title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/49/EÜ, 29. aprill 2004, ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv)

text:
07/8. kd               ET                                    Euroopa Liidu Teataja                                                           227
32004L0049
L 164/44                                                 EUROOPA LIIDU TEATAJA                                                         30.4.2004
                                  EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2004/49/EÜ,
                                                                29. aprill 2004,
               ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-
               ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime
               jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise
                                                                       kohta
                                                         (raudteede ohutuse direktiiv)
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,                                          1991. aasta direktiiviga 91/440/EMÜ ühenduse raud-
                                                                                teede arendamise kohta, (5) on vaja kehtestada ühine
                                                                                raudteeohutuse õiguslik raamistik. Liikmesriigid on siiani
                                                                                välja töötanud ohutuseeskirjad ja -standardid peamiselt
                                                                                siseriiklikul tasandil siseriiklike tehnika- ja tegevuskont-
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle                        septsioonide alusel. Samal ajal on erinevuste tõttu põhi-
artikli 71 lõiget 1,                                                                 mõtetes, lähenemises ja kultuuris olnud raske murda läbi
                                                                                tehniliste barjääride ja algatada rahvusvahelist transpor-
                                                                                ditegevust.
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1)
võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arva-
must, (2)
võttes arvesse regioonide komitee arvamust, (3)
toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (4) vas-             (2)     Direktiivis 91/440/EMÜ, nõukogu 19. juuni 1995. aasta
tavalt lepituskomitees 23. märtsil 2004. aastal heakskiidetud                        direktiivis 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise
ühistekstile                                                                         kohta (6) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. vee-
                                                                                bruari 2001. aasta direktiivis 2001/14/EÜ, mis käsitleb
                                                                                raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamist ning
                                                                                raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamist ja
                                                                                ohutuse sertifitseerimist, (7) sätestatakse esimesed meet-
ning arvestades järgmist:                                                            med Euroopa raudteetranspordituru reguleerimise suu-
                                                                                nas, avades turu rahvusvahelistele raudteeveoteenustele.
                                                                                Ohutussätted on siiski osutunud ebapiisavateks ning eri-
                                                                                nevused ohutusnõuete vahel jäävad, mis mõjutab raud-
                                                                                teetranspordi optimaalset toimimist ühenduses. Ohutus-
(1)     Selleks et teha jõupingutusi raudteetransporditeenuste                       eeskirjade sisu, raudtee-ettevõtjate ohutussertifitseeri-
        ühisturu rajamiseks, mis algatati nõukogu 29. juuli                          mise, ohutusasutuste ülesannete ja rollide ning õnnetus-
                                                                                juhtumite uurimise ühtlustamine on eriti tähtis.
(1) EÜT C 126 E, 28.5.2002, lk 332.
(2) ELT C 61, 14.3.2003, lk 131.                                             (5) EÜT L 237, 24.8.1991, lk 25. Direktiivi on muudetud Euroopa Par-
(3) ELT C 66, 19.3.2003, lk 5.                                                   lamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/12/EÜ (EÜT L 75, 15.3.2001,
(4) Euroopa Parlamendi 14. jaanuari 2003. aasta arvamus (ELT C 38 E,             lk 1).
    12.2.2004, lk 92), nõukogu 26. juuni 2003. aasta ühine seisukoht         (6) EÜT L 143, 27.6.1995, lk 70. Direktiivi on muudetud Euroopa Par-
    (ELT C 270 E, 11.11.2003, lk 25) ja Euroopa Parlamendi 23. oktoo-            lamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/13/EÜ (EÜT L 75, 15.3.2001,
    bri 2003. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).            lk 26)
    Euroopa Parlamendi 22. aprilli 2004. aasta seadusandlik resolutsi-       (7) EÜT L 75, 15.3.2001, lk 29. Direktiivi on muudetud komisjoni
    oon ja nõukogu 26. aprilli 2004. aasta otsus.                                otsusega 2002/844/EÜ (EÜT L 289, 26.10.2002, lk 30).
 ---pagebreak--- 228                    ET                                  Euroopa Liidu Teataja                                                  07/8. kd
(3)    Metroode, trammide ja teiste kergete rööbastranspordi                   jalikult ohutuse reguleerimist, juhtimist ja järelevalvet.
       süsteemide kohta kehtivad paljudes liikmesriikides koha-                Kui alamsüsteemide miinimumohutusnõuded on määrat-
       likud või piirkondlikud ohutuseeskirjad ja nende üle                    letud koostalitlusvõime tehniliste kirjeldustes, omandab
       järelevalvet teostavad sageli kohalikud või piirkondlikud               kasvava tähtsuse ohutuseesmärkide kehtestamine ka
       asutused ning ühenduse eeskirjad vastastikuse sidumise                  süsteemi tasandil.
       või litsentseerimise kohta ei hõlma neid. Lisaks kehtivad
       trammide kohta sageli maateeohutuse alased õigusaktid
       ning seepärast ei saaks neid täiel määral reguleerida
       raudtee ohutuseeskirjadega. Neil põhjustel ja kooskõlas
       subsidiaarsuspõhimõttega asutamislepingu artiklis 5
       sätestatud kujul tuleks liikmesriikidel lubada sellised          (8)    Järkjärgult tuleks kehtestada üldised ohutuseesmärgid ja
       kohalikud raudteesüsteemid käesoleva direktiivi regulee-                üldised ohutusmeetodid, et tagada püsiv kõrge ohutus-
       rimisalast välja jätta.                                                 tase ning seda täiustada, kus ja kui see on vajalik ja
                                                                               mõistlikult teostatav. Sellest peaksid tulenema ohutusta-
                                                                               seme ja käitajate tulemuslikkuse hindamise vahendid nii
                                                                               ühenduse tasandil kui ka liikmesriikides.
(4)    Ühenduse raudteesüsteemis on üldiselt kõrge ohutustase,
       eriti maanteetranspordiga võrreldes. Käesolevas ümber-
       korraldusetapis, kus eraldatakse varem integreeritud             (9)    Teave raudteesüsteemi ohutuse kohta on vähene ja pole
       raudtee-ettevõtete funktsioonid ja nihutatakse raudtee-                 üldjuhul avalikult kättesaadav. Seepärast tuleb kehtestada
       sektor isereguleerimiselt avaliku reguleerimise suunas,                 üldised ohutusnäitajad, et hinnata süsteemi vastavust
       on oluline ohutus vähemalt säilitada. Kooskõlas tehnika                 üldistele ohutuseesmärkidele ja hõlbustada raudtee ohu-
       ja teadusliku progressiga tuleb ohutust täiustada, kui see              tustulemuslikkuse järelevalvet. Siiski võidakse ülemine-
       on mõistlikult teostatav ja võttes arvesse raudtee konku-               kuperioodil kohaldada üldiste ohutusnäitajate siserii-
       rentsivõimet transpordiliigina.                                         klikke määratlusi ning seepärast tuleks esimese üldiste
                                                                               ohutuseesmärkide väljatöötamisel asjakohaselt arvestada,
                                                                               millisel määral on välja töötatud üldiste ohutusnäitajate
                                                                               ühised määratlused.
(5)    Kõik raudteesüsteemi käitajad, raudteeinfrastruktuuri-
       ettevõtjad ja raudtee-ettevõtjad peaksid kandma täit vas-
       tutust süsteemi ohutuse eest, igaüks omas osas. Kui see
       on asjakohane, peaksid nad tegema koostööd riskikon-             (10)   Siseriiklikud ohutuseeskirjad, mille aluseks on sageli sise-
       trollimeetmete rakendamisel. Liikmesriigid peaksid sel-                 riiklikud tehnilised standardid, tuleks järkjärgult asen-
       gelt eristama seda vahetut vastutust ohutuse eest ning                  dada koostalitlusvõime tehniliste kirjeldustega kehtesta-
       ohutusasutuste ülesannet siseriikliku õigusliku raamistiku              tud ühisstandarditel põhinevate eeskirjadega. Tuleks keh-
       sätestamisel ja käitajate tegevuse järelevalvel.                        testada võimalikult vähe uusi konkreetseid siseriiklikke
                                                                               eeskirju, mis ei põhine sellistel ühisstandarditel. Uued
                                                                               siseriiklikud eeskirjad peaksid olema kooskõlas ühenduse
                                                                               õigusaktidega ja hõlbustama üleminekut ühisele lähene-
                                                                               misele raudteeohutuse suhtes. Seepärast tuleks konsul-
                                                                               teerida kõigi huvitatud osalistega, enne, kui liikmesriik
(6)    Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja raudtee-ettevõtjate               võtab vastu siseriikliku ohutuseeskirja, mis nõuavad kõr-
       vastutus raudteesüsteemi käitamisel ei välista teiste osale-            gemat ohutustasandit kui ühiste ohutuseesmärkide
       jate, näiteks tootjate, hoolduse tarnijate, vagunihaldajate,            puhul. Sellistel juhtudel peaks uue eeskirja projektiga
       teenuseosutajate ja hankeüksuste vastutust oma toodete                  tutvuma komisjon, kes peaks vastu võtma otsuse, kui
       või teenuste eest kooskõlas nõukogu 23. juuli 1996.                     ilmneb, et eeskirja projekt pole vastavuses ühenduse
       aasta direktiivi 96/48/EÜ (üleeuroopalise kiirraudteesüs-               õigusaktidega või kujutab endast meelevaldse diskrimi-
       teemi koostalitlusvõime kohta) (1) ning Euroopa Parla-                  neerimise vahendit või liikmesriikide vahelise raudtee-
       mendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta direktiiviga                    veotegevuse varjatud piiramist.
       2001/16/EÜ (üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi koosta-
       litlusvõime kohta) (2) või muude asjaomaste ühenduse
       õigusaktide sätetega.
                                                                        (11)   Praegust olukorda, kus siseriiklikel ohutuseeskirjadel on
                                                                               endiselt osa täita, tuleks vaadelda üleminekuetapina, mis
                                                                               lõpuks viib Euroopa reeglite kohaldamisele.
(7)    Üleeuroopaliste raudteevõrkude alamsüsteemide ohutus-
       nõuded on sätestatud direktiivis 96/48/EÜ ja direktiivis
       2001/16/EÜ. Nendes direktiivides ei määratleta siiski
       üldisi nõudeid süsteemi tasandil ning ei käsitleta üksikas-
                                                                        (12)   Ühiste ohutuseesmärkide, ühiste ohutusmeetmete ja
(1) EÜT L 235, 17.9.1996, lk 6.                                                ühiste ohutusnäitajate väljatöötamine ning vajadus hõl-
(2) EÜT L 110, 20.4.2001, lk 1.                                                bustada edasiliikumist raudtee ohutusega seotud ühise
 ---pagebreak--- 07/8. kd                 ET                                   Euroopa Liidu Teataja                                                            229
        lähenemise suunas nõuab tehnilist toetust ühenduse                 (17)     Igal raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja olulisimaks kohustu-
        tasandil. Euroopa Raudteeagentuur, mis asutati Euroopa                      seks on tema raudteevõrgu ohutu projekteerimine, hool-
        Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 881/2004, (1)                       damine ja käitamine. Kõrvuti raudtee-ettevõtjate ohutus-
        loodi andmaks soovitusi ühiste ohutuseesmärkide, ühiste                     sertifitseerimisega tuleks raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja
        ohutusmeetmete ja ühiste ohutusnäitajate ning täienda-                      suhtes kohaldada ohutuspädevuse kontrolli ohutuseasu-
        vate ühtlustamismeetmete kohta ning teostama järeleval-                     tuse poolt seoses selle ohutuse juhtimissüsteemi ja
        vet raudteeohutuse arengu üle ühenduses.                                    muude ohutusnõuete täitmisega seotud sätete osas.
(13)    Oma ülesannete ja kohustuste täitmisel peaksid raud-
                                                                           (18)     Liikmesriigid peaksid tegema pingutusi turule raudtee-
        teeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja raudtee-ettevõtjad raken-
                                                                                ettevõtjatena siseneda soovivate taotlejate abistamiseks.
        dama ohutuse juhtimissüsteemi, mis täidab ühenduse
                                                                                Eelkõige peaksid nad andma teavet ja viivitamata reagee-
        nõuded ja sisaldab ühiseid elemente. Ohutust ja ohutuse
                                                                                rima ohutussertifitseerimise taotlustele. Rahvusvahelise
        juhtimissüsteemi rakendamist käsitlev teave tuleks esi-
                                                                                veoteenindusega tegelevatele raudtee-ettevõtjatele on
        tada asjaomase liikmesriigi ohutusasutusele.
                                                                                oluline, et menetlused erinevates liikmesriikides oleksid
                                                                                sarnased. Kuigi ohutussertifikaat jääb lähitulevikuks
                                                                                sisaldama siseriiklikke osi, peaks sellest olenemata olema
                                                                                võimalik ühtlustada selle ühised osad ja hõlbustada ühise
                                                                                malli loomist.
(14)    Ohutuse juhtimissüsteemi puhul tuleks arvestada faktiga,
        et nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EÜ
        töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamist soo-
        dustavate meetmete kehtestamise kohta (2) ja selle asja-
        kohased üksikdirektiivid on täielikult kohaldatavad raud-
        teeveonduses hõivatud tööliste tervise ja ohutuse kaitse           (19)     Rongipersonali sertifitseerimine ja ekspluatatsioonis
        suhtes. Ohutuse juhtimissüsteemi puhul tuleks samuti                        oleva veeremi erinevate siseriiklike võrgustike jaoks eks-
        arvesse võtta nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiivi                      pluatatsiooni andmise lubamine moodustavad sageli
        96/49/EÜ ohtlike kaupade raudteevedu käsitlevate liik-                      uutele sisenejatele ületamatu barjääri. Liikmesriigid peak-
        mesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3).                              sid tagama siseriiklike nõuete täitmiseks vajalike kooli-
                                                                                tus- ja sertifitseerimisvõimaluste kättesaadavuse ohutus-
                                                                                sertifikaati taotlevatele raudtee-ettevõtjatele. Tuleks keh-
                                                                                testada ühine menetlus kasutuses oleva veeremi eksplua-
                                                                                tatsiooni andmise lubamiseks.
(15)    Kõrgel tasemel raudteeohutuse ja kõigile raudtee-ettevõt-
        jatele võrdsete tingimuste tagamiseks tuleks nende kohta
        kehtestada samad ohutustingimused. Ohutussertifikaat
        peaks olema tõenduseks, et raudtee-ettevõtja on kehtes-
        tanud ohutuse juhtimissüsteemi ja on suuteline asjaoma-
                                                                           (20)     Rongijuhtide ja ohutusülesandeid täitva rongipersonali
        seid ohutusstandardeid ja -eeskirju täitma. Rahvusvahe-
                                                                                sõidu- ja puhkeajal on oluline mõju raudteesüsteemi
        liste veoteenuste puhul peaks piisama ohutuse juhti-
                                                                                ohutustasemele. Need aspektid on reguleeritud asutamis-
        missüsteemi kinnitamisest ühes liikmesriigis ja anda kin-
                                                                                lepingu artiklitega 137–139 ja on juba sotsiaalpartnerite
        nitusele kehtivus kogu ühenduses. Rahvuslike eeskirjade
                                                                                vaheliste läbirääkimiste teemaks kooskõlas komisjoni
        juurde jäämise suhtes seevastu tuleks kohaldada täienda-
                                                                                otsusega 98/500/EÜ (4) loodud sektoritevahelise dialoogi
        vat sertifitseerimist igas liikmesriigis. Lõppeesmärgiks
                                                                                komitee raames.
        peaks olema kogu ühenduses kehtiva ühise ohutussertifi-
        kaadi kehtestamine.
                                                                           (21)     Ohutu raudteesüsteemi väljaarendamiseks ühenduses on
(16)    Lisaks ohutussertifikaadis sätestatud ohutusnõuetele pea-                   vaja luua ühtlustatud tingimused asjaomaste litsentside
        vad litsentseeritud raudtee-ettevõtjad täitma siseriiklikke                 andmiseks rongijuhtidele ja ohutusülesandeid täitvale
        nõudeid, mis on vastavuses ühenduse õigusega ja mida                        saatepersonalile, millega seoses ühendus on teatanud
        rakendatakse kedagi diskrimineerimata ning mis on seo-                      kavatsusest teha ettepanekuid täiendavate õigusaktide
        tud tervise, ohutuse ja sotsiaalsete tingimustega, sealhul-                 kohta lähitulevikus. Ohutuskriitiliste ülesannetega seotud
        gas õigusnormid seoses sõiduaja ning tööliste ja tarbijate                  muu personali kvalifikatsiooni juba täpsustatakse direk-
        õigustega vastavalt direktiivi 95/18/EÜ artiklitele 6 ja 12.                tiivide 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ alusel.
(1) ELT L 220, 21.6.2004, lk 3.                                            (4) Komisjoni 20. mai 1998. aasta otsus 98/500/EÜ, mis käsitleb sekto-
(2) EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.                                                ritevaheliste dialoogikomiteede asutamist sotsiaalpartnerite vahelise
(3) EÜT L 235, 17.9.1996, lk 25. Direktiivi on viimati muudetud                dialoogi hõlbustamiseks Euroopa tasandil (EÜT L 225, 12.8.1998,
    komisjoni direktiiviga 2003/29/EÜ (ELT L 90, 8.4.2003, lk 47).             lk 27).
 ---pagebreak--- 230                  ET                                   Euroopa Liidu Teataja                                                 07/8. kd
(22) Raudteeohutuse uue ühise õigusliku raamistiku osana                      põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsio-
     tuleks kõigis liikmesriikides moodustada siseriiklikud                   naalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv
     asutused raudteeohutuse reguleerimiseks ja järelevalveks.                nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kauge-
     Ühenduse tasandil koostöö hõlbustamiseks nende vahel                     male;
     tuleks neile anda samad miinimumülesanded ja -vastu-
     tus. Riiklikele ohutusasutustele tuleks anda kõrge iseseis-
     vusmäär. Nad peaksid oma ülesandeid täitma avatud ja              (27)   Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed
     mittediskrimineerival viisil, aitamaks kaasa ühenduse                    tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999.
     ühtse raudteesüsteemi loomisele ja tegema koostööd                       aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse
     otsustamise kriteeriumite koordineerimiseks eelkõige                     komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (1)
     rahvusvaheliste raudteevedudega tegelevate raudtee-ette-
     võtjate ohutussertifitseerimisega seoses.
                                                                       (28)   Käesoleva direktiivi eesmärgiks on raudtee ohutust käsit-
                                                                              levate asjakohaste ühenduse õigusaktide korrastamine ja
                                                                              koondamine. Sellest tulenevalt tuleks tühistada raudtee-
                                                                              ettevõtjate ohutuse sertifitseerimise sätted, mis olid
(23) Tõsised õnnetusjuhtumid raudteel on harvad. Need või-                    varem sätestatud direktiivis 2001/14/EÜ, koos kõikide
     vad aga olla katastroofiliste tagajärgedega ja tekitada ava-             viidetega ohutuse sertifitseerimisele. Direktiiv 95/18/EÜ
     likkuses muret raudteesüsteemi ohutustaseme suhtes.                      sisaldas nõudeid tegevpersonali ohutuskvalifikatsiooni ja
     Kõiki selliseid õnnetusjuhtumeid tuleks seepärast uurida                 veeremi ohutuse suhtes, mis on hõlmatud käesoleva
     ohutuse vaatenurgast, et vältida nende kordumist, ning                   direktiivi ohutussertifitseerimisnõuetega ja ei peaks see-
     uurimistulemused tuleks avalikustada. Muud õnnetusjuh-                   pärast enam sisalduma litsentseerimisnõuetes. Litsentsee-
     tumid ja vahejuhtumid võivad olla tõsiste õnnetusjuhtu-                  ritud raudtee-ettevõtja peaks omama ohutussertifikaati,
     mite oluliseks eellasteks ning ka neid tuleks vajadusel                  et raudtee infrastruktuurile juurdepääsu saada.
     ohutuse seisukohalt uurida.
                                                                       (29)   Liikmesriigid peaksid kehtestama eeskirjad karistuste
                                                                              kohta käesoleva direktiivi sätete rikkumiste eest ja
                                                                              tagama nende eeskirjade rakendamise. Need karistused
(24) Ohutusuuringuid tuleks eristada sama vahejuhtumi koh-                    peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad,
     tulikust juurdlusest ning tuleks lubada juurdepääs tõen-
     ditele ja tunnistajatele. Seda peaks teostama alaline
     organ, mis on kõikidest raudteesektori osalejatest sõltu-
     matu. See organ peaks toimima huvide konflikti ja või-
     malikku seotust uuritavate juhtumite põhjustega välista-
     valt; eelkõige ei peaks selle organi sõltumatust mõjutama         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
     tihe seotus siseriikliku ohutusasutuse või raudteid regu-
     leeriva asutuse organisatsioonilise ja õigusstruktuuri
     osas. Selle uuringud tuleks teostada nii avatult kui või-
     malik. Iga juhtumi puhul peaks uurimisorgan moodus-
     tama asjakohase uurimisrühma, millel on vajalikud eri-                                          I PEATÜKK
     teadmised vahetute ja aluseks olevate põhjuste leidmi-
     seks.
                                                                                SISSEJUHATAVAD SÄTTED
(25) Uurimisaruanded koos järelduste ja soovitustega paku-                                            Artikkel 1
     vad otsustavat teavet raudtee ohutuse edasiseks täiusta-
     miseks ja tuleks ühenduse tasandil avalikult kättesaada-
     vaks teha. Ohutuse tagamise soovitusi tuleks täita ja võe-                                       Eesmärk
     tud meetmetest uurimisorganile aru anda.
                                                                       Käesoleva direktiivi eesmärgiks on tagada ohutuse arendamine
                                                                       ja täiustamine ühenduse raudteedel ning parem juurdepääs
                                                                       raudteeveoteenuste turule järgmiste meetmetega:
(26) Kuna kavandatud meetmete eesmärki, milleks on liik-
     mesriikide tegevuste koordineerimine ohutuse reguleeri-
     miseks ja järelevalveks ning õnnetusjuhtumite uurimi-
     seks ja ühenduse tasandil ühiste ohutuseesmärkide,                a) liikmesriikides reguleeritavate struktuuride ühtlustamine;
     ühiste ohutusmeetodite, ühiste ohutusnäidikute ja ohu-
     tussertifikaatide ühiste nõuete kehtestamiseks, ei suuda
     liikmesriigid piisavalt saavutada ning seepärast on seda          b) osalejate vahel kohustuste jagamine;
     meetme ulatuse ja mõju tõttu parem saavutada ühen-
     duse tasandil, võib ühendus kehtestada meetmeid koos-
     kõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse        (1) EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.
 ---pagebreak--- 07/8. kd              ET                                  Euroopa Liidu Teataja                                                       231
c) ühiste ohutuseesmärkide ja ühiste ohutusmeetodite                   c) raudtee-ettevõtja — raudtee-ettevõtja direktiivi 2001/14/EÜ
    väljatöötamine, silmas pidades siseriiklike eeskirjade suure-          määratluses ja mis tahes muu avalik või eraettevõtja, kelle
    mal määral ühtlustamist;                                               tegevuseks on kauba- ja/või reisijateveo teostamine raudteel
                                                                           ja kes on kohustatud tagama veduriteenuse; hõlmab ka
                                                                           ettevõtjaid, kes pakuvad üksnes veduriteenust;
d) ohutusasutuse ja vahejuhtumite uurimisorgani moodusta-
    mise nõudmine igas liikmesriigis;
e) raudtee ohutuse juhtimise, reguleerimise ja järelevalve ühis-       d) koostalitlusvõime tehniline kirjeldus — kirjeldused, millega on
    printsiipide määratlemine.                                             kaetud kõik alamsüsteemid või nende osad oluliste nõuete
                                                                           täitmiseks ning üleeuroopaliste kiir- ja tavaraudteesüstee-
                                                                           mide koostalitlusvõime tagamiseks, nagu on määratletud
                                                                           direktiivis 96/48/EÜ ja direktiivis 2001/16/EÜ;
                              Artikkel 2
                         Reguleerimisala
                                                                       e) ühised ohutuseesmärgid — minimaalsed ohutustasemed, mis
                                                                           tuleb saavutada raudteesüsteemi eri osades (näiteks tava-
1.    Käesolevat direktiivi kohaldatakse liikmesriikide raud-              raudteesüsteem, kiirraudteesüsteem, pikad raudteetunnelid
teesüsteemide suhtes, mida võib lahutada alamsüsteemideks                  või üksnes kaubaveoks kasutatavad liinid) ja süsteemis ter-
struktuuri- ja tegevusvaldkondade kaupa. See hõlmab terviksüs-             vikuna, väljendatuna aktsepteeritava riskitaseme näitajates;
teemi ohutusnõudeid, sealhulgas infrastruktuuri ja liiklustege-
vuse ohutu juhtimine ning raudtee-ettevõtjate ja raudteeinfras-
truktuuri-ettevõtjate interaktsiooni.
                                                                       f)  ühised ohutusmeetmed — väljatöötatavad meetodid ohutusta-
2.    Liikmesriigid võivad käesoleva direktiivi rakendamiseks              semete ja ohutuseesmärkide saavutamise ning muude ohu-
võetavate meetmete hulgast välja jätta:                                    tusnõuete täitmise hindamise kirjeldamiseks;
a) metrood, trammid ja muud kerge rööbastranspordi süstee-
    mid;
                                                                       g) ohutusasutus — siseriiklik asutus, millele on usaldatud raud-
                                                                           tee ohutusega seotud ülesanded kooskõlas käesoleva direk-
b) ülejäänud raudteesüsteemist funktsionaalselt eraldiseisvad              tiiviga, või mis tahes kahe riigi vaheline asutus, kellele liik-
    võrgustikud, mis on mõeldud üksnes kohalike, linnasiseste              mesriigid on need ülesanded usaldanud, et tagada ühtne
    või linnalähiste reisijateveoteenuste osutamiseks ning                 ohutussüsteem spetsialiseerunud piiriüleste infrastruktuu-
    üksnes nimetatud võrgustikes tegutsevad raudtee-ettevõtjad;            ride jaoks;
c) eraomandis oleva raudteeinfrastruktuuri, mis on ette
    nähtud üksnes infrastruktuuri omaniku oma kaubavedu-               h) siseriiklikud ohutuseeskirjad — kõik raudtee ohutusnõudeid
    deks.                                                                  sisaldavad eeskirjad, mis on kehtestatud liikmesriigi tasandil
                                                                           ja on kohaldatavad mitme raudtee-ettevõtja suhtes olene-
                                                                           mata neid väljaandvast asutusest;
                              Artikkel 3
                              Mõisted
                                                                       i)  ohutuse juhtimissüsteem — raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja
                                                                           või raudtee-ettevõtja moodustatud organisatsioon ja meet-
Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:                      med oma tegevuse ohutuks juhtimiseks;
a) raudteesüsteem — struktuuri- ja tegevusvaldkondade
    alamsüsteemid kokku direktiivide 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ            j)  vastutav uurija — uurimise organiseerimise, teostamise ja
    määratluses ning süsteemi kui terviku juhtimine ja käita-              kontrollimise eest vastutav isik;
    mine;
b) raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja — asutus või ettevõtja, kes
    vastutab eelkõige raudteeinfrastruktuuri või selle osa loo-        k) õnnetusjuhtum — soovimatu või ettekavatsematu ootamatu
    mise ja hooldamise eest direktiivi 91/440/EMÜ artikli 3                sündmus või selliste sündmuste jada, millel on kahjulikud
    määratluses, mis võib hõlmata ka infrastruktuuri kontrolli-            tagajärjed; õnnetusjuhtumid jagatakse järgmistesse kategoo-
    ja ohutussüsteemide juhtimist. Need raudteeinfrastruktuuri-            riatesse: kokkupõrked, rööbastelt mahasõidud, raudteeüle-
    ettevõtja ülesanded, mis on seotud võrguga või võrgu                   tuskoha õnnetusjuhtumid, liikuva veeremi põhjustatud
    osaga, võib delegeerida erinevatele organitele või ettevõtja-          õnnetusjuhtumid inimestele, tulekahjud ja muud õnnetus-
    tele;                                                                  juhtumid;
 ---pagebreak--- 232                    ET                                Euroopa Liidu Teataja                                                  07/8. kd
l)  tõsine õnnetusjuhtum — rongide kokkupõrge või rööbastelt          Liikmesriigid tagavad ohutusreeglite sätestamise, kohaldamise
    mahasõit, mille tulemuseks on vähemalt ühe inimese surm           ja jõustamise avatud ja mittediskrimineerival viisil, aidates
    või ulatuslikud kahjustused viiele või enamale inimesele või      kaasa ühtse Euroopa raudteetranspordisüsteemi arengule.
    tõsised kahjustused veeremile, infrastruktuurile või kesk-
    konnale ja mis tahes muud sarnased õnnetusjuhtumid, mil-
    lel on selge mõju raudtee ohutuse reguleerimisele või ohu-
    tuse juhtimisele; ulatuslik kahjustus — kahjustus, mille ula-     2.     Liikmesriigid tagavad, et raudtee ohutuse arendamise ja
    tuseks uurimisorgan võib viivitamata hinnata kokku vähe-          täiustamise meetmetes võetakse arvesse süsteemipõhise lähene-
    malt 2 miljonit eurot;                                            mise vajadust.
m) vahejuhtum — mis tahes juhtum, mis pole õnnetusjuhtum              3.     Liikmesriigid tagavad, et vastutus raudteesüsteemi turva-
    ega tõsine õnnetusjuhtum, mis on seotud rongide käitami-          lise toimimise ja seotud riskide juhtimise eest lasub raudteeinf-
    sega ja mõjutab käitamisohutust;                                  rastruktuuri-ettevõtjatel ja raudtee-ettevõtjatel, kohustades neid
                                                                      juurutama vajalikke riskijuhtimismeetmeid, vajadusel üksteisega
                                                                      koostöös, rakendama siseriiklikke ohutuseeskirju ja -standardeid
n) uurimine — õnnetusjuhtumite ja vahejuhtumite ennetami-             ning kehtestama ohutuse juhtimissüsteeme kooskõlas käesoleva
    seks läbiviidav menetlus, mis hõlmab teabe kogumist ja            direktiiviga.
    analüüsimist, järelduste tegemist (kaasa arvatud põhjuste
    kindlakstegemine) ja vajaduse korral ohutusalaste soovituste
    väljatöötamist;
                                                                      Ilma et see piiraks tsiviilvastutuse kohaldamist kooskõlas liik-
                                                                      mesriikide õigusnõuetega, vastutab iga raudteeinfrastruktuuri-
o) põhjused — tegevus, tegevusetus, sündmused või tingimused          ettevõtja ja raudtee-ettevõtja tema osa eest süsteemis ja selle
    või nende kombinatsioon, mis viisid õnnetuse või intsiden-        ohutu toimimise, sealhulgas materjalitarnete ja teenuste all-
    dini;                                                             hanke eest, kasutajate, klientide, asjaomaste tööliste ja kolman-
                                                                      date poolte ees.
p) agentuur — Euroopa Raudteeagentuur, raudtee ohutuse ja
    koostalitlusvõime alane ühenduse agentuur;                        4.     Sellega ei piirata iga tootja, hoolduse tarnija, vagunipi-
                                                                      daja, teenuseosutaja ja hankeüksuse vastutust selle eest, et tema
                                                                      tarnitud veerem, sisseseade, tarvikud ning seadmed ja teenused
q) teavitatud asutused — asutused, mis vastutavad koostalitlus-       vastaksid kirjeldatud nõuetele ja kasutustingimustele, nii et
    võime komponentide vastavuse või sobivuse hindamise või           raudtee-ettevõtja ja/või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja saab
    alamsüsteemide vastavustõendamise EÜ menetluste hinda-            neid ohutult kasutusele võtta.
    mise eest, nagu on määratletud direktiivides 96/48/EÜ ja
    2001/16/EÜ;
r) koostalitlusvõime komponendid — mis tahes algkomponent,                                         Artikkel 5
    komponentide rühm, osaline või täielik seadmestik, mida
    sisaldab või kavatsuste kohaselt sisaldab alamsüsteem, mil-
    lest otseselt või kaudselt sõltub kiir- või tavaraudteesüs-                             Ühised ohutusnäitajad
    teemi koostalitlusvõime, nagu on määratletud direktiivides
    96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ. Mõiste komponent hõlmab nii
    materiaalseid kui immateriaalseid objekte, näiteks tarkvara.
                                                                      1.     Ühiste ohutuseesmärkide saavutamise hindamise hõlbus-
                                                                      tamiseks ning toetamaks raudtee ohutuse üldise arengu järele-
                                                                      valvet, koguvad liikmesriigid teavet ühiste ohutusnäitajate
                                                                      kohta ohutusasutuste aastaaruannete kaudu, nagu on osutatud
                             II PEATÜKK                               artiklis 18.
             OHUTUSE ARENDAMINE JA JUHTIMINE
                                                                      Ühiste ohutusnäitajate esimene võrdlusaasta on 2006; nendest
                                                                      näitajatest antakse aru aastaaruandes järgmisel aastal.
                              Artikkel 4
                                                                      Ühised ohutusnäitajad moodustatakse vastavalt I lisas sätesta-
                                                                      tule.
         Raudtee ohutuse arendamine ja täiustamine
1.    Liikmesriigid tagavad võimaluse korral, et ohutus raudteel      2.     Enne 2009. aasta 30. aprilli vaadatakse I lisa läbi
üldiselt säiliks ja pidevalt täiustuks, võttes arvesse ühenduse       artikli 27 lõikes 2 osutatud korras, eelkõige selleks, et lisada
õigusaktide arengut ja tehnika ja teaduse progressi ning tegel-       ühiste ohutusnäitajate ühised määratlused ja õnnetusjuhtumite
des eelisjärjekorras tõsiste õnnetusjuhtumite ennetamisega.           maksumuse arvutamise ühised meetodid.
 ---pagebreak--- 07/8. kd                ET                                Euroopa Liidu Teataja                                                      233
                              Artikkel 6                               2.     Ühiste ohutuseesmärkide projekti ja ühiste ohutuseesmär-
                                                                       kide läbivaadatud projekti koostab agentuur artikli 27 lõikes 2
                                                                       osutatud korras kehtestatud mandaatide alusel.
                      Ühised ohutusmeetodid
1.      Esimese komplekti lõike 3 punktis a kirjeldatud ühiseid        3.     Ühiste ohutuseesmärkide projekti esimese komplekti alu-
ohutusmeetodeid võtab komisjon vastu 2008. aasta 30. aprilliks         seks on liikmesriikide kehtivate eesmärkide ja ohutustaseme
artikli 27 lõikes 2 osutatud korras. Need avaldatakse Euroopa          uuring ning need peaksid tagama, et raudteesüsteemi olemaso-
Liidu Teatajas.                                                        lev ohutustase üheski liikmesriigis ei väheneks. Need võtab
                                                                       vastu komisjon hiljemalt 30. aprilliks 2009 artikli 27 lõikes 2
                                                                       osutatud korras ja need avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
Teise komplekti ühiseid ohutusmeetodeid, mis hõlmab lõikes 3
kirjeldatud ülejäänud meetodeid, võtab komisjon vastu 2010.
aasta 30. aprilliks artikli 27 lõikes 2 osutatud korras. Need
avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.                                    Üldiste ohutuseesmärkide projekti teise komplekti aluseks võe-
                                                                       takse üldiste ohutuseesmärkide esimesest komplektist ja selle
                                                                       rakendamisest saadud kogemused. Need peegeldavad eelisvald-
2.      Ühiste ohutusmeetmete projekti ja ühiste ohutusmeet-           kondi, kus ohutust tuleb veelgi parandada. Need võtab vastu
mete läbivaadatud projekti koostab agentuur artikli 27 lõikes 2        komisjon hiljemalt 30. aprilliks 2011 artikli 27 lõikes 2 osuta-
osutatud korras kehtestatud mandaatide alusel.                         tud korras ja need avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
Ühiste ohutusmeetmete projekti aluseks on liikmesriikide ole-
masolevate meetmete läbivaatamine.                                     Kõik ettepanekud üldiste ohutuseesmärkide projekti ja läbivaa-
                                                                       datud projekti kohta peegeldavad liikmesriikide kohustusi, mis
                                                                       on sätestatud artikli 4 lõikes 1. Sellistele ettepanekutele lisa-
3.      Ühised ohutusmeetmed kirjeldavad, kuidas hinnatakse            takse arvestuslike kulude ja tulude hinnang, milles näidatakse
ohutustaset ning ohutuseesmärkide ja muudele ohutusnõuetele            nende tõenäoline mõju kõigile asjaomastele käitajatele ja
vastavuse saavutamist. Selleks kirjeldatakse üksikasjalikult ja        majandussubjektidele ja nende mõju ühiskonnale vastuvõeta-
määratletakse:                                                         vale riskitasemele. Need sisaldavad vajaduse korral järkjärgulise
                                                                       rakendamise ajakava eelkõige selleks, et arvestada nende raken-
                                                                       damiseks nõutavate investeeringute laadi ja ulatust. Nendes
a) riskihindamismeetodid;                                              analüüsitakse koostalitlusvõime tehniliste kirjelduste võimalikku
                                                                       mõju alamsüsteemidele ja need sisaldavad vajadusel sellest tule-
                                                                       nevaid ettepanekuid koostalitlusvõime tehniliste kirjelduste
b) kooskõlas artiklitega 10 ja 11 välja antud ohutussertifikaa-
                                                                       muutmiseks.
     tide ja ohutuslubade vastavushindamise meetodid
     ja                                                                4.     Ühised ohutuseesmärgid määratlevad minimaalsed ohu-
                                                                       tustasemed, mis tuleb saavutada raudteesüsteemi eri osades ja
                                                                       süsteemis tervikuna igas liikmesriigis, väljendatuna järgmistes
c) kuivõrd need pole veel reguleeritud koostalitlusvõime teh-          vastuvõetava riski näitajates:
     niliste kirjeldustega, meetodid, mis võimaldavad kontrollida,
     et üleeuroopaliste kiir- ja tavaraudteesüsteemide struktuuri-
     lisi alamsüsteeme käitatakse ja hallatakse kooskõlas asjako-
     haste põhinõuetega.                                               a) individuaalsed riskid seoses reisijate, personali (sealhulgas
                                                                           töövõtjate), raudteeületuskohtade kasutajate ja teistega ning,
                                                                           ilma et see piiraks kehtivate siseriiklike ja rahvusvaheliste
4.      Ühised ohutusmeetodid vaadatakse läbi regulaarsete aja-            vastutusega seotud eeskirjade kohaldamist, isikute lubamatu
vahemike tagant artikli 27 lõikes 2 osutatud korras, võttes                viibimisega raudteerajatiste territooriumil seotud indivi-
arvesse nende rakendamisel saadud kogemust ning raudtee                    duaalsed riskid;
ohutuse globaalset arengut ja liikmesriikide kohustusi, mis on
sätestatud artikli 4 lõikes 1.
                                                                       b) ühiskondlikud riskid.
5.      Liikmesriigid teevad kõik vajalikud muudatused siseriikli-
kes ohutuseeskirjades ühiste ohutusmeetodite vastuvõtmist ja
läbivaatamist silmas pidades.
                                                                       5.     Ühised ohutuseeskirjad vaadatakse korrapäraselt läbi
                                                                       artikli 27 lõikes 2 osutatud korras, võttes arvesse raudtee ohu-
                                                                       tuse globaalset arengut.
                              Artikkel 7
                      Ühised ohutuseesmärgid                           6.     Liikmesriigid teevad kõik vajalikud muudatused siseriikli-
                                                                       kes ohutuseeskirjades, et saavutada vähemalt ühised ohutu-
                                                                       seesmärgid, ja läbivaadatud ühised ohutuseesmärgid vastavalt
1.      Ühised ohutuseesmärgid töötatakse välja, võetakse vastu        nende rakendamise ajakavadele. Nad teavitavad nendest eeskir-
ja vaadatakse läbi käesolevas artiklis sätestatud korras.              jadest komisjoni kooskõlas artikli 8 lõikega 3.
 ---pagebreak--- 234                    ET                                   Euroopa Liidu Teataja                                                      07/8. kd
                              Artikkel 8                                 Kui komisjonil on tõsiseid kahtlusi selles osas, kas ohutusees-
                                                                         kirja projekt on vastavuses ühiste ohutusmeetmetega või vähe-
                                                                         malt ühiste ohutuseesmärkide saavutamisega, või komisjon
                  Siseriiklikud ohutuseeskirjad                          leiab, et see kujutab endast meelevaldse diskrimineerimise
                                                                         vahendit või liikmesriikide vahelise raudteeveotegevuse varjatud
                                                                         piiramist, teavitab komisjon viivitamata asjaomast liikmesriiki,
1.     Käesoleva direktiivi rakendamisel kehtestavad liikmesriigid       mis peatab eeskirja vastuvõtmise, jõustamise või rakendamise
siduvad siseriiklikud ohutuseeskirjad ning tagavad nende aval-           kuni otsuse võtmiseni kuue kuu jooksul artikli 27 lõikes 2 osu-
damise ja kättesaadavuse kõikidele raudteeinfrastruktuuri-ette-          tatud korras.
võtjatele, raudtee-ettevõtjatele, ohutussertifikaadi taotlejatele ja
ohutusloa taotlejatele selges keeles, mis on asjaomastele pool-
tele arusaadav.
                                                                                Artikkel 9
2.     Hiljemalt 30. aprilliks 2005 teavitavad liikmesriigid
komisjoni kõikidest asjakohastest kehtivatest siseriiklikest ohu-                           Ohutuse juhtimissüsteemid
tuseeskirjadest, nagu on sätestatud II lisas, ja märgivad nende
rakendusvaldkonna.
                                                                         1.     Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja raudtee-ettevõtjad
                                                                         kehtestavad oma ohutuse juhtimissüsteemid, et raudteesüsteem
Teatises teavitatakse veel eeskirjade põhisisust koos viidetega          suudab saavutada vähemalt ühised ohutuseesmärgid, on vasta-
õigusaktidele, õigusakti laadist ja milline asutus või organisatsi-      vuses artiklis 8 ja II lisas kirjeldatud siseriiklike ohutusreeglitega
oon vastutab selle avaldamise eest.                                      ja koostalitlusvõime tehnilistes kirjeldustes sätestatud ohutus-
                                                                         nõuetega ning et kohaldatakse ühiste ohutusmeetmete asjako-
                                                                         haseid elemente.
3.     Hiljemalt neli aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist
hindab agentuur siseriiklike ohutuseeskirjade avaldamist ja
kättesaadavaks tegemist kooskõlas esimese lõikega. Samuti                2.     Ohutuse juhtimissüsteem vastab III lisas sätestatud nõue-
annab agentuur asjaomaseid soovitusi komisjonile selliste ees-           tele ja sisaldab seal toodud elemente, mis on kohandatud asjao-
kirjade avaldamiseks, et hõlbustada juurdepääsu asjakohase tea-          mase tegevuse iseloomu, ulatuse ja muude tingimustega. See
bele.                                                                    tagab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või raudtee-ettevõtja tege-
                                                                         vusega seotud kõikide riskide kontrolli, sealhulgas hoolduse
                                                                         pakkumine ja materjali tarned ning töövõtjate kasutamise. Ilma
4.     Liikmesriigid teavitavad viivitamata komisjoni teavitatud         et see piiraks olemasolevate siseriiklike ja rahvusvaheliste vastu-
siseriiklike ohutuseeskirjade muudatustest ja uuest sellisest ees-       tuseeskirjade kohaldamist, arvestatakse ohutuse juhtimissüstee-
kirjast, mida võidakse kehtestada, välja arvatud kui eeskiri on          mis, kui see on võimalik ja mõistlik, ka teiste poolte tegevusest
täielikult seotud koostalitlusvõime tehniliste kirjelduste raken-        tulenevaid riske.
damisega.
                                                                         3.     Mis tahes raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ohutuse juhti-
5.     Selleks et vähendada uute siseriiklike eeskirjade kasutuse-       missüsteemis arvestatakse erinevate raudtee-ettevõtjate tegevuse
levõtmist ja seega vältida uute barjääride loomist ning pidades          mõju võrgustikus ja sätestatakse võimalus kõigile raudtee-ette-
silmas ohutuseeskirjade järkjärgulist ühtlustamist, jälgib komis-        võtjatele tegutseda kooskõlas koostalitlusvõime tehniliste kirjel-
jon uute siseriiklike eeskirjade kasutuselevõttu liikmesriikides.        duste ja siseriiklike ohutusreeglitega ning nende ohutussertifi-
                                                                         kaadis sätestatud tingimustega. Lisaks arendatakse seda eesmär-
                                                                         giga koordineerida raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja tegutsemist
6.     Kui liikmesriik pärast koostalitlusvõime tehniliste kirjel-       hädaolukorras koos kõigi selles infrastruktuuris tegutsevate
duste vastuvõtmist kavandab uue siseriikliku ohutusreegli keh-           raudtee-ettevõtjatega.
testamist, mis eeldab koostalitlusvõime tehnilistest kirjeldustest
kõrgemat ohutustaset, või kui liikmesriik kavatseb kehtestada
uue siseriikliku ohutuseeskirja, mis võib mõjutada teiste liik-
mesriikide raudtee-ettevõtjate tegevust asjaomase liikmesriigi           4.     Igal aastal esitavad kõik raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjad
territooriumil, konsulteerib nimetatud liikmesriik õigeaegselt           ja raudtee-ettevõtjad ohutusasutusele hiljemalt 30. juuniks iga-
kõigi huvitatud pooltega ning kohaldatakse lõikes 7 nimetatud            aastase ohutusaruande eelnenud kalendriaasta kohta. Aruanne
korda.                                                                   sisaldab järgmist:
7.     Liikmesriik esitab ohutuseeskirja projekti koos selle keh-        a) teavet organisatsiooni ohutuseesmärkide saavutamise ja
testamise põhjustega komisjonile läbivaatamiseks.                             ohutuskavade tulemuste kohta;
Kui komisjon leiab, et ohutuseeskirja projekt pole vastavuses            b) siseriiklike ohutusnäitajate ja I lisas sätestatud ühiste ohu-
ühiste ohutusmeetmetega või vähemalt ühiste ohutuseesmär-                     tusnäitajate areng, kuivõrd see on aruandeorganisatsiooni
kide saavutamisega või et see kujutab endast meelevaldse dis-                 jaoks asjakohane;
krimineerimise vahendit või liikmesriikide vahelise raudteeveo-
tegevuse varjatud piiramist, võetakse asjaomasele liikmesriigile
adresseeritud otsus artikli 27 lõikes 2 osutatud korras.                 c) sisemise ohutusauditi tulemused;
 ---pagebreak--- 07/8. kd                ET                                 Euroopa Liidu Teataja                                                       235
d) tähelepanekud raudteetoimingute ja infrastruktuuri juhti-            5.      Ohutussertifikaati uuendatakse raudtee-ettevõtja taotlusel
     mise puudujääkide ja talitlushäirete kohta, mis võiksid olla       ajavahemike järel, mis ei ületa viit aastat. Seda uuendatakse ter-
     vajalikud ohutusasutusele.                                         vikuna või osaliselt iga kord, kui tegevuse liik või ulatus oluli-
                                                                        selt muutub.
                             III PEATÜKK                                Ohutussertifikaadi omanik teavitab pädevat ohutusasutust viivi-
                                                                        tamata kõikidest olulistest muutustest ohutussertifikaadi asjako-
                                                                        hastes osades. Lisaks sellele teavitab ta pädevat ohutusasutust
            OHUTUSE SERTIFITSEERIMINE JA LUBAMINE                       uute töötajakategooriate või uute veeremitüüpide kasutuselevõ-
                                                                        tust.
                              Artikkel 10                               Ohutusasutus võib nõuda ohutussertifikaadi asjakohase osa
                                                                        läbivaatamist pärast olulisi muutusi ohutuse õiguslikus raamis-
                         Ohutussertifikaadid                            tikus.
1.      Raudtee infrastruktuurile juurdepääsu saamiseks peab            Kui ohutusasutus leiab, et ohutussertifikaadi omanik ei vasta
raudtee-ettevõtja vastavalt käesolevale peatükile omama ohutus-         enam asutuse väljastatud sertifikaadi tingimustele, tühistab see
sertifikaati. Ohutussertifikaat võib hõlmata kogu liikmesriigi          sertifikaadi a ja/või b osad ja põhjendab oma otsust. Ohutus-
raudteevõrgustiku või üksnes määratletud osa sellest.                   asutus, mis on tühistanud kooskõlas lõikega 4 väljastatud täien-
                                                                        dava siseriikliku sertifikaadi, teavitab oma otsusest viivitamata
                                                                        ohutusasutust, mis andis sertifikaadi lõike 2 punkti a alusel.
Ohutussertifikaadi eesmärgiks on tõendada, et raudtee-ettevõtja
on kehtestanud ohutuse juhtimissüsteemi ja on suuteline täitma
koostalitlusvõime tehnilistes kirjeldustes ja muudes asjaomastes        Samuti peab ohutusasutus ohutussertifikaadi tühistama, kui sel-
ühenduse õigusaktides ning siseriiklikes ohutuseeskirjades sätes-       gub, et ohutussertifikaadi omanik pole seda kasutanud eesmär-
tatud nõudeid, et riske kontrollida ja võrgustikus ohutult tegut-       gipäraselt väljastamisele järgnenud aasta jooksul.
seda.
                                                                        6.      Ohutusasutus teavitab agentuuri ühe kuu jooksul lõike 2
2.      Ohutussertifikaat hõlmab järgmist:                              punktis a osutatud ohutussertifikaatidest, mis on väljastatud,
                                                                        mida on uuendatud, muudetud või tühistatud. Asutus teatab
                                                                        raudtee-ettevõtja nime ja aadressi, ohutussertifikaadi väljasta-
a) raudtee-ettevõtja ohutuse juhtimissüsteemi aktsepteerimist           miskuupäeva, ulatuse ja kehtivuse ning tühistamise korral
     kinnitav sertifitseerimine, nagu on kirjeldatud artiklis 9 ja      otsuse põhjused.
     III lisas,
                                                                        7. 30. aprilliks 2009 annab agentuur hinnangu ohutusalase
     ja
                                                                        sertifitseerimise arengule ja esitab komisjonile aruande soovi-
                                                                        tustega ühtse ühenduse ohutussertifikaadi suunas liikumise
b) sertifitseerimine, mis kinnitab raudtee-ettevõtja poolt asjao-       strateegia kohta. Komisjon võtab soovituse alusel asjakohased
     mase võrgustiku ohutuks käitamiseks vajalike eri nõuete            meetmed.
     täitmiseks vastu võetud sätete aktsepteerimist. Nõuded või-
     vad hõlmata koostalitlusvõime tehniliste kirjelduste ja sise-
     riiklike ohutuseeskirjade kohaldamist, personali sertifikaa-
     tide aktsepteerimist ja luba anda ekspluatatsiooni raudtee-                                     Artikkel 11
     ettevõtja kasutatavat veeremit. Sertifitseerimise aluseks on
     dokumendid, mille raudtee-ettevõtja esitab vastavalt                        Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ohutusload
     IV lisale.
                                                                        1.     Raudtee infrastruktuuri haldamiseks ja käitamiseks peab
3.      Selle liikmesriigi ohutusasutus, kus raudtee-ettevõtja esi-
                                                                        raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja hankima ohutusloa oma asu-
mest korda alustab oma tegevust, annab sertifikaadi kooskõlas
lõikega 2.                                                              koha liikmesriigi ohutusasutuselt.
Kooskõlas lõikega 2 antud sertifikaadis tuleb täpsustada sellega        Ohutusluba hõlmab järgmist:
hõlmatud raudteetoimingute laad ja ulatus. Kooskõlas lõike 2
punktiga a antud sertifikaat kehtib kogu ühenduses samaväär-
sete raudteetransporditoimingute puhul.                                 a) raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ohutuse juhtimissüsteemi
                                                                             aktsepteerimist kinnitav luba, nagu on kirjeldatud artiklis 9
                                                                             ja III lisas,
4.      Raudtee-ettevõtja kavandatava täiendavate raudteeteenuste
käituskoha liikmesriigi ohutusasutus annab vajadusel täiendava
siseriikliku sertifikaadi kooskõlas lõike 2 punktiga b.                      ja
 ---pagebreak--- 236                     ET                                 Euroopa Liidu Teataja                                                   07/8. kd
b) luba, mis kinnitab raudtee infrastruktuuri ohutuks projek-           3.     Taotluse juhend, milles kirjeldatakse ja selgitatakse ohu-
     teerimiseks, hoolduseks ja käituseks, sealhulgas vajadusel         tussertifikaatide nõudeid ja loetletakse esitatavad dokumendid,
     liikluskorraldus- ja märguandesüsteemi hoolduseks ja käitu-        tuleb taotlejatele tasuta kättesaadavaks teha. Kõik ohutussertifi-
     seks vajalike eri nõuete täitmiseks vajalike sätete aktseptee-     kaatide taotlused esitatakse ohutusasutuse nõutud keeles.
     rimist.
2.      Ohutusluba uuendatakse raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja                                       Artikkel 13
taotlusel ajavahemike järel, mis ei ületa viit aastat. Seda uuen-
datakse tervikuna või osaliselt iga kord, kui infrastruktuuri, sig-
nalisatsiooni või elektrivarustust või käitus- ja hoolduspõhimõt-                              Juurdepääs koolitusele
teid oluliselt muudetakse. Ohutusloa omanik teavitab pädevat
ohutusasutust viivitamata kõikidest sellistest muutustest.
                                                                        1.     Liikmesriigid tagavad, et ohutussertifikaate taotlevatel
                                                                        raudtee-ettevõtjatel oleks õiglane ja mitte kedagi diskrimineeriv
Ohutusasutus võib nõuda ohutusloa läbivaatamist pärast olulisi          juurdepääs rongijuhtide ja rongi saatepersonali koolitusele, kui
muutusi ohutuse õiguslikus raamistikus.                                 selline koolitus on vajalik ohutussertifikaadi saamiseks vajalike
                                                                        nõuete täitmiseks.
Kui ohutusasutus leiab, et loaga raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja
ei vasta enam asutuse väljastatud ohutusloa tingimustele, tühis-        Pakutavad teenused peavad hõlmama koolitust kasutusel oleva-
tab see loa ja põhjendab oma otsust.                                    tel marsruutidel vajalike marsruuditeadmiste, käituseeskirjade ja
                                                                        -menetluste, signalisatsiooni- ja juhtimise kontrollisüsteemi
                                                                        ning hädaabinõude osas.
3.      Ohutusasutus teavitab agentuuri ühe kuu jooksul ohutus-
lubadest, mis on väljastatud, mida on uuendatud, muudetud               Liikmesriigid peavad ühtlasi tagama, et raudteeinfrastruktuuri-
või tühistatud. Asutus teatab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja          ettevõtjatel ja nende töötajatel, kes täidavad elutähtsaid ohu-
nime ja aadressi, ohutusloa väljastamiskuupäeva, ulatuse ja keh-        tusülesandeid, oleks õiglane ja mitte kedagi diskrimineeriv juur-
tivuse ning tühistamise korral otsuse põhjused.                         depääs koolitusele.
                                                                        Kui koolitusteenused ei sisalda eksameid ja sertifikaatide and-
                                                                        mist, tagavad liikmesriigid, et raudtee-ettevõtjatel on juurdepääs
                            Artikkel 12
                                                                        sellisele sertifitseerimisele, kui see on ohutussertifitseerimise
                                                                        nõue.
   Ohutussertifitseerimise ja ohutusloaga seotud nõuded
                             taotlusele
                                                                        Ohutusasutus tagab, et koolitusteenuste pakkumine või sertifi-
                                                                        kaatide andmine, kui see on asjakohane, vastab ohutusnõuetele,
                                                                        mis on sätestatud artiklis 8 ja II lisas kirjeldatud koostalitlus-
1.      Ohutusasutus teeb otsuse ohutussertifitseerimise või ohu-       võime tehnilistes kirjeldustes või siseriiklikes ohutuseeskirjades.
tusloa taotluse suhtes viivitamata ja mitte hiljem kui neli kuud
pärast ohutusasutuse nõutud kogu teabe ja võimaliku lisateabe
esitamist. Kui taotlejalt nõutakse lisateabe esitamist, tuleb sel-
                                                                        2.     Kui koolitusvõimalused on kättesaadaval üksnes ühe
line teave esitada viivitamata.
                                                                        raudtee-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja teenuste
                                                                        kaudu, tagavad liikmesriigid, et need tehakse kättesaadavaks
                                                                        teistele raudtee-ettevõtjatele mõistliku ja mitte kedagi diskrimi-
                                                                        neeriva hinnaga, mis on kulupõhine ja võib sisaldada kasumi-
2.      Uute raudtee-ettevõtjate asutamise ning teiste liikmesrii-      marginaali.
kide raudtee-ettevõtjate taotluste esitamise hõlbustamiseks
annab ohutusasutus üksikasjalikud juhised ohutussertifikaadi
hankimise kohta. Asutus loetleb kõik artikli 10 lõike 2 eesmär-
gil sätestatud nõuded ja teeb kõik asjaomased dokumendid                3.     Uute rongijuhtide, kaugrongide personali ja tähtsaid
taotlejale kättesaadavaks.                                              ülesandeid täitva personali värbamisel peab raudtee-ettevõtjatel
                                                                        olema võimalus arvesse võtta mis tahes koolitust, kvalifikat-
                                                                        siooni ja kogemust, mis on saadud eelnevalt teistelt raudtee-
                                                                        ettevõtjatelt. Sel eesmärgil on sellistel töötajatel õigus omada
Juhised antakse raudtee-ettevõtjatele, kes esitavad ohutussertifi-      juurdepääsu kõikidele dokumentidele, mis tõendavad nende
kaadi taotluse seoses teenustega infrastruktuuri määratletud pii-       koolitust, kvalifikatsiooni ja kogemust, ja saada neist koopiaid
ratud osal, määratledes kõnealuse osa suhtes kehtivad eeskirjad.        ja neid edastada.
 ---pagebreak--- 07/8. kd               ET                                  Euroopa Liidu Teataja                                                       237
4.     Igal juhul vastutab iga raudtee-ettevõtja ja iga raudteeinf-                                   Artikkel 15
rastruktuuri-ettevõtja oma selliste töötajate koolitustaseme ja
kvalifikatsiooni eest, kes täidavad ohutusega seotud ülesandeid,                       Ohutussertifikaatide ühtlustamine
nagu on sätestatud artiklis 9 ja III lisas.
                                                                        1.    Enne 2009. aasta 30. aprilli võetakse vastu otsused ühiste
                                                                        ühtlustatud nõuete kohta kooskõlas artikli 10 lõike 2 punktiga
                                                                        b ja IV lisaga ning taotlemisjuhendite ühine vorm artikli 27
                             Artikkel 14                                lõikes 2 osutatud korras.
     Kasutusel oleva veeremi ekspluatatsiooni andmine                   2.    Agentuur esitab soovitused ühiste ühtlustatud nõuete
                                                                        ning taotlemisjuhendite ühise vormi kohta mandaadi alusel,
                                                                        mis kehtestatakse artikli 27 lõikes 2 osutatud korras.
1.     Veerem, mis on ühes liikmesriigis ekspluatatsiooni luba-
tud kooskõlas artikli 10 lõike 2 punktiga b ja pole asjakohaste
koostalitlusvõime tehniliste kirjeldustega täielikult hõlmatud,                                      IV PEATÜKK
saab loa ekspluatatsiooni andmiseks teises või teistes liikmesrii-
kides kooskõlas käesoleva artikliga, kui viimatinimetatud liik-
mesriik või liikmesriigid nõuavad luba.                                                          OHUTUSASUTUS
2.     Veeremit teises liikmesriigis ekspluatatsiooni anda sooviv                                     Artikkel 16
raudtee-ettevõtja esitab tehnilise toimiku veeremi või selle liigi
kohta asjaomasele ohutusasutusele, näidates kavandatava kasu-                                        Ülesanded
tusotstarbe võrgustikus. Toimik sisaldab järgmisi andmeid:
                                                                        1.    Iga liikmesriik moodustab ohutusasutuse. Selleks asutu-
                                                                        seks võib olla transpordiküsimuste eest vastutav ministeerium
a) tõendeid, et veerem on saanud ekspluatatsiooniloa teises             ning selle organisatsioon, õiguslik struktuur ja otsustamisprot-
    liikmesriigis ja andmikud, mis näitavad selle tegevuse ja           sess ei tohi sõltuda ühestki raudtee-ettevõtjast, raudteeinfras-
    hoolduse ajalugu ning pärast loa saamist toimunud tehnilisi         truktuuri-ettevõtjast, taotlejast ega hankeüksusest.
    ümberehitusi, kui see on asjakohane;
                                                                        2.    Ohutusasutusele usaldatakse vähemalt järgmised ülesan-
                                                                        ded:
b) asjaomaseid tehnilisi andmeid, hooldusplaani ja toimimis-
    näitajaid, mida ohutusasutus nõuab ja vajab täiendava loa
    andmiseks;                                                          a) luba anda ekspluatatsiooni struktuurilisi alamsüsteeme, mis
                                                                            moodustavad üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi, kooskõlas
                                                                            direktiivi 96/48/EÜ artikliga 14 ning kontrollida, et neid
                                                                            käitatakse ja hooldatakse vastavalt asjaomastele olulistele
c) tõendeid iseloomulike tehniliste ja toimimisnäitajate kohta,             nõuetele;
    mis näitavad, et veerem vastab elektrivarustussüsteemile,
    signalisatsiooni- ja juhtimise kontrollsüsteemile, rööpava-
    hele ja infrastruktuuri mõõtmetele, suurimale lubatud telje-        b) luba anda ekspluatatsiooni struktuurilisi alamsüsteeme, mis
    koormusele ja muudele võrgustiku piirangutele;                          moodustavad üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi, kooskõ-
                                                                            las direktiivi 2001/16/EÜ artikliga 14 ning kontrollida, et
                                                                            neid käitatakse ja hooldatakse vastavalt asjaomastele olulis-
                                                                            tele nõuetele;
d) teavet erandite kohta siseriiklikest ohutuseeskirjadest, mis
    on vajalikud loa andmiseks, ja riskihindamisel põhinevaid
    tõendeid selle kohta, et veeremi kasutuselevõtuga ei kaasne         c) järelevalve, et koostalitlusvõime komponendid vastavad
    alusetuid riske võrgustikule.                                           olulistele nõuetele, nagu on nõutud direktiivide 96/48/EÜ
                                                                            ja 2001/16/EÜ artiklis 12;
3.     Ohutusasutus võib nõuda katsete teostamist võrgustikus,          d) uue ja oluliselt muudetud, koostalitlusvõime tehniliste kir-
et kontrollida vastavust lõike 2 punktis c osutatud piiravatele             jeldustega veel hõlmamata veeremi ekspluatatsiooni luba-
parameetritele, ning määrab sel juhul nende ulatuse ja sisu.                mine;
                                                                        e) kooskõlas artiklitega 10 ja 11 antavate ohutussertifikaatide
4.     Ohutusasutus teeb otsuse taotluse suhtes kooskõlas                   ja ohutuslubade asjakohaste osade väljastamine, uuenda-
käesoleva artikliga viivitamata ja hiljemalt neli kuud pärast täie-         mine, muutmine ja tühistamine ning kontrollimine, et neis
liku tehnilise toimiku esitamist, sealhulgas katsete dokumentee-            sätestatud tingimused ja nõuded on täidetud ning et raud-
ritud tulemused. Loasertifikaat võib sisaldada kasutustingimusi             teeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja raudtee-ettevõtjad tegutsevad
ja muid piiranguid.                                                         ühenduse või siseriikliku õiguse alusel;
 ---pagebreak--- 238                    ET                                   Euroopa Liidu Teataja                                                    07/8. kd
f)   ohutuse õigusliku raamistiku, sealhulgas siseriiklike ohutu-        Agentuur toetab ohutusasutusi nendes ülesannetes.
     seeskirjade süsteemi jälgimine, soodustamine ning vajadusel
     jõustamine ja arendamine;
                                                                                Artikkel 18
g) veeremi nõuetekohase registreerimise ning direktiivide 96/                                        Aastaaruanne
     48/EÜ ja 2001/16/EÜ artikli 14 alusel moodustatud siserii-
     klikus registris hoitava ohutusega seotud teabe korrektsuse
     ja ajakohasuse järelevalve.                                         Igal aastal avaldab ohutusasutus oma eelnenud aasta tegevusi
                                                                         käsitleva aastaaruande ja saadab selle agentuurile hiljemalt
                                                                         30. septembriks. Aruanne sisaldab järgmist teavet:
3.     Lõikes 2 osutatud ülesandeid pole lubatud üle anda raud-
teeinfrastruktuuri-ettevõtjatele, raudtee-ettevõtjatele ega han-         a) raudtee ohutuse areng, sealhulgas I lisas sätestatud koosta-
keüksustele ega neilt alltöövõtu korras osta.                                 litlusvõime tehniliste kirjelduste kokkukoondamine liikmes-
                                                                              riikide tasandil;
                                                                         b) olulised muutused raudtee ohutust käsitlevates õigusaktides
                                                                              ja määrustes;
                             Artikkel 17
                                                                         c) ohutussertifitseerimise ja ohutuslubade areng;
                      Otsustamispõhimõtted
                                                                         d) raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja raudtee-ettevõtjate järe-
                                                                              levalve tulemused ja sellega seotud kogemus.
1.     Ohutusasutus täidab oma ülesandeid avatult, mittediskri-
mineerivalt ja arusaadavalt. Eelkõige kuulab ta ära kõik osapoo-
led ja põhjendab oma otsuseid.
                                                                                V PEATÜKK
                                                                                ÕNNETUS- JA VAHEJUHTUMITE UURIMINE
Ta vastab viivitamata nõuetele ja taotlustele ning teatab oma
teabenõuetest viivitamata ja võtab kõik oma otsused vastu nelja
kuu jooksul pärast seda, kui talle on esitatud kogu nõutud
teave. Ta võib artiklis 16 osutatud ülesannete täitmisel igal ajal                                     Artikkel 19
taotleda tehnilist abi raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjatelt ja raud-
tee-ettevõtjatelt või muudelt pädevatelt asutustelt.                                               Uurimiskohustus
                                                                         1.      Liikmesriigid tagavad, et artiklis 21 osutatud uurimisor-
Siseriikliku õigusliku raamistiku väljatöötamise käigus konsul-          gan teostab pärast tõsiseid õnnetusjuhtumeid raudteesüsteemis
teerib ohutusasutus kõigi asjaomaste isikute ja huvitatud pool-          uurimise, mille eesmärgiks on raudtee ohutuse võimalik paren-
tega, sealhulgas raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate, raudtee-ette-       damine ja õnnetusjuhtumite vältimine.
võtjate, tootjate ja hoolduse pakkujate, kasutajate ja töötajate
esindajatega.
                                                                         2.      Lisaks tõsistele õnnetustele võib artiklis 21 osutatud uuri-
                                                                         misorgan uurida neid õnnetus- ja vahejuhtumeid, mis veidi
                                                                         teistsugustel tingimustel võinuks põhjustada tõsiseid õnnetus-
2.     Ohutusasutus on vaba läbi viima mis tahes kontrolle ja            juhtumeid, sealhulgas üleeuroopaliste kiir- või tavaraudteesüs-
uurimisi, mis on talle vajalikud ülesannete täitmiseks, ja saab          teemide struktuuriliste alamsüsteemide või koostalitlusvõime
juurdepääsu kõikidele asjakohastele raudteeinfrastruktuuri-ette-         komponentide tehnilised tõrked.
võtjate ja raudtee-ettevõtjate dokumentidele ja tööruumidele,
sisseseadele ning seadmetele.
                                                                         Uurimisorgan otsustab oma äranägemisel, kas sellist õnnetus-
                                                                         või vahejuhtumit uuritakse. Otsuses võtab ta arvesse järgmist:
3.     Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et
ohutusasutuse otsused on võimalik kohtus läbi vaadata.                   a) õnnetus- või vahejuhtumi tõsidus;
                                                                         b) kas see on osa õnnetus- või vahejuhtumite seeriast, mis on
4.     Ohutusasutused vahetavad aktiivselt vaateid ja kogemusi                asjakohased süsteemile kui tervikule;
oma otsustamisekriteeriumite ühtlustamiseks kogu ühenduses.
Nende koostööeesmärgiks on eelkõige selliste raudtee-ettevõt-            c) selle mõju raudtee ohutusele ühenduse tasandil
jate ohutussertifitseerimise hõlbustamine ja koordineerimine,
kellele on antud õigus kasutada rahvusvahelisi rongiliine direk-
tiivi 2001/14/EÜ artiklis 15 sätestatud korras.                               ja
 ---pagebreak--- 07/8. kd               ET                                  Euroopa Liidu Teataja                                                     239
d) raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate, raudtee-ettevõtjate, ohu-                                    Artikkel 21
     tusasutuse või liikmesriikide taotlused.
                                                                                Uurimisorgan
3.     Uurimiste ulatuse ja nende teostamisel järgitava korra
määrab uurimisorgan, võttes arvesse artiklite 20 ja 22 põhi-
mõtteid ja eesmärke, ning sõltuvalt järeldustest, mida loode-
takse õnnetus- või vahejuhtumist teha ohutuse parandamise
                                                                        1.     Iga liikmesriik tagab, et artiklis 19 osutatud õnnetus- ja
eesmärgil.
                                                                        vahejuhtumite uurimised teostab alaline organ, mis koosneb
                                                                        vähemalt ühest uurijast, kes on suuteline täitma juhtiva uurija
                                                                        ülesandeid õnnetus- või vahejuhtumi korral. Selle organi orga-
4.     Uurimine ei ole ühelgi juhul seotud süü või vastutuse            nisatsioon, õiguslik struktuur ja otsustamisprotsess ei tohi sõl-
määramisega.                                                            tuda ühestki raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjast, raudtee-ettevõt-
                                                                        jast, maksude sissenõudmise asutusest, jaotusasutusest ega tea-
                                                                        vitatud asutusest ega ühestki poolest, kelle huvid võiksid sat-
                                                                        tuda konflikti uurimisorganile usaldatud ülesannetega. Lisaks
                             Artikkel 20                                sellele peab ta olema funktsionaalselt sõltumatu ohutusasutu-
                                                                        sest ja raudteid reguleerivast asutusest.
                     Uurimise õiguslik seisund
                                                                        2.     Uurimisorgan täidab oma ülesanded sõltumatult lõikes 1
1.     Liikmesriigid määratlevad oma vastava õigussüsteemi raa-         osutatud organisatsioonidest ja on võimeline hankima selleks
mes uurimise õigusliku seisundi, mis võimaldab vastutavatel
                                                                        piisavaid vahendeid. Uurijatele antakse staatus, mis tagab neile
uurijatel oma ülesannet täita kõige tõhusamalt ja võimalikult
                                                                        vajaliku sõltumatuse.
kiiresti.
2.     Vastavalt liikmesriikides kehtivatele õigusaktidele ja vaja-     3.     Liikmesriigid näevad ette, et raudtee-ettevõtjad, raud-
duse korral koostöös kohtuliku juurdluse eest vastutavate asu-          teeinfrastruktuuri-ettevõtjad ja vajadusel ohutusasutus on
tustega antakse uurijatele võimalikult kiiresti õigus:                  kohustatud viivitamata teatama artiklis 19 osutatud õnnetus- ja
                                                                        vahejuhtumitest uurimisorganile. Uurimisorgan on võimeline
                                                                        sellistele aruannetele vastama ja võtma vajalikke meetmeid
a) juurdepääsuks õnnetus- või vahejuhtumi sündmuskohale                 uurimise alustamiseks hiljemalt üks nädal pärast õnnetus- või
     ning asjaomasele veeremile, seotud infrastruktuuri-, liiklus-      vahejuhtumit käsitleva aruande kättesaamist.
     korraldus- ja signalisatsiooniseadeldistele;
b) õigus vahetult koostatud tõendusmaterjali nimekirjale ja             4.     Uurimisorgan võib kombineerida oma ülesandeid käeso-
     rusude, infrastruktuuriseadeldiste või komponentide kont-          leva direktiivi alusel muude juhtumite uurimisega peale raud-
     rollitud eemaldamiseks uurimise või analüüsi jaoks;                teeõnnetus- ja vahejuhtumite, kui sellised uurimised ei ohusta
                                                                        tema sõltumatust.
c) juurdepääs pardasalvestusseadmetele ning suuliste teadete
     salvestamise ja signalisatsiooni- ja liikluskorraldussüsteemi
     tööd registreerivate seadmete sisule ja nende kasutamisele;        5.     Vajadusel võib uurimisorgan taotleda teiste liikmesriikide
                                                                        või agentuuri uurimisorganite abi eriteadmiste osas või tehni-
                                                                        liste kontrollide, analüüside teostamiseks või hinnangute and-
d) juurdepääs ohvrite kehade uurimistulemustele;                        miseks.
e) juurdepääs õnnetus- või vahejuhtumiga seotud rongiperso-
     nali ja muu raudteepersonali uurimistulemustele;                   6.     Liikmesriigid võivad uurimisorganile usaldada ka
                                                                        artiklis 19 nimetamata raudteeõnnetus- ja vahejuhtumite uuri-
                                                                        mise.
f)   võimalus küsitleda seotud raudteepersonali ja teisi tunnista-
     jaid;
                                                                        7. Uurimisorganid vahetavad aktiivselt vaateid ja kogemusi
g) juurdepääs asjaga seotud raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja,           ühiste uurimismeetodite väljatöötamiseks, ohutusnõuannete
     raudtee-ettevõtja ja ohutusasutuse asjakohasele teabele või        järelkontrolli ühiste põhimõtete koostamiseks ning teaduslik-
     andmikele.                                                         tehnilise arenguga kohanemiseks.
3.     Uurimine viiakse läbi mis tahes kohtulikust juurdlusest
sõltumatult.                                                            Agentuur toetab uurimisorganeid selles ülesandes.
 ---pagebreak--- 240                     ET                                   Euroopa Liidu Teataja                                                   07/8. kd
                             Artikkel 22                                  2.     Uurimisorgan avalikustab lõpparuande võimalikult lühi-
                                                                          kese aja jooksul ja tavaliselt hiljemalt 12 kuu jooksul pärast
                                                                          juhtumi kuupäeva. Aruandes järgitakse nii täpselt kui võimalik
                         Uurimismenetlus                                  V lisas sätestatud aruandestruktuuri. Aruanne koos soovitustega
                                                                          ohutuse tagamiseks edastatakse artikli 22 lõikes 3 osutatud
                                                                          asjakohastele pooltele ning teiste liikmesriikide asjaomastele
1.     Artiklis 19 osutatud õnnetus- või vahejuhtumit uurib selle         organitele ja pooltele.
toimumiskoha liikmesriigi uurimisorgan. Kui pole võimalik
määrata, millises liikmesriigis see toimus või kui see toimus             3.     Igal aastal avaldab uurimisorgan hiljemalt 30. septembriks
kahe liikmesriigi vahelisel piirirajatisel või selle lähedal, lepivad     aastaaruande, milles annab aru eelnenud aastal teostatud uuri-
asjaomased organid kokku, kumb neist teostab uurimise, või                mistest, ohutuse tagamiseks antud soovitustest ja eelnevalt
lepivad nad kokku selle ühises läbiviimises. Teisel organil on            antud soovituste põhjal võetud meetmetest.
esimesel juhul lubatud uurimises osaleda ja selle tulemustest
täielikult osa saada.
                                                                                Artikkel 24
Teise liikmesriigi uurimisorganid kutsutakse uurimises osalema
                                                                                Agentuurile edastatav teave
alati, kui õnnetus- või vahejuhtumiga on seotud selles liikmes-
riigis asutatud ja litsentseeritud raudtee-ettevõtja.
                                                                          1.     Ühe nädala jooksul pärast uurimise alustamise otsust tea-
                                                                          vitab uurimisorgan sellest agentuuri. Teates näidatakse juhtumi
Käesolev lõige ei takista liikmesriike kokku leppimast, et asjao-         kuupäev, kellaaeg ja koht, selle liik ja tagajärjed surmajuhtu-
mased organid peaksid uurimised ka muudel tingimustel teos-               mite, vigastuste ja materiaalse kahju osas.
tama koostöös.
                                                                          2.     Uurimisorgan saadab agentuurile koopia artikli 23
                                                                          lõikes 2 osutatud lõpparuandest ja artikli 23 lõikes 3 osutatud
2.     Iga õnnetus- või vahejuhtumi puhul organiseerib uuri-              aastaaruandest.
mise eest vastutav organ uurimise teostamise asjakohased
vahendid, mis hõlmavad vajalikke tegevuse alaseid ja tehnilisi
eriteadmisi. Need eriteadmised võidakse hankida organisiseselt                                          Artikkel 25
või -väliselt, olenevalt uuritava õnnetus- või vahejuhtumi ise-
loomust.
                                                                                Soovitused ohutuse tagamiseks
3.     Uurimine teostatakse nii avatult kui võimalik, et kõik             1.     Uurimisorgani soovitus ohutuse tagamiseks ei loo mingil
pooled saab ära kuulata ja nad saavad tulemustest teada. Asjao-           juhul eeldust õnnetus- või vahejuhtumis süü või vastutuse
mast raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjat ja raudtee-ettevõtjaid,            kindlaksmääramiseks.
ohutusasutust, ohvreid ja nende sugulasi, kahjustatud vara
omanikke, tootjaid, asjaomaseid hädaabiteenistusi ning tööta-             2.     Soovitused adresseeritakse ohutusasutusele ja teistele liik-
jate ja kasutajate esindajaid tuleb regulaarselt teavitada uurimi-        mesriigi või liikmesriikide organitele või asutustele, kui seda
sest ja selle arengust ning võimalusel anda neile võimalus esi-           eeldab soovituse laad. Liikmesriigid ja nende ohutusasutused
tada arvamusi ja vaateid uurimiseks ning lubada kommentee-                võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et uurimisorganite soovi-
rida teavet ja esialgseid aruandeid.                                      tusi ohutuse tagamiseks nõuetekohaselt arvestatakse ja vajadu-
                                                                          sel järgitakse.
4.     Uurimisorgan viib läbi õnnetuspaiga uurimise võimalikult           3.     Ohutusasutus ja teised asutused või organid või vajadusel
lühikese ajaga, et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja saaks infras-         teised liikmesriigid, kellele soovitused on adresseeritud, annavad
truktuuri taastada ja selle võimalikult kiiresti raudteeveoteenus-        uurimisorganile aru soovituse tagajärjel võetud või kavandata-
tele avada.                                                               vatest meetmetest vähemalt kord aastas.
                             Artikkel 23                                                               VI PEATÜKK
                                                                                RAKENDAMISPÄDEVUS
                             Aruanded
                                                                                Artikkel 26
1.     Artiklis 19 osutatud õnnetus- või vahejuhtumi uurimise
suhtes kehtivad aruanded, mille vorm sõltub õnnetus- või                                          Lisade kohandamine
vahejuhtumi liigist ja tõsidusest ning uurimistulemuste asjako-
hasusest. Aruannetes märgitakse ära artikli 19 lõikes 1 osutatud
uurimiste eesmärgid ja need sisaldavad vajaduse korral soovi-             Käesolevat direktiivi kohandatakse teaduse ja tehnika arenguga
tusi ohutuse tagamiseks.                                                  artikli 27 lõikes 2 osutatud korras.
 ---pagebreak--- 07/8. kd              ET                                 Euroopa Liidu Teataja                                                     241
                            Artikkel 27                                                           Artikkel 30
                        Komiteemenetlus
                                                                                Direktiivi 2001/14/EÜ muudatus
1.     Komisjoni abistab direktiivi 96/48/EÜ artikli 21 alusel
loodud komitee.
                                                                      Direktiivi 2001/14/EÜ muudetakse järgmiselt.
2.     Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse
1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8
sätestatut.                                                           1. Pealkiri asendatakse järgmisega:
Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks keh-
testatakse kolm kuud.                                                     “Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/14/EÜ,
                                                                          26. veebruar 2001, raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime
3.     Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse            jaotamise ja tasude kehtestamise kohta raudtee infrastruk-
1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8             tuuri kasutamise eest”.
sätestatut.
4.     Komitee võtab vastu oma töökorra.                              2. Artikli 30 lõike 2 punkt f asendatakse järgmisega:
                            Artikkel 28                                   “f) juurdepääsu kord kooskõlas nõukogu 29. juuli 1991.
                                                                               aasta direktiivi 91/440/EMÜ artikliga 10 ühenduse
                       Rakendusmeetmed                                         raudteede arendamise kohta, (*) mida on muudetud
                                                                               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. aprilli 2004. aasta
                                                                               direktiiviga 2004/51/EÜ ühenduse raudteede arenda-
1.     Liikmesriigid võivad juhtida komisjoni tähelepanu kõiki-
                                                                               mise kohta. (**)
dele käesoleva direktiivi rakendamisega seotud meetmetele.
Asjakohased otsused võetakse vastu artikli 27 lõikes 2 osutatud
                                                                           (*) EÜT L 237, 24.8.1991, lk 25.
korras.
                                                                           (**) ELT L 164, 30.4.2004, lk 164.”
2.     Komisjon kontrollib liikmesriigi taotluse korral või omal
algatusel ohutussertifitseerimise ja ohutuslubade andmisega
seotud sätete kohaldamist ja rakendamist konkreetsel juhul            3. Artikkel 32 tunnistatakse kehtetuks.
ning teeb kahe kuu jooksul alates vastava taotluse saamisest
artikli 27 lõikes 2 osutatud korras otsuse, kas kõnealuse
meetme kohaldamist võib jätkata. Komisjon edastab oma                 4. Artikli 34 lõige 2 asendatakse järgmisega:
otsuse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja liikmesriikidele.
                                                                          “2.     Komisjon kontrollib liikmesriigi taotluse korral või
                           VII PEATÜKK                                    omal algatusel maksustamise ja läbilaskevõime jaotamisega
                                                                          seotud sätete kohaldamist ja rakendamist konkreetsel juhul
                      ÜLD- JA LÕPPSÄTTED                                  ning teeb kahe kuu jooksul alates vastava taotluse saamisest
                                                                          artikli 35 lõikes 2 osutatud korras otsuse, kas kõnealuse
                                                                          meetme kohaldamist võib jätkata. Komisjon edastab oma
                                                                          otsuse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja liikmesriiki-
                            Artikkel 29
                                                                          dele.”
                Direktiivi 95/18/EÜ muudatused
Direktiivi 95/18/EÜ muudetakse järgmiselt.
                                                                                Artikkel 31
1. Artikkel 8 asendatakse järgmisega:
                                                                                Aruandlus ja ühenduse edasised meetmed
    “Artikkel 8
    Kutsealase pädevuse nõue on täidetud, kui taotleval raud-         Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande
    tee-ettevõtjal on või saab olema juhtkond, kellel on litsent-     käesoleva direktiivi rakendamise kohta hiljemalt 30. detsembriks
    siga kindlaksmääratud tegevuse turvalisuse ja usaldusväär-        2007 ja seejärel iga viie aasta järel.
    suse kontrollimiseks ning järelevalveks vajalikud teadmised
    ja/või kogemused.”
                                                                      Vajaduse korral lisatakse aruandele asjakohased ettepanekud
2. Lisa II jagu tunnistatakse kehtetuks.                              ühenduse edasisteks meetmeteks.
 ---pagebreak--- 242                  ET                                  Euroopa Liidu Teataja                                                 07/8. kd
                           Artikkel 32                                Kui liikmesriigid võtavad need meetmed vastu, lisavad nad nen-
                                                                      desse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise
                          Karistused                                  korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viita-
                                                                      mise viisi näevad ette liikmesriigid.
Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida
                                                                                Artikkel 34
kohaldatakse käesoleva direktiivi kohaselt vastuvõetud siserii-
klike õigusnormide rikkumise korral, ning võtavad kõik vajali-                                   Jõustumine
kud meetmed, et tagada nende rakendamine. Ettenähtud trah-
vid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed, mittediskrimi-           Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise
neerivad ja hoiatavad.                                                päeval.
Liikmesriigid teatavad neist eeskirjadest komisjonile artiklis 10                                 Artikkel 35
kindlaksmääratud kuupäevaks ja annavad viivitamata teada
neid edaspidi mõjutavatest muudatustest.                                                         Adressaadid
                                                                      Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.
                           Artikkel 33
                                                                      Strasbourg, 29. aprill 2004
                         Rakendamine
                                                                          Euroopa Parlamendi nimel             Nõukogu nimel
Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajali-
kud õigusnormid hiljemalt 30. aprilliks 2006. Nad teatavad                         eesistuja                        eesistuja
neist viivitamata komisjonile.                                                      P. COX                     M. McDOWELL
 ---pagebreak--- 07/8. kd           ET                                      Euroopa Liidu Teataja                                                   243
                                                                    I LISA
                                                       ÜHISED OHUTUSNÄITAJAD
         Ohutusasutustel tuleb aru anda järgmiste ühiste ohutusnäitajate kohta:
         Artikli 2 lõike 2 punktides a ja b osutatud tegevustega seotud näitajatest tuleb aru anda eraldi, kui need esitatakse.
         Uute faktide või vigade avastamisel pärast aruande esitamist muudab või parandab ohutusasutus konkreetse aasta näita-
         jaid esimesel võimalusel ja hiljemalt järgmises aastaaruandes.
         Rubriigi 1 all järgnevalt toodud õnnetusjuhtumitega seotud näitajate puhul kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõu-
         kogu 16. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 91/2003 raudteeveo statistika kohta, (1) kuivõrd teave on kättesaadav.
         (1) Õnnetusjuhtumitega seotud näitajad
              1.   Õnnetusjuhtumite koguarv ja suhtarv rongkilomeetrite suhtes järgmiste õnnetusjuhtumiliikide kaupa:
                   — rongide kokkupõrked, sealhulgas kokkupõrked takistustega vabas liikumisruumis,
                   — rongide rööbastelt mahasõidud,
                   — raudteeületuskoha õnnetusjuhtumid, sealhulgas jalakäijatega,
                   — liikuva veeremi poolt isikutele põhjustatud õnnetusjuhtumid, välja arvatud enesetapud
                   — enesetapud,
                   — veeremipõlengud,
                   — muud.
                   Iga õnnetusjuhtum liigitatakse aruandes esmase õnnetusjuhtumi liigi alusel, isegi kui teisese õnnetusjuhtumi
                   tagajärjed on raskemad, nt rööbastelt mahasõidule järgnev tulekahju.
              2.   Tõsiselt vigastatute ja hukkunute koguarv ja suhtarv rongkilomeetrite suhtes õnnetusjuhtumiliikide ja järgmiste
                   kategooriate kaupa:
                   — reisijad (sealhulgas reisijakilomeetrite koguarvu suhtes),
                   — töötajad, sealhulgas töövõtjate personal,
                   — raudteeületuskoha kasutajad,
                   — raudteerajatiste territooriumil loata viibivad isikud,
                   — muud.
         (2) Vahejuhtumite ja ohuolukordadega seotud näitajad
              1.   Purunenud rööbaste, rööbaste deformatsiooni ja valemärguannetest tingitud tõrgete koguarv ja arv rongkilo-
                   meetrite suhtes.
         (1) ELT L 14, 21.1.2003, lk 1.
 ---pagebreak--- 244          ET                                           Euroopa Liidu Teataja                                               07/8. kd
        2.   Edastatud ohusignaalide koguarv ja suhtarv rongkilomeetrite suhtes.
        3.   Ekspluatatsioonis oleva veeremi purunenud rataste ja telgede koguarv ja arv rongkilomeetrite suhtes.
    (3) Õnnetusjuhtumite tagajärgedega seotud näitajad
        1.   Kõikide õnnetusjuhtumite kogumaksumus eurodes ja maksumus rongkilomeetrite suhtes, arvutades võimalusel
             ka järgmised maksumused:
             — surmajuhtumid ja vigastused,
             — kompensatsioonid reisijate, töötajate ja kolmandate poolte vara hävimise või kahju eest, sealhulgas kesk-
                  konnale tekitatud kahju,
             — kahjustatud veeremi ja raudteeseadeldiste asendamine või remont,
             — hilinemised, häired ja liikluse ümbersuunamised, sealhulgas täiendavad kulud tööjõule ja saamatajäänud
                  tulu.
             Eelnevalt toodud kuludest arvestatakse maha kolmandatelt pooltelt, näiteks raudteeületuskoha õnnetustega seo-
             tud mootorsõiduki omanikelt sissenõutud või hinnanguliselt sissenõutav kompensatsioon. Raudtee-ettevõtjate ja
             raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate kindlustuspoliiside eest saadavat hüvitist ei arvestata maha.
        2.   Õnnetusjuhtumite tagajärjel kaotatud töötajate ja töövõtjate töötundide koguarv ja arv kogu tööaja suhtes.
    (4) Infrastruktuuri tehnilise ohutuse ja selle rakendamisega seotud näitajad
        1.   Automaatblokeerimissüsteemiga (Automatic Train Protection — ATP) varustatud teede protsendimäär, töötavaid
             ATP süsteeme kasutavate rongkilomeetrite protsendimäär.
        2.   Raudteeületuskohtade arv (kokku ja liinikilomeetri kohta). Automaat- või manuaalturvaseadmetega varustatud
             raudteeületuskohtade protsendimäär.
    (5) Ohutusjuhtimisega seotud näitajad
        Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja raudtee-ettevõtjate siseauditid vastavalt ohutuse juhtimissüsteemi dokumentides
        sätestatule. Läbiviidud auditite arv kokku ja nõutud (ja/või kavandatud) auditite suhtes.
    (6) Mõisted
        Aruandvad asutused võivad käesoleva lisaga kooskõlas andmete esitamisel kasutada kulude arvutamise meetodite ja
        näitajate suhtes siseriiklikult kohaldatavaid mõisteid. Kasutatavaid mõisteid ja arvutusmeetodeid selgitatakse
        artiklis 18 kirjeldatud aastaaruande lisas.
 ---pagebreak--- 07/8. kd           ET                                       Euroopa Liidu Teataja                                                    245
                                                                    II LISA
                                         SISERIIKLIKEST OHUTUSEESKIRJADEST TEAVITAMINE
         Siseriiklikud ohutuseeskirjad, millest tuleb komisjoni teavitada artiklis 8 kirjeldatud korras, hõlmavad järgmist:
         1.   olemasolevaid siseriiklikke ohutuseesmärke ja ohutusmeetodeid käsitlevad eeskirjad;
         2. raudtee-ettevõtjate ohutussertifitseerimisele ja ohutuse juhtimissüsteemidele esitatavaid nõudeid käsitlevad eeskirjad;
         3. uue ja oluliselt muudetud, koostalitlusvõime tehnilise kirjeldusega veel hõlmamata veeremi ekspluatatsiooni lubami-
              sele ja hooldamisele esitatavaid nõudeid käsitlevad eeskirjad. Teade peab hõlmama eeskirju veeremi vahetamise
              kohta raudtee-ettevõtjate vahel, registreerimissüsteemide ja testimismenetlustele esitatavate nõuete kohta;
         4. koostalitlusvõime tehniliste kirjeldustega veel hõlmamata raudteevõrgustiku ühised käituseeskirjad, sealhulgas signa-
              lisatsiooni- ja liikluskorraldussüsteemiga seotud eeskirjad;
         5. eeskirjad, millega sätestatakse nõuded täiendavatele sisekorraeeskirjadele, mille peavad kehtestama raudteeinfrastruk-
              tuuri-ettevõtjad ja raudtee-ettevõtjad;
         6. eeskirjad, mis käsitlevad nõudeid olulisi ohutusülesandeid täitvatele töötajatele, sealhulgas valikukriteeriumid, medit-
              siiniline kõlblikkus ning kutsealane koolitus ja sertifitseerimine, kuivõrd need pole veel reguleeritud koostalitlus-
              võime tehnilise kirjeldusega;
         7.   õnnetus- ja vahejuhtumite uurimist käsitlevad eeskirjad.
 ---pagebreak--- 246         ET                                        Euroopa Liidu Teataja                                                    07/8. kd
                                                              III LISA
                                               OHUTUSE JUHTIMISSÜSTEEMID
    1. Nõuded ohutuse juhtimissüsteemile
       Kõik ohutuse juhtimissüsteemi olulised osad tuleb dokumenteerida ja eelkõige tuleb kirjeldada vastutuse jagunemist
       raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või raudtee-ettevõtja organisatsioonis. Näidatakse, kuidas on tagatud juhtimiskon-
       troll erinevatel tasanditel, kuidas on kaasatud töötajad ja nende esindajad kõikidel tasanditel ning kuidas on tagatud
       ohutuse juhtimissüsteemi pidev täiustamine.
    2. Ohutuse juhtimissüsteemi põhielemendid
       Ohutuse juhtimissüsteemi põhielemendid on järgmised:
       a)   ohutuspoliitika, mille on heaks kiitnud organisatsiooni tegevjuht ja millest on teavitatud kõiki töötajaid;
       b) organisatsiooni kvalitatiivsed ja kvantitatiivsed eesmärgid ohutuse püsivaks tagamiseks ja täiustamiseks ning
            kavad ja menetlused nende eesmärkide saavutamiseks;
       c)   menetlused olemasolevate, uute ja muudetud tehniliste- ja toimimisstandardite või muude korralduslike tingi-
            muste täitmiseks, mis on sätestatud
            — koostalitlusvõime tehnilistes kirjeldustes
                 või
            — artiklis 8 ja II lisas osutatud siseriiklikes ohutuseeskirjades
                 või
            — muudes asjakohastes eeskirjades
                 või
            — pädeva asutuse otsustes
            ning standarditele vastavuse tagamise menetlustes ja muudes korralduslikes tingimustes seadmete ja tegevuste
            kogu eluea vältel;
       d) riskihindamise ja riskijuhtimismeetmete rakendamise menetlused ja meetodid, kui tegevustingimuste muutumi-
            sest või uutest materjalidest tuleneb uusi riske infrastruktuurile või tegevusele;
       e)   personali- ja süsteemikoolitusprogrammide pakkumine, et tagada personali püsiv kompetentsus ja ülesannete
            vastav täitmine;
       f)   organisatsiooni ja vajadusel sama infrastruktuuri käitavate organisatsioonide vastastikku piisava teabega varusta-
            mise kord;
       g)   ohutusteabe dokumenteerimise menetlused ja vormid ning elutähtsa ohutusteabe konfiguratsiooni kontrollimise
            menetluse määramine;
       h) menetlused õnnetus- ja vahejuhtumitest, ohuolukordadest ja muudest ohtlikest juhtumitest teatamise, uurimise
            ja analüüsi tagamiseks ning vajalike preventiivmeetmete rakendamiseks;
       i)   hädaolukorra tegevus- ja häire- ning teavituskavad, mis on kooskõlastatud asjakohaste avalike riigiasutustega;
       j)   ohutuse juhtimissüsteemi korduvate siseauditite sätted.
 ---pagebreak--- 07/8. kd          ET                                       Euroopa Liidu Teataja                                                       247
                                                                    IV LISA
                    DEKLARATSIOONID OHUTUSSERTIFIKAADI VÕRGUSTIKKU KÄSITLEVA OSA KOHTA
         Järgmised dokumendid tuleb esitada ohutusasutusele ohutussertifikaadi võrgustikku käsitleva osa väljaandmiseks:
         — raudtee-ettevõtja dokumentatsioon koostalitlusvõime tehniliste kirjelduste või nende osade ja vajadusel siseriiklike
             ohutuseeskirjade ja muude ettevõtja tegevuse, personali ja veeremi suhtes kohaldatavate eeskirjade kohta ning kui-
             das tagatakse neile vastavus ohutuse juhtimissüsteemi abil,
         — raudtee-ettevõtja dokumentatsioon tegevuseks värvatud või töövõtu korras sisse ostetavate eri kategooria töötajate
             kohta, sealhulgas tõendid, et nad vastavad koostalitlusvõime tehniliste kirjelduste nõuetele või siseriiklikele eeskirja-
             dele ja on nõuetekohaselt sertifitseeritud,
         — raudtee-ettevõtja dokumentatsioon tegevuses kasutatava eri kategooria veeremi kohta, sealhulgas tõendid, et see vas-
             tab koostalitlusvõime tehniliste kirjelduste nõuetele või siseriiklikele eeskirjadele ja on nõuetekohaselt sertifitseeri-
             tud.
         Töö dubleerimise vältimiseks ja teabehulga vähendamiseks esitatakse üksnes koonddokumendid nende elementide puhul,
         mis vastavad koostalitlusvõime tehnilistele kirjeldustele ning muudele direktiivide 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ nõuetele.
 ---pagebreak--- 248         ET                                     Euroopa Liidu Teataja                                                      07/8. kd
                                                            V LISA
                               ÕNNETUS- JA VAHEJUHTUMITE UURIMISARUANDE PÕHISISU
    (1) Kokkuvõte
        Kokkuvõte sisaldab juhtumi, toimumisaja ning -koha ja tagajärgede lühikirjeldust. Selles tuuakse ära nii otsesed põh-
        jused kui ka kaasaaitavad tegurid ning aluseks olevad põhjused, mille uurimine on kindlaks teinud. Esitatakse pea-
        mised soovitused ja teave aruande adressaatide kohta.
    (2) Otsesed faktid juhtumi kohta
        1.  Juhtum:
            — juhtumi kuupäev, täpne kellaaeg ja koht,
            — sündmuste ja õnnetusjuhtumite toimumiskoha kirjeldus, sealhulgas pääste- ja hädaabiteenistuste jõupingu-
                 tused,
            — uurimise algatamise otsus, uurimismeeskonna koosseis ja uurimise läbiviimise kord.
        2.  Juhtumi taust:
            — juhtumiga seotud töötajad ja töövõtjad ning muud pooled ja tunnistajad,
            — rongid ja nende koosseis, sealhulgas juhtumiga seotud veeremiüksuste registreerimisnumbrid,
            — infrastruktuuri ja signalisatsioonisüsteemi kirjeldus — teede liigid, pöörangud, blokeeringud, signalisatsi-
                 oon, blokeerimissüsteemid,
            — sidevahendid,
            — sündmuskohal või selle läheduses teostatud tööd,
            — raudtee hädaolukorra plaani käivitumine ja sündmustejada,
            — avalike hädaabiteenistuste, politsei ja meditsiiniteenistuste hädaolukorra plaani käivitumine ja sündmuste-
                 jada.
        3.  Hukkumised, vigastused ja varaline kahju:
            — reisijad ja kolmandad pooled, personal, sealhulgas töövõtjad,
            — veos, pagas ja muu vara,
            — veerem, infrastruktuur ja keskkond.
        4.  Välised asjaolud:
            — ilmastikutingimused ja geograafilised viited.
    (3) Uurimiste ja küsitluste andmed
        1.  Kokkuvõte ülestunnistustest (kohaldatakse inimese identiteedi kaitset):
            — raudteepersonal, sealhulgas töövõtjad,
            — teised tunnistajad.
 ---pagebreak--- 07/8. kd        ET                                       Euroopa Liidu Teataja                                                249
             2.  Ohutuse juhtimissüsteem:
                 — raamorganisatsioon ning kuidas toimub käskude andmine ja täitmine,
                 — nõuded personalile ja kuidas neid täidetakse,
                 — sisekontrollide ja -auditite kord ja tulemused,
                 — infrastruktuuriga seotud erinevate osaliste suhtlus.
             3.  Õigusnormid
                 — asjakohased ühenduse ja siseriiklikud õigusnormid,
                 — muud eeskirjad, näiteks käituseeskirjad, kohalikud juhendid, nõuded töötajatele, hooldusettekirjutused ja
                      kohaldatavad standardid.
             4.  Veeremi ja tehniliste seadmete töö:
                 — signalisatsiooni- ja juhtimise kontrollsüsteem, sealhulgas automaatandmesalvestajate kirjed,
                 — infrastruktuur,
                 — kommunikatsiooniseadmed,
                 — veerem, sealhulgas automaatandmesalvestajate kirjed.
             5.  Töökorraldust käsitlev dokumentatsioon:
                 — personali võetud meetmed seoses liikluskorralduse ja signalisatsiooniga,
                 — suuliste teadete vahetamine seoses juhtumiga, sealhulgas salvestiste üleskirjutused,
                 — juhtumi toimumiskoha kaitsmiseks ja turvamiseks võetud meetmed.
             6.  Inimene-masin-organisatsioon koostöö:
                 — juhtumiga seotud personali suhtes kohaldatav tööaeg,
                 — juhtumit mõjutavad meditsiinilised ja isiklikud asjaolud, sealhulgas füüsiline või psühholoogiline stress,
                 — seadmete konstruktsiooni mõju inimene-masin koostööle.
             7.  Varasemad sarnase iseloomuga juhtumid.
         (4) Analüüs ja järeldused
             1.  Sündmusteahela lõppkirjeldus:
                 — järeldused juhtumi kohta 3. rubriigis määratletud faktide alusel.
             2.  Arutelu:
                 — 3. rubriigis määratletud faktide analüüs eesmärgiga teha järeldused juhtumi põhjuste ja hädaabiteenistuste
                      tulemuslikkuse suhtes.
 ---pagebreak--- 250         ET                                       Euroopa Liidu Teataja                                               07/8. kd
        3.  Järeldused:
            — juhtumi otsesed ja vahetud põhjused, sealhulgas juhtumiga seotud isikute tegevusega seotud kaasaaitavad
                 tegurid või veeremi või tehniliste seadeldiste seisukord,
            — oskuste, menetluste ja hooldusega seotud kaudsed põhjused,
            — aluseks olevad põhjused, mis on seotud õigusliku raamistiku olukorra ja ohutuse juhtimissüsteemi rakenda-
                 misega.
        4.  Täiendavad tähelepanekud:
            — uurimise käigus avastatud sellised puudujäägid ja vajakajäämised, mis ei ole olulised põhjuste järeldamise
                 seisukohalt.
    (5) Võetud meetmed
        — Juhtumi tagajärjel juba võetud või kehtestatud meetmete loetelu
    (6) Soovitused