title: Komisjoni direktiiv, 19. mai 1978, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 74/60/EMÜ mootorsõidukite sisustust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (sõitjateruumi sisustus, välja arvatud sisemised tahavaatepeeglid, juhtseadiste paigutus, katus või lükandkatus, seljatugi ja istmete tagumised osad)

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31978L0632

Euroopa Liidu Teataja L 206 , 29/07/1978 Lk 0026 - 0042 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 8 Lk 0175  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 7 Lk 0155  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 8 Lk 0175  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 8 Lk 0225  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 8 Lk 0225

		Komisjoni direktiiv,19. mai 1978,millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 74/60/EMÜ mootorsõidukite sisustust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (sõitjateruumi sisustus, välja arvatud sisemised tahavaatepeeglid, juhtseadiste paigutus, katus või lükandkatus, seljatugi ja istmete tagumised osad)(78/632/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud ühinemisaktiga, eriti selle artikleid 11, 12 ja 13,võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 1973. aasta direktiivi 74/60/EMÜ mootorsõidukite sisustust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (sõitjateruumi sisustus, välja arvatud sisemised tahavaatepeeglid, juhtseadiste paigutus, katus või lükandkatus, seljatugi ja istmete tagumised osad) [2]ning arvestades, et:saadud kogemusi ja tehnika taset silmas pidades on nüüd võimalik muuta nõuded tegelikele katsetingimustele paremini vastavaks;käesoleva direktiivi sätted on kooskõlas mootorsõidukikaubanduselt tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohandamise komitee seisukohaga,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 74/60/EMÜ lisasid muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 21. Alates 1. jaanuarist 1979 ei tohi ükski liikmesriik mootorsõidukite sisustusega (sõitjateruumi sisustus, välja arvatud sisemised tahavaatepeeglid, juhtseadiste paigutus, katus või lükandkatus, seljatugi ja istmete tagumised osad) seotud põhjustel:- keelduda sõidukitüübile EMÜ tüübikinnituse andmisest, direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes nimetatud dokumendi väljastamisest ega siseriikliku tüübikinnituse andmisest, või- keelata sõidukite kasutuselevõttu, kui kõnealuse sõidukitüübi või sõidukite sisustus (sõitjateruumi sisustus, välja arvatud sisemised tahavaatepeeglid, juhtseadiste paigutus, katus või lükandkatus, seljatugi ja istmete tagumised osad) vastab käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 74/60/EMÜ sätetele.2. Alates 1. jaanuarist 1979 liikmesriigid:- ei tohi enam väljastada direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes nimetatud dokumenti sõidukitüübile, mille sisustus (sõitjateruumi sisustus, välja arvatud sisemised tahavaatepeeglid, juhtseadiste paigutus, katus või lükandkatus, seljatugi ja istmete tagumised osad) ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 74/60/EMÜ sätetele,- võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõidukitüübile, mille sisustus (sõitjateruumi sisustus, välja arvatud sisemised tahavaatepeeglid, juhtseadiste paigutus, katus või lükandkatus, seljatugi ja istmete tagumised osad) ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 74/60/EMÜ sätetele.3. Alates 1. oktoobrist 1982 võivad liikmesriigid keelata selliste sõidukite kasutuselevõtu, mille sisustus (sõitjateruumi sisustus, välja arvatud sisemised tahavaatepeeglid, juhtseadiste paigutus, katus või lükandkatus, seljatugi ja istmete tagumised osad) ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 74/60/EMÜ sätetele.Artikkel 3Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. jaanuaril 1979 ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 19. mai 1978Komisjoni nimelkomisjoni liigeÉtienne Davignon[1] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[2] EÜT L 38, 11.2.1974, lk 2.--------------------------------------------------LISA17. DETSEMBRI 1973. AASTA DIREKTIIVI 74/60/EMÜ LISADES TEHTAVAD MUUDATUSEDI LISAMÕISTED, EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE JA SPETSIFIKATSIOONIDPunkt 2.6 asendatakse järgmisega:vööjoon – joon, mille moodustab sõiduki külgakende läbipaistev alumine kontuurjoon.Punkt 2.7 asendatakse järgmisega:kabriolett– sõiduk, mille teatava konfiguratsiooni puhul puudub sõidukikerel ülalpool vööjoont jäik osa, välja arvatud eesmised katusetoestikud ja/või turvakaared ja/või turvavööde kinnituspunktid.Punkt 2.8 asendatakse järgmisega:faeton– sõiduk, millel saab ainult katust või selle osa kokku voltida või avada või lahti lükata, kusjuures vööjoonest kõrgemal jäävad sõiduki olemasolevad konstruktsiooniosad alles.Punkt 2.9 asendatakse järgmisega:klappiste– aeg-ajalt kasutamiseks mõeldud lisaiste, mis on tavaliselt üles tõstetud.Punkt 5.3 asendatakse järgmisega:Sõitjateruumi muu sisustus kõige tagumistele istmetele asetatud mannekeeni torso võrdlusjoont läbivast püsttasapinnast eespool.Punkt 5.3.1 asendatakse järgmisega:ReguleerimisalaAllpool oleva punkti 5.3.2 nõudeid kohaldatakse juhtimispidemete, -hoobade ja -nuppude ning mis tahes väljaulatuvate osade suhtes, mida ei ole nimetatud punktides 5.1 ja 5.2 (vt ka punkti 5.3.2.2).Punkt 5.3.2 asendatakse järgmisega:NõudedKui punktis 5.3.1 osutatud osad on paigutatud nii, et sõidukis sõitjad võivad nendega kokku puutuda, peavad need vastama punktide 5.3.2.1–5.3.4 nõuetele. Kui neid saab puutuda 165 mm läbimõõduga kera ja kui need on esiistmete madalaimast H-punktist (vt IV lisa) kõrgemal ning kõige tagumisel istmel oleva mannekeeni torso võrdlusjoone püsttasapinnast eespool ning punktides 2.3.1 ja 2.3.2 määratletud aladest väljaspool, loetakse need nõuded täidetuks, kui:Punkt 5.3.3 asendatakse järgmisega:Punkti 5.3.2.3 nõudeid ei kohaldata põrandale kinnitatud käsipiduri suhtes; kui selle piduri vabastatud asendis on mõni osa kõrgemal horisontaaltasapinnast, mis läbib esiistmete madalaimat H-punkti (vt IV lisa), peab piduri ristlõikepindala olema vähemalt 6,5 cm2, mõõdetuna kuni 6,5 mm kaugusel kõrgeimale ulatuvast osast (vertikaalsuunas mõõdetuna). Kumerusraadius peab olema vähemalt 3,2 mm.Punkti 5.3.4 järele lisatakse järgmine punkt:5.3.4.1. Katusele paigaldatud osad, mis ei ole katusekonstruktsiooni osad, nt käepidemed, laternad, päikesesirmid jms, peavad olema kumerusraadiusega vähemalt 3,2 mm, kusjuures väljaulatuvate osade laius ei tohi olla väiksem kui nende ulatus allapoole; või peavad need osad läbima energia neelamise katse vastavalt III lisa nõuetele.Punkt 5.4.2.1 asendatakse järgmisega:Katuse siseseina sellel osal, mis asub sõitjate kohal või neist eespool, ei tohi olla ohtlikke ebatasasusi ega teravaid servi, mis on suunatud tahapoole või allapoole. Väljaulatuvate osade laius ei tohi olla väiksem kui nende ulatus allapoole ning servade kumerusraadius peab olema vähemalt 5 mm. Eelkõige ei tohi jäigad katusepulgad või -ribid, välja arvatud klaaspindade ja ukseraamide ülaserv, ulatuda allapoole rohkem kui 19 mm.Punkt 5.4.2.2 asendatakse järgmisega:Kui katusepulgad või -ribid ei vasta punkti 5.4.2.1 nõuetele, peavad need läbima energia neelamise katse vastavalt III lisa nõuetele.Punkti 5.4.2 järele lisatakse järgmine punkt:5.4.2.3. Metallridvad, mis pingutavad laekatendit ja päikesesirmide raame, ei tohi olla läbimõõduga üle 5 mm või peavad energiat neelama, nagu on ette nähtud III lisas. Päikesesirmide raamide mittejäigad kinnitusosad peavad vastama punkti 5.3.4.1 nõuetele.Punkt 5.5 asendatakse järgmisega:Faetonid.Punkt 5.5.1.1 asendatakse järgmisega:Faetonite suhtes, mille katus on suletud asendis, kohaldatakse allpool esitatud nõudeid ning punkti 5.4 nõudeid.Punkt 5.5.1.2.2 asendatakse järgmisega:Nende pinnad on ümarate servadega, mille kumerusraadius on vähemalt 5 mm.Punkt 5.6 asendatakse järgmisega:"Kabrioletid".Punkt 5.6.1 asendatakse järgmisega:Kabriolettide puhul peavad üksnes turvakaare ülemise osa alumine pool ja tuuleklaasi raami ülemine osa kõikides selle tavapärastes kasutusasendites vastama punkti 5.4 nõuetele. Pehmekatuse toetamiseks kasutatavate kokkulükatavate varraste või ühenduste süsteemil, mis paikneb sõitjate kohal või neist eespool, ei tohi olla ohtlikke ebatasasusi ega teravaid servi, mis on suunatud tahapoole või allapoole.Punkt 5.6.2 jäetakse välja.Punkt 5.7 asendatakse järgmisega:Sõidukisse kinnitatud istmete tagumised osad.Punkt 5.7.1.2.3 asendatakse järgmisega:Peaga kokkupõrke tsoonis, mis jääb punktides 5.7.1.2.1–5.7.1.2.2 (k.a) ettenähtud piiridest välja, peab peaga otsese kokkupuute vältimiseks olema istme raam polsterdatud ja nendes tsoonides peab sellel olema vähemalt 5 mm kumerusraadius. Või peavad nimetatud osad vastama III lisas sätestatud energia neelamise nõuetele.Punkt 5.7.2 asendatakse järgmisega:Neid nõudeid ei kohaldata kõige tagumiste istmete, küljega või seljaga sõidu suunas olevate istmete, vastastikku leenidega istmete ega klappistmete suhtes. Kui istmete kokkupõrketsoonid, peatoed ja nende alused sisaldavad osi, mille kattematerjali Shore’i kõvadus A on alla 50, kohaldatakse eespool esitatud nõudeid, v.a III lisas kirjeldatud energia neelamist käsitlevad nõuded, ainult jäikade osade suhtes.Punkt 5.8 nummerdatakse ümber punktiks 5.8.1.Lisatakse uus punkt 5.8 järgmises sõnastuses:Muu sisustus, täpsustamata.II LISAPEAGA KOKKUPÕRKE TSOONI KINDLAKSMÄÄRAMINEPunkt 2.2 asendatakse järgmisega:Kõik eespool H-punkti asuvad puutepunktid määratakse kindlaks liigesepunktist pealaeni oleva vahemiku iga mõõtme puhul, mida saab mõõteseadmega sõiduki sisemõõtmete raames mõõta.Juhul kui peakujuline katseseade, mille vars on seatud miinimumpikkusele, ulatub tagumisest H-punktist üle esiistme, ei määrata kõnealuse toimingu jaoks puutepunkti.Punkt 2.3 asendatakse järgmisega:Hoides mõõteseadet vertikaalselt, määratakse võimalikud puutepunktid kindlaks, pöörates mõõteseadet ettepoole ja allapoole läbi vertikaaltasapindade kõigi kaarte kuni 90 kraadini kummalgi pool sõiduki vertikaalset pikitasapinda, mis läbib H-punkti.III LISAENERGIAT NEELAVATE MATERJALIDE KATSETAMISE KORDPunkti 1.3.3 tekst jäetakse välja. Punkti number paigutatakse sulgudesse.Punkt 1.4.1 asendatakse järgmisega:Katsetatava pinna igas löögipunktis on löök suunatud II lisas kirjeldatud mõõteseadme peakujulise katseseadme trajektoori puutujale.I lisa punktides 5.3.4.1 ja 5.4.2.2 nimetatud osade katsetamiseks pikendatakse mõõteseadme vart, kuni saavutatakse kokkupuude vajaliku osaga, kusjuures piirnormiks on 1000 mm seadme liigesepunktist pealaeni. Kõik punktis 5.4.2.2 nimetatud katusepulgad ja -ribid, mida ei ole võimalik puutuda, peavad siiski vastama I lisa punkti 5.4.2.1 nõuetele, välja arvatud väljaulatuva osa kõrgust käsitlev nõue.IV LISAKäesoleva lisa tekst asendatakse järgmisega:H-PUNKTI JA SELJATOE TEGELIKU KALDENURGA KINDLAKSMÄÄRAMISE KORD NING R- JA H-PUNKTI SUHTELISE ASUKOHA NING SELJATOE TOOTJA ETTENÄHTUD KALDENURGA JA SELJATOE TEGELIKU KALDENURGA VAHELISE SUHTE TÕENDAMISE KORD1. MÕISTED1.1. H-punktSõitjateruumis istuva sõitja asukohta tähistav H-punkt – punktis 3 kirjeldatud inimkeha kujutava mannekeeni reite ja torso vahelise teoreetilise pöörlemistelje lõikepunkt vertikaalse pikitasapinnaga.1.2. R-punkt ehk istme võrdluspunktR-punkt ehk istme võrdluspunkt – sõiduki tootja ettenähtud võrdluspunkt:1.2.1. millel on sõiduki konstruktsiooni suhtes kindlaksmääratud koordinaadid;1.2.2. mis vastab torso/reite pöörlemispunkti (H-punkt) teoreetilisele asukohale kõige madalamas ja kõige tagumises normaalses juhtimisasendis või kasutusasendis, mille sõiduki tootja on iga tema kindlaksmääratud istekoha jaoks ette näinud.1.3. Leeni kaldenurkLeeni kaldenurk – leeni kalle vertikaalsuunas.1.4. Leeni tegelik kaldenurkLeeni tegelik kaldenurk – H-punkti läbiva vertikaaljoone ja punktis 3 kirjeldatud inimkeha kujutava mannekeeni torso võrdlusjoone vahel moodustuv nurk.1.5. Tootja ettenähtud leeni kaldenurkTootja ettenähtud leeni kaldenurk – sõiduki tootja ettenähtud nurk:1.5.1. millega määratakse kindlaks leeni nurk kõige madalamas ja kõige tagumises normaalses juhtimisasendis või kasutusasendis, mille sõiduki tootja on iga tema kindlaksmääratud istekoha jaoks ette näinud;1.5.2. mille moodustavad R-punktis vertikaaljoon ja torso võrdlusjoon;1.5.3. mis teoreetiliselt vastab leeni tegelikule kaldenurgale.2. H-PUNKTIDE JA TEGELIKE LEENI KALDENURKADE KINDLAKSMÄÄRAMINE2.1. Iga sõiduki tootja ettenähtud istekoha jaoks määratakse kindlaks H-punkt ja leeni tegelik kaldenurk. Kui samas reas olevaid istekohti võib käsitada samaväärsetena (pinkistmed, identsed istmed jne), määratakse iga istmerea puhul kindlaks vaid üks H-punkt ja üks tegelik leeni kaldenurk, kusjuures punktis 3 kirjeldatud mannekeen istub seda rida esindaval kohal. See koht on:2.1.1. esirea puhul juhiiste;2.1.2. tagarea või tagaridade puhul kõige äärmine iste.2.2. H-punkti ja leeni tegeliku kaldenurga kindlaksmääramisel seatakse asjassepuutuv iste kõige madalamasse ja kõige tagumisse normaalsesse juhtimis- või kasutusasendisse, mille on määranud sõiduki tootja. Kui leeni kaldenurk on reguleeritav, lukustatakse see vastavalt tootja spetsifikatsioonidele, või kui need puuduvad, asendisse, mis vastab leeni tegelikule kaldenurgale, st nii lähedale kui võimalik 25°-le.3. MANNEKEENI KIRJELDUS3.1. Kasutatakse kolmemõõtmelist mannekeeni, mille mass ja kuju vastab keskmise pikkusega täiskasvanud mehele. Mannekeeni on kujutatud käesoleva lisa liite joonistel 1 ja 2.3.2. Mannekeen koosneb järgmistest osadest:3.2.1. kaks osa, millest üks kujutab selga ja teine istmikku ja mis on liigestega kinnitatud torso ja reie vahelisele pöörlemisteljele. Selle telje lõikepunktis istekoha vertikaalse keskpikitasapinnaga asub H-punkt;3.2.2. kaks osa, mis kujutavad jalgu ning on liigestega kinnitatud istmikku kujutava osa külge;3.2.3. kaks osa, mis kujutavad jalalabasid ja on pahkluid kujutavate liigestega kinnitatud jalgade külge.3.2.4. Lisaks sellele on istmikku kujutaval osal vaaderpass, millega saab kontrollida põikiasetust.3.3. Keharaskused kinnitatakse asjaomastele raskuskeskmetele vastavatesse punktidesse, nii et mannekeeni kogumass oleks 75 kg ± 1 %. Andmed erinevate raskuste masside kohta on esitatud käesoleva lisa liite joonisel 2 olevas tabelis.3.4. Mannekeeni torso võrdlusjooneks on sirgjoon, mis läbib reie ja torso vahelist liigest ning kaela ja rindkere vahelist teoreetilist liigest (vt käesoleva lisa liite joonis 1).4. MANNEKEENI PAIGUTAMINEKolmemõõtmeline mannekeen paigutatakse järgmiselt:4.1. sõiduk asetatakse horisontaalsele tasapinnale ning istmed reguleeritakse vastavalt punktile 2.2;4.2. katsetatav iste on kaetud riidega, mis võimaldab mannekeeni õigesti paigutada;4.3. mannekeen asetatakse asjaomasele istmele nii, et selle pöörlemistelg on risti sõiduki keskpikitasapinnaga;4.4. mannekeeni jalad asetatakse järgmiselt:4.4.1. esiistmetel nii, et mannekeeni istmiku põikiasetust kontrolliv vaaderpass on horisontaalne;4.4.2. tagaistmetel võimalikult kaugele ette nii, et jalad puutuksid kokku esiistmetega. Kui jalad toetuvad siis põranda eri tasanditele, on võrdluspunktiks jalg, mis kõigepealt puutub kokku esiistmega, ja teine jalg pannakse nii, et mannekeeni istmiku põikiasetust kontrollida võimaldav vaaderpass on horisontaalne;4.4.3. kui H-punkt määratakse kindlaks keskmisel istmel, asetatakse jalad teine teisele poole tunnelit;4.5. jalgadele asetatakse raskused, mannekeeni istmiku põikiasetust kontrolliv vaaderpass seatakse horisontaali ning mannekeeni istmikku kujutavale osale asetatakse reieraskused;4.6. põlveliigese kangi abil liigutatakse mannekeen leenist eemale ja mannekeeni selg kallutatakse ettepoole. Mannekeen pannakse sõiduki istmele tagasi, nihutades mannekeeni istmel tahapoole kuni takistuse ilmnemiseni ning mannekeeni selg pannakse tagasi leeni vastu;4.7. mannekeeni suhtes rakendatakse kaks korda 10 ± 1 daN suurust horisontaaljõudu. Jõu suund ja rakenduspunkt on näidatud liite joonisel 2 musta noolega;4.8. paremale ja vasakule küljele pannakse istmikuraskused ning seejärel pannakse kohale torsoraskused. Mannekeeni põikiasetust kontrolliv vaaderpass hoitakse horisontaalsena;4.9. hoides mannekeeni põikiasetust kontrollivat vaaderpassi horisontaalsena, kallutatakse mannekeeni selg ette, kuni torsoraskused on H-punktist kõrgemal, vältimaks hõõrdumist vastu leeni;4.10. mannekeeni selg lükatakse õrnalt tahapoole ja paigutamine on valmis. Mannekeeni põikiasetust kontrolliv vaaderpass on horisontaalne. Vastasel korral korratakse eespool kirjeldatud protseduuri.5. TULEMUSED5.1. Kui mannekeen on paigutatud punkti 4 kirjelduse kohaselt, loetakse asjaomane H-punkt ja sõiduki istme leeni tegelik kaldenurk vastavalt mannekeeni torso võrdlusjoone H-punktiks ja kaldenurgaks.5.2. Mõõdetakse H-punkti koordinaadid kolmel ristuval tasandil ning leeni tegelik kaldenurk, et võrrelda neid sõiduki tootja esitatud andmetega.6. R-PUNKTI JA H-PUNKTI SUHTELISE ASUKOHA KONTROLLIMINE NING TOOTJA ETTENÄHTUD LEENI KALDENURGA JA LEENI TEGELIKU KALDENURGA VAHELINE SUHE6.1. Punkti 5.2 kohase H-punkti ja leeni tegeliku kaldenurga mõõtmise tulemusi võrreldakse R-punkti koordinaatidega ja sõiduki tootja ettenähtud leeni kaldenurgaga.6.2. R-punkti ja H-punkti suhteline asukoht ning tootja ettenähtud leeni kaldenurga ja leeni tegeliku kaldenurga suhe loetakse kõnealuse istekoha puhul rahuldavaks, kui koordinaatide järgi määratud H-punkt asub pikiristkülikul, mille pikkus ja kõrgus on vastavalt 30 ja 20 mm ning mille diagonaalid lõikuvad R-punktis, ning kui leeni tegelik kaldenurk erineb tootja ettenähtud leeni kaldenurgast kuni 3° võrra.6.2.1. Kui need tingimused on täidetud, kasutatakse katsetamiseks R-punkti ja tootja ettenähtud leeni kaldenurka ning vajaduse korral reguleeritakse mannekeeni asendit nii, et H-punkt langeb kokku R-punktiga ning leeni tegelik kaldenurk langeb kokku tootja ettenähtud leeni kaldenurgaga.6.3. Kui H-punkt või leeni tegelik kaldenurk ei vasta punkti 6.2 nõuetele, määratakse H-punkt ja leeni tegelik kaldenurk kindlaks veel kaks korda (kokku kolm korda). Kui nendest kolmest toimingust kahe tulemused vastavad nõuetele, loetakse katse tulemus rahuldavaks.6.4. Kui kolmest katsest vähemalt kahe tulemused ei vasta punkti 6.2 nõuetele, loetakse katse tulemus mitterahuldavaks.6.5. Kui tekib punktis 6.4 kirjeldatud olukord või kui kontrollimine ei ole võimalik, kuna sõiduki tootja ei ole esitanud andmeid R-punkti või tootja ettenähtud leeni kaldenurga kohta, võib kasutada kolme katse tulemuste keskmist ja seda võib kasutada kõikidel juhtudel, kus käesolevas direktiivis on viidatud R-punktile või tootja ettenähtud leeni kaldenurgale.6.6. Kui kontrollitakse R-punkti ja H-punkti suhtelist asukohta ning tootja ettenähtud leeni kaldenurga ja leeni tegeliku kaldenurga suhet seeriatootmises olevas sõidukis, asendatakse punktis 6.2 nimetatud ristkülik ruuduga, mille külje pikkus on 50 mm, ning leeni tegelik kaldenurk ei tohi tootja ettenähtud leeni kaldenurgast erineda rohkem kui 5° võrra.Liide+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++V LISAVÄLJAULATUVATE OSADE MÕÕTMISMEETODPunkt 1 asendatakse järgmisega:Määramaks kindlaks, kui palju osa ulatub välja pinnast, mille külge see on kinnitatud, liigutatakse mööda asjaomast osa 165 mm kera, hoides seda osaga kokkupuutes, alustades kohast, kus see esimesena asjaomast osa puutub. Väljaulatuva osa suuruseks on suurim kõikidest Y variantidest, kusjuures variante mõõdetakse pinnaga risti asetseva kera keskpunktist.Kui pindade, osade jms kattematerjali Shore’i kõvadus A on alla 50, kasutatakse eespool kirjeldatud väljaulatuvate osade mõõtmise menetlust üksnes pärast selliste materjalide eemaldamist.I, II, III, IV JA VI LISA LIIDEMÄRKUSEDI LISA KOHTAMÕISTED, EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE JA SPETSIFIKATSIOONIDPunkti 2.2 kohta:Võrdlusvöönd piiritletakse tahavaatepeeglita. Energia neelamise katse tehakse tahavaatepeeglita. Pendel ei tohi mõjutada peegli kinnitust.Punktide 2.3 ja 2.3.1 kohta:Kõnealuste punktidega ettenähtud erand rooliratta taga kehtib ka esiistme reisija(te) peaga kokkupõrke tsooni kohta.Reguleeritavate roolirataste puhul on lõplikku eranditsooni vähendatud, nii et selleks on eranditsoonide ühisosa rooliratta kõikide võimalike juhtimisasendite puhul.Kui võimalik on valida eri roolirataste vahel, määratakse eranditsoon kindlaks kõige vähem sobiva rooliratta järgi, mille läbimõõt on kõige väiksem.Punkti 2.4 kohta:Armatuurlaua tase ulatub üle kogu sõitjateruumi laiuse ja määratakse kindlaks sõiduki laiuses liigutatava vertikaaljoone kõige tagumise punkti järgi, kus see armatuurlaua pinnaga kokku puutub. Kahe või rohkema üheaegse puutepunkti korral kasutatakse armatuurlaua taseme kindlaksmääramiseks alumist puutepunkti. Kui konsoolide puhul ei ole võimalik armatuurlaua taset vertikaaljoone puutepunktide järgi kindlaks määrata, on armatuurlaua tasemeks 25,4 mm esiistmete H-punktist kõrgemal asuva horisontaaljoone ja konsooli lõikepunkt.Punkti 2.5 kohta:Sõiduki külgedel lõpeb katus ukseava ülaservaga. Üldjuhul on katuseääre piiriks piirjooned, mille moodustab ülejäänud kere alumine serv (äärte järgi), kui uks on avatud. Akende puhul on katuseääre piiriks läbipaistev pidevjoon (külgaknaklaaside läbiviigupunkt). Postide kohal jookseb katuseääre piir mööda läbipaistvate joonte vahelist ühendusjoont. Punktis 2.5 esitatud määratlus kehtib ka kõigi katuseavade kohta suletud asendis, kui tegemist on punktis 2.7 või 2.8 määratletud sõidukiga.Mõõtmisel ei võeta arvesse allapoole suunatud äärikuid. Need loetakse sõiduki külje osaks.+++++ TIFF +++++Punkti 2.7 kohta:Püsivalt kinnitatud tagaakent käsitatakse jäiga konstruktsioonielemendina.Püsivalt kinnitatud jäigast materjalist tagaakendega autod loetakse punktis 2.8 määratletud faetoniteks.Punkti 5.1.1 kohta:Terav serv on jäigast materjalist serv, mille kumerusraadius on alla 2,5 mm, v.a alla 3,2 mm väljaulatuvad osad pinnalt mõõdetuna. Sellisel juhul minimaalne kumerusraadius ei kehti, kui väljaulatuva osa kõrgus ei ületa poolt selle laiusest ning selle servad on tömbid.Võred loetakse eeskirjadele vastavaks, kui need vastavad järgmises tabelis sätestatud miinimumnõuetele:(mm) |Elementide vahekaugus | Lamedad elemendid | Ümardatud elemendid (min raadius) |e/min | min raadius |0–0 | 1,5 | 0,25 | 0,50 |10–15 | 2,0 | 0,33 | 0,75 |15–20 | 3,0 | 0,50 | 1,25 |+++++ TIFF +++++Punkti 5.1.2 kohta:Katse käigus määratakse kindlaks, kas kokkupõrketsoonis asuvad tugevdusosad võivad paigalt nihkuda või esile tungida, suurendades seeläbi ohtu reisijaile või vigastuste raskusastet.Punkti 5.1.3 kohta:Kõnealused kaks mõistet (armatuurlaua tase ja alumine serv) võivad olla eristatavad. Käesolev lõik sisaldub aga punktis 5.1 (… ülalpool armatuurlaua taset…) ning seepärast kohaldatakse seda üksnes juhul, kui need kaks mõistet esinevad koos. Kui need kaks tingimust esinevad eraldi, st armatuurlaua alumine serv asetseb allpool armatuurlaua taset, käsitletakse vastavat juhtumit punkti 5.3.2.1 alusel, võttes arvesse punkti 5.8.Punkti 5.1.4 kohta:Kui tõmbekäepideme või nupu laius on 50 mm või üle selle ning see asub tsoonis kus, kui selle laius oleks alla 50 mm, määrataks selle maksimaalne väljaulatuv osa kindlaks vastavalt V lisa punktile 2 peakujulise mõõteseadme abil, tehakse maksimaalne väljaulatuv osa kindlaks vastavalt V lisa punktile 1, st 165 mm läbimõõduga kera abil ja määrates Y-telje kõrguse maksimaalse varieeruvuse.Ristlõikepindala mõõdetakse tasapinnal, mis on paralleelne pinnaga, mille külge osa on kinnitatud.Punkti 5.1.5 kohta:Punktid 5.1.4 ja 5.1.5 täiendavad teineteist; kohaldatakse punkti 5.1.5 esimest lauset (st tagasitõmbe ja eraldumisjõud 37,8 daN) ning seejärel punkti 5.1.4, kui tagasitõmbel on väljaulatuv osa 3,2–9,5 mm või, eraldumise korral, punkti 5.1.5 kaht viimast lauset (ristlõikepindala mõõdetakse enne jõu rakendamist). Seevastu kui praktilistel põhjustel tuleb kohaldada punkti 5.1.4 (tagasitõmme 3,2–9,5 mm), võib tootja otsustada, et mugavam on punkti 5.1.4 spetsifikatsioone kontrollida enne, kui rakendatakse punktis 5.1.5 sätestatud 37,8 daN jõudu.+++++ TIFF +++++Punkti 5.1.6 kohta:Kuna pehmete materjalide olemasolu korral kehtivad nõuded üksnes jäiga toe kohta, siis mõõdetakse üksnes jäiga toe väljaulatuvat osa.Shore’i kõvadust mõõdetakse katseobjekti näidistel. Kui materjali seisundi tõttu ei saa kõvadust mõõta Shore’i kõvaduse A meetodil, siis antakse hinnang võrdväärsete mõõtmiste põhjal.Punkti 5.2.1 kohta:Arvesse ei võeta jalapedaale, nende varsi ja vahetut pöördmehhanismi, kuid see ei kehti ümbritseva tugimetalli kohta.Punkti 5.2.2 kohta:Seisupiduriga kokkupuute võimalikkuse kindlaksmääramiseks kasutatakse:- II lisas kirjeldatud peakujutist, kui pidur asub armatuurlaua tasemel või sellest ülalpool (katsetatakse vastavalt punktile 5.1 ning kokkupõrketsoonis);- VI lisas kirjeldatud põlve, kui piduri element on armatuurlaua tasemest allpool (sel juhul katsetatakse pidurikangi vastavalt punktile 5.3.2.3).Punkti 5.2.3 kohta:Punktis 5.2.3 sätestatud tehnilisi spetsifikatsioone kohaldatakse ka riiulite ning esiistmete vahel armatuurlaua tasemest allpool asuvate konsooliosade suhtes, juhul kui need paiknevad H-punktist eespool. Kui süvend on suletud, käsitatakse seda kindalaekana ning need spetsifikatsioonid selle suhtes ei kehti.Punkti 5.2.3.1 kohta:Esitatud mõõtmed kirjeldavad pinda, mis ei ole veel kaetud materjaliga, mille Shore’i kõvadus A on alla 50 (5.2.4). Energia neelamise katsed korraldatakse vastavalt III lisale.Punkti 5.2.3.2 kohta:Kui riiul eraldub või puruneb, ei tohi sellel tekkida ohtlikke omadusi; see ei kehti mitte üksnes ääriku, vaid ka teiste servade suhtes, mis pärast jõu rakendamist on suunatud sõitjateruumi poole.Loetakse, et riiuli tugevaim osa paikneb mõne seadme kõrval. Seejuures tähendab "märkimisväärselt moondunud", et rakendatud jõu tulemusena peab riiuli läbipaindumine, mõõdetuna katsesilindriga algsest puutepunktist, olema murdumine või deformatsioon, mis on palja silmaga nähtav. Elastne deformatsioon on lubatud.Katsesilindri pikkus on vähemalt 50 mm.Punkti 5.3 kohta:"Muud osad" on muu hulgas sellised osad nagu aknasulgurid, turvavööde ülemised kinnituspunktid ja muud jalaruumis ning ukse siseküljel olevad osad, mida ei ole tekstis varem käsitletud ega sellest välja jäetud.Punkti 5.3.2 kohta:Esivaheseina ja armatuurlaua vahelise ruumi suhtes, mis asub armatuurlaua alumisest servast kõrgemal, punkti 5.3 spetsifikatsioone ei kohaldata.Punkti 5.3.2.1 kohta:3,2 mm raadius kehtib kõikide mis tahes kasutusasendis punkti 5.3 alla kuuluvate osade suhtes, millega võib kokkupuude tekkida.Erandina võetakse kindalaekad arvesse üksnes suletuna, turvavööd võetakse tavaliselt arvesse üksnes kinnitatuna, kuid kõik osad, millel on kindel paigalduskoht, peavad nimetatud kohta paigaldatuna samuti vastama 3,2 mm raadiuse nõudele.Punkti 5.3.2.2 kohta:Viitepind leitakse, rakendades V lisa punktis 2 kirjeldatud seadet jõuga 2 daN. Kui see ei ole võimalik, kasutatakse V lisa punktis 1 kirjeldatud meetodit jõuga 2 daN.Ohtlike väljaulatuvate osade hindamine on katsete eest vastutava asutuse pädevuses.37,8 daN jõudu rakendatakse ka juhul, kui algne väljaulatuv osa on vastavalt alla 35 või 25 mm. Väljaulatuvat osa mõõdetakse rakendatava koormuse all.37,8 daN horisontaalse pikijõu rakendamiseks kasutatakse üldjuhul kuni 50 mm läbimõõduga tasapinnalise otsaga varba, kuid kui see ei ole võimalik, kasutatakse samaväärset meetodit; näiteks võib takistused eemaldada.Punkti 5.3.2.3 kohta:Käigukangi puhul on kõige kaugemale väljaulatuv osa pideme või nupu osa, mida pikisuunas horisontaalselt liigutatav vertikaaltasapind esimesena puutub. Kui käigukangi või seisupiduri mõni osa on H-punktist ülalpool, tuleb lugeda, et kogu kang on H-punktist ülalpool.Punkti 5.3.4 kohta:Kui kõige madalamas asendis esi- ja tagaistmete H-punkte läbivad horisontaaltasapinnad ei ühti, määratakse kindlaks sõiduki pikiteljega risti asetsev vertikaaltasapind, mis läbib esiistme H-punkti. Seejärel käsitletakse eraldi eranditsooni reisijateruumi esi- ja tagaosa puhul, lähtudes nende vastavast H-punktist ning kuni eespool määratletud vertikaaltasapinnani.Punkti 5.3.4.1 kohta:Liigutatavaid päikesesirme võetakse arvesse kõikides kasutusasendites. Päikesesirmide raame ei loeta jäikadeks tugedeks (vt punkti 5.3.5).Punkti 5.4 kohta:Kui katsetatakse katust, et mõõta neid väljaulatuvusi ja osi, mida saab puutuda 165 mm läbimõõduga keraga, tuleb eemaldada laekatend. Ettenähtud raadiuste hindamisel võetakse arvesse laekatendi materjalide eeldatavat kuju ja omadusi. Katuse puhul katsetatakse piirkonda, mis jääb kõige tagumisele istmele paigutatud mannekeeni torso võrdlusjoonega piirnevast püsttasapinnast ette- ja ülespoole.Punkti 5.4.2.1 kohta ("teravad servad" on määratletud punktis 5.1.1):Mõõdetakse katuse tavapärast ulatust allapoole vastavalt V lisa punktile 1.Väljaulatuva osa laiust mõõdetakse väljaulatuva osa piirjoone suhtes õigete nurkade all. Eelkõige ei tohi jäigad katusevardad või -ribid ulatuda katuse sisepinnast välja rohkem kui 19 mm.Punkti 5.5 kohta:Lükandkatuste ribid peavad vastama punkti 5.4 nõuetele, kui neid on võimalik puutuda 165 mm läbimõõduga keraga.Punktide 5.5.1.2, 5.5.1.2.1 ja 5.5.1.2.2 kohta:Avamis- ja juhtimisseadised peavad puhkeasendis ja suletud katuse korral vastama kõikidele ettenähtud tingimustele.Punkti 5.5.1.2.3 kohta:37,8 daN jõudu rakendatakse ka juhul, kui algne väljaulatuv osa on vastavalt kuni 25 mm. Väljaulatuvat osa mõõdetakse rakendatava koormuse all.37,8 daN jõu rakendamiseks kokkupõrke suunas, mis III lisas on määratletud peakujulise katseseadme trajektoori puutujana, kasutatakse üldjuhul kuni 50 mm läbimõõduga tasapinnalise otsaga varba, kuid kui see ei ole võimalik, kasutatakse samaväärset meetodit; näiteks võib takistused eemaldada."Puhkeasend" on juhtseadise asend lukustatuna.Punkti 5.6 kohta:Kabriolettide katuste vardasüsteemi ei käsitata turvakaarena.Punkti 5.6.1 kohta:Tuuleklaasi raami ülaosa algab ülalpool tuuleklaasi läbipaistvat piirjoont.Punkti 5.7.1.1 kohta:"Terav serv" on määratletud punktis 5.1.1.Punkti 5.7.1.2 kohta:Määrates kindlaks peaga kokkupõrke tsooni esiistmete leenil, käsitatakse kõnealuse leeni osana kõiki konstruktsioone, mis on vajalikud leeni toetamiseks.Punkti 5.7.1.2.3 kohta:Istmeraami polsterduse puhul tuleb samuti vältida ohtlikku karedust ja teravaid servi, mis võivad suurendada sõitjate raskete vigastuste ohtu.II LISA KOHTAPEAGA KOKKUPÕRKE TSOONI KINDLAKSMÄÄRAMINEPunkti 2.1.1.2 kohta:Kahe kõrguse kindlaksmääramise menetluse vahel teeb valiku tootja.Punkti 2.2 kohta:Puutepunktide kindlaksmääramisel ei muudeta ühe toimingu käigus mõõteseadme varre pikkust. Kõiki toiminguid alustatakse vertikaalasendist.Punkti 3 kohta:Mõõt 25,4 mm on kaugus H-punkti läbivast horisontaaltasapinnast peakujulise katseseadme alumise külje horisontaalpuutujani.III LISA KOHTAENERGIAT NEELAVATE MATERJALIDE KATSETAMISE KORDPunkti 1.4 kohta:Mis tahes osa purunemise korral energia neelamise katses vt märkust I lisa punkti 5.1.2 kohta.IV LISA KOHTAH-PUNKTI JA SELJATOE TEGELIKU KALDENURGA KINDLAKSMÄÄRAMISE KORD NING R- JA H-PUNKTI SUHTELISE ASUKOHA NING TOOTJA ETTENÄHTUD LEENI KALDENURGA JA LEENI TEGELIKU KALDENURGA VAHELISE SUHTE KONTROLLIMISE KORDPunkti 4 kohta:Mistahes istme H-punkti kindlaksmääramiseks eemaldatakse vajaduse korral teised istmed.VI LISA KOHTASEADE JA MENETLUS I LISA PUNKTI 5.2.1 KOHALDAMISEKSEsimene lause:Jalaga käitatavaid juhtimisseadmeid käsitatakse pedaalidena.--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/96/EÜ, 13. detsember 1999, liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad meetmeid, mida võetakse sõidukite diiselmootoritest eralduvate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu ning sõidukites kasutatavatest maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavatest ottomootoritest eralduvate gaasiliste osakeste heitmete vastu, ning nõukogu direktiivi 88/77/EMÜ muutmise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31999L0096

Euroopa Liidu Teataja L 044 , 16/02/2000 Lk 0001 - 0155

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/96/EÜ,13. detsember 1999,liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad meetmeid, mida võetakse sõidukite diiselmootoritest eralduvate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu ning sõidukites kasutatavatest maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavatest ottomootoritest eralduvate gaasiliste osakeste heitmete vastu, ning nõukogu direktiivi 88/77/EMÜ muutmise kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras [3]ning arvestades, et:(1) tuleb võtta meetmeid siseturu raames;(2) Euroopa ühenduse keskkonnakaitset käsitlevas esimeses tegevusprogrammis, [4] mis on nõukogu poolt 22. novembril 1973. aastal heaks kiidetud, kutsuti ühendust üles arvesse võtma viimaseid teaduses tehtud edusamme võitluses mootorsõidukite gaasilistest heitmetest tekkiva õhusaaste vastu ning vastavalt muutma eelnevalt vastuvõetud direktiive; viiendas tegevuskavas, mis nõukogu 1. veebruari 1993. aasta resolutsioonis [5] üldjoontes heaks kiideti, nähakse ette täiendavad meetmed, mis tuleb võtta mootorsõidukitest eralduvate saasteainete heitmete praeguste määrade tunduvaks vähendamiseks;(3) tunnistatakse, et transpordi areng ühenduses on tekitanud märkimisväärseid keskkonnaprobleeme; mitmed ametlikud liiklustiheduse kasvu prognoosid on osutunud tegelikest näitajatest väiksemaks; seetõttu tuleks kõigi mootorsõidukite suhtes kehtestada ranged heitgaasinormid;(4) direktiiviga 88/77/EMÜ [6] sätestati mootorsõidukite diiselmootoritest eralduvate süsinikmonooksiidi, põlemata süsivesinike ja lämmastikoksiidide heitmete piirväärtused katsemenetluse põhjal, mis hõlmab asjaomaste sõidukite kasutamistingimuste Euroopas kehtivaid nõudeid; käesolevat direktiivi muudeti esmalt direktiiviga 91/542/EMÜ [7] kahes etapis, esimene etapp (1992/1993) langes ühte sõiduautode uute Euroopa heitgaasinormide rakendustähtpäevadega; teisel etapil (1995/1996) määrati kindlaks piirväärtused ning Euroopa mootorsõidukitööstus sai pikemaajalise orientatsiooni, mis põhines arendusjärgus tehnoloogiate ellurakendamise eeldataval tulemusel ning andis tööstusharule teostusaja selliste tehnoloogiate täiustamiseks; väikeste diiselmootorite suhtes, mille ühe silindri töömaht on alla 0,7 dm3 ja nimipöörlemiskiirus on üle 3000 min-1, nõuti direktiivi 96/1/EÜ [8] kohaselt direktiivis 91/542/EMÜ sätestatud tahkete osakeste heitkoguste piirväärtuse kehtestamist alates 1999. aastast; tehnilistel põhjustel on siiski asjakohane säilitada tahkete osakeste heitmetega seotud erisus maksimaalse pöörlemiskiirusega diiselmootorite puhul, mille ühe silindri töömaht on alla 0,75 dm3 ja nimipöörlemiskiirus on üle 3000 min-1, kuid lõpetada kõnealune eristamine 2005. aastal;(5) direktiivi 91/542/EMÜ artikli 5 punkti 3 kohaselt pidi komisjon enne 1996. aasta lõppu esitama nõukogule aruande edusammude kohta saasteainete heitkoguste piirväärtuste ning vajaduse korral katsemenetluse ülevaatamise kohta; kõnealuseid muudetud piirväärtusi ei kohaldata uute tüübikinnituste suhtes enne 1. oktoobrit 1999;(6) direktiivi 94/12/EÜ [9] artiklis 4 ettenähtud nõuete täitmiseks on komisjon ellu rakendanud Euroopa programmi, mis käsitleb õhukvaliteeti, heitmeid maanteeliikluses, kütuseid ja mootoritehnoloogiaid (Euroopa programm "Auto-Oil"); programmi "Auto-Oil" raames läbiviidud kulutasuvusuuringu põhjal selgus vajadus edasi arendada raskeveokite diiselmootoritehnoloogiat, et saavutada 2010. aastaks õhu kvaliteet, nagu seda on kirjeldatud komisjoni teatises programmi "Auto-Oil" kohta;(7) direktiivis 88/77/EMÜ ettenähtud uusi diiselmootoreid käsitlevate nõuete parandamine on osa ühenduse ülemaailmsest strateegiast, millesse kuulub ka kergete kommertsveokite ja sõiduautode standardite ülevaatamine alates 2000. aastast, mootorikütuste parandamine ning kasutuselolevate sõidukite heitmete täpsem hindamine;(8) direktiiv 88/77/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist tüübikinnitusmenetluse kohta, mis kehtestati nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiiviga 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta [10]; üksikud liikmesriigid ei saa piisaval määral saavutada eesmärki vähendada mootorsõidukitest väljapaiskuvate saasteainete taset, seepärast saab seda paremini saavutada selliste mootorsõidukite põhjustatud õhusaaste vastu võetavaid meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamisega;(9) heite piirväärtuste vähendamised alates 2000. aastast, mis vastavad süsinikmonooksiidi, kõigi süsivesinike, lämmastikoksiidide ja tahkete osakeste heitmete 30 % vähendamisele, tõstetakse programmis "Auto-Oil" esile kui määrava tähtsusega meetmed keskmise õhukvaliteedi saavutamisel; praeguste mootoritüüpide heitgaasi suitsususe vähendamine 30 % võrra aitab nõukogu direktiivi 72/306/EMÜ [11] täitmisel kaasa tahkete osakeste heitmete vähendamisele; süsinikmonooksiidi, kõigi süsivesinike ja lämmastikoksiidide heitmete piirväärtuste edasine vähendamine 30 % võrra ning tahkete osakeste heitmete piirväärtuste vähendamine 80 % võrra, mida kohaldatakse alates 2005. aastast, aitab suurel määral kaasa õhukvaliteedi parandamisele keskmise tähtaja jooksul; kõnealuste vähendamiste juures võetakse arvesse kasutuselolevate sõidukite juhtimismudeleid paremini kajastavate uute katsetsüklite mõju emissioonidele; lämmastikoksiidide täiendav piirväärtus, mida kohaldatakse alates 2008. aastast, võimaldab kõnealuse saasteaine piirväärtust edasi vähendada 43 % võrra; olemasolevat tehnoloogiat arvesse võttes kinnitab komisjon hiljemalt 2002. aasta lõpuks Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavas aruandes kohustusliku lämmastikoksiidide (NOX) standardi aastaks 2008 ning esitab vajaduse korral asjakohased ettepanekud;(10) kasutusele tuleb võtta heitmete suurimad lubatavad piirväärtused, mida kohaldatakse määratlusega "eriti keskkonnasõbralik sõiduk" hõlmatavate sõidukite suhtes;(11) raskeveokite pardadiagnostikasüsteem (OBD-süsteem) ei ole täielikult välja arendatud, kuid see tuleb kasutusele võtta alates 2005. aastast, et vigade avastamine sõidukite emissiooni suhtes tähtsate osade või seadmete töös oleks võimalikult kiire ning võimaldaks paremal tasemel kontrolli ja tehnilise hoolduse abil märkimisväärselt suuremal määral säilitada kasutuselolevate sõidukite esialgset emissioonitaset; alates 2005. aastast tuleks kasutusele võtta erinõuded seoses raskeveokite uute mootorite kulumiskindluse ja kasutuselolevate raskeveokite vastavuse katsetamisega;(12) gaasiliste ja tahkete osakeste heitkoguste ning heitgaasi suitsususe kindlaksmääramisel võetakse kasutusele uued tüübikinnituskatse tsüklid, mis võimaldavad täpsemalt hinnata diiselmootorite emissiooniväärtusi katsetingimustes, mis sarnanevad rohkem kasutuselolevate sõidukite ekspluatatsioonitingimustele; tavaliste ja oksüdatsioonikatalüsaatoritega varustatud diiselmootorite puhul võetakse kasutusele uus ühitatud (kahetsükliline) katsemenetlus; gaasimootorite ja lisaks kõrgetasemeliste emissioonikontrolliseadmetega varustatud diiselmootorite puhul võetakse kasutusele uus ühitatud (kahetsükliline) katsemenetlus; alates 2005. aastast tuleb kõiki diiselmootoreid katsetada mõlemas katsetsüklis; komisjon jälgib ülemaailmse ühtlustatud katsemenetluse väljatöötamise üle peetavate läbirääkimiste edukust;(13) liikmesriikidele tuleks anda võimalus maksusoodustuste abil kiirendada ühenduses kasutuselevõetud nõuetele vastavate sõidukite turuleviimist, kusjuures need maksusoodustused peavad olema kooskõlas asutamislepingu sätetega ning vastama teatavatele tingimustele, mille eesmärk on ära hoida konkurentsimoonutused siseturul; käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide õigust liita saasteainete ja muude ainete emissioonid mootorsõidukite liiklusmaksude arvestamise alusesse;(14) mootorsõidukite heitmeid käsitleva ühenduse õiguse väljatöötamisel tuleks arvesse võtta tahkete osakeste omadusi uurivate pooleliolevate tööde tulemused;(15) komisjon esitab enne 31. detsembrit 2000 aruande, milles käsitletakse diiselmootoriga raskeveokite emissiooni kontrollseadmete arengut ja seost kütuse kvaliteediga, vajadust suurendada tahkete osakeste mõõtmise ning proovivõtumenetluste täpsust ja korratavust ning ülemaailmse ühtlustatud katsetsükli väljatöötamist;(16) direktiivi 88/77/EMÜ tuleks vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevaga muudetakse direktiivi 88/77/EMÜ järgmiselt.1. Pealkiri asendatakse järgmisega:"Nõukogu 3. detsembri 1978. aasta direktiiv 88/77/EÜ liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, mis käsitlevad meetmeid, mida võetakse sõidukite diiselmootoritest väljapaisatavate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu ning sõidukites kasutatavatest maagaasil või veeldatud naftagaasil töötavatest ottomootoritest väljapaisatavate gaasiliste osakeste heitmete vastu".2. Artikkel 1 asendatakse järgmise sõnastusega:"Artikkel 1sõiduk – eriti keskkonnasõbralik sõiduk diisel- või gaasimootori abil käivitatav mis tahes sõiduk, nagu on määratletud direktiivi 70/156/EMÜ II lisa A jaos, välja arvatud M1 kategooria sõidukid, mille suurim tehniliselt lubatud täismass on alla 3,5 tonni või sellega võrdne,diiselmootor või gaasimootor – sõiduki liikumapaneva jõu allikas, mille saab kinnitada eraldi tehnilise seadmestikuna, nagu on määratletud direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 2.eriti keskkonnasõbralik sõiduk – sõiduk, mille käivitamiseks kasutatakse mootorit, mis vastab I lisa punktis 6.2.1 sisalduva tabeli C reas toodud lubatavatele heitmete piirväärtustele."3. I–VIII lisa asendatakse käesoleva direktiivi I–VII lisaga.Artikkel 21. Alates 1. juulist 2000 ei tohi ükski liikmesriik mootorist eralduvate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete ning heitgaasi suitsususega seotud põhjustel:- keelduda EÜ tüübikinnituse andmisest või direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes ettenähtud teatise väljastamisest või siseriikliku tüübikinnituse andmisest diiselmootori või gaasimootori abil käivitatavale sõidukitüübile või- keelata selliste uute sõidukite registreerimist, müümist, kasutuselevõtmist ja kasutamist või- keelduda EÜ tüübikinnituse andmisest diisel- või gaasimootori tüübile või- keelata uute diisel- või gaasimootorite müümist või kasutamist,kui direktiivi 88/77/EMÜ, mida on muudetud käesoleva direktiiviga, lisade asjakohased nõuded on täidetud, ning eelkõige juhul, kui mootorist eralduvate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete ja heitgaasi suitsususe väärtused vastavad direktiivi 88/77/EMÜ, mida on muudetud käesoleva direktiiviga, I lisa punktis 6.2.1 sisalduvate tabelite A reas või B1 või B2 reas ettenähtud piirväärtustele või C reas sätestatud piirväärtustele.2. Alates 1. oktoobrist 2000 liikmesriigid:- ei tohi enam anda EÜ tüübikinnitust ega väljastada direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes ettenähtud teatist ja- keelduvad siseriiklikust tüübikinnitusest,diisel- või gaasimootorite tüüpide puhul ja diisel- või gaasimootoriga käivitatavate sõidukitüüpide puhul, kui mootorist eralduvate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete ja heitgaasi suitsususe väärtused ei vasta direktiivi 88/77/EMÜ, mida on muudetud käesoleva direktiiviga, I lisa punktis 6.2.1 sisalduvate tabelite A reas ettenähtud piirväärtustele.3. Alates 1. oktoobrist 2001, välja arvatud sõidukite ja mootorite puhul, mida kavatsetakse eksportida kolmandatesse riikidesse, ning välja arvatud kasutuselolevate sõidukite asendusmootorite puhul, liikmesriigid:- peavad uute sõidukite või uute mootoritega kaasasolevaid vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ sätetele koostatud vastavustunnistusi kehtetuks selle direktiivi artikli 7 lõike 1 kohaldamisel ning- keelavad diiselmootorite või gaasimootorite abil käivitatavate uute sõidukite registreerimise, müümise, kasutuselevõtmise või kasutamise ning uute diisel- või gaasimootorite müümise ja kasutamise juhul,kui mootorist eralduvate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete ja heitgaasi suitsususe väärtused ei vasta direktiivi 88/77/EMÜ, mida on muudetud käesoleva direktiiviga, I lisa punktis 6.2.1 sisalduvate tabelite A reas ettenähtud piirväärtustele.4. Alates 1. oktoobrist 2005 liikmesriigid:- ei tohi enam anda EÜ tüübikinnitust ega väljastada direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes ettenähtud teatist ja- keelduvad siseriiklikust tüübikinnitusestdiisel- või gaasimootorite tüüpide puhul ja diisel- või gaasimootoriga käivitatavate sõidukitüüpide puhul, kui mootorist eralduvate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete ja heitgaasi suitsususe väärtused ei vasta direktiivi 88/77/EMÜ, mida on muudetud käesoleva direktiiviga, I lisa punktis 6.2.1 sisalduvate tabelite B1 reas ettenähtud piirväärtustele.5. Alates 1. oktoobrist 2006, välja arvatud sõidukite ja mootorite puhul, mida kavatsetakse eksportida kolmandatesse riikidesse ning välja arvatud kasutuselolevate sõidukite asendusmootorite puhul, liikmesriigid:- peavad uute sõidukite või uute mootoritega kaasasolevaid vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ sätetele koostatud vastavustunnistusi kehtetuks selle direktiivi artikli 7 lõike 1 kohaldamisel,- keelavad diiselmootorite või gaasimootorite abil käivitatavate uute sõidukite registreerimise, müümise, kasutuselevõtmise või kasutamise ning uute diisel- või gaasimootorite müümise ja kasutamise juhul,kui mootorist eralduvate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete ja heitgaasi suitsususe väärtused ei vasta direktiivi 88/77/EMÜ, mida on muudetud käesoleva direktiiviga, I lisa punktis 6.2.1 sisalduvate tabelite B1 reas ettenähtud piirväärtustele.6. Alates 1. oktoobrist 2008 peavad liikmesriigid:- lõpetama EÜ tüübikinnituse andmise ning direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes ettenähtud teatise väljastamise ning- keelduma siseriiklikust tüübikinnitusestdiisel- või gaasimootorite tüüpide puhul ja diisel- või gaasimootoriga käivitatavate sõidukitüüpide puhul, kui mootorist eralduvate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete ja heitgaasi suitsususe väärtused ei vasta direktiivi 88/77/EMÜ, mida on muudetud käesoleva direktiiviga, I lisa punktis 6.2.1 sisalduvate tabelite B2 reas ettenähtud piirväärtustele.7. Alates 1. oktoobrist 2009, välja arvatud sõidukite ja mootorite puhul, mida kavatsetakse eksportida kolmandatesse riikidesse, ning välja arvatud kasutuselolevate sõidukite asendusmootorite puhul, liikmesriigid:- peavad uute sõidukite või uute mootoritega kaasasolevaid vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ sätetele koostatud vastavustunnistusi kehtetuks selle direktiivi artikli 7 lõike 1 kohaldamisel,- keelavad diiselmootorite või gaasimootorite abil käivitatavate uute sõidukite registreerimise, müümise, kasutuselevõtmise või kasutamise ning uute diisel- või gaasimootorite müümise ja kasutamise,kui mootorist eralduvate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete ja heitgaasi suitsususe väärtused ei vasta direktiivi 88/77/EMÜ, mida on muudetud käesoleva direktiiviga, I lisa punktis 6.2.1 sisalduvate tabelite B2 reas ettenähtud piirväärtustele.8. Lõike 1 kohaselt loetakse mootor vastavaks lõigetes 2–7 esitatud nõuetele juhul, kui see vastab direktiivi 88/77/EMÜ, mida on muudetud käesoleva direktiiviga, lisades ettenähtud asjakohastele nõuetele ning direktiivi 88/77/EMÜ, mida on muudetud käesoleva direktiiviga, I lisa punktis 6.2.1 sisalduvate tabelite C reas ettenähtud piirväärtustele.Artikkel 31. Liikmesriigid võivad ette näha maksusoodustusi ainult selliste mootorsõidukite suhtes, mis vastavad direktiivi 88/77/EMÜ, mida on muudetud käesoleva direktiiviga, nõuetele. Sellised soodustused peavad olema kooskõlas asutamislepingu sätetega ning punktides a või b sätestatud tingimustega:a) soodustused peavad olema kohaldatavad liikmesriigi turul müügiks pakutavate kõigi uute sõidukite suhtes, mis juba ette vastavad direktiivi 88/77/EMÜ, mida on muudetud käesoleva direktiiviga, I lisa punktis 6.2.1 sisalduvate tabelite A reas ettenähtud piirväärtustele, ning alates 1. oktoobrist 2000 kõnealuste tabelite B1 või B2 reas sätestatud piirväärtustele.Soodustused lõpevad artikli 2 lõikes 3 nimetatud heitmete piirväärtuste kohustusliku kohaldamisega uute sõidukite suhtes või direktiivi 88/77/EMÜ, mida on muudetud käesoleva direktiiviga, I lisa punktis 6.2.1 sisalduvate tabelite B1 või B2 reas ettenähtud heitmete piirväärtuste kohustusliku kehtestamise kuupäevadel;b) soodustusi kohaldatakse kõigi liikmesriigi turul müügiks pakutavate uute sõidukite suhtes, mis vastavad direktiivi 88/77/EMÜ, mida on muudetud käesoleva direktiiviga, I lisa punktis 6.2.1 sisalduvate tabelite C reas ettenähtud lubatavatele heitmete piirväärtustele.2. Maksusoodustused ei tohi ühegi sõidukitüübi puhul olla suuremad kui lisakulu, mis on seotud tehniliste lahendustega, mille eesmärk on vastavuse tagamine direktiivi 88/77/EMÜ, mida on muudetud käesoleva direktiiviga, I lisa punktis 6.2.1 sisalduvate tabelite A reas või B1 või B2 reas ettenähtud piirväärtustele, ega nende sõidukile paigaldamise kulu.3. Käesolevas artiklis nimetatud maksusoodustuste sisseseadmise või muutmise kavadest tuleb komisjonile piisavalt aegsasti teatada, et komisjon saaks esitada oma märkused.Artikkel 4Kasutuselolevate sõidukite heitgaasikoguste jälgimiseks varustatakse alates 1. oktoobrist 2005 uued sõidukitüübid ning alates 1. oktoobrist 2006 kõik sõidukitüübid pardadiagnostikasüsteemiga (OBD) või sõidukisisese mõõtesüsteemiga (OBM).Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule sellega seotud sätted. Need käsitlevad:- piiramatut ja standarditud juurdepääsu OBD-süsteemile kontrollimise, diagnostika, tehnohoolduse ja remondi puhul,- veakoodide standardimist,- varuosade kokkusobivust, et võimaldada OBD-süsteemiga varustatud sõidukite remontimist, osade ümbervahetamist ja hooldamist.Artikkel 5Alates 1. oktoobrist 2005 uute sõidukitüüpide puhul ning alates 1. oktoobrist 2006 kõigi sõidukitüüpide puhul peavad sõidukitele ja mootoritele antud tüübikinnitused kinnitama ka heitmete kontrollseadmete nõuetekohast töötamist sõiduki või mootori normaalse kasutusaja jooksul.Komisjon tutvub eri kategooriate raskeveokite normaalse kasutusaja erisustega ning kaalub ettepaneku tegemist igale kategooriale vastavate asjaomaste kestvusnõuete kohta.Artikkel 6Alates 1. oktoobrist 2005 uute sõidukitüüpide puhul ning alates 1. oktoobrist 2006 kõigi sõidukitüüpide puhul peavad sõidukitele antud tüübikinnitused kinnitama ka heitekontrolliseadmete nõuetekohast töötamist sõiduki normaalse kasutusaja jooksul tavapärastes kasutustingimustes (nõuetekohaselt kasutatud ja hooldatud kasutuselolevate sõidukite vastavus).Komisjon kinnitab käesoleva sätte ja täiendab seda artiklis 7 ettenähtud korras.Artikkel 7Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva direktiivi kinnitamise või täiendamise ettepaneku hiljemalt 12 kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva või 31. detsembriks 2000, olenevalt sellest, kumb kuupäev saabub varem.Ettepanekus võetakse arvesse:- Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/69/EÜ [12] artiklis 3 ja direktiivi 98/70/EÜ [13] artiklis 9 sätestatud läbivaatusprotsessi,- diiselmootori ja gaasimootori heitmete kontrolltehnoloogia arengut, kaasa arvatud järeltöötlustehnoloogia arengut, silmas pidades kõnealuse tehnoloogia ja kütuse kvaliteedi vastastikust sõltuvust,- vajadust parandada praeguste mõõtmis- ja proovivõtumenetluste täpsust ja korratavust mootoritest eralduvate väga väikeste tahkete osakeste puhul,- tüübikinnituskatsetuse ülemaailmses ulatuses ühtlustatud katsetsükli väljatöötamistning ettepanekus on:- eeskirjad OBD-süsteemi rakendamise kohta raskeveokitel alates 1. oktoobrist 2005, lähtudes käesoleva direktiivi artiklist 4 ning muu hulgas direktiivist 98/69/EÜ kergete kommertsveokite ja sõiduautode heitkoguste vähendamise kohta,- heitmete kontrollseadmete vastupidavust käsitlevad sätted, mis jõustuvad 1. oktoobrist 2005 käesoleva direktiivi artikli 5 kohaselt,- sätted kasutuselolevate sõidukite vastavuse tagamise kohta sõidukite tüübikinnitusmenetluses alates 1. oktoobrist 2005 vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 6, kusjuures võetakse arvesse kõnealuste sõidukite mootorite katsetamise eripära ning OBD-süsteemide kaudu saadud konkreetset teavet tasuvusanalüüsile toetudes,- asjakohased piirmäärad seoses saasteainetega, mida uute alternatiivkütuste ulatusliku kasutuselevõtmise tõttu praegu ei reguleerita.Komisjon esitab 31. detsembriks 2001. aastaks aruande ülemaailmselt ühtlustatud katsetsükli alaste läbirääkimiste tulemuste kohta.Komisjon esitab 30. juuniks 2002 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande OBM-süsteemi kasutamise nõuete kohta. Aruande põhjal esitab komisjon ettepaneku meetmete kohta, mis jõustuvad hiljemalt 1. jaanuaril 2005 ning sisaldavad tehnilisi spetsifikatsioone ning vastavaid lisasid sellise OBM-süsteemide tüübikinnituse kasutuselevõtmiseks, mis tagab OBD-süsteemidele vähemalt samaväärse seiretaseme ning on nendega kooskõlas.Hiljemalt 31. detsembril 2002 arutab komisjon olemasoleva tehnoloogia küsimust, et kinnitada kohustuslik NOX standard aastaks 2008 Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatavas aruandes, millega vajaduse korral kaasnevad asjakohased ettepanekud.Artikkel 81. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 1. juulit 2000. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 9Direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 10Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 13. detsember 1999Euroopa Parlamendi nimelpresidentN. FontaineNõukogu nimeleesistujaS. Hassi[1] EÜT C 173, 8.6.1998, lk 1ja EÜT C 43, 17.2.1999, lk 25.[2] EÜT C 407, 28.12.1998, lk 27.[3] Euroopa Parlamendi 21. oktoobri 1998. aasta arvamus (EÜT C 341, 9.11.1998, lk 74), Nõukogu 22. aprilli 1999. aasta ühine seisukoht (EÜT C 296, 15.10.1999, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 16. novembri 1999. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[4] EÜT C 112, 20.12.1973, lk 1.[5] EÜT C 138, 17.5.1993, lk 1.[6] EÜT L 36, 9.2.1988, lk 33.[7] EÜT L 295, 25.10.1991, lk 1.[8] EÜT L 4 0, 17.2.1996, lk 1.[9] EÜT L 100, 19.4.1994, lk 42.[10] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 98/91/EÜ (EÜT L 11, 16.1.1999, lk 25).[11] EÜT L 190, 20.8.1972, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 97/20/EÜ (EÜT L 125, 16.5.1997, lk 21).[12] EÜT L 350, 28.12.1998, lk 1.[13] EÜT L 350, 28.12.1998, lk 58.--------------------------------------------------LISASISUKORD| | lk |I LISA | REGULEERIMISALA, MÕISTED JA LÜHENDID, EÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE, SPETSIFIKATSIOONID JA KATSED NING TOODANGU VASTAVUS… | 278 |1. Reguleerimisala… | 278 |2. Mõisted ja lühendid… | 278 |3. EÜ tüübikinnituse taotlemine… | 284 |4. EÜ tüübikinnitus… | 285 |5. Mootori märgised… | 287 |6. Spetsifikatsioonid ja katsed… | 289 |7. Paigaldamine sõidukile… | 291 |8. Mootoritüüpkond… | 291 |9. Toodangu vastavus… | 293 |1. liide | Menetlus toodangu vastavuse katsetamiseks nõuetele vastava standardhälbe puhul… | 296 |2. liide | Menetlus toodangu vastavuse katsetamiseks, kui standardhälve ei vasta nõuetele või ei ole kättesaadav… | 298 |3. liide | Menetlus toodangu vastavuse katsetamiseks tootja taotluse korral… | 300 |II LISA | TEATIS… | 302 |1. liide | (Alg)mootori põhilised karakteristikud ning katsetamisega seotud teave… | 303 |1. Mootori kirjeldus… | 303 |2. Õhusaaste vastu võetavad meetmed… | 304 |3. Kütusetoide… | 305 |4. Gaasijaotusfaasid… | 308 |5. Süütesüsteem (ainult sädesüütemootorid)… | 308 |6. Mootori lisaseadmed… | 308 |7. Lisateave katsetingimuste kohta… | 309 |8. Mootori jõudlus… | 310 |2. liide | Mootoritüüpkonna põhilised karakteristikud… | 312 |1. Üldparameetrid… | 312 |2. Mootoritüüpkonna loetelu… | 312 |3. liide | Mootoritüüpkonda kuuluva mootoritüübi põhilised karakteristikud… | 314 |1. Mootori kirjeldus… | 314 |2. Õhusaaste vastu võetud meetmed… | 315 |3. Kütusetoide… | 316 |4. Gaasijaotusfaasid… | 319 |5. Süütesüsteem (ainult sädesüütemootorid)… | 319 |4. liide | Mootoriga seotud sõidukiosade karakteristikud… | 320 |III LISA | KATSEMENETLUS… | 321 |1. Sissejuhatus… | 321 |2. Katsetingimused… | 322 |1. liide | ESC ja ELR katsetsüklid… | 324 |1. Mootori ja dünamomeetri seadistus… | 324 |2. ESC katsekäivitus… | 325 |3. ELR katsekäivitus… | 327 |4. Gaasiliste heitmete arvutamine… | 329 |5. Tahkete osakeste heitmete arvutamine… | 332 |6. Suitsu väärtuste arvutamine… | 334 |2. liide | ETC katsetsükkel… | 336 |1. Mootori kaardistusprotseduur… | 336 |2. Etalonkatse tsükli ettevalmistamine… | 336 |3. Heitmete katse käik… | 337 |4. Gaasiliste heitmete arvutamine… | 341 |5. Tahkete osakeste heitmete arvutamine (ainult diiselmootorid)… | 345 |3. liide | ETC katse dünamomeetriline kava… | 347 |4. liide | Mõõtmis- ja proovivõtuprotseduur… | 357 |1. Sissejuhatus… | 357 |2. Dünamomeeter ja katsekambri seadmed… | 357 |3. Gaasiliste osakeste määramine… | 358 |4. Tahkete osakeste määramine… | 360 |5. Suitsu määramine… | 362 |5. liide | Kalibreerimisprotseduur… | 364 |1. Analüüsiseadmete kalibreerimine… | 364 |2. CVS-süsteemi kalibreerimine… | 370 |3. Tahkete osakeste mõõtesüsteemi kalibreerimine… | 372 |4. Suitsugaasi mõõtesüsteemi kalibreerimine… | 373 |IV LISA | TÜÜBIKINNITUSKATSETES JA TOODANGU VASTAVUSE TÕENDAMISEL ETTENÄHTUD ETALONKÜTUSE TEHNILISED KARAKTERISTIKUD… | 374 |1. Diislikütus… | 374 |2. Maagaas (NG)… | 375 |3. Veeldatud naftagaas (LPG)… | 376 |V LISA | ANALÜÜSI- JA PROOVIVÕTUSÜSTEEMID… | 377 |1. Gaasiliste heitmete määramine… | 377 |2. Heitgaasi lahjendamine ja tahkete osakeste määramine… | 384 |3. Suitsu määramine… | 399 |VI LISA | EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS… | 403 |VII LISA | ARVUTAMISPROTSEDUURI NÄIDIS… | 405 |Joonis 1 | Katsetsüklite spetsiifilised mõisted… | 280 |Joonis 2 | Toodangu vastavuse katsetamise skeem… | 295 |Joonis 3 | ELR katse käik… | 328 |Joonis 4 | NOx kontrollpunkti interpolatsioon… | 331 |Joonis 5 | ETC katse dünamomeetriline kava… | 356 |Joonis 6 | NOx konverteri jõudluse mõõteseade… | 367 |Joonis 7 | Toore heitgaasi CO, CO2, NOx, HC analüüsisüsteemi vooluskeem (ainult ESC)… | 377 |Joonis 8 | Lahjendatud heitgaasi CO, CO2, NOx, HC analüüsisüsteemi vooluskeem (ETC, ESC puhul valikuline)… | 378 |Joonis 9 | Metaanianalüüsi vooluskeem (gaasikromatograafia)… | 381 |Joonis 10 | Metaanist erinevate süsivesinike eraldaja abil tehtava metaanianalüüsi vooluskeem… | 383 |Joonis 11 | Osavoo lahjendussüsteem, isokineetiline sond ja osaline proovivõtt (SB kontroll)… | 385 |Joonis 12 | Osavoo lahjendussüsteem, isokineetiline sond ja osaline proovivõtt (PB kontroll)… | 385 |Joonis 13 | Osavoo lahjendussüsteem ning CO2 või NOX kontsentratsiooni mõõtmine ja osaline proovivõtt… | 386 |Joonis 14 | Osavoo lahjendussüsteem, CO2kontsentratsiooni mõõtmine, süsiniku tasakaal ja täielik proovivõtt… | 386 |Joonis 15 | Osavoo lahjendussüsteem ühe Venturi toruga, kontsentratsiooni mõõtmine ja osaline proovivõtt… | 387 |Joonis 16 | Osavoo lahjendussüsteem topelt Venturi toruga või topeltavaga, kontsentratsiooni mõõtmine ja osaline proovivõtt… | 388 |Joonis 17 | Osavoo lahjendussüsteem mitmekordse torujaotusega, kontsentratsiooni mõõtmine ja osaline proovivõtt… | 389 |Joonis 18 | Osavoo lahjendussüsteem voolukontrolli ja täieliku proovivõtuga… | 390 |Joonis 19 | Osavoo lahjendussüsteem voolukontrolli ja osalise proovivõtuga… | 390 |Joonis 20 | Täisvoo lahjendussüsteem… | 394 |Joonis 21 | Tahkete osakeste proovivõtusüsteem… | 397 |Joonis 22 | Kahekordne lahjendussüsteem (ainult täisvoosüsteem)… | 397 |Joonis 23 | Täisvoo suitsususe mõõtur… | 400 |Joonis 24 | Osavoo suitsususe mõõtur… | 401 |TABELIDTabel 1 | Piirväärtused — ESC ja ELR katsed… | 290 |Tabel 2 | Piirväärtused — ETC katse… | 290 |Tabel 3 | 1. liites esitatud proovivõtuplaani positiivsete ja negatiivsete otsustuste andmed… | 297 |Tabel 4 | 2. liites esitatud proovivõtuplaani positiivsete ja negatiivsete otsustuste andmed… | 299 |Tabel 5 | 3. liites esitatud proovivõtuplaani positiivsete ja negatiivsete otsustuste andmed… | 301 |Tabel 6 | Regressioonisirge tolerantsid… | 340 |Tabel 7 | Punktid, mille väljajätmine regressioonanalüüsist on lubatud… | 341 |Tabel 8 | Mõõteriistade täpsus… | 357 |Tabel 9 | Soovitatav filtrikoormus… | 361 |--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv, 9. september 1987, millega muudetakse nõukogu direktiive 66/401/EMÜ ja 69/208/EMÜ söödakultuuride seemne ning õli- ja kiudtaimede seemne turustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31987L0480

Euroopa Liidu Teataja L 273 , 26/09/1987 Lk 0043 - 0044 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 24 Lk 0131  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 24 Lk 0131

		Komisjoni direktiiv,9. september 1987,millega muudetakse nõukogu direktiive 66/401/EMÜ ja 69/208/EMÜ söödakultuuride seemne ning õli- ja kiudtaimede seemne turustamise kohta(87/480/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/401/EMÜ söödakultuuride seemne turustamise kohta, [1] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 87/120/EMÜ, [2] eriti selle artiklit 21a,võttes arvesse nõukogu 30. juuni 1969. aasta direktiivi 69/208/EMÜ õli- ja kiudtaimede seemne turustamise kohta, [3] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 87/120/EMÜ, eriti selle artiklit 20a,ning arvestades, et:teadus- ja tehnikaalaste teadmiste arengut silmas pidades tuleks muuta direktiivi 66/401/EMÜ II lisa ja direktiivi 69/208/EMÜ II lisa eesmärgiga tõsta mõnede söödakultuuride ning mõnede õli- ja kiudtaimede liikide puhul Rumex spp., välja arvatud Rumex acetosella ja söödakultuuride puhul Rumex maritimus’e seemnete maksimaalse sisalduse suhtes kohaldatavaid standardeid;käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 66/401/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Allpool vasakul loetletud liikide puhul asendatakse II lisa I jao lõike 2 punkti A tabeli neljateistkümnendas veerus olevad kanded allpool paremal loetletud kannetega:Alopecurus pratensis | 5(n) |Arrhenatherum elatius | 5(n) |Dactylis glomerata | 5(n) |Festuca arundinacea | 5(n) |Festuca ovina | 5(n) |Festuca pratensis | 5(n) |Festuca rubra | 5(n) |Lolium multiflorum | 5(n) |Lolium perenne | 5(n) |Lolium × boucheanum | 5(n) |Phalaris aquatica | 5 |Hedysarum coronarium | 5 |Lupinus albus | 5(n) |Lupinus angustifolius | 5(n) |Lupinus luteus | 5(n) |Medicago lupulina | 10 |Medicago sativa | 10 |Medicago × varia | 10 |Onobrychis viciifolia | 5 |Pisum sativum | 5(n) |Trifolium alexandrinum | 10 |Trifolium incarnatum | 10 |Trifolium pratense | 10 |Trigonella foenum-graecum | 5 |Vicia faba | 5(n) |Vicia pannonica | 5(n) |Vicia sativa | 5(n) |Vicia villosa | 5(n) |Brassica napus var. napobrassica | 5 |Brassica oleracea convar. acephala var. medullosa + var. viridis | 10 |Raphanus sativus var. oleiformis | 5. |2. Allpool vasakul loetletud liikide puhul asendatakse II lisa II jao lõike 2 punkti A tabeli neljandas veerus olevad kanded allpool paremal loetletud kannetega:Alopecurus pratensis | 2 |Arrhenatherum elatius | 2 |Dactylis glomerata | 2 |Festuca arundinacea | 2 |Festuca ovina | 2 |Festuca pratensis | 2 |Festuca rubra | 2 |Lolium multiflorum | 2 |Lolium perenne | 2 |Lolium × boucheanum | 2 |Phalaris aquatica | 2 |Hedysarum coronarium | 2 |Loyus corniculatus | 3 |Lupinus albus | 2 |Lupinus angustifolius | 2 |Lupinus luteus | 2 |Medicago sativa | 3 |Medicago × varia | 3 |Onobrychis viciifolia | 2 |Pisum sativum | 2 |Trifolium alexandrinum | 3 |Trifolium hybridum | 3 |Trifolium incarnatum | 3 |Trifolium resupinatum | 3 |Trigonella foenum-graecum | 2 |Vicia faba | 2 |Vicia pannonica | 2 |Vicia sativa | 2 |Vicia villosa | 2 |Brassica napus var. napobrassica | 2 |Brassica oleracea convar. acephala var. medullosa + var. viridis | 3 |Raphanus sativus var. oleiformis | 2. |Artikkel 2Direktiivi 69/208/EMÜ muudetakse järgmiselt.Allpool vasakul loetletud liikide puhul asendatakse II lisa I jao lõike 2 punkti A tabeli üheksandas veerus olevad kanded allpool paremal loetletud kannetega:Brassica spp.—eliitseeme | 2; |—sertifitseeritud seeme | 5; |Sinapis alba—eliitseeme | 2; |—sertifitseeritud seeme | 5. |Artikkel 3Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud meetmed hiljemalt 1. juulil 1990. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 9. september 1987Komisjoni nimelasepresidentFrans Andriessen[1] EÜT 125, 11.7.1966, lk 2298/66.[2] EÜT L 49, 18.2. 1987, lk 39.[3] EÜT L 169, 10.7.1969, lk 3.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 93/33/EMÜ, 14. juuni 1993, kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite omavolilist kasutamist takistavate kaitseseadeldiste kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31993L0033

Euroopa Liidu Teataja L 188 , 29/07/1993 Lk 0032 - 0037 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 7 Köide 4 Lk 0238  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 7 Köide 4 Lk 0238

		Nõukogu direktiiv 93/33/EMÜ,14. juuni 1993,kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite omavolilist kasutamist takistavate kaitseseadeldiste kohtaEUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a,võttes arvesse nõukogu 30. juuni 1992. aasta direktiivi 92/61/EMÜ kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnituse kohta, [1]võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [2]koostöös Euroopa Parlamendiga, [3]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [4]ning arvestades, et:siseturg hõlmab sisepiirideta ala, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine; selleks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta;igas liikmesriigis peavad kahe- või kolmerattalised mootorsõidukid vastama omavolilist kasutamist takistavate kaitseseadeldiste osas teatavatele tehnilistele karakteristikutele, mille suhtes kehtivad liikmesriigiti erinevad kohustuslikud sätted; kõnealuste erinevuste tõttu takistavad need sätted ühendusesisest kaubandust;need siseturu toimimise takistused on võimalik kõrvaldada, kui liikmesriigid võtavad oma siseriiklike eeskirjade asemel vastu ühtsed nõuded;kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite omavolilist kasutamist takistavate kaitseseadeldiste kohta on vaja koostada ühtlustatud nõuded, et kõigi kõnealuste sõidukitüüpide suhtes oleks võimalik kohaldada direktiiviga 92/61/EMÜ kehtestatud tüübikinnitusmenetlust ja osa tüübikinnitusmenetlust;võttes arvesse kõnealuses sektoris soovitatud toimingute ulatust ja mõju, on käesoleva direktiiviga reguleeritavad meetmed vajalikud ja tegelikult vältimatud, et saavutada eesmärki, mis seisneb sõiduki ühenduse tüübikinnituse kehtestamises; liikmesriigid ei suuda üksi seda eesmärki nõuetekohaselt saavutada;võimaldamaks juurdepääsu kolmandate riikide turgudele, võib osutuda vajalikuks võrdsustada käesoleva direktiivi nõuded Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjas nr 62 esitatud nõuetega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevat direktiivi ja selle lisasid kohaldatakse kõigi direktiivi 92/61/EMÜ artiklis 1 määratletud sõidukitüüpide omavolilist kasutamist takistavate kaitseseadeldiste suhtes.Artikkel 2Osa tüübikinnituse andmise menetlus kahe- või kolmerattaliste mootorsõidukite omavolilist kasutamist takistavate kaitseseadeldiste suhtes ja kõnealuste sõidukite vaba liikumist reguleerivad tingimused on sätestatud direktiivi 92/61/EMÜ II ja III peatükis.Artikkel 3Vastavalt direktiivi 92/61/EMÜ artikli 11 sätetele tunnistatakse käesoleva direktiiviga kehtestatud nõuded võrdväärseteks Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirjas nr 62 (E/ECE/TRANS/505 — Add. 61/Amend. 1) esitatud nõuetega.Osa tüübikinnitusi andvad liikmesriikide ametiasutused peavad aktsepteerima eespool nimetatud eeskirja nr 62 nõuete alusel antud kinnitusi, samuti osa tüübikinnitusmärke käesoleva direktiivi alusel antud vastavate kinnituste asemel.Artikkel 4Käesolevat direktiivi võib muuta direktiivi 70/156/EMÜ [5] artiklis 13 sätestatud korras, et:- võtta arvesse artiklis 3 nimetatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni eeskirja muudatusi,- kohandada lisad vastavalt tehnika arengule.Artikkel 51. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud sätted hiljemalt 14. detsembril 1994. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse sätetesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Alates esimeses lõigus märgitud kuupäevast ei tohi liikmesriigid takistada käesoleva direktiivi nõuetele vastavate sõidukite esmakordset kasutuselevõttu sõidukite omavolilist kasutamist takistavate kaitseseadeldistega seotud põhjustel.Esimeses lõigus nimetatud sätteid kohaldatakse alates 14. juunist 1995.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide tekstid.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 14. juuni 1993Nõukogu nimeleesistujaJ. Trøjborg[1] EÜT L 225, 10.8.1992, lk 72.[2] EÜT C 293, 9.11.1992, lk 32.[3] EÜT C 337, 21.12.1992, lk 103 ja EÜT C 176, 28.6.1993.[4] EÜT C 73, 15.3.1993, lk 22.[5] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 92/53/EMÜ (EÜT L 225, 10.8.1992, lk 1).--------------------------------------------------I LISAREGULEERIMISALA — MÕISTED — PÕHI- JA ERINÕUDED1. REGULEERIMISALA1.1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse kaherattaliste külghaagisega või külghaagiseta mootorsõidukite ja kolmerattaliste mootorsõidukite omavolilist kasutamist takistavate kaitseseadeldiste suhtes.2. MÕISTED2.1. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:2.2. osa tüübikinnitus — sõidukitüübi omavolilist kasutamist takistava kaitsega seotud osa tüübikinnitus;2.3. sõidukitüüp — mootorsõidukid, mis ei erine üksteisest eelkõige järgmiste oluliste näitajate poolest:2.3.1. tootja teave sõidukitüübi kohta;2.3.2. sõiduki osa või osade paigutus ja kuju, mille toimimist kaitseseadeldis mõjutab;2.3.3. kaitseseadeldise tüüp;2.4. kaitseseadeldis — süsteem, mis takistab sõiduki omavolilist kasutamist roolimehhanismi ja/või jõuülekande täieliku lukustamise teel; süsteem võib:2.4.1. toimida üksnes ja täielikult roolimehhanismile (1. tüübi seadeldis);2.4.2. toimida otse roolimehhanismile ning samal ajal toimida seadmena, mis lülitab välja sõiduki mootori (2. tüübi seadeldis);2.4.3. eelpingestuse puhul toimida roolimehhanismile ning samal ajal toimida seadmena, mis lülitab välja sõiduki mootori (3. tüübi seadeldis);2.4.4. toimida üksnes jõuülekandele (4. tüübi seadeldis);2.5. rooliseade — juhtimisseadis (juhtraud või rooliratas), roolikann ja kõik lisaseadised või muud osad, mis otseselt mõjutavad kaitseseadeldise tõhusust;2.6. salalukk — lukk, mis on ette nähtud ja valmistatud kasutamiseks teatavas kindlas lukustussüsteemis ning võimaldab õige käitamise korral kõnealuse süsteemi tööle panna;2.7. võti — seade, mis on projekteeritud ja ehitatud üksnes kõnealusele seadmele vastavaks projekteeritud ja ehitatud lukustussüsteemi avamiseks.3. ÜLDNÕUDED3.1. Kõik kahe- ja kolmerattalised mootorsõidukid, välja arvatud mopeedid, peavad olema varustatud omavolilist kasutamist takistava kaitseseadeldisega, mis vastab käesoleva direktiivi nõuetele. Kui omavolilist kasutamist takistav kaitseseadeldis on paigaldatud mopeedile, peab see vastama käesoleva direktiivi nõuetele.3.2. Kaitseseadeldis peab olema selline, et:3.2.1. sõiduki suunamisel, juhtimisel või edasiliikumisel tuleb see välja lülitada;3.2.2. kaitseseadeldis, mida kasutatakse 4. tüübil, ei tohi jõuülekande vabastamisel tööle hakata. Kui kaitseseadeldis on käsipiduriga käitatav, peab see samal ajal toimima seadmena, mis seiskab sõiduki mootori;3.2.3. võti on eemaldatav ainult juhul, kui lukukeel on täielikult välja või tagasi keeratud. Lukukeel ei tohi võtmega haakuda üheski võtme vahepealses asendis ka juhul, kui kasutatakse kaitseseadeldise võtit.3.3. Punkti 3.2 nõuded peavad olema täidetud võtme ühekordsel kasutamisel.3.4. Punktis 3.1 nimetatud kaitseseadeldis ja selle abil kontrollitavad sõiduki osad projekteeritakse nii, et kaitseseadeldist ei ole võimalik kiiresti ja tähelepanu äratamata avada ega kasutamiskõlbmatuks muuta, kasutades näiteks tavalisi, odavaid ja kergesti peidetavaid tööriistu, seadmeid või aparaate.3.5. Kaitseseadeldis peab kuuluma sõiduki originaalvarustusse (s.t tootja peab selle paigaldama enne esmamüüki). Lukk peab olema kaitseseadeldisele kindlalt kinnitatud. (Kui lukk on eemaldatav võtme abil pärast katte või mõne muu kinnitusseadme eemaldamist, siis see ei ole nõuetega vastuolus.)3.6. Võtmega lukustussüsteemidel peab olema vähemalt 1000 erinevat kombinatsiooni või aastas toodetud sõidukite arvuga võrdne arv kombinatsioone, kui aastas toodetud sõidukite arv on alla 1000. Eri kombinatsioonide sagedus konkreetse sõidukitüübi jaoks peab olema ligikaudu üks tuhande kohta.3.7. Võti ja lukk ei tohi olla nähtavad.3.8. Lukk peab olema projekteeritud, valmistatud ja paigaldatud nii, et lukustatud asendis silindrit ei ole võimalik pöörata pöördemomendi rakendamisel alla 0,245 m daN ning muu kui õige võtmega, ning3.8.1. kui silinder on poldi tüüpi, ei oleks kõrvuti rohkem kui kaks samasuunalist identset soont ning identseid sooni ei oleks üle 60 %, või3.8.2. kui silinder on ketta tüüpi, ei oleks kõrvuti rohkem kui kaks samasuunalist identset soont ning identseid uurdeid ei oleks üle 50 %.3.9. Kaitseseadeldised peavad olema sellised, et juhul, kui sõiduk on liikuma pandud ning mootor töötab, ei tekiks juhusliku kinnikiilumise võimalust, mis võiks ohtu seada eeskätt turvalisuse.3.10. Töövalmis kaitseseadeldis, mida kasutatakse 1., 2. või 3. tüübil, peab olema vastupidav mõlemas suunas mööda roolikäänmiku telge mõjuvale staatilisele pöördemomendile 20 m daN, ilma et see kahjustaks rooliseadet turvalisust ohustaval määral.3.11. Kaitseseadeldis, mida kasutatakse 1., 2. või 3. tüübil, peab olema projekteeritud nii, et juhtraud on lukustatav üksnes nurga all vähemalt 20° otseasendist vasakule ja/või paremale.3.12. 4. tüübi kaitseseadeldiste puhul peab lukustatud asendis kaitseseadeldis veomootori maksimaalse pöördemomendi rakendamisel ära hoidma veoratta pöörlemise.4. ERINÕUDED4.1. Peale punktis 3 ettenähtud nõuete peab kaitseseadeldis vastama ka järgmistele erinõuetele:4.1.1. kaitseseadeldiste puhul, mida kasutatakse 1. või 2. tüübil, ei tohi lukk olla käivitatav muul viisil kui võtme abil, kusjuures punktis 2.5 määratletud rooliseade on lukukeele vastavasse uurdesse sissekeeramiseks sobivas asendis;4.1.2. kaitseseadeldiste puhul, mida kasutatakse 3. tüübil, ei tohi sõiduki kasutajal olla võimalik lukukeelt peale keerata toiminguga, mis tehakse võtme pööramisega samal ajal, või sellele lisaks. Peale punktis 3.2.3 ettenähtud tingimuste ei saa võtit eemaldada ka juhul, kui lukukeel on peale keeratud;4.2. kaitseseadeldiste puhul, mida kasutatakse 2. ja 3. tüübil, ei tohi olla võimalik lukukeelt sisse lülitada juhul, kui kaitseseadeldis on asendis, mis võimaldab sõiduki mootori käivitada;4.3. kui 3. tüübi kaitseseadeldis on rakendatud, ei tohi olla võimalik selle töötamist takistada;4.4. kaitseseadeldised, mida kasutatakse 3. tüübil, peavad olema heas töökorras ning jätkuvalt vastama eelkõige punktides 3.8, 3.9, 3.10 ja 4.3 ettenähtud nõuetele ka pärast seda, kui on tehtud II lisas nimetatud katse 2500 lukustustsüklit igas suunas.--------------------------------------------------II LISA3. TÜÜBI KAITSESEADELDISTE KULUMISKATSE1. KATSES KASUTATAVAD SEADMED1.1. Katseseadmed koosnevad järgmistest osadest:1.1.1. stend, millele saab monteerida I lisa punktis 2.4 määratletud kaitseseadeldisega varustatud roolimehhanismi näidise;1.1.2. kaitseseadeldise käitamise ja vabastamise süsteem, sealhulgas ka võtme abil;1.1.3. süsteem roolikäänmiku pööramiseks kaitseseadeldise suhtes.2. KATSEMEETOD2.1. Punktis 1.1.1 nimetatud stendile kinnitatakse kaitseseadeldisega varustatud roolimehhanismi näidis.2.2. Katsetsükkel koosneb järgmistest toimingutest:2.2.1. lähteasend:kaitseseadeldis on välja lülitatud ja roolikäänmik on asendis, mis ei võimalda kaitseseadeldise käivitamist;2.2.2. rakendamine:kaitseseadeldis rakendatakse tööle võtme pööramisega;2.2.3. sisselülitamine:roolikäänmikku pööratakse nii, et rakendatud kaitseseadeldise puhul mõjuks sellele pöördemoment 5,88 Nm ± 0,25;2.2.4. väljalülitamine:kaitseseadeldis lülitatakse välja tavalisel viisil, seiskamise kergendamiseks pöördemomenti nullini vähendades;2.2.5. lähteasendi taastamine:roolikäänmik pööratakse asendini, mis ei võimalda kaitseseadeldist sisse lülitada;2.2.6. vastassuunas pööramine:korratakse punktides 2.2.2, 2.2.3, 2.2.4 ja 2.2.5 kirjeldatud toiminguid, kusjuures roolikäänmikku pööratakse vastassuunas;2.2.7. ajavahemik seadme kahe järjestikuse sisselülitamise vahel on vähemalt 10 sekundit;2.3. kulutamistsüklit korratakse I lisa punktis 4.4 ettenähtud arv kordi.--------------------------------------------------III LISA--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2003/19/EÜ, 21. märts 2003, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/27/EÜ, mis käsitleb teatavate kategooriate mootorsõidukite ja nende haagiste massi ja mõõtmeidEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32003L0019

Euroopa Liidu Teataja L 079 , 26/03/2003 Lk 0006 - 0013

		Komisjoni direktiiv 2003/19/EÜ,21. märts 2003,millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 97/27/EÜ, mis käsitleb teatavate kategooriate mootorsõidukite ja nende haagiste massi ja mõõtmeid(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2001/116/EÜ, [2] eriti selle artikli 13 lõiget 2,ning arvestades järgmist:(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 1997. aasta direktiiv 97/27/EÜ, mis käsitleb teatavate mootorsõidukikategooriate ja nende haagiste massi ja mõõtmeid ning millega muudetakse direktiivi 70/156/EMÜ [3], muudetud direktiiviga 2001/85/EÜ, [4] on üks mitmest tüübikinnitusmenetlust käsitlevast üksikdirektiivist, mis kehtestati direktiiviga 70/156/EMÜ. Seepärast kohaldatakse direktiivi 97/27/EÜ suhtes direktiivi 70/156/EMÜ sätteid, mis kehtivad sõidukite süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul.(2) Silmas pidades direktiivi 97/27/EÜ kohaldamisest saadud kogemusi on vaja muuta ja täpsustada selle teatud sätteid, et tagada nende ühetaoline tõlgendamine kõigis liikmesriikides.(3) Nõukogu 25. juuli 1996. aasta direktiiviga 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses suurimad lubatud mõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass, [5] muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/7/EÜ, [6] suurendatakse teatud mootorsõidukite lubatud mõõtmeid, eriti busside suurimat lubatud pikkust. Et EÜ sõidukite tüübikinnitus võimaldaks suurimat lubatud pikkust, on vaja direktiivi 97/27/EÜ nõudeid vastavalt muuta.(4) Käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 70/156/EMÜ kohaselt asutatud tehnika arenguga kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 97/27/EÜ lisasid I–IV muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 21. Alates 1. oktoobrist 2003 ei tohi liikmesriigid käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 97/27/EÜ nõuetele vastavate sõidukite puhul massi ja mõõtmetega seotud põhjustel:a) keelduda M2-, M3-, N- või O-kategooriasse kuuluvale mootorsõidukile EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest; võib) keelduda M2-, M3-, N- või O-kategooriasse kuuluvale mootorsõidukile (vajaduse korral) registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud masside määramisest vastavalt IV lisale; võic) keelata selliste sõidukite registreerimist, müüki või kasutuselevõtmist.2. Alates 1. oktoobrist 2004 ei anna liikmesriigid EÜ tüübikinnitust ja võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest M2-, M3-, N- või O-kategooria mootorsõidukitüübile massi ja mõõtmetega seotud põhjustel juhul, kui käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 97/27/EÜ nõuded ei ole täidetud.Artikkel 3Käesoleva direktiiviga ei tunnistata kehtetuks ühtegi direktiivi 97/27/EÜ kohaselt antud tüübikinnitust ega takistata selliste tüübikinnituste laiendamist selle direktiivi alusel, mille kohaselt tüübikinnitus anti.Artikkel 4Ühendkuningriik ja Portugal võivad kuni 9. märtsini 2005 keelduda oma territooriumil siseriikliku tüübikinnituse andmisest või keelata sõiduki müük, registreerimine, kasutuselevõtmine või kasutamine, või lugeda sõiduki vastavustunnistus direktiivi 70/156/EMÜ artikli 7 lõike 1 tähenduses kehtetuks, kui sõiduk ei vasta direktiivi 96/53/EÜ artikli 8 punktis a täpsustatud juhitavuse kriteeriumidele.Artikkel 51. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. septembriks 2003. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi sätestavad liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 6Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Artikkel 7Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 21. märts 2003Komisjoni nimelkomisjoni liigeErkki Liikanen[1] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[2] EÜT L 18, 21.1.2002, lk 1.[3] EÜT L 233, 25.8.1997, lk 1.[4] EÜT L 42, 13.2.2002, lk 1.[5] EÜT L 235, 17.9.1996, lk 59.[6] EÜT L 67, 9.3.2002, lk 47.--------------------------------------------------LISADIREKTIIVI 97/27/EÜ LISASID I–IV MUUDETAKSE JÄRGMISELT.A. I lisa muudetakse järgmiselt.1. 2. jao pealkirja alla lisatakse järgmine tekst:"Käesolevas direktiivis kohaldatakse direktiivi 70/156/EMÜ I lisas (koos märkustega) ja II lisas esitatud mõisteid."2. Punkti 2.4.1 muudetakse järgmiselt:a) kuues ja seitsmes taane asendatakse järgmistega:"— peeglid ja teised mitteotsese nähtavuse seadmed,— jälgimisseadmed,";b) kümnes, üheteistkümnes ja kaheteistkümnes taane asendatakse järgmistega:"— sisenemisastmed ja käepidemed,— puhvrid ja muud sarnased seadmed,— töökorras tõstmisplatvormid, rambid ja muud sarnased seadmed, mis ei ole suuremad kui 300 mm ega tõsta sõiduki kandevõimet;"c) lisatakse järgmised neljateistkümnes ja viieteistkümnes taane:"— elektrisõidukite varrasvooluvõtturid,— välised päikesesirmid."3. Punkti 2.4.2 muudetakse järgmiselt:a) seitsmes taane asendatakse järgmisega:"— peeglid ja teised mitteotsese nähtavuse seadmed,";b) lisatakse järgmised üheteistkümnes ja kaheteistkümnes taane:"— jälgimisseadmed,— sissetõmmatavad külgjuhtimisseadmed bussidel, mida kasutatakse isejuhtimissüsteemides, kui need ei ole sisse tõmmatud."4. Punkti 2.4.3 teine taane asendatakse järgmisega:"— püstasendis pantograafid või varrasvooluvõtturid."5. Punkti 2.4.4 teine taane asendatakse järgmisega:"— punktis 2.4.1 nimetatud seadmed."6. Punkt 2.5 asendatakse järgmisega:"2.5. Töökorras sõiduki mass — mass, nagu see on määratletud direktiivi 70/156/EMÜ I lisa punktis 2.6."7. Punkti 2.6 teine lause asendatakse järgmisega:"Sõidukikategooria määratakse kindlaks vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ II lisale."8. Punktid 2.7, 2.8 ja 2.9 asendatakse järgmistega:"2.7. Suurim tehniliselt lubatud teljekoormus (m) — sõiduki tootja poolt määratud sõiduki konstruktsiooniline suurimast lubatud massist tulenev suurim lubatud staatiline vertikaalkoormus, mis langeb telje kaudu teepinnale.N1- kategooria sõidukite puhul võib suurim tehniliselt lubatud tagatelje (tagatelgede) koormus olla kuni 15 % suurem ja sõiduki täismass kuni 10 % või 100 kg suurem, olenevalt sellest, kumb on väiksem; see kehtib ainult vedukite puhul juhul, kui nende käituskiiruse ülempiir on 80 km/h või vähem.Kõik seesugused kiirusepiirangud või muud käitamistingimused märgib sõiduki tootja kasutaja käsiraamatusse.2.8. Suurim tehniliselt lubatud mitmikteljekoormus (μ) — sõiduki tootja poolt määratud sõiduki konstruktsioonile ja mitmiktelgedele vastav mass, mis põhineb mitmiktelgedelt teepinnale kanduval suurimal lubatud staatilisel vertikaalkoormusel.2.9. Pukseeritav mass — pukseeritava(te) sõiduki(te) teljelt (telgedelt) teepinnale kanduv kogukoormus."9. Punkt 2.11 asendatakse järgmisega:"2.11. Mootorsõiduki haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass — tootja poolt määratud konstruktsioonil ja/või haakeseadmel põhinev mass, mis vastab haakepunktile mõjuvale suurimale lubatud staatilisele vertikaalkoormusele. Definitsiooni järgi ei kuulu nimetatud massi hulka mootorsõiduki haakeseadme mass."10. Punkt 2.13 asendatakse järgmisega:"2.13. Autorongi täismass (MC) — tootja poolt määratud mootorsõidukist ja haagis(t)est koosneva autorongi kogumass. Poolhaagistest ja kesktelghaagistest koosnevate autorongide puhul tuleb täismassi M asemel kasutada haagise suurimat tehniliselt lubatud teljekoormust."11. Punkt 2.19 asendatakse järgmisega:"2.19. Sõidukitüüp — sõidukid, mis ei erine sellistes olulistes aspektides nagu:- tootja,- olulised konstruktsiooni ja ehituse aspektid nagu:- M2- ja M3- kategooria sõidukite korral:- šassii/kandevkere, ühe-/kahekorruseline, jäik/liigendraamiga (ilmselged ja põhimõttelised erinevused),- telgede arv;- N-kategooria sõidukite korral:- šassii/põhjapaneel (ilmselged ja põhimõttelised erinevused),- telgede arv;- O-kategooria sõidukite korral:- šassii/kandevkere (ilmselged ja põhimõttelised erinevused), täishaagis/poolhaagis/kesktelghaagis,- pidurisüsteem: piduriteta/inertspidurdus/pidevpidurdus,- telgede arv.Käesolevas jaos ei peeta oluliseks eriti selliseid konstruktsiooni ja kujustuse aspekte nagu teljevahe, telgede konstruktsioon, vedrustus, roolisüsteem, rehvid ja vastavad pidurdusjõu tasakaalustamisseadmete muudatused erinevatel telgedel või reduktsioonklapi leevendussüsteem sadulveduki ja veoki konfiguratsioonide suhtes ning šassii juurde kuuluv varustus (nt mootor, kütusepaagid, käigukast jne)."12. Punkt 7.2 asendatakse järgmisega:"7.2. Mõõtmete määramineKogupikkus, -laius ja -kõrgus mõõdetakse punkti 3.3 tingimuste põhjal kindlaks määratud töökorras sõiduki(te)lt, lähtudes punkti 2.4 sätetest.Kui mõõtmistulemused erinevad valmistaja poolt vastavatel tehnilistel konfiguratsioonidel esitatud tulemustest antud tüübi piires rohkem kui 1 %, kasutatakse allolevate nõuete korral saadud tulemusi ja tehniline teenistus võib vajadusel teha täiendavaid mõõtmisi muudele kui punktile 3.3 vastavatele sõidukitele. Direktiivi 96/53/EÜ I lisas esitatud piirväärtusi siiski ületada ei tohi."13. Punktid 7.4.2.5 ja 7.4.2.5.1 asendatakse järgmistega:"7.4.2.5. Kui sõiduk on koormatud massini M vastavalt punktis 7.4.2.5.1 või 7.4.2.5.2 kirjeldatud asjakohases olukorras, ei tohi teljele i langev koormus ületada massi Mi samal teljel, ja üksikteljele või mitmiktelgedele j langev koormus ei tohi ületada massi μj.7.4.2.5.1. Ühtlane massijaotus — töökorras sõiduk koos 75 kg massidega, mis on paigaldatud igale reisijakohale, koormatakse massini M, kusjuures nimikoormus jaotatakse ühtlaselt pinnale, mis on ette nähtud kauba transpordiks."14. Punktid 7.4.2.5.1.1 ja 7.4.2.5.1.2 kustutatakse.15. Punkt 7.4.2.5.2 asendatakse järgmisega:"7.4.2.5.2. Ekstreemse massijaotuse (ebaühtlase koormuse) korral peab tootja esitama äärmised lubatud raskuskeskme asendid koormale ja/või kerele ja/või lisaseadmetele või sisustusele (näiteks: 0,50—1,30 m kaugusele esimesest tagasillast ettepoole) töökorras sõiduki puhul ja mille igale reisijakohale on paigutatud 75 kg mass ja mis koormatakse massini M."16. Punktid 7.4.2.5.2.1—7.4.2.5.3.2 jäetakse välja.17. Punkt 7.4.3.2 asendatakse järgmisega:"7.4.3.2. Töökorras sõiduki mass, millele on lisatud mass Q korrutatuna istuvate ja seisvate reisijate arvuga, punktis 7.4.3.3.1 määratletud massid WP, B ja BX, haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass, juhul kui haakeseadis on paigaldatud tootja poolt, ei tohi ületada massi M."18. Punkt 7.4.3.3.1 asendatakse järgmisega:"7.4.3.3.1. Töökorras sõiduk on koormatud: istuvate reisijate arvuga P võrduva massiga massist Q; seisvate reisijate arvuga SP võrduva massiga massist Q, mis on jaotatud ühtlaselt seisvatele reisijatele ettenähtud alale S1; vajaduse korral massiga WP, mis on jaotatud ühtlaselt ratastoolidele ettenähtud alale; massiga B (kg), mis on jaotatud ühtlaselt pagasiruumis; massiga BX (kg), mis on jaotatud ühtlaselt pagasi vedamiseks ettenähtud katusealal, kus:P on istekohtade arv;S1 on seisvatele reisijatele ettenähtud ala. III või B-klassi sõidukite puhul S1=0;SP, mille on kindlaks määranud tootja, ei tohi ületada väärtust S1/Ssp, kus Ssp on ühele seisvale reisijale ettenähtud allolevas tabelis täpsustatud kokkuleppeline ruum;WP (kg) on ratastoolidele ettenähtud alade arv korrutatuna 250 kilogrammiga, mis vastab ratastoolile ja selle kasutajale;B (kg), mille on kindlaks määranud tootja, peab olema määratud numbriliselt ega tohi olla väiksem kui 100 × V. See hõlmab ka pagasiruumi või pakiraamid, mis võivad olla kinnitatud sõiduki välispoolele;V on pagasiruumi kogumaht m3- s. I või A-klassi sõiduki kinnitamisel ainult sõiduki välisküljelt ligipääsetavate pagasiruumide mahtu ei arvestata;BX, mille on kindlaks määranud tootja, peab olema määratud numbriliselt ja mitte väiksem kui 75 kg/m2. Kahekorruseliste sõidukite katusel pagasivedu ette nähtud ei ole ja seega on kahekorruseliste sõidukite BX null;Q ja Ssp väärtused on esitatud alljärgnevas tabelis:Sõiduki klass | Q (kg) — reisijamass | Ssp (m2 reisija kohta) — ühele seisvale reisijale ettenähtud ala |I ja A-klass | 68 | 0,125 |II klass | 71 | 0,15 |III ja B-klass | 71 | Puudub" |19. Lisatakse punktid 7.4.3.3.2—7.4.3.3.2.3:"7.4.3.3.2. Varieeruva istekohtade arvuga, seisvatele reisijatele ettenähtud alaga (S1) ja/või ratastoolide veoks vajaliku varustusega sõidukite suhtes tuleb kõigi järgmiste tingimuste korral kohaldada punktides 7.4.3.2 ja 7.4.3.3 esitatud nõudeid.7.4.3.3.2.1. Kasutusele on võetud kõik võimalikud istekohad, seejärel ülejäänud, seisvatele reisijatele ettenähtud ala, (kuni tootja poolt ettenähtud seisukohtade arvu piirnormini, kui see saavutatakse) ja, kui ruumi jääb üle, siis kõik ratastoolikohad.7.4.3.3.2.2. Kasutusele on võetud kõik võimalikud seisukohad (kuni tootja poolt ettenähtud seisukohtade arvu piirnormini), seejärel ülejäänud istekohad ja, kui ruumi jääb üle, siis kõik ratastoolikohad.7.4.3.3.2.3. Kasutusele on võetud kõik võimalikud ratastoolikohad, seejärel ülejäänud, seisvatele reisijatele ettenähtud ruum (kuni tootja poolt ettenähtud seisukohtade arvu piirnormini) ja ülejäänud istekohad."20. Punkt 7.4.3.4 asendatakse järgmisega:"7.4.3.4. Kui sõiduk on töökorras ja valmis laadimiseks vastavalt punktile 7.4.3.3.1, siis esiteljele või esimesele mitmikteljele langev koormus ei tohi olla väiksem kui alljärgnevas tabelis toodud protsent töökorras sõiduki massist või täismassist M:I ja A-klass | II klass | III ja B-klass |Jäigad | Liigendiga | Jäigad | Liigendiga | Jäigad | Liigendiga |20 | 20 | 25 | 20 | 25 | 20" |21. Lisatakse punkt 7.4.3.5:"7.4.3.5. Kui sõidukile antakse tüübikinnitus rohkem kui ühes klassis, siis kehtivad punktid 7.4.3.2 ja 7.4.3.3 iga klassi puhul."22. Punkti 7.4.4 pealkiri asendatakse järgmisega:"7.4.4. Nõuded haagiselamutele".23. Punkti 7.6.1 teine lause asendatakse järgmisega:"Mootorsõidukitele ja poolhaagistele, millel on olemas teljetõsteseadmed (vt punkt 2.14), kehtib antud nõue ka sissetõmmatava(te) telje (telgede) ülestõstetud asendi või koormatava(te) telje (telgede) koormamata asendi korral. See nõue ei kehti käivitusseadiste puhul, nagu sissetõmmatavad teljed, mis vastavad IV lisa punkti 3.5 nõuetele."24. Punktid 7.6.2, 7.6.3 ja 7.6.4 asendatakse järgmistega:"7.6.2. Täiendavad nõuded N-kategooria sõidukitele:Kui sõiduk seisab ja selle juhtrattad on suunatud nii, et sõiduki liikumahakkamise korral joonistaks selle otsa äärmine välimine punkt 12,50 m raadiusega ringjoone, tuleb maapinnale joone märkimisega sõiduki küljele luua vertikaalne puutetasand, mis oleks suunaga ringist väljapoole.Kui sõiduk liigub kas ühes või teises suunas edasi 12,50 m raadiusega ringjoont pidi, ei tohi ükski selle osa liikuda vertikaaltasapinnast väljapoole rohkem kui 0,80 m (vt joonis B).Ülestõstetavate telgedega sõidukitele kohaldatakse antud nõuet (punkti 2.14 järgi) ka telje (telgede) ülestõstetud asendi korral. Sissetõmmatavate telgede ülestõstetud asendis või koormatavate telgede koormamata asendis on lubatud 0,80 m N-kategooria sõidukite korral asendatud 1,00 meetriga.7.6.3. Lisanõuded M2- või M3- kategooria sõidukiteleMaapinnale tõmmatakse seisva sõiduki ringist väljapoole suunatud külje vertikaalse puutetasandi kindlaksmääramiseks joon. Liigendsõiduki korral peavad selle kaks jäika osa olema joondatud mainitud tasandil. Kui sõiduk liigub sirgjooneliselt kursilt punktis 7.6.1 kirjeldatud ringjoonelisse piirkonda, ei tohi ükski sõiduki osa liikuda sellest vertikaaltasapinnast väljapoole rohkem kui 0,60 m (vt joonised C ja D).7.6.4. Punktide 7.6.1—7.6.3 nõuetele vastatust võib tootja nõudel kontrollida ka vastava arvutuse või geomeetrilise demonstratsiooni teel.Kui tootja nõudel kontrollitakse tagumiste juhttelgedeta N-kategooria sõidukeid nende geomeetriliste omaduste põhjal, loetakse sõiduk ülaltoodud punkti 7.6.2 nõuetele vastavaks, kui selle tagaülend ei ületa 60 % sõiduki teljevahest."25. Punkti 7.6.3 joonis C asendatakse järgmisega:+++++ TIFF +++++Joonis CR = 12,5 mr = 5,3 mU = maksimum 0,626. Punkti 7.6.3 lisatakse joonis D:+++++ TIFF +++++Joonis DR = 12,5 mr = 5,3 mU = maksimum 0,627. Lisatakse punkt 7.6.5:"7.6.5. Mittekomplektsete sõidukite puhul peab tootja esitama suurimad lubatud mõõtmed, mille suhtes sõidukit punktide 7.6.1—7.6.3 põhjal kontrollitakse."28. Punktid 7.8.1 ja 7.8.2 asendatakse järgmistega:"7.8.1. Haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass kesktelghaagise vedamiseks ettenähtud mootorsõidukil, mille suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass ületab 3,5 tonni, peab olema vähemalt 10 % suurimast tehniliselt lubatud pukseeritavast massist või 1000 kg vastavalt sellele, kumb on väiksem.7.8.2. Haakepunktile mõjuv suurim tehniliselt lubatud mass kesktelghaagise vedamiseks ettenähtud mootorsõidukil, mille suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass ei ületa 3,5 tonni, peab olema vähemalt 4 % suurimast tehniliselt lubatud pukseeritavast massist või 25 kg vastavalt sellele, kumb on suurem."29. Punkt 7.10 asendatakse järgmisega:"7.10. Mootori võimsuse ja täismassi suheMootorsõiduki mootor peab autorongi täismassi iga tonni kohta arendama võimsust vähemalt 5 kW. Vedukauto mootori võimsus peab olema vähemalt 2,2 kW/t. Mootori võimsust mõõdetakse vastavalt nõukogu direktiivi 80/1269/EMÜ [3] sätetele."B. II lisa muudetakse järgmiselt.1. Punkt 0.2 asendatakse järgmisega:"0.2. Tüüp."2. 13. jagu asendatakse järgmisega:+++++ TIFF +++++C. III lisa muudetakse järgmiselt.Liitesse lisatakse punkt 1.24.3:"1.24.3. M2- ja M3- kategooria sõidukitel ratastoolikohtade arv: (2)"D. IV lisa muudetakse järgmiselt.1. Punkt 1.3.3 kustutatakse.2. Punkti 2.2.1 muudetakse järgmiselt:a) punkt c asendatakse järgmisega:"c) sõidukid, mille täismass ei ületa 3,5 t ja mis on ette nähtud inertspidurdussüsteemiga (pealejooksupiduritega) varustatud haagiste vedamiseks: sõiduki registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud suurim täismass või maastikusõidukil (vt I lisa punkt 7.5) 1,5kordne sõiduki mass, kuid mitte üle 3,5 t;"b) punkt e asendatakse järgmisega:"e) sõidukid, välja arvatud poolhaagised, mis on ette nähtud pidevpidurdussüsteemiga haagiste vedamiseks: 1,5kordne sõiduki registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud suurim täismass."3. Punkti 2.2.1 esimese lõike viimane rida, mille tekst on järgmine: "eeldades, et täidetud peavad olema kõik direktiivi 96/53/EÜ asjakohased tehnilised tingimused" kustutatakse.4. Punkti 3.2 teine lause asendatakse järgmisega:"Sellepärast peab ülestõstetav või koormatav telg automaatselt maapinnale langema või tuleb koormus teljele kanda, kui mitmiktelgedele lähim telg (lähimad teljed) või mootorsõiduki esitelg on koormatud registreerimisel/kasutuselevõtmisel lubatud suurimat(e) massi(de)ni."5. Punkt 3.3 kustutatakse.6. Punkti 3.5.1 neljas taane asendatakse järgmisega:"— kui mootorsõiduk on hakanud liikuma ja enne, kui kiirus tõuseb üle 30 km/h, peab telje automaatselt maapinnale laskma või koormuse telgede vahel ümber jaotama."[3] EÜT L 375, 31.12.1980, lk 46.--------------------------------------------------