title: Nõukogu direktiiv 2008/120/EÜ, 18. detsember 2008 , milles sätestatakse sigade kaitse miinimumnõuded (kodifitseeritud versioon)

text:
               18.2.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 47/5

      NÕUKOGU DIREKTIIV 2008/120/EÜ,
   18. detsember 2008,
   milles sätestatakse sigade kaitse miinimumnõuded
   (kodifitseeritud versioon)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 19. novembri 1991. aasta direktiivi 91/630/EMÜ (milles sätestatakse sigade kaitse miinimumnõuded) (2) on korduvalt (3) oluliselt muudetud. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

               (2)

               Enamus liikmesriike on ratifitseerinud põllumajandusloomade kaitse Euroopa konventsiooni. Ühendus on samuti nimetatud konventsiooni heaks kiitnud nõukogu otsusega 78/923/EMÜ. (4)

               (3)

               Nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiviga 98/58/EÜ (põllumajandusloomade kaitse kohta) (5) kehtestatakse kõikide põllumajandusloomade suhtes kohaldatavad ühenduse sätted seoses lautade konstruktsiooninõuetega, soojustamis-, kütmis- ja ventilatsioonitingimustega ning seadmete ja loomade kontrolliga. Seepärast on üksikasjalikumate eeskirjade kehtestamisel vaja kõnealuseid küsimusi käsitleda käesolevas direktiivis.

               (4)

               Sead kuuluvad elusloomadena asutamislepingu I lisas esitatud toodete loetelusse.

               (5)

               Sigade pidamine on põllumajanduse lahutamatu osa. See on osa põllumajandusega tegeleva elanikkonna jaoks tuluallikaks.

               (6)

               Konkurentsitingimusi moonutada võivad erinevused takistavad sigade ja seasaaduste ühisturu korralduse tõrgeteta toimimist.

               (7)

               On vajadus kehtestada ühised miinimumnõuded tarbesigade või nuumsigade kaitseks, et tagada tootmise ratsionaalne areng.

               (8)

               Sead peavad elama keskkonnas, mis vastab nende vajadusele liikuda ja ümbrust uurida. Sigade heaolu ohustab tõsine ruumipuudus.

               (9)

               Kui sigu peetakse rühmades, tuleb nende kaitseks ja heaolu parandamiseks võtta asjakohased korraldusmeetmed.

               (10)

               Kui emised saavad vabalt liikuda ja nende ümbrus on mitmekesine, soovivad nad sotsiaalset läbikäimist teiste sigadega. Seepärast tuleks keelata emiste pidev pidamine individuaalsulgudes.

               (11)

               Sabade lõikamine, hammaste lõikamine ja lihvimine põhjustavad sigadele tõenäoliselt kohest valu ning tihti ka pikemat aega püsivat valu. Kastreerimine põhjustab tõenäoliselt pikemat aega püsivat valu, mis on kudede rebestamise korral tugevam. Seega kahjustab selline tegevus sigade heaolu, eriti kui seda viib läbi asjatundmatu ja kogenematu isik. Sellest tulenevalt tuleks sätestada eeskirjad paremate töömeetodite tagamiseks.

               (12)

               Tuleks säilitada tasakaal mitmesuguste arvessevõetavate aspektide, nagu loomade heaolu ja tervise, majanduslike ja sotsiaalsete kaalutluste ning keskkonnamõju vahel.

               (13)

               Ametkondadel, tootjatel, tarbijatel ja teistel on vaja saada informatsiooni valdkonna arengust. Seetõttu peaks komisjon Euroopa Toiduohutusameti arvamuse alusel aktiivselt jätkama sigade heaolu seisukohalt parima(te) seakasvatussüsteemi(de) teaduslikke uuringuid. Komisjonile tuleks kehtestada vaheperiood käesoleva ülesande edukaks täitmiseks.

               (14)

               Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (6)

               (15)

               Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtpäevadega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Käesoleva direktiiviga kehtestatakse tarbe- ja nuumsigade kaitse miinimumnõuded.
   Artikkel 2
   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               1.

               „siga” – mistahes vanuses siga, keda peetakse aretuse või nuumamise eesmärgil;

               2.

               „kult” – suguküps isane siga, keda peetakse aretamise eesmärgil;

               3.

               „nooremis” – suguküps emane siga enne poegimist;

               4.

               „emis” – emane juba poeginud siga;

               5.

               „poegiv emis” – emane siga sünnituseelsest perioodist kuni põrsaste võõrutusperioodini;

               6.

               „mitteimetav tiine emis” – emis alates põrsaste võõrutusperioodist kuni sünnituseelse perioodini;

               7.

               „põrsas” – siga alates sünnist kuni võõrutusperioodini;

               8.

               „võõrdepõrsas” – siga võõrutusperioodist kuni kümnenädalaseks saamiseni;

               9.

               „tarbesiga” – kümne nädala vanune siga kuni tapmise või paaritamiseni;

               10.

               „pädev asutus” – nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ (milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle) (7) artikli 2 lõikes 6 määratletud pädev asutus.

         Artikkel 3
   1.   Liikmesriigid tagavad, et kõik põllumajandusettevõtted vastavad järgmistele nõuetele:

               a)

               iga rühmas peetava võõrdepõrsa või tarbesea, välja arvatud paaritatud nooremise kasutatav vaba põrandapind peab olema vähemalt:

                           Kehamass (kilogrammides)

                           m2

                           Mitte rohkem kui 10

                           0,15

                           Rohkem kui 10, aga mitte rohkem kui 20

                           0,20

                           Rohkem kui 20, aga mitte rohkem kui 30

                           0,30

                           Rohkem kui 30, aga mitte rohkem kui 50

                           0,40

                           Rohkem kui 50, aga mitte rohkem kui 85

                           0,55

                           Rohkem kui 85, aga mitte rohkem kui 110

                           0,65

                           Rohkem kui 110

                           1,00

               b)

               nooremiste ja/või emiste rühmas pidamise korral peab igal paaritatud nooremisel olema kasutada vähemalt 1,64 m2 ja igal emisel vähemalt 2,25 m2 vaba põrandapinda; kui kõnealuseid loomi peetakse vähem kui kuueliikmelistes rühmades, tuleb vaba põrandapinda suurendada 10 %; kui kõnealuseid loomi peetakse vähemalt 40-liikmelistes rühmades, võib vaba põrandapinda vähendada 10 %.

         2.   Liikmesriigid tagavad, et põrandapinnad vastavad järgmistele nõuetele:

               a)

               paaritatud nooremiste ja tiinete emiste puhul: osa lõike 1 punktis b nõutud põrandapinnast, mille suurus on vähemalt 0,95 m2 nooremise kohta ja vähemalt 1,3 m2 emise kohta, peab olema sile ja jäigast materjalist ning kuni 15 % sellest peab olema ette nähtud äravooluavade jaoks;

               b)

               kui rühmas peetavate sigade puhul kasutatakse restiga betoonist põrandat

                           i)

                           peab avade suurim laius olema:

                                       —

                                       11 mm põrsaste puhul;

                                       —

                                       14 mm võõrdepõrsaste puhul;

                                       —

                                       18 mm tarbesigade puhul;

                                       —

                                       20 mm paaritatud nooremiste ja emiste puhul;

                           ii)

                           peab resti avade minimaalne laius olema:

                                       —

                                       50 mm põrsaste ja võõrdepõrsaste puhul ja

                                       —

                                       80 mm tarbesigade, paaritatud nooremiste ja emiste puhul.

         3.   Liikmesriigid tagavad, et selliste rajatiste ehitamine või rajatiste ümberehitamine sellisteks, kus emiseid ja nooremiseid lõastatakse, on keelatud. Alates 1. jaanuarist 2006 keelatakse emiste ja nooremiste lõastamine.
   4.   Liikmesriigid tagavad, et emiseid ja nooremiseid peetakse rühmades ajavahemiku jooksul, mis algab nelja nädala möödumisel paaritamisest ja kestab kuni ühe nädalani enne oodatavat poegimist. Rühmasulu külgede pikkus peab olema üle 2,8 m. Kui rühma kuulub alla 6 sea, peab rühmasulu külgede pikkus olema üle 2,4 m.
   Erandina esimese lõigu sätetest võib alla 10 emisega põllumajandusettevõttes kasvatatavaid emiseid ja nooremiseid selles lõikes nimetatud ajavahemiku jooksul pidada individuaalsetes sulgudes tingimusel, et nad saavad end vabalt ümber pöörata.
   5.   Liikmesriigid tagavad, ilma et see piiraks I lisas sätestatud nõudeid, et emistel ja nooremistel on pidevalt juurdepääs tuhnimismaterjalile, mis vastab vähemalt kõnealuse lisa asjakohastele nõuetele.
   6.   Liikmesriigid tagavad, et rühmades peetavaid emiseid ja nooremiseid söödetakse süsteemiga, mille puhul on tagatud, et iga siga saaks piisaval hulgal sööta, ka võistlejate kohaloleku korral.
   7.   Liikmesriigid tagavad, et kõikidele mitteimetavatele tiinetele emistele ja nooremistele antakse nälja kustutamiseks ja närimisvajaduse rahuldamiseks piisav kogus mahukat või kiudainerikast sööta ning energiasööta.
   8.   Liikmesriigid tagavad, et rühmas peetavaid sigu, kes on eriti agressiivsed, keda teised sead on rünnanud või kes on haiged või vigastatud, võib ajutiselt pidada individuaalsulgudes. Sel juhul peab kasutatav individuaalsulg võimaldama loomal end hõlpsalt ümber pöörata, kui see ei ole vastuolus veterinaararsti konkreetse soovitusega.
   9.   Lõike 1 punktiga b, lõigetega 2, 4 ja 5 ette nähtud sätteid ning lõike 8 viimast lauset kohaldatakse kõikide uute või ümberehitatud või pärast 1. jaanuari 2003 esimest korda kasutusele võetud seakasvatusettevõtete suhtes. Alates 1. jaanuarist 2013 kohaldatakse neid sätteid kõikide seakasvatusettevõtete suhtes.
   Lõike 4 esimese lõiguga ette nähtud sätteid ei kohaldata seakasvatusettevõtete suhtes, kus on vähem kui kümme emist.
   Artikkel 4
   Liikmesriigid peavad tagama, et seapidamisnõuded vastavad I lisaga ette nähtud üldsätetele.
   Artikkel 5
   I lisa sätteid võib muuta vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud korrale teaduse arengu arvessevõtmiseks.
   Artikkel 6
   Liikmesriigid tagavad, et

               a)

               mis tahes isik, kes võtab tööle või kaasab töösse isikuid, kes peavad sigade eest hoolitsema, tagab, et loomade eest hoolitsev isik on saanud juhendid ja suunised I lisa ja artikli 3 asjakohaste sätete kohta;

               b)

               asjakohased koolituskursused on kättesaadavad; sellised koolituskursused peavad keskenduma eelkõige heaoluküsimustele.

         Artikkel 7
   1.   Soovitavalt enne 1. jaanuari 2005 ning igal juhul hiljemalt 1. juuliks 2005 esitab komisjon nõukogule aruande, mis on koostatud Euroopa Toiduohutusameti arvamuse põhjal. Aruande koostamisel võetakse arvesse sotsiaal-majanduslikke ja sanitaarseid tagajärgi, mõju keskkonnale ning erinevaid ilmastikutingimusi. Samuti võetakse arvesse seakasvatuse ja lihatöötlemise meetodite ja süsteemide arengut, mis võib tõenäoliselt vähendada kirurgilise kastreerimise kasutamise vajadust. Aruandele lisatakse vajaduse korral võõrdepõrsaste ja tarbesigade heaolu suhtes kohaldatavad asjakohased õigusloomealased ettepanekud erinevate ruumivõimaluste ja põrandatüüpide mõju kohta.
   2.   Hiljemalt 1. jaanuaril 2008 esitab komisjon nõukogule aruande, mis on koostatud Euroopa Toiduohutusameti arvamuse põhjal.
   Aruanne hõlmab eelkõige järgmist teavet:

               a)

               loomkoormuse, sealhulgas rühma suuruse ja loomade rühmitamise meetodite mõju sigade heaolule ja tervisele erinevates põllumajandustootmise süsteemides;

               b)

               sulu konstruktsiooni ja erinevate põrandatüüpide mõju sigade heaolule, sealhulgas tervisele, võttes arvesse erinevaid ilmastikutingimusi;

               c)

               sabade hammustamisega seotud ohutegurid ja soovitused sabade lõikamise vajaduse vähendamiseks;

               d)

               tiinete emiste rühmas pidamise süsteemi täiustamine, võttes arvesse nii eri süsteemide patoloogilisi, zooloogilisi, füsioloogilisi ja etoloogilisi aspekte ning nende mõju tervisele ja keskkonnale kui ka erinevaid ilmastikutingimusi;

               e)

               ruuminõuete, sealhulgas üksikult peetavate täiskasvanud tõukultide puhul paaritamisala kindlaksmääramine;

               f)

               tiinete emiste ning imetavate emiste lahtiselt pidamise süsteemi täiustamine, mis vastab emiste vajadustele ilma põrsaste elu ohtu seadmata;

               g)

               tarbijate käitumine ja hoiakud sealiha suhtes vastavalt loomade heaolu parandamise tasemele;

               h)

               erinevate seakasvatussüsteemide sotsiaal-majanduslikud põhjused ning nende mõju ühenduse majanduspartneritele.

         Vajaduse korral lisatakse aruandele asjakohased õigusloomealased ettepanekud.
   Artikkel 8
   1.   Liikmesriigid peavad tagama, et pädeva asutuse vastutusel viiakse läbi käesoleva direktiivi sätete täitmise kontrolle.
   Nimetatud kontrollid, mida võidakse viia läbi teistel eesmärkidel teostatavate kontrollide käigus, hõlmavad iga aasta statistiliselt esindusliku valimi igas liikmesriigis kasutatavatest erinevatest põllumajandustootmise süsteemidest.
   2.   Komisjon kinnitab vastavalt artikli 11 lõikes 2 osutatud menetlusele eeskirjad, mida tuleb järgida käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud kontrollide läbiviimisel.
   3.   Iga kahe aasta tagant aprilli viimaseks tööpäevaks ja esimest korda 30. aprilliks 1996 peavad liikmesriigid teatama komisjonile kahe viimase aasta jooksul vastavalt käesolevale artiklile läbiviidud kontrollide tulemustest, sealhulgas läbiviidud kontrollide arvu nende territooriumil olevate majandite arvu suhtes.
   Artikkel 9
   Kolmandatest riikidest ühendusse imporditavate loomadega peab olema kaasas asjaomase riigi pädeva asutuse poolt väljastatud sertifikaat, mis kinnitab, et neid on koheldud vähemalt samaväärselt käesolevas direktiivis ühendusest pärit loomade kohta sätestatuga.
   Artikkel 10
   Komisjoni veterinaareksperdid võivad koostöös pädevate asutustega teha kohapealseid kontrolle, kui see on vajalik käesoleva direktiivi ühtseks kohaldamiseks. Nimetatud kontrolle läbiviivad isikud peavad täitma spetsiaalseid isikliku hügieeni meetmeid haiguste edasikandumise riski välistamiseks.
   Liikmesriik, mille territooriumil kontrolli läbi viiakse, annab ekspertidele nende töös kogu vajaliku abi. Komisjon teatab kontrolli tulemustest asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele.
   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus võtab tarvitusele kõik vajalikud meetmed kontrolli tulemuste arvessevõtmiseks.
   Suhetes kolmandate riikidega kohaldatakse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/496/EMÜ (millega nähakse ette ühendusse kolmandatest riikidest saabuvate loomade veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted) (8) III peatüki sätteid.
   Käesoleva artikli kohaldamise üldeeskirjad võetakse vastu artikli 11 lõikes 2 osutatud korras.
   Artikkel 11
   1.   Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (9) artikli 58 kohaselt moodustatud alaline toiduahela ja loomatervishoiu komitee, edaspidi „komitee”.
   2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7.
   Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.
   Artikkel 12
   Liikmesriigid võivad vastavalt asutamislepingu üldnõuetele siiski säilitada või kohaldada sigade kaitseks rangemaid sätteid, kui on ette nähtud käesoleva direktiiviga. Liikmesriigid peavad teatama komisjonile kõigist taolistest meetmetest.
   Artikkel 13
   Direktiiv 91/630/EMÜ, mida on muudetud II lisa A osas loetletud õigusaktidega, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtpäevadega.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas III lisas esitatud vastavustabeliga.
   Artikkel 14
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 15
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 18. detsember 2008

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         M. BARNIER

      (1)  ELT C 146 E, 12.6.2008, lk 78.

      (2)  EÜT L 340, 11.12.1991, lk 33.

      (3)  Vt II lisa A osa.

      (4)  EÜT L 323, 17.11.1978, lk 12.

      (5)  EÜT L 221, 8.8.1998, lk 23.

      (6)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

      (7)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

      (8)  EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56.

      (9)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

      I LISA
      I   PEATÜKK
      ÜLDNÕUDED
      Lisaks direktiivi 98/58/EÜ lisa vastavatele sätetele kohaldatakse järgmisi nõudeid:

                  1.

                  Hoone osas, kus peetakse sigu, välditakse pidevat müra, mis ületab 85 detsibelli. Püsivat või ootamatut müra tuleb vältida.

                  2.

                  Sigade pidamise puhul peab valgustuse intensiivsus olema vähemalt 40 luksi vähemalt kaheksa tunni pikkuse ajavahemiku jooksul päevas.

                  3.

                  Sigade pidamise ruumide konstruktsioon peab loomadel võimaldama:

                              —

                              pääseda füüsiliselt ja termiliselt mugavale lamamispinnale, mis peab olema asjakohase äravooluga ja puhas ning võimaldama lamada kõikidel loomadel samal ajal;

                              —

                              puhata ja takistuseta üles tõusta;

                              —

                              näha teisi sigu; viimasel nädalal enne oodatavat poegimist ja poegimise ajal võib emised ja nooremised liigikaaslaste vaateväljast eemal hoida.

                  4.

                  Olenemata artikli 3 lõikest 5, peab sigadel olema juurdepääs piisavale kogusele uurimist ja tuhnimist võimaldavale materjalile, näiteks õlgedele, heinale, puidule, saepurule, seenekompostile, turbale või nende materjalide segudele, mis ei ohusta loomade tervist.

                  5.

                  Põrandad peavad olema siledad, aga mitte libedad, et vältida sigadel vigastusi, ning kujundatud nii, et need ei põhjustaks sigadele vigastusi või kannatusi. Põrandad peavad sobima sigade suuruse ja kaaluga; allapanu puudumise korral peab põrandapind olema jäik, tasane ja kindel.

                  6.

                  Kõiki sigu tuleb sööta vähemalt kord päevas. Kui sigu söödetakse rühmades ning neid ei saa sööta soovi kohaselt või individuaalse automaatse söötmissüsteemiga, peab iga siga söödale juurde pääsema teiste sigadega samal ajal.

                  7.

                  Kõikidel üle kahe nädala vanustel sigadel peab olema püsiv juurdepääs piisavale kogusele värskele veele.

                  8.

                  Kõik sekkumisena kavandatud protseduurid, mis viiakse läbi muul kui terapeutilisel või diagnostilisel eesmärgil või sigade identifitseerimiseks vastavalt asjakohastele õigusaktidele ning mis põhjustavad tundliku kehaosa kahjustamist või kaotamist või luustruktuuri muutusi, keelatakse, välja arvatud järgmistel juhtudel:

                              —

                              põrsaste silmahammaste ühtlane tasandamine lihvimise või lõikamise teel, mis toimub hiljemalt põrsaste seitsmendal elupäeval ning mille tulemusena jääb lõikepind terveks ja siledaks; kultide kihvu võib vajaduse korral muude loomade vigastamise vältimiseks või ohutuse tagamiseks tasandada;

                              —

                              sabaosa lõikamine;

                              —

                              kultide kastreerimine kudesid rebimata;

                              —

                              ninarõnga paigaldamine siseriiklike õigusaktide kohaselt, kui loomi peetakse väliskeskkonnas.

            Sabasid ei lõigata ega silmahambaid ei tasandata regulaarselt, vaid üksnes siis, kui on tõendeid, et emiste nisadele või teiste sigade kõrvadele või sabadele on tekkinud vigastusi. Enne kõnealuste protseduuride läbiviimist võetakse muid meetmeid sabade hammustamise ja muude voomade vältimiseks, võttes arvesse keskkonda ja loomkoormust. Sel põhjusel tuleb muuta ebaadekvaatseid keskkonnatingimusi või korraldussüsteeme.
      Kõiki ülal kirjeldatud protseduure viib läbi üksnes veterinaararst või artikli 6 kohaselt väljaõpetatud isik, kellel on kogemusi kasutatavate tehniliste võtete sooritamisel asjakohaste vahenditega ja hügieenilistes tingimustes. Üle seitsmepäevaste põrsaste kastreerimisel või saba lõikamisel viib operatsiooni läbi üksnes veterinaararst, kasutades tuimastusvahendit või täiendavat pika toimega valutustamist.
      II   PEATÜKK
      ERISÄTTED ERI KATEGOORIATE SIGADELE
      A.   Kuldid
      Kuldisulud peavad olema paigutatud ja konstrueeritud nii, et kuldil oleks võimalik end ümber pöörata ning kuulda, haista ja näha teisi sigu. Täiskasvanud kult peab saama kasutada vähemalt 6 m2 suurust vaba põrandapinda.
      Kui sulgusid kasutatakse ka loomulikuks seemendamiseks, peab täiskasvanud kuldi kasutatava vaba põrandapinna suurus olema vähemalt 10 m2.
      B.   Emised ja nooremised

                  1.

                  Võetakse meetmed agressiooni vähendamiseks rühmades.

                  2.

                  Tiinetel emistel ja nooremistel tuleb vajaduse korral teha sise- ja välisparasiitide tõrjet. Kui tiined emised ja nooremised paigutatakse poegimissulgudesse, tuleb nad täielikult puhastada.

                  3.

                  Nädal enne oodatavat poegimist tuleb emistele ja nooremistele anda piisavas koguses sobivat pesamaterjali, kui see on lägasüsteemi puhul ettevõttes tehniliselt teostatav.

                  4.

                  Emise või nooremise taga peab olema vaba pinda, et lihtsustada loomulikku või kaasaaitamisega poegimist.

                  5.

                  Poegimissulgudes, kus emiseid peetakse vabalt, peavad olema teatavad abivahendid põrsaste kaitseks, näiteks kaitsepiirded.

            C.   Põrsad

                  1.

                  Osa põrandapinnast, mis võimaldab loomadel samal ajal koos puhata, peab olema kõvast materjalist või kaetud matiga või õlgedest või muust sobivast materjalist allapanuga.

                  2.

                  Poegimissulu kasutamisel peab põrsastel olema piisavalt ruumi, et takistuseta imeda.

                  3.

                  Põrsaid ei võõrutata emisest vähem kui 28 päeva vanuses, välja arvatud juhul, kui võõrutamata jätmine mõjub emise või põrsa tervisele kahjulikult.
                  Põrsaid võib siiski võõrutada kuni seitse päeva varem, kui nad viiakse spetsiaalsetesse ruumidesse, mis on enne uue rühma tulekut tühjaks tehtud ning põhjalikult puhastatud ja desinfitseeritud ning mis on haiguste edasikandmise vähendamiseks eraldatud ruumidest, kus peetakse emiseid.

            D.   Võõrdepõrsad ja tarbesead

                  1.

                  Kui sigu peetakse rühmades, tuleb võtta meetmeid, et vältida normaalse käitumise piire ületavat võitlemist.

                  2.

                  Sigu tuleks pidada püsivates rühmades võimalikult väheste muutustega. Kui üksteisele tundmatuid sigu tuleb koos elama panna, peab seda tegema võimalikult noores eas, soovitavalt enne võõrutamist või kuni ühe nädala möödumiseni pärast võõrutamist. Kui sead pannakse koos elama, tagatakse neile asjakohased võimalused põgenemiseks ja teiste sigade eest varjumiseks.

                  3.

                  Kui täheldatakse tõsise võitluse märke, uuritakse viivitama selle põhjuseid ning võetakse asjakohased meetmed, näiteks võib sigadele uurimiseks anda suure hulga õlgi või võimaluse korral muud materjali. Ohustatud loomi või konkreetselt agressiivseid loomi peetakse rühmast eraldi.

                  4.

                  Rahustite kasutamine searühmade kombineerimise hõlbustamiseks piirdub erandlike asjaoludega ning seda võib teha üksnes pärast veterinaararstiga konsulteerimist.

      II LISA
      A   OSA
      Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatustega
      (vastavalt artiklile 13)

                  Nõukogu direktiiv 91/630/EMÜ
                  (EÜT L 340, 11.12.1991, lk 33)

                  Nõukogu direktiiv 2001/88/EÜ
                  (EÜT L 316, 1.12.2001, lk 1)

                  Komisjoni direktiiv 2001/93/EÜ
                  (EÜT L 316, 1.12.2001, lk 36)

                  Nõukogu määrus (EÜ) nr 806/2003
                  (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1)

                  ainult III lisa punkt 26

            B   OSA
      Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäevad
      (vastavalt artiklile 13)

                  Direktiiv

                  Ülevõtmise tähtpäev

                  91/630/EMÜ

                  1. jaanuar 1994

                  2001/88/EÜ

                  1. jaanuar 2003

                  2001/93/EÜ

                  1. jaanuar 2003

      III LISA
      VASTAVUSTABEL

                  Direktiiv 91/630/EMÜ

                  Käesolev direktiiv

                  Artiklid 1 ja 2

                  Artiklid 1 ja 2

                  Artikli 3 sissejuhatav osa

                  —

                  Artikli 3 punkt 1

                  Artikli 3 lõige 1

                  Artikli 3 punkt 2

                  Artikli 3 lõige 2

                  Artikli 3 punkt 3

                  Artikli 3 lõige 3

                  Artikli 3 punkti 4 alapunkt a

                  Artikli 3 lõike 4 esimene lõik

                  Artikli 3 punkti 4 alapunkt b

                  Artikli 3 lõike 4 teine lõik

                  Artikli 3 punkt 5

                  Artikli 3 lõige 5

                  Artikli 3 punkt 6

                  Artikli 3 lõige 6

                  Artikli 3 punkt 7

                  Artikli 3 lõige 7

                  Artikli 3 punkt 8

                  Artikli 3 lõige 8

                  Artikli 3 punkt 9

                  Artikli 3 lõige 9

                  Artikli 4 lõike 1 esimene lõik

                  Artikkel 4

                  Artikli 4 lõike 1 teine lõik

                  —

                  Artikli 4 lõige 2

                  —

                  Artikkel 5

                  Artikkel 5

                  Artikli 5a sissejuhatav osa

                  Artikli 6 sissejuhatav osa

                  Artikli 5a punkt 1

                  Artikli 6 punkt a

                  Artikli 5a punkt 2

                  Artikli 6 punkt b

                  Artikkel 6

                  Artikkel 7

                  Artikkel 7

                  Artikkel 8

                  Artikkel 8

                  Artikkel 9

                  Artikkel 9

                  Artikkel 10

                  Artikkel 10

                  Artikkel 11

                  Artikli 11 lõige 1

                  —

                  Artikli 11 lõige 2

                  Artikkel 12

                  —

                  Artikkel 13

                  —

                  Artikkel 14

                  Artikkel 12

                  Artikkel 15

                  Lisa

                  I lisa

                  —

                  II lisa

                  —

                  III lisa


title: Komisjoni direktiiv 2005/10/EÜ, 4. veebruar 2005, millega kehtestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid benso(a)püreenisisalduse ametlikuks kontrollimiseks toiduainetesEMPs kohaldatav tekst

text:
               8.2.2005

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 34/15

      KOMISJONI DIREKTIIV 2005/10/EÜ,
   4. veebruar 2005,
   millega kehtestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetodid benso(a)püreenisisalduse ametlikuks kontrollimiseks toiduainetes
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 1985. aasta direktiivi 85/591/EMÜ inimtarbimiseks ettenähtud toiduainete kontrolliks vajalike ühenduse proovivõtu- ja analüüsimeetodite kehtestamise kohta, (1) eriti selle artiklit 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 8. märtsi 2001. aasta määrusega (EÜ) nr 466/2001, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes (2) määrati kindlaks benso(a)püreeni piirnormid ja viidati kohaldatavatele proovivõtu- ja analüüsimeetoditele.

               (2)

               Nõukogu 29. oktoobri 1993. aasta direktiiviga 93/99/EMÜ (toiduainete ametlikku kontrolli käsitlevate lisameetmete kohta) (3) kehtestati selliste laborite kvaliteedinõuete süsteem, kellele liikmesriigid on teinud ülesandeks toiduainete ametliku kontrollimise.

               (3)

               Tagamaks, et kontrolli teostavad laborid kasutaksid võrreldava tulemuslikkusega analüüsimeetodeid, on vaja kehtestada üldkriteeriumid, millele analüüsimeetod peab vastama. Samuti on väga tähtis, et analüüsitulemusi edastatakse ja tõlgendatakse ühtses vormis, et oleks tagatud eeskirjade ühtne täitmine. Need tõlgenduseeskirjad on ametlikul kontrollimisel võetud proovidest saadud analüüsitulemuste rakendamiseks. Kaubanduse kaitse ja võrdlemise eesmärgil tehtud analüüside puhul kohaldatakse siseriiklikke eeskirju.

               (4)

               Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada toiduainete benso(a)püreenisisalduse ametliku kontrolli jaoks proovide võtmine käesoleva direktiivi I lisas kirjeldatud meetodite kohaselt.
   Artikkel 2
   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada toiduainete benso(a)püreenisisalduse ametliku kontrolli käigus valmistatavate proovide ja kasutatavate analüüsimeetodite vastavus käesoleva direktiivi II lisas kirjeldatud kriteeriumidele.
   Artikkel 3
   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid 12 kuu jooksul selle avaldamisest. Nad edastavad koheselt komisjonile asjakohaste õigusnormide tekstid ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 4. veebruar 2005

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 372, 31.12.1985, lk 50. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

      (2)  EÜT L 77, 16.3.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 208/2005 (Vaata käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 3).

      (3)  EÜT L 290, 24.11.1993, lk 14. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

      I LISA
      PROOVIVÕTUMEETODID BENSO(A)PÜREENISISALDUSE AMETLIKUKS KONTROLLIMISEKS TEATAVATES TOIDUAINETES
      1.   Eesmärk ja rakendusala
      Toiduainete benso(a)püreenisisalduse ametlikuks kontrollimiseks ettenähtud proovid võetakse allpool kirjeldatud meetodite kohaselt. Selliselt võetud koondproovid loetakse asjakohastele partiidele tüüpilisteks. Määrusega (EÜ) nr 466/2001 kehtestatud piirmäärade järgimine tehakse kindlaks laboriproovides määratud sisalduste põhjal.
      2.   Mõisted

         Partii: samal ajal tarnitud eristatav toidukauba kogus, mille puhul ametnik on kindlaks teinud järgmised ühised omadused: päritolu, sort, pakkimisviis, pakkija, saatja või märgistused.

         Osapartii: teatav suure partii osa, mille puhul kohaldatakse proovivõtumeetodit. Iga osapartii peab olema füüsiliselt eraldatud ja kindlakstehtav.

         Valim: partii või osapartii ühest kohast võetud materjalikogus.

         Koondproov: kõikide partiist või osapartiist võetud valimite koguhulk.

         Laboriproov: labori jaoks ettenähtud proov.
      3.   Üldsätted
      3.1.   Töötajad
      Proove võtab selleks liikmesriigis kehtiva korra kohaselt volitatud isik.
      3.2.   Proovide lähtematerjal
      Igast kontrollitavast partiist tuleb võtta eraldi proovid.
      3.3.   Ettevaatusabinõud
      Proovide võtmisel ja ettevalmistamisel tuleb rakendada ettevaatusabinõusid, et hoida ära mistahes muutusi, mis võiksid mõjutada benso(a)püreeni sisaldust, mõjuda negatiivselt analüüsitulemuste väljaselgitamisele või muuta koondproovide tüüpilisust.
      3.4.   Valimid
      Võimaluse korral võetakse valimid partii või osapartii erinevatest ja üle kogu partii paiknevatest osadest. Kõrvalekaldumine sellest reeglist tuleb märkida protokolli.
      3.5.   Koondproovi ettevalmistamine
      Koondproov saadakse kõikide valimite segamise teel. Laboris koondproov homogeenitakse, tingimusel et see ei takista punkti 3.6 nõuete täitmist.
      3.6.   Paralleelsed laboriproovid
      Tingimusel, et see on kooskõlas liikmesriikide määrustega proovivõtu kohta, võetakse homogeenitud koondproovist paralleelsed proovid, mis on ette nähtud eeskirjade täitmise tagamiseks, kaubanduse kaitseks ja võrdlemiseks.
      3.7.   Proovide pakkimine ja vedu
      Iga proov pannakse puhtasse inertsesse konteinerisse, mis pakub küllaldaselt kaitset saastumise ja transportimisel tekkida võivate kahjustuste eest. Transportimise või ladustamise ajal tekkida võiva koond- ja laboriproovide koostise muutuse vältimiseks võetakse kõik vajalikud ettevaatusabinõud.
      3.8.   Proovide pitseerimine ja märgistamine
      Kõik ametlikuks kasutamiseks võetud proovid pitseeritakse proovivõtukohas ja märgistatakse vastavalt asjaomase liikmesriigi eeskirjadele.
      Iga proovivõtt registreeritakse nii, et iga partii oleks üheselt identifitseeritav, ja märgitakse proovi võtmise koht ja kuupäev ning muu lisateave, millest analüüsijal võiks abi olla.
      4.   Proovivõtuplaanid
      Kasutatav proovivõtumeetod peab tagama, et koondproov on kontrollitavale partiile tüüpiline.
      4.1.   Valimite arv
      Õlide puhul, mille juures võib eeldada benso(a)püreeni ühtlast jagunemist asjakohases partiis, piisab koondproovi saamiseks kolme valimi võtmisest partii kohta. Tuleb näidata partii number. Oliiviõlist ja pressitud oliiviõlist proovide võtmise kohta saab põhjalikumat teavet komisjoni määrusest (EÜ) nr 1989/2003. (1)

      Muude toodete puhul on partiist võetavate valimite miinimumarv esitatud tabelis 1. Valimid peavad olema ühesuguse kaaluga, iga proov vähemalt 100 g raske, nii et koondproovi kaal oleks vähemalt 300 g (vt punkt 3.5).
      TABEL 1
      Partiist võetavate valimite miinimumarv

                  Partii kaal (kg)

                  Võetavate valimite miinimumarv

                  < 50

                  3

                  50–500

                  5

                  > 500

                  10

            Kui partii koosneb üksikpakenditest, lähtutakse koondproovi võetavate pakendite arvu määramisel tabelist 2.
      TABEL 2
      Koondproovi saamiseks võetavate pakendite (valimite) arv, kui partii koosneb eraldi pakenditest

                  Pakendite või ühikute arv partiis või osapartiis

                  Proovi jaoks võetavate pakendite või ühikute arv

                  1–25

                  1 pakend või ühik

                  26–100

                  Ligikaudu 5 %, vähemalt kaks pakendit või ühikut

                  > 100

                  Ligikaudu 5 %, mitte enam kui kümme pakendit või ühikut

            4.2.   Proovide võtmine jaemüügil
      Võimaluse korral peab proovide võtmine jaemüügil toimuma samuti eespool esitatud proovide võtmist reguleerivate sätete kohaselt. Kui see ei ole võimalik, võib jaemüügil proovide võtmisel kasutada muid tulemuslikke proovivõtumenetlusi, tingimusel et need tagavad kontrollitava partii piisava tüüpilisuse.
      5.   Partii või osapartii vastavus spetsifikatsioonile
      Kontroll-labor analüüsib laboriproovi eeskirjade täitmise tagamiseks kaks korda, kui esimesel analüüsil saadud tulemus on vähem kui 20 % piirmäärast väiksem või suurem, ning arvutab tulemuste keskmise.
      Partii võetakse vastu, kui esimese analüüsi tulemus on piirmäärast üle 20 % väiksem või kui kordusanalüüsi tegemise puhul ei ületa keskmine tulemus määruses (EÜ) nr 466/2001 sätestatud asjakohast piirmäära, võttes arvesse mõõtemääramatust ja saagise parandust.
      Partii loetakse määruses (EÜ) nr 466/2001 sätestatud piirmäärale mittevastavaks, kui esimese analüüsi või kordusanalüüsi puhul ületab keskmine näitaja ilma kahtluseta piirmäära, võttes arvesse mõõtemääramatust ja saagise parandust.

         (1)  ELT L 295, 13.11.2003, lk 57.

      II LISA
      PROOVIDE ETTEVALMISTAMINE JA KASUTATAVATE ANALÜÜSIMEETODITE KRITEERIUMID BENSO(A)PÜREENISISALDUSE AMETLIKUKS KONTROLLIKS TEATAVATES TOIDUAINETES
      1.   Ettevaatusabinõud ja üldnõuded toiduainete benso(a)püreenisisalduse analüüsimisel
      Põhinõudeks on saada tüüpiline ja homogeenne laboriproov teisese saastumiseta.
      Analüüsija peab tagama, et proovid analüüsiks ettevalmistamise käigus ei saastuks. Saastamisriski minimeerimiseks tuleb konteinereid enne kasutamist loputada kõrge puhtusastmega (p.A., HLPC või sellega võrdväärne puhtusaste) atsetooni või heksaaniga. Kui vähegi võimalik, peaks prooviga kokku puutuv aparatuur olema valmistatud inertsetest materjalidest, näiteks alumiiniumist, klaasist või lihvitud roostevabast terasest. Plastikuid nagu polüpropüleen, PTFE jms tuleks vältida, kuna analüüt võib nende materjalide pinnale adsorbeeruda.
      Laborisse toodud proovide materjal tuleb analüüside ettevalmistamiseks tervenisti ära kasutada. Korratavaid katsetulemusi annavad ainult väga põhjalikult homogeenitud proovid.
      Nõuetekohaseid proovide ettevalmistamise erimenetlusi, mida võib kasutada, on palju.
      2.   Laborisse toodud proovi käitlemine
      Kogu koondproov segatakse põhjalikult läbi ja vajaduse korral peenestatakse pulbriks, kasutades meetodeid, mille puhul on tõestatud, et need tagavad täieliku homogeenimise.
      3.   Proovide jagamine eeskirjade täitmise tagamiseks ja kaitse eesmärgil
      Homogeenitud materjalist võetakse eeskirjade täitmise tagamise, kaubanduse kaitse ja võrdlemise eesmärgil paralleelproovid, välja arvatud juhul, kui see on liikmesriikide proovivõtueeskirjadega vastuolus.
      4.   Laboris kasutatav analüüsimeetod ja laborikontrolli nõuded
      4.1.   Mõisted
      Järgnevalt esitatakse mõned kõige sagedamini esinevad mõisted, mille kasutamist laboritelt nõutakse:

                  r

                  =

                  korratavus – näitaja, millest allpool jääb korratavuse tingimustel (st sama proov, sama määraja, samad seadmed, sama labor, lühike ajaline vahe) läbiviidud kahe üksikkatse tulemuste absoluutne erinevus teatava tõenäosuse piiresse (harilikult 95 %), ja seega .

                  sr

                  =

                  standardhälve, arvutatakse korratavuse tingimustel saadud tulemuste põhjal.

                  RSDr

                  =

                  korratavuse tingimustes saadud tulemuste põhjal arvutatud suhteline standardhälve .

                  R

                  =

                  reprodutseeritavus – näitaja, millest allpool jääb reprodutseeritavuse tingimustel (st identse materjaliga erinevates laborites standardsete katsemeetodite kohaselt) läbiviidud üksikkatsete tulemuste absoluutne erinevus teatava tõenäosuse piiresse (harilikult 95 %); .

                  sR

                  =

                  standardhälve, arvutatakse reprodutseeritavuse tingimustel saadud tulemuste põhjal.

                  RSDR

                  =

                  reprodutseeritavuse tingimustel saadud tulemuste põhjal arvutatud suhteline standardhälve , kus on kõigi laborite kõigi proovide keskmine analüüsitulemus.

                  HORRATr

                  =

                  saadud RSDr, mis on jagatud RSDr väärtusega, mis on saadud Horwitzi võrrandist (viide 1) eeldusel, et r = 0,66R.

                  HORRATR

                  =

                  saadud RSDR väärtus, mis on jagatud RSDR väärtusega, mis on saadud Horwitzi võrrandist.

                  U

                  =

                  laiendmääramatus katteteguri 2 juures, mis annab ligikaudu 95 % suuruse usaldusväärsuse.

            4.2.   Üldnõuded
      Toiduainete kontrolliks kasutatavad analüüsimeetodid peavad vastama nõukogu direktiivi 85/591/EMÜ lisa punktide 1 ja 2 sätetele.
      4.3.   Erinõuded
      Kui ühenduse tasandil ei ole toiduainete benso(a)püreenisisalduse määramise konkreetseid meetodeid ette kirjutatud, võivad laborid kasutada ükskõik millist valideeritud meetodit, tingimusel et see vastab tabelis 2 toodud tulemuslikkuse kriteeriumitele. Võimaluse korral hõlmab kinnitamine sertifitseeritud etalonainet.
      TABEL
      Benso(a)püreeni sisalduse analüüsimise meetodite tulemuslikkuse kriteeriumid

                  Näitaja

                  Arvuline suurus/Märkused

                  Kohaldatavus

                  Määruses (EÜ) nr …/2003 nimetatud toiduained

                  Avastamispiir

                  Maksimaalselt 0,3 μg/kg

                  Määramispiir

                  Maksimaalselt 0,9 μg/kg

                  Täpsus

                  Valideerimise ringtestis alla 1,5 jäävad HORRATr või HORRATR väärtused

                  Saagis

                  50 %–120 %

                  Spetsiifilisus

                  Maatriks- või spektraalinterferentsi ei esine, positiivse avastamise kontroll

            4.3.1.   Tulemuslikkuse kriteeriumid – määramatusfunktsioonil põhinev lähenemine
      Hindamaks, kui hästi mingi analüüsimeetod laboris kasutamiseks sobib, võib kasutada ka määramatuse näitajal põhinevat lähenemisviisi. Labor võib kasutada meetodit, mis annab tulemusi maksimaalse standardmääramatuse piirides. Maksimaalne standardmääramatus leitakse järgmise valemiga:

      kus

                     Uf

                  on maksimaalne standardmääramatus

                  LOD

                  on kõnealust meetodit iseloomustav avastamispiir

                  C

                  on huvipakkuv kontsentratsioon

            Analüüsimeetod, mis annab tulemusi maksimaalsest standardmääramatusest väiksemate määramatuse väärtuste korral, on niisama kasutuskõlblik nagu tabelis esitatud tulemuslikkuse kriteeriumitele vastavad meetodid.
      4.4.   Saagise arvutamine ja tulemuste esitamine
      Analüüsitulemus tuleb esitada saagise suhtes korrigeeritud või korrigeerimata kujul. Tulemuse esitamise viis ja saagise määr tuleb teatada. Vastavuse kontrollimiseks kasutatakse saagise suhtes korrigeeritud analüüsitulemust (vt I lisa punkt 5).
      Analüüsija peab oma töös arvestama Euroopa Komisjoni aruannet analüüsitulemuste, määramatuse mõõtmise, saagise tegurite ja Euroopa Liidu toiduainete-alaste õigusnormide vaheliste seoste kohta (viide 2).
      Analüüsitulemus esitatakse kujul x +/- U, kus x on analüüsitulemus ja U on mõõtemääramatus.
      4.5.   Laborite kvaliteedinõuded
      Laborid peavad vastama direktiivi 93/99/EMÜ nõuetele.
      4.6.   Muud analüüsinõuded
      Tasemekatsed
      Osavõtt asjakohastest tasemekatsetest, mis vastavad IUPAC/ISO/AOAC egiidi all välja töötatud ühtlustatud rahvusvahelisele protokollile (keemilise) analüüsi laborite tasemekatsete kohta (“International Harmonised Protocol for the Proficiency Testing of (Chemical) Analytical Laboratories”)(viide 3).
      Laborisisene kvaliteedikontroll
      Laborid peavad suutma tõestada, et nad kohaldavad sisemist kvaliteedikontrolli. Siin on eeskujuks ISO/AOAC/IUPAC juhised analüütilise keemia laborite sisemise kvaliteedikontrolli kohta (“ISO/AOAC/IUPAC Guidelines on Internal Quality Control in Analytical Chemistry Laboratories”) (viide 4).
      VIITED

                  1.

                  W. Horwitz, “Evaluation of Analytical Methods for Regulation of Foods and Drugs”, Anal. Chem., 1982, 54, 67A - 76A.

                  2.

                  European Commission Report on the relationship between analytical results, the measurement of uncertainty, recovery factors and the provisions in EU food legislation, 2004. (http://europa.eu.int/comm/food/food/chemicalsafety/contaminants/index_en.htm).

                  3.

                  ISO/AOAC/IUPAC International Harmonised Protocol for Proficiency Testing of (Chemical) Analytical Laboratories, Edited by M. Thompson and R. Wood, Pure Appl. Chem., 1993, 65, 2123 - 2144 (Also published in J. AOAC International, 1993, 76, 926).

                  4.

                  ISO/AOAC/IUPAC International Harmonised Guidelines for Internal Quality Control in Analytical Chemistry Laboratories, Edited by M. Thompson and R. Wood, Pure Appl. Chem., 1995, 67, 649 - 666.


title: Nõukogu 28. novembri 2006 . aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) parandus ( ELT L 347, 11.12.2006 )

text:
               20.12.2007

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 335/60

         Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) parandus
   (
         Euroopa Liidu Teataja L 347, 11. detsember 2006
      )
   Lehekülg 1, esimene joonealune märkus
   asendatakse

                  „(1)

                     EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/98/EÜ (ELT L 221, 12.8.2006, lk 9).”

   järgmisega:

                  „(1)

                     EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/98/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 129).”

   Lehekülg 1, teine joonealune märkus
   asendatakse

                  „(2)

                     EÜT 71, 14.4.1967, lk 1301. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 69/463/EMÜ (EÜT L 320, 20.12.1969, lk. 34).”

   järgmisega:

                  „(2)

                     EÜT 71, 14.4.1967, lk 1301. Direktiivi on muudetud direktiiviga 77/388/EMÜ.”

   Lehekülg 5–9, sisukord

               a)

               Lehekülg 8, VI lisa

                           asendatakse

                           „ARTIKLI 199 LÕIKE 1 PUNKTIS D NIMETATUD LOEND KAUBATARNETEST JA TEENUSTE OSUTAMISTEST 9”

                           järgmisega:

                           „ARTIKLI 199 LÕIKE 1 PUNKTIS D NIMETATUD LOEND KAUBATARNETEST JA TEENUSTE OSUTAMISTEST”

               b)

               Lehekülg 8, VII lisa

                           asendatakse

                           „ARTIKLI 295 LÕIKE 1 PUNKTIS 4 NIMETATUD PÕLLUMAJANDUSTOOTMISE TEGEVUSALADE LOEND 9”

                           järgmisega:

                           „ARTIKLI 295 LÕIKE 1 PUNKTIS 4 NIMETATUD PÕLLUMAJANDUSTOOTMISE TEGEVUSALADE LOEND”

               c)

               Lehekülg 9

                           asendatakse

                           „XI LISA — A osa Kehtetuks tunnistatud direktiivid ja nende hilisemad muudatused”

                           järgmisega:

                           „XI LISA”

         Lehekülg 11, artikkel 10
   asendatakse
   „Artikli 10 lõikes 1 nimetatud tingimus, et …”
   järgmisega:
   „Artikli 9 lõikes 1 nimetatud tingimus, et …”
   Lehekülg 15, artikkel 34, lõige 3
   asendatakse
   „… 35 000 euroEUR suuruse…”
   järgmisega:
   „… 35 000 EUR suuruse…”
   Lehekülg 18, artikkel 57, lõige 2
   asendatakse

      „2.   Lõike 1 punktide j ja k ning lõike 2 sätteid kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2006.”

   järgmisega:

      „2.   Lõike 1 sätteid kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2006.”

   Lehekülg 21, artikkel 81, esimene lõik
   asendatakse
   „… artiklite 73, 743, 76, 78 ja 79 kohaselt kindlaksmääratud summa murdosaga.”
   järgmisega:
   „… artiklite 73, 74, 76, 78 ja 79 kohaselt kindlaksmääratud summa murdosaga.”
   Lehekülg 22, artikkel 83
   asendatakse
   „…, mida 1. peatüki kohaselt …”
   järgmisega:
   „…, mida 2. peatüki kohaselt …”
   Lehekülg 24, artikkel 99, lõige 2
   asendatakse

      „2.   … artiklite 167–1715 ja artiklite 173–177 kohaselt mahaarvamisele kuuluv käibemaks.”

   järgmisega:

      „2.   … artiklite 167–171 ja artiklite 173–177 kohaselt mahaarvamisele kuuluv käibemaks.”

   Lehekülg 25, artikkel 108
   asendatakse
   „Liikmesriik, kes soovib pärast 31. detsembrit 2005 esimest korda kohaldada artikli 102 alusel vähendatud maksumäära ühele või enamale artiklis 106 nimetatud teenusele, …”
   järgmisega:
   „Liikmesriik, kes soovib pärast 31. detsembrit 2005 esimest korda kohaldada vähendatud maksumäära ühele või enamale artiklis 106 nimetatud teenusele selle artikli alusel, …”
   Lehekülg 28, artikkel 132, lõige 1, punkt k
   asendatakse

               „k)

               … seoses puntide b, g, h ja i all nimetatud tegevustega ning hingeabi andmiseks;”

         järgmisega:

               „k)

               … seoses punktide b, g, h ja i all nimetatud tegevustega ning hingeabi andmiseks;”

         Lehekülg 28, artikkel 133, viimane lõik
   asendatakse
   „Liikmesriigid, kes maksustasid käibemaksuga 1. jaanuaril 1989 nõukogu direktiivi 77/388/EMÜ E lisa alusel artikli 132 lõike 1 punktides m ja n nimetatud tehinguid, võivad kohaldada esimese lõigu punktis d ettenähtud tingimusi …”
   järgmisega:
   „Liikmesriigid, kes maksustasid käibemaksuga 1. jaanuaril 1989 direktiivi 77/388/EMÜ E lisa alusel artikli 132 lõike 1 punktides m ja n nimetatud tehinguid, võivad kohaldada käesoleva artikli esimese lõigu punktis d ettenähtud tingimusi …”
   Lehekülg 31, artikkel 143, kolmas joonealune märkus
   jäetakse välja viimane lause: „Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.”
   Lehekülg 32, artikkel 147, lõige 1, punkt c, viimane lõik
   asendatakse
   „…, mille koguväärtus on punktis c nimetatud summast väiksem.”
   järgmisega:
   „…, mille koguväärtus on esimese lõigu punktis c nimetatud summast väiksem.”
   Lehekülg 35, artikkel 168, punkt c
   asendatakse

               „c)

               artikli 2 lõike 1 punkti b esimese alapunkti kohaselt …;”

         järgmisega:

               „c)

               artikli 2 lõike 1 punkti b alapunkti i kohaselt …;”

         Lehekülg 36, artikkel 170, punkt b
   asendatakse

               „b)

               … artiklite 194, 197 või 199 kohaselt üksnes soetaja või saaja.”

         järgmisega:

               „b)

               … artiklite 194–197 või artikli 199 kohaselt üksnes soetaja või saaja.”

         Lehekülg 38, artikkel 187, lõige 2, viimane lõik
   asendatakse
   „Korrigeerimine tehakse…”
   järgmisega:
   „Esimeses lõigus osutatud korrigeerimine tehakse…”
   Lehekülg 38, artikkel 188, lõige 2
   asendatakse

      „2.   Korrigeerimine tehakse ülejäänud korrigeerimisperioodi kohta …”

   järgmisega:

      „2.   Lõikes 1 sätestatud korrigeerimine tehakse ülejäänud korrigeerimisperioodi kohta …”

   Lehekülg 41, artikkel 209
   asendatakse
   „… artikli 2 lõike 1 punkti b esimese alapunkti all nimetatud …”
   järgmisega:
   „… artikli 2 lõike 1 punkti b alapunktis i nimetatud …”
   Lehekülg 41, artikkel 210
   asendatakse
   „Liikmesriigid määravad artikli 2 lõike 1 punkti b teises alapunktis nimetatud uute veovahendite ühendusesisesel soetamisel ja artikli 2 lõike 1 punkti b kolmandas alapunktis nimetatud…”
   järgmisega:
   „Liikmesriigid määravad artikli 2 lõike 1 punkti b alapunktis ii nimetatud uute veovahendite ühendusesisesel soetamisel ja artikli 2 lõike 1 punkti b alapunktis iii nimetatud…”
   Lehekülg 42, artikkel 214, lõige 1, punkt c
   asendatakse

               „c)

               …, mis on seotud artikli 90 lõike 1 teises lõigus nimetatud välismaal toimuva majandustegevusega.”

         järgmisega:

               „c)

               …, mis on seotud artikli 9 lõike 1 teises lõigus nimetatud välismaal toimuva majandustegevusega.”

         Lehekülg 42, artikkel 218
   asendatakse
   „…, kui need vastavad käesolevas lõikes sätestatud tingimustele.”
   järgmisega:
   „…, kui need vastavad käesolevas peatükis sätestatud tingimustele.”
   Lehekülg 42, artikkel 221, lõige 1, lõik 1
   asendatakse

      „1.   Liikmesriigid võivad kehtestada maksukohustuslastele kohustuse esitada arve artiklis 210 nimetamata …”

   järgmisega:

      „1.   Liikmesriigid võivad kehtestada maksukohustuslastele kohustuse esitada arve artiklis 220 nimetamata …”

   Lehekülg 47, artikkel 257
   asendatakse
   „… artikli 3 lõike 1 punkti b esimese alapunktiga hõlmatud kaupade …”
   järgmisega:
   „… artikli 2 lõike 1 punkti b alapunktiga i hõlmatud kaupade …”
   Lehekülg 47, artikkel 258
   asendatakse
   „Liikmesriigid kehtestavad artikli 2 lõike 1 punkti b teises alapunktis nimetatud uute veovahendite ühendusesisese soetamisega ja artikli 2 lõike 1 punkti b kolmandas alapunktis nimetatud …”
   järgmisega:
   „Liikmesriigid kehtestavad artikli 2 lõike 1 punkti b alapunktis ii nimetatud uute veovahendite ühendusesisese soetamisega ja artikli 2 lõike 1 punkti b alapunktis iii nimetatud …”
   Lehekülg 47, artikkel 259
   asendatakse
   „Liikmesriigid võivad nõuda isikutelt, kes tegelevad artikli 2 lõike 1 punkti b teises alapunktis nimetatud …”
   järgmisega:
   „Liikmesriigid võivad nõuda isikutelt, kes tegelevad artikli 2 lõike 1 punkti b alapunktis ii nimetatud …”
   Lehekülg 54, artikkel 309, teine lõik
   asendatakse
   „Kui nimetatud tehinguid tehakse …”
   järgmisega:
   „Kui esimeses lõigus nimetatud tehinguid tehakse …”
   Lehekülg 59, artikkel 351
   asendatakse

      „Liikmesriigid kehtestavad nende valikuvõimaluste kasutamise üksikasjalikud eeskirjad ja teavitavad nendest komisjoni.”

   järgmisega:

      „Liikmesriigid kehtestavad käesolevas jaos sätestatud valimise õiguse kasutamise üksikasjalikud eeskirjad ja teavitavad nendest komisjoni.”

   Lehekülg 65, artikkel 406
   asendatakse
   „Sätted, mis kehtisid hetkel, mil kaubad suunati ajutise impordi protseduurile täieliku vabastusega imporditollimaksust või mõnele artiklis 156 nimetatud protseduurilevõi mõnda artiklis 151 nimetatud olukorda …”
   järgmisega:
   „Sätted, mis kehtisid hetkel, mil kaubad suunati ajutise impordi protseduurile täieliku vabastusega imporditollimaksust või mõnele artiklis 156 nimetatud protseduurile või mõnda artiklis 156 nimetatud olukorda …”
   Lehekülg 65, XV jaotis
   asendatakse

      „20   PEATÜKK
      Euroopa Liiduga ühinemisega seostud üleminekusätted”

   järgmisega:

      „2.   PEATÜKK
      Euroopa Liiduga ühinemisega seostud üleminekusätted”

   Lehekülg 66, artikkel 410, lõige 1, punkt b
   asendatakse

               „b)

               imporditud kaubad artikli 398d lõike 1 punkti a tähenduses ei ole …;”

         järgmisega:

               „b)

               imporditud kaubad artikli 408 lõike 1 punkti a tähenduses ei ole …;”

         Lehekülg 79, XI lisa, A osa, punkt 2, loetelu lõpp
   asendatakse

      „Direktiiv 2006/69/EÜ (ELT L 221, 12.8.2006, lk 9, ainult artikkel 1)”

   järgmisega:

      „Direktiiv 2006/69/EÜ (ELT L 221, 12.8.2006, lk 9) (üksnes artikkel 1) Direktiiv 2006/98/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 129) (üksnes lisa punkt 2)”

   Lehekülg 80, XI lisa, B osa, tabel
   asendatakse

      „Direktiiv 2005/92/EÜ – 1. jaanuar 2006
      Direktiiv 2005/58/EÜ – 1. juuli 2006
      Direktiiv 2005/69/EÜ – 1. jaanuar 2008”

   järgmisega:

      „Direktiiv 2006/58/EÜ – 1. juuli 2008
      Direktiiv 2006/69/EÜ – 1. jaanuar 2008
      Direktiiv 2006/98/EÜ – 1. jaanuar 2007”

   Leheküljed 81–118, XII lisa, vastavustabel

               a)

               Lehekülg 84
               jäetakse välja ülevalt kolmas rida:
               „Artikli 9 lõike 2 punkti c kolmas ja neljas taane – Artikli 52 punkt c”

               b)

               Lehekülg 85, veerg „Käesolev direktiiv”, viimane rida

                           asendatakse

                           „Artikli 80 lõige 2”

                           järgmisega:

                           „Artikli 80 lõige 3”

               c)

               Lehekülg 87, veerg „Käesolev direktiiv”, esimene rida

                           asendatakse

                           „… Artikli 999 lõige 1”

                           järgmisega:

                           „… Artikli 99 lõige 1”

               d)

               Lehekülg 87, veerg „Käesolev direktiiv”, alt viies rida

                           asendatakse

                           „Artikli 133 punktid a–d”

                           järgmisega:

                           „Artikli 133 esimese lõigu punktid a–d”

               e)

               Lehekülg 88, veerg „Direktiiv 77/388/EMÜ”, ülevalt kuues rida

                           asendatakse

                           „Artikli 13 B osa punkti d alapunktide 1–5 esimene ja teine taane”

                           järgmisega:

                           „Artikli 13 B osa punkti d alapunkti 5 esimene ja teine taane”

               f)

               Lehekülg 88, veerg „Käesolev direktiiv”, ülevalt kolmeteistkümnes rida

                           asendatakse

                           „Artikli 140 punkt a”

                           järgmisega:

                           „Artikli 143 punkt a”

               g)

               Lehekülg 90, veerg „Käesolev direktiiv”, alt teine rida

                           asendatakse

                           „Artikli 174 lõike 2 punktid a ja b”

                           järgmisega:

                           „Artikli 174 lõike 2 punktid b ja c”

               h)

               Lehekülg 92, veerg „Direktiiv 77/388/EMÜ”, ülevalt neljas rida

                           asendatakse

                           „Artikli 24 lõige 2”

                           järgmisega:

                           „Artikli 24 lõike 2 sissejuhatav lause”

               i)

               Lehekülg 92, veerg „Direktiiv 77/388/EMÜ”, alt neljas rida

                           asendatakse

                           „Artikli 24 simese lõigu esimene kuni kaheteistkümnes taane”

                           järgmisega:

                           „Artikli 24a esimese lõigu esimene kuni kümnes taane”

               j)

               Lehekülg 92, veerg „Direktiiv 77/388/EMÜ” lisatakse alt kolmanda ja neljanda rea vahele uus rida ning selle veergu:

                           —

                           „Direktiiv 77/388/EMÜ”: „Artikli 24 teine lõik”;

                           —

                           „Käesolev direktiiv”: „—”.

               k)

               Lehekülg 94, veerg „Direktiiv 77/388/EMÜ”, ülevalt neljas rida

                           asendatakse

                           „Artikli 26a B osa lõike 2 esimene ja teine taane”

                           järgmisega:

                           „Artikli 26a B osa lõike 2 esimene kuni neljas taane”

               l)

               Lehekülg 94, veerg „Käesolev direktiiv”, ülevalt kuues rida

                           asendatakse

                           „Artikkel 312a”

                           järgmisega:

                           „Artikkel 312”

               m)

               Lehekülg 94, veerg „Käesolev direktiiv”, alt kolmas rida

                           asendatakse

                           „Artikli 319 lõige 3”

                           järgmisega:

                           „Artikli 318 lõige 3”

               n)

               Lehekülg 94, veerg „Käesolev direktiiv”, alt teine rida

                           asendatakse

                           „Artikkel 312”

                           järgmisega:

                           „Artikkel 319”

               o)

               Lehekülg 95, veerg „Käesolev direktiiv”, alt kümnes rida

                           asendatakse

                           „Artikli 340 esimese lõigu punktid a ja b”

                           järgmisega:

                           „Artikli 338 esimese lõigu punktid a ja b”

               p)

               Lehekülg 96, veerg „Käesolev direktiiv”, alt üheteistkümnes rida

                           asendatakse

                           „Artikli 198 lõiked 1 ja 2”

                           järgmisega:

                           „Artikli 198 lõiked 2 ja 3”

               r)

               Lehekülg 104, veerg „Käesolev direktiiv”, alt kaheteistkümnes rida

                           asendatakse

                           „Artikli 169 punktid a, b ja c Artikkel 170”

                           järgmisega:

                           „Artikli 169 punktid a, b ja c Artikli 170 punktid a ja b”

               s)

               Lehekülg 108, veerg „Käesolev direktiiv”, alt neljas rida

                           asendatakse

                           „Artikkel 2625”

                           järgmisega:

                           „Artikkel 262”

               t)

               Lehekülg 113, veerg „Käesolev direktiiv”, alt kaheksas rida

                           asendatakse

                           „VII lisa punkti 1 alapunktidc ja d”

                           järgmisega:

                           „VII lisa punkti 1 alapunktid c ja d”

               u)

               Lehekülg 115, ülevalt esimene rida
               jäetakse välja „I lisa punkt b - IX lisa B osa”

               v)

               Lehekülg 115, veerg „Käesolev direktiiv”, ülevalt kümnes rida
               lisatakse „VI lisa punktid 1–6”

               õ)

               Alates lehekülg 117, veerg „Muud õigusaktid”, ülevalt neljandast reast alates kuni tabeli lõpuni

                           asendatakse

                           „… lisa … . peatüki …” („… lisa 5. peatüki …”)

                           järgmisega:

                           „… lisa lõike … …” („… lisa lõike 5 …”)

               ä)

               Lehekülg 118, veerg „Muud õigusaktid”, alt kolmas rida

                           asendatakse

                           „… XIV lisa 7. peatüki punkt 1”

                           järgmisega:

                           „… XIV lisa lõike 7 esimene lõik”

               ö)

               Lehekülg 118, veerg „Muud õigusaktid”, alt teine rida

                           asendatakse

                           „… XIV lisa 7. peatüki punkt 2”

                           järgmisega:

                           „… XIV lisa lõike 7 teine lõik”

               ü)

               Lehekülg 118, veerg „Muud õigusaktid”, alt esimene rida

                           asendatakse

                           „… XIV lisa 7. peatüki punkt 3”

                           järgmisega:

                           „… XIV lisa lõike 7 kolmas lõik”


title: Nõukogu direktiiv 11. detsember 1984, millega muudetakse direktiivi 71/118/EMÜ värske kodulinnulihaga kauplemist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31984L0642

Euroopa Liidu Teataja L 339 , 27/12/1984 Lk 0026 - 0026 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 18 Lk 0082  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 33 Lk 0049  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 18 Lk 0082  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 03 Köide 33 Lk 0049

		Nõukogu direktiiv,11. detsember 1984,millega muudetakse direktiivi 71/118/EMÜ värske kodulinnulihaga kauplemist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta(84/642/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 43 ja 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse assamblee arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:komisjon on teinud ettepaneku teatavate sätete muutmiseks nõukogu 15. veebruari 1971. aasta direktiivis 71/118/EMÜ värske kodulinnulihaga kauplemist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta, [4] viimati muudetud direktiiviga 84/186/EMÜ; [5] direktiivi 71/118/EMÜ artikli 14 lõikes 2 ja artikli 16a punktis a osutatud erandeid tuleks pikendada edasise läbivaatamise tingimusel;komisjon edastas 14. veebruaril 1979 nõukogule ettepaneku eesmärgiga jahutusmeetodi kasutamise laiendamiseks jahutatud olekus turustamiseks mõeldud rümpadele,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 71/118/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 14 lõige 2 asendatakse järgmisega:"2. Liikmesriikidel tuleks siiski lubada teha oma territooriumilt saadud ja seal turustamiseks mõeldud rümpade suhtes ettevõtetele taotluse korral erandeid lõike 1 nõuetest.Liikmesriigid, kes kasutavad lõikes 1 sätestatud erandeid, ei või keelata teistest liikmesriikidest samadel tingimustel saadud kodulinnuliha toomist oma territooriumile."2. Artikli 14a lõikes 3 asendatakse "31. detsember 1978" kuupäevaga "1. jaanuar 1986".3. Artikli 16a punkti a kolmas taane asendatakse järgmisega:- "erand I lisa V peatükis ettenähtud tapmise ja siseelundite eemaldamisega seotud sätetest siseelunditest osaliselt puhastatud või siseelunditest puhastamata kodulinnuliha tootmiseks.Nõukogu tutvub artiklis 16b ettenähtud läbivaatamise käigus tingimustega, mille puhul võib lubada ühendusesisest kauplemist esimeses lõigus osutatud lihaga;".4. Lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 16bNõukogu vaatab enne 15. augustit 1986 komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega läbi artikli 14 lõikes 2 ja artikli 16a punktis a sätestatud erandid. Kõnealuste erandite läbivaatamisel võetakse aluseks komisjoni aruanne, millele on lisatud asjakohased ettepanekud, mis võtavad arvesse kaasaegsete teadusuuringute järeldusi seda tüüpi tootmise pakutavate tagatiste kohta."Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. detsembril 1984. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 11. detsember 1984Nõukogu nimeleesistujaA. Deasy[1] EÜT C 65, 9.3.1979, lk 5.[2] EÜT C 140, 5.6.1979, lk 180.[3] EÜT C 247, 1.10.1979, lk 16.[4] EÜT L 55, 8.3.1971, lk 23.[5] EÜT L 87, 30.3.1984, lk 27.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2008/14/EÜ, 15. veebruar 2008 , millega muudetakse kosmeetikatooteid käsitlevat nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ, kohandades tehnika arenguga nimetatud direktiivi III lisa (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               16.2.2008

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 42/43

      KOMISJONI DIREKTIIV 2008/14/EÜ,
   15. veebruar 2008,
   millega muudetakse kosmeetikatooteid käsitlevat nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ, kohandades tehnika arenguga nimetatud direktiivi III lisa
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/768/EMÜ liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 8 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiiviga 76/768/EMÜ keelatakse kasutada kosmeetikatoodetes aineid, mida liigitatakse vastavalt nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiivi 67/548/EMÜ (ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) (2) I lisale 1., 2., ja 3. kategooria kantserogeenseteks, mutageenseteks või reproduktiivset funktsiooni kahjustavateks aineteks. Direktiivis 67/548/EMÜ 3. kategooriasse liigitatud ainete kasutamist võib siiski lubada tingimusel, et neid on hinnatud tarbekaupade teaduskomitees ja komitee on need ained heaks kiitnud.

               (2)

               Kuna tarbekaupade teaduskomitee leiab, et glüoksaal (aine, mis on vastavalt direktiivi 67/548/EMÜ I lisale liigitatud 3. kategooria kantserogeensete, mutageensete või reproduktiivset funktsiooni kahjustavate ainete hulka) on ohutu, kui seda on kosmeetikatoodetes kuni 100 miljondikku, tuleb direktiivi 76/768/EMÜ III lisa muuta.

               (3)

               Seepärast tuleks direktiivi 76/768/EMÜ vastavalt muuta.

               (4)

               Et tagada sujuv üleminek kosmeetikatoodete praeguselt koostiselt koostisele, mis vastab käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele, on vaja määrata asjakohane üleminekuperiood.

               (5)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas kosmeetikatoodete alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 1. osa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, millega tagatakse, et käesoleva direktiivi nõuetele mittevastavaid tooteid ei müüda ega võõrandata lõpptarbijale pärast 16. veebruari 2009.
   Artikkel 3
   1.   Hiljemalt 16. augustil 2008 võtavad liikmesriigid vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 16. novembrist 2008.
   Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga korraldatavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 15. veebruar 2008

            Komisjoni nimel

            asepresident

         Günter VERHEUGEN

      (1)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/67/EÜ (ELT L 305, 23.11.2007, lk 22).

      (2)  EÜT 196, 16.8.1967, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2006/121/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 851), parandatud ELT L 136, 29.5.2007, lk 281.

      LISA
      Direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 1. osasse lisatakse järgmine kanne glüoksaali kohta:

                     Viitenumber

                     Aine

                     Piirangud

                     Etiketile trükitavad kasutustingimused ja hoiatused

                     Rakendus- ja/või kasutusala

                     Suurim lubatud sisaldus valmis kosmeetikatootes

                     Muud piirangud ja nõuded

                     a

                     b

                     c

                     d

                     e

                     f

                     „102

                     Glüoksaal
                     Glyoxal (INCI)
                     CASi nr 107-22-2
                     EINECSi nr 203-474-9

                     100 mg/kg”


title: Nõukogu direktiiv, 22. märts 1988, millega muudetakse direktiivi 76/116/EMÜ vedelväetiste osas

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31988L0183

Euroopa Liidu Teataja L 083 , 29/03/1988 Lk 0033 - 0039 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 17 Lk 0038  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 17 Lk 0038

		Nõukogu direktiiv,22. märts 1988,millega muudetakse direktiivi 76/116/EMÜ vedelväetiste osas(88/183/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]koostöös Euroopa Parlamendiga, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:nõukogu 18. detsembri 1975. aasta direktiivis 76/116/EMÜ väetisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [4] mida on viimati muudetud Hispaania ja Portugali ühinemisaktiga, on kehtestatud tahkete väetiste turustamist reguleerivad eeskirjad; mainitud direktiivi rakendusala on osutunud vajalikuks laiendada ka vedelväetistele;on kohane, et direktiiv 76/116/EMÜ oleks kohaldatav nii tahkete kui vedelväetiste suhtes, ning eriti et selles sätestatud määratlusele ning liht- ja kompleksväetiste koostisele vastavate väetiste jaoks mõeldud märge "EMÜ väetis" oleks samuti kohaldatav mõlemate suhtes,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 76/116/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikkel 2 asendatakse järgmisega:"Artikkel 2Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et märget "EMÜ väetis" võiks kasutada ainult käesoleva direktiivi I lisas loetletud väetiseliikide puhul, mis vastavad käesolevas direktiivis ning selle I–III lisas ettenähtud tingimustele."2. Artiklile 4 lisatakse järgmine lõige:"3. Vedelväetisi võib turustada ainult juhul, kui on lisatud vajalikud juhendid. Nendes juhendites märgitakse eeskätt säilitustemperatuur ja abinõud õnnetusjuhtumite vältimiseks säilitamise ajal."3. I lisasse kantakse käesolevas lisas esitatud osa "C – Vedelväetised".4. II lisa punkti 1 alapunkti c teise lõigu järele lisatakse järgmine tekst:"Lisateavet vedelväetiste väetiskomponentide kohta võib väljendada ligikaudu samal viisil massi ja mahu suhtena (kilogrammi hektoliitris või grammi liitris).Vedelväetiste kogused tuleb väljendada massina. Lisaks võib märkida ka vedelväetise mahu."5. III lisa jaotisesse A.I kantakse järgmised tooted ja lubatud hälbed:"Lämmastikväetise lahus | 0,6 % |Ammooniumnitraat-uurea lahus | 0,6 %". |Artikkel 21. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud meetmed ühe aasta jooksul alates direktiivi teatavakstegemisest. Nad teavitavad sellest viivitamata komisjoni. [5]2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. märts 1988Nõukogu nimeleesistujaM. Bangemann[1] EÜT C 12, 16.1.1987, lk 3.[2] EÜT C 125, 11.5.1987, lk 163.[3] EÜT C 232, 31.8.1987, lk 6.[4] EÜT L 24, 30.1.1976, lk 21.[5] Käesolev direktiiv tehti liikmesriikidele teatavaks 25. märtsil 1988.--------------------------------------------------LISAC. VEDELVÄETISED1. LIHTVEDELVÄETISEDJärjenumber | Väetiseliigi nimetus | Andmed valmistamismeetodi ja oluliste komponentide kohta | Toitainete minimaalne sisaldus (massiprotsentides), andmed toitainete väljendusviiside kohta; muud nõuded | Muud väetiseliigi markeeringuandmed | Toitained, mille sisaldus tuleb deklareerida; toitainevormid ja lahustuvvormid; muud kriteeriumid |(1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) |1 | Lämmastikväetise lahus | Keemilise menetluse ja vees lahustamise abil saadud atmosfäärirõhul püsiv toode, millesse ei ole lisatud loomseid ega taimseid orgaanilisi toitaineid | 15 % N Lämmastik väljendatakse üldlämmastikuna või, kui lämmastik esineb ainult ühes vormis, nitraatlämmastikuna, ammooniumlämmastikuna või uurealämmastikuna. Maksimaalne biureedisisaldus: uurea N × 0,026 | | Üldlämmastik ning, kui vastava lämmastikuvormi sisaldus on vähemalt 1%, nitraatlämmastik, ammooniumlämmastik ja/või uurealämmastik Kui biureedisisaldus on alla 0,2 %, võib lisada sõnad "vähese biureedisisaldusega" |2 | Ammooniumnitraat-uureaväetise lahus | Keemilise menetluse ja vees lahustamise abil saadud toode, mis sisaldab ammooniumnitraati ja uureat | 26 % N Kui uurealämmastik moodustab ligikaudu poole olemasolevast lämmastikust, väljendatakse lämmastikusisaldus üldlämmastikuna Maksimaalne biureedisisaldus: 0,5 % | | Üldlämmastik Nitraatlämmastik, ammooniumlämmastik ja uurealämmastik. Kui biureedisisaldus on alla 0,2 %, võib lisada sõnad "vähese biureedisisaldusega". |2. KOMPLEKSVEDELVÄETISEDVäetiseliigi nimetus | Andmed valmistamismeetodi kohta | Minimaalne toitainesisaldus (massiprotsentides) Muud nõuded | Veergude 8, 9 ja 10 kohaselt deklareeritavad toitainevormid, lahustuvvormid ja toitainesisaldused | Väetiste identifitseerimisandmed Muud nõuded |(1) | (2) | Kokku | Iga toitaine kohta | N | 25PO | 2KO | N | 25PO | 2KO |(3) | (4) | (5) | (6) | (7) | (8) | (9) | (10) |NPK-väetise lahus | Keemilise menetluse ja vees lahustamise abil saadud atmosfäärirõhul püsiv toode, millesse ei ole lisatud loomseid ega taimseid orgaanilisi toitaineid | 15 % (N + P2O5 + K2O) | 2% N 3 % P2O5 3 % K2O | 1.Üldlämmastik2.Nitraatlämmastik3.Ammooniumlämmastik4.Uurealämmastik | Vees lahustuv P2O5 | Vees lahustuv K2O | 1.Üldlämmastik2.Kui mõnes punktides 2–4 osutatud vormis esineva lämmastiku sisaldus on üle 1 massiprotsendi, tuleb see deklareeridaKui biureedisisaldus on alla 0,2 %, võib lisada sõnad "vähese biureedisisaldusega" | Vees lahustuv P2O5 | 1.Vees lahustuv kaaliumoksiid2.Sõnu “vähese kloorisisaldusega” võib kasutada ainult juhul, kui Cl sisaldus ei ületa 2 %3.Võib deklareerida kloorisisalduse |Biureedi maksimaalne sisaldus: uurea N × 0,026 |NPK-väetise suspensioon | Vedelsaadus, mille toitained esinevad nii suspensioonina vees kui ka lahusena ja millesse ei ole lisatud loomseid ega taimseid orgaanilisi toitaineid | 20 % (N + P2O5 + K2O) | 3 % N 4 % P2O5 4 % K2O | 1.Kogu lämmastik2.Nitraatlämmastik3.Ammooniumlämmastik4.Uurealämmastik | 1.Vees lahustuv P2O52.Neutraalses ammooniumtsitraadi lahuses lahustuv P2O53.Neutraalses ammooniumtsitraadi lahuses ja vees lahustuv P2O5 | Vees lahustuv K2O | 1.Kogu lämmastik2.Kui mõnes punktides 2–4 osutatud vormis esineva lämmastiku sisaldus on üle 1 massiprotsendi, tuleb see deklareeridaKui biureedisisaldus on alla 0,2 %, võib lisada sõnad “vähese biureedisisaldusega” | Väetises ei tohi olla toomasräbu, alumiiniumkaltsiumfosfaati, kaltsineeritud fosfaate, osaliselt solubiliseeritud fosfaate ja naturaalseid fosfaate 1.Kui vees lahustuva P2O5 sisaldus on alla 2%, deklareeritakse ainult lahustuvvorm 22.Kui vees lahustuva P2O5 sisaldus on vähemalt 2 %, deklareeritakse lahustuvvorm 3 ja märgitakse ka vees lahustuva P2O5 sisaldus | 1.Vees lahustuv kaaliumoksiid2.Sõnu “vähese kloorisisaldusega” võib kasutada ainult juhul, kui Cl sisaldus ei ületa 2 %3.Võib deklareerida kloorisisalduse |Biureedi maksimaalne sisaldus: uurea N × 0,026 |NP-väetise lahus | Keemilise menetluse ja vees lahustamise abil saadud atmosfäärirõhul püsiv toode, millesse ei ole lisatud loomseid ega taimseid orgaanilisi toitaineid | 18 % (N + P2O5) | 3 % N 5 % P2O5 | 1.Kogu lämmastik2.Nitraatlämmastik3.Ammooniumlämmastik4.Uurealämmastik | Vees lahustuv P2O5 | | 1.Kogu lämmastik2.Kui mõnes punktides 2–4 osutatud vormis esineva lämmastiku sisaldus on üle 1 massiprotsendi, tuleb see deklareeridaKui biureedisisaldus on alla 0,2 %, võib lisada sõnad “vähese biureedisisaldusega” | Vees lahustuv P2O5 | |Biureedi maksimaalne sisaldus: uurea N × 0,026 % | | |NP-väetise suspensioon | Vedelsaadus, mille toitained esinevad nii lahusena kui ka suspensioonina vees ja millesse ei ole lisatud loomseid või taimseid orgaanilisi toitaineid | 18 % (N + P2O5) | 3 % N 5 % P2O5 | 1.Kogu lämmastik2.Nitraadi lämmastik3.Ammooniumi lämmastik4.Uurea lämmastik | 1.Vees lahustuv P2O52.Neutraalses ammooniumtsitraadi lahuses lahustuv P2O53.Neutraalses ammooniumtsitraadi lahuses ja vees lahustuv P2O5 | | 1.Kogu lämmastik2.Kui mõnes punktides 2–4 osutatud vormis esineva lämmastiku sisaldus on üle 1 massiprotsendi, tuleb see deklareerida.Kui biureedisisaldus on alla 0,2 %, võib lisada sõnad “vähese biureedisisaldusega” | 1.Kui vees lahustuva P2O5 sisaldus on alla 2 %, deklareeritakse ainult lahustuvvorm 22.Kui vees lahustuva P2O5 sisaldus on vähemalt 2 %, deklareeritakse lahustuvvorm 3 ja märgitakse ka vees lahustuva P2O5 sisaldus. Väetises ei tohi olla toomasräbu, alumiiniumkaltsiumfosfaati, kaltsineeritud fosfaate, osaliselt solubiliseeritud fosfaate ja naturaalseid fosfaate | |Biureedi maksimaalne sisaldus: uurea N × 0,026 % | | |NK-väetise lahus | Keemilise menetluse ja vees lahustamise abil saadud atmosfäärirõhul püsiv toode, millesse ei ole lisatud loomseid ega taimseid orgaanilisi toitaineid | 15 % (N + K2O) | 3 % N 5 % K2O | 1.Kogu lämmastik2.Nitraatlämmastik3.Ammooniumlämmastik4.Uurealämmastik | | Vees lahustuv K2O | 1.Kogu lämmastik2.Kui mõnes punktides 2–4 osutatud vormis esineva lämmastiku sisaldus on üle 1 massiprosendi, tuleb see deklareeridaKui biureedisisaldus on alla 0,2 %, võib lisada sõnad “vähese biureedisisaldusega”. | | 1.Vees lahustuv kaaliumoksiid2.Sõnu “vähese kloorisisaldusega” võib kasutada ainult juhul, kui Cl sisaldus ei ületa 2 %3.Võib deklareerida kloorisisalduse |Biureedi maksimaalne sisaldus: uurea N × 0,026 | | |NK-väetise suspensioon | Vedelsaadus, mille toitained esinevad nii lahusena kui ka suspensioonina vees ja millesse ei ole lisatud loomseid ega taimseid orgaanilisi toitaineid | 18 % (N + K2O) | 3 % N 5 % K2O | 1.Kogu lämmastik2.Nitraatlämmastik3.Ammooniumlämmastik4.Uurealämmastik | | Vees lahustuv K2O | 1.Kogu lämmastik2.Kui mõnes punktides 2–4 osutatud vormis esineva lämmastiku sisaldus on üle 1 massiprotsendi, tuleb see deklareeridaKui biureedisisaldus on alla 0,2%, võib lisada sõnad “vähese biureedisisaldusega”. | | 1.Vees lahustuv kaaliumoksiid2.Sõnu “vähese kloorisisaldusega” võib kasutada ainult juhul, kui Cl sisaldus ei ületa 2%3.Võib deklareerida kloorisisalduse |Biureedi maksimaalne sisaldus: uurea N × 0,026 | | |PK-väetise lahus | Keemilise menetluse abil ja vees lahustamisega saadud toode, millesse ei ole lisatud loomseid ega taimseid orgaanilisi toitaineid | 18 % (P2O5 + K2O) | 5 % P2O5 5 % K2O | | Vees lahustuv P2O5 | Vees lahustuv K2O | | Vees lahustuv P2O5 | 1.Vees lahustuv kaaliumoksiid2.Sõnu “vähese kloorisisaldusega” võib kasutada ainult juhul, kui Cl sisaldus ei ületa 2 %3.Võib deklareerida kloorisisalduse |PK-väetise suspensioon | Vedelsaadus, mille toitained esinevad nii lahusena kui ka suspensioonina vees ja millesse ei ole lisatud loomseid ega taimseid orgaanilisi toitaineid | 18 % (P2O5 + K2O) | 5 % P2O5 5 % K2O | | 1.Vees lahustuv P2O52.Neutraalses ammooniumtsitraadi lahuses lahustuv P2O53.Neutraalses ammooniumtsitraadi lahuses ja vees lahustuv P2O5 | Vees lahustuv K2O | | 1.Kui vees lahustuva P2O5 sisaldus on alla 2 %, deklareeritakse ainult lahustuvvorm 22.Kui vees lahustuva P2O5 sisaldus on vähemalt 2 %, deklareeritakse lahustuvvorm 3 ja märgitakse ka vees lahustuva P2O5 sisaldus Väetises ei tohi olla toomasräbu, alumiiniumkaltsiumfosfaati, kaltsineeritud fosfaate, osaliselt solubiliseeritud fosfaate ja naturaalseid fosfaate | 1.Vees lahustuv kaaliumoksiid2.Sõnu “vähese kloorisisaldusega” võib kasutada ainult juhul, kui Cl sisaldus ei ületa 2 %3.Võib deklareerida kloorisisalduse |--------------------------------------------------