldjuhul võetakse toodangu vastavust tagavad meetmed direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 10 ettenähtud korras.6.2. Eelkõige peavad direktiivi 70/156/EMÜ X lisa punkti 2.3.5 nõuetest lähtuvad katsed vastama 5. lisa punktis 3 ja 6. lisas ettenähtud katsetele ning näidiste valik X lisa punktides 2.4.2 ja 2.4.3 mainitud katseteks peab toimuma samade kriteeriumide järgi, nagu on ette nähtud käesoleva direktiivi II lisa punktis 1 nimetatud dokumentide 7. lisas.6.3. Tüübikinnitusasutuse poolt kinnitatud kontrollimiste tavapärane sagedus on kord kahe aasta tagant.1. liide+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++2. liide+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++3. liideOSA EÜ TÜÜBIKINNITUSMÄRGI NÄIDISED+++++ TIFF +++++Joonis 1a+++++ TIFF +++++Joonis 1bOsa EÜ tüübikinnitusmärgiga seade on eesmine udutulelatern, mis on tüübikinnituse saanud Saksamaal (e1) käesoleva direktiivi kohaselt (02) ning kannab baaskinnitusnumbrit 1471.Joonisel 1a kujutatud eesmine udutulelatern sisaldab plastist laternaklaase, ning seda ei saa sisse lülitada samaaegselt ühegi muu laternaga, millega see tohib olla vastastikku ühendatud.Joonisel 1b kujutatud eesmist udutulelaternat saab sisse lülitada samaaegselt mis tahes muu laternaga, millega see tohib olla vastastikku ühendatud.+++++ TIFF +++++Joonis 2Lihtsustatud märgistamine grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate puhul, kui vähemalt kaks laternat moodustavad ühe ja sama koosti osa(Vertikaal- ja horisontaaljooned esitavad skemaatiliselt valgussignaalseadme kuju. Need ei ole tüübikinnitusmärgi osad)NÄIDIS A+++++ TIFF +++++NÄIDIS B+++++ TIFF +++++NÄIDIS C+++++ TIFF +++++NÄIDIS DMärkus:Näidised A, B, C ja D on kolm tüübikinnitusmärgi näidet, mis kujutavad nelja võimalikku märgistamisviisi valgustus- ja valgussignaalseadme puhul, milles kaks või mitu laternat moodustavad ühe ja sama grupeeritud, kombineeritud või vastastikku ühendatud laternate üksuse osa. Kõnealuste tüübikinnitusmärkide kohaselt on seade saanud tüübikinnituse Saksamaal (e1) ning kannab baaskinnitusnumbrit 7120 ning selle koosseisus on:eesmine ääretulelatern (A) kasutamiseks vasakpoolses liikluseks, mis on tüübikinnituse saanud direktiivi 76/758/EMÜ II lisa kohaselt, järjekorranumber 02;lähitulelatern (HCR) kasutamiseks parem- ja vasakpoolses liikluses ning kaugtulelatern maksimaalse valgustugevusega vahemikus 86250–101250 cd (tähistatud numbriga 30), mis on varustatud plastist laternaklaasiga (PL) ning tüübikinnituse saanud direktiivi 76/761/EMÜ V lisa kohaselt, järjekorranumber 02;eesmine udutulelatern (B), mis on varustatud plastist laternaklaasiga (PL) ning tüübikinnituse saanud direktiivi 76/762/EMÜ kohaselt, järjekorranumber 02;1a-kategooria eesmine suunatulelatern, mis on tüübikinnituse saanud direktiivi 76/759/EMÜ kohaselt, järjekorranumber 01.+++++ TIFF +++++Joonis 3Esitulelaternaga vastastikku ühendatud või grupeeritud laternNäidisel esitatakse selliste laternaklaaside märgistus, mis on mõeldud kasutamiseks eri tüüpi esilaternate puhul, nimelt:kas: lähitulelaterna puhul, mis on ette nähtud kasutamiseks mõlemas liiklussüsteemis, ning kaugtulelaterna puhul maksimaalse valgustugevusega vahemikus 86250–101250 cd (tähistatud numbriga 30), mis on tüübikinnituse saanud Saksamaal (e1) ning kannab baaskinnitusnumbrit 7120 direktiivi 76/761/EMÜ IV lisa kohaselt, järjekorranumber 04, ning mis on vastastikku ühendatud eesmise suunatulelaternaga, tüübikinnitatud direktiivi 76/762/EMÜ kohaselt, järjekorranumber 02,või:kaugtulelaterna ja lähitulelaterna puhul, mis on ette nähtud kasutamiseks mõlemas liiklussüsteemis ning tüübikinnituse saanud Saksamaal (e1) ning kannab baaskinnitusnumbrit 7122 direktiivi 76/761/EMÜ II lisa kohaselt, järjekorranumber 01, ning on vastastikku ühendatud eespool nimetatud eesmise suunatulelaternaga,või:ühega eespool mainitud esilaternatest, mis on tüübikinnituse saanud üksiklaternana.Esilaterna korpusel tohib olla ainult üks kehtiv tüübikinnitusnumber, näiteks:+++++ TIFF +++++või+++++ TIFF +++++või+++++ TIFF +++++või+++++ TIFF +++++II LISATEHNILISED NÕUDED1. Tehnilised nõuded vastavad ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja nr 19 lõigetes 1 ja 5–8 ning 3.–7. lisas ettenähtud tehnilistele nõuetele. Eeskiri koosneb järgmistest konsolideeritud dokumentidest:- 02-seeria muudatused, millesse on inkorporeeritud 02-seeria muudatuste 1.–4. täiendus, [1]- 02-seeria muudatuste 5. täiendus, kaasa arvatud eeskirja nr 19 3. revideeritud variandi parandused, [2]- 02-seeria muudatuste 6. täiendus, [3]- 02-seea muudatuste 7. täiendus, [4]- 02-seeria muudatuste 8. täiendus, [5]kuid:1.1. viidet eeskirjale nr 37 tuleb mõista viitena direktiivi 76/761/EMÜ VII lisale;1.2. punktis 5.1 asendatakse sõnad "eespool nimetatud punkt 2.2.3" sõnadega "käesoleva direktiivi I lisa punkt 1.3.1";1.3. 5. lisa punktis 1.1 ja 1. liites asendatakse tabeli A pealkirjas sõnad "käesoleva eeskirja punkt 2.2.4" sõnadega "käesoleva direktiivi I lisa punkt 1.3.2";1.4. 5. lisa punktis 1.2 ja 1. liites asendatakse tabeli B pealkirjas sõnad "käesoleva eeskirja punkt 2.2.3" sõnadega "käesoleva direktiivi I lisa punkt 1.3.1";1.5. 5. lisa punktis 2.4.2 asendatakse sõnad "punkt 2.2.4.1.1" sõnadega "käesoleva direktiivi I lisa punkt 1.3.2.1.1";1.6. 7. lisa punktides 2.3 ja 3.3 asendatakse sõnad "punkt 12" sõnadega "direktiivi 70/156/EMÜ artikkel 11";1.7. 6. liite punktis 2.5 asendatakse sõnad "käesoleva eeskirja punkt 11.1" sõnadega "direktiivi 70/156/EMÜ X lisa punkt 2.1"."[1] Käesoleva direktiivi II lisa punktis 1 nimetatud dokumendid.[2] Käesoleva direktiivi II lisa punktis 1 nimetatud dokumendid.[3] Käesoleva direktiivi II lisa punktis 1 nimetatud dokumendid.[1] [2] [3] [4] TRANS/WP. 29/568.[5] TRANS/WP. 29/617.--------------------------------------------------