title: Nõukogu direktiiv 2006/67/EÜ,  24. juuli 2006 , millega liikmesriike kohustatakse säilitama toornafta ja/või naftatoodete miinimumvarusid (kodifitseeritud versioon)   (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               8.8.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 217/8

      NÕUKOGU DIREKTIIV 2006/67/EÜ,
   24. juuli 2006,
   millega liikmesriike kohustatakse säilitama toornafta ja/või naftatoodete miinimumvarusid
   (kodifitseeritud versioon)
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 20. detsembri 1968. aasta direktiivi 68/414/EMÜ, millega EMÜ liikmesriike kohustatakse säilitama toornafta ja/või naftatoodete miinimumvarusid, (3) on korduvalt oluliselt muudetud. (4) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

               (2)

               Imporditud toornaftal ja naftatoodetel on järjest olulisem tähtsus ühenduse varustamisel energiaga. Isegi lühiajalised raskused, mille tõttu vähenevad selliste kolmandatest riikidest imporditud toodete tarned või tõuseb oluliselt nende hind rahvusvahelisel turul, võivad põhjustada tõsiseid häireid ühenduse majandustegevuses. Sel juhul peab ühendus suutma vältida või vähemalt leevendada kõiki kahjustavaid mõjusid.

               (3)

               Tarneraskused võivad tekkida ootamatult. Seetõttu on oluline võtta vajalikke meetmeid võimaliku puudujäägi korvamiseks.

               (4)

               Selleks on vaja suurendada toornafta ja naftatoodete varustuskindlust liikmesriikides, luues ja säilitades tähtsaimate naftatoodete miinimumvarusid.

               (5)

               Naftavarude korraldamine ei tohi takistada siseturu tõrgeteta toimimist.

               (6)

               Direktiivis 73/238/EMÜ (5) on nõukogu sätestanud asjakohased meetmed, sealhulgas naftavarude kasutamisega seonduvad meetmed, mida tuleb võtta juhul, kui tekivad raskused ühenduse varustamisel toornafta ja naftatoodetega; rahvusvahelist energiaprogrammi käsitleva kokkuleppega on liikmesriigid endale võtnud samalaadseid kohustusi.

               (7)

               Tarneraskuste tekkides peavad naftavarud olema liikmesriikidele kättesaadavad. Liikmesriikidel peab olema õigus ja võimalus kontrollida varude kasutamist, suunates need piirkondadesse, kus naftatarneid kõige enam vajatakse.

               (8)

               Varude hoidmist reguleeriv kord peab tagama nende olemasolu ning tarbijate juurdepääsu neile.

               (9)

               Varude hoidmist reguleeriv kord peab olema läbipaistev ning tagama varude hoidmise kohustuse õiglase ja mittediskrimineeriva jaotuse. Liikmesriigid võivad teavitada huvitatud pooli naftavarude hoidmise kuludest.

               (10)

               Varude hoidmise korraldamiseks võivad liikmesriigid sisse seada süsteemi, kus varude hoidmise kohustuse alla kuuluvate varude eest vastutab täielikult või osaliselt teatav varude hoidmisega tegelev organ või üksus. Võimalike ülejääkide hoidmise eest vastutavad naftatöötlusettevõtjad ja teised turul osalevad ettevõtjad. Varude hoidmise korra tõhusaks ja usaldusväärseks toimimiseks on vajalik valitsuse ja naftatööstuse koostöö.

               (11)

               Riigisisene tootmine aitab kaasa varustuskindluse tagamisele. Naftaturu arengust lähtudes võib naftavarude säilitamise kohustusest vabastada need liikmesriigid, kellel on oma naftatööstus. Subsidiaarsuse põhimõttest lähtudes võivad liikmesriigid vabastada ettevõtted varude säilitamise kohustusest nende toodete ulatuses, mida need ettevõtted toodavad oma riigist pärinevast toornaftast.

               (12)

               On asjakohane võtta kasutusele meetodid, mida ühendus ja liikmesriigid rahvusvaheliste kohustuste ja lepingute alusel juba rakendavad. Nafta tarbimisstruktuuris toimunud muutuste tagajärjel on rahvusvahelise lennuliikluse kütusevarud saanud selle tähtsaks osaks.

               (13)

               Tuleb kohandada ja lihtsustada naftavarusid käsitleva ühenduse statistilise aruandluse korda.

               (14)

               Naftavarusid võib põhimõtteliselt hoida kõikjal ühenduses. Sellepärast tuleks hõlbustada varude rajamist väljaspool riigi territooriumi. Otsused varude hoidmise kohta väljaspool riigi territooriumi peab vastu võtma asjaomase liikmesriigi valitsus, võttes arvesse riigi vajadusi ja varustuskindlust puudutavaid küsimusi. Mõne teise ettevõtja, organi või üksuse käsutuses olevate varude suhtes tuleb sätestada üksikasjalikud eeskirjad, mis tagavad nende kättesaadavuse nafta tarneraskuste korral.

               (15)

               Siseturu tõrgeteta toimimise tagamiseks tuleks soodustada liikmesriikidevahelisi miinimumvarude hoidmise lepinguid, et edendada teistes liikmesriikides asuvate hoidlate kasutamist. Otsuse sellise lepingu sõlmimise kohta teevad asjaomased liikmesriigid.

               (16)

               Tuleks tugevdada varude haldusjärelevalvet ning sisse seada tõhus järelevalve- ja kontrollisüsteem. Sellise kontrolli rakendamiseks on vaja sanktsioonide süsteemi.

               (17)

               Ühenduse julgeolekuvarude olukorrast tuleks nõukogu korrapäraselt teavitada.

               (18)

               Kuna võetava meetme eesmärki, nimelt nafta varustuskindluse kõrge taseme säilitamist ühenduses, kasutades usaldusväärseid ja läbipaistvaid liikmesriikide solidaarsusel rajanevaid mehhanisme ning järgides siseturgu ja konkurentsi käsitlevaid eeskirju, on parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               (19)

               Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud I lisa B-osas esitatud direktiivide riigisisesesse õigusesse ülevõtmise tähtaegadega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu sellised õigus- või haldusnormid, mis on asjakohased selleks, et säilitada oma naftatoodete varud Euroopa Ühenduses pidevalt tasemel, mis iga artiklis 2 loetletud naftatoote kategooria osas vastab vähemalt üheksakümne päeva keskmisele päevasele sisetarbimisele eelmisel kalendriaastal, mida on nimetatud artikli 4 lõikes 2, kui artikli 10 sätetest ei tulene teisiti.
   2.   Selle osa sisetarbimisest, mis kaetakse vaadeldavas liikmesriigis endas toodetud naftaderivaatidega, võib kuni 25 % ulatuses nimetatud tarbimisest maha arvata. Mahaarvamisel saadud tulemuse riigisisese jaotamise kohta teeb otsuse asjaomane liikmesriik.
   Artikkel 2
   Sisetarbimise arvutamisel võetakse arvesse järgmisi tootekategooriaid:

               a)

               autobensiin ja lennukikütus (lennukibensiin ja reaktiivkütus);

               b)

               kerge kütteõli, diislikütus, petrool ja lennukipetrool;

               c)

               kütteõlid.

         Meresõidukite punkrivarusid sisetarbimise arvutamisel arvesse ei võeta.
   Artikkel 3
   1.   Vastavalt artiklile 1 säilitatavad varud peavad tarneraskuste tekkides olema täielikult liikmesriikidele kättesaadavad. Liikmesriigid peavad tagama, et neil on sellises olukorras seaduslik õigus varude kasutamist kontrollida.
   Muudel juhtudel peavad liikmesriigid tagama nende varude olemasolu ja kättesaadavuse. Nad kehtestavad varude identifitseerimise, nende üle arvestuse pidamise ja kontrollimise korra.
   2.   Liikmesriigid peavad tagama, et varude hoidmist reguleeriv kord on õiglane ja mittediskrimineeriv.
   Artiklile 1 vastavast varude säilitamisest tulenevad kulud jagatakse läbipaistvas korras. Sellega seoses võivad liikmesriigid vastu võtta meetmeid vajaliku teabe saamiseks artiklile 1 vastavast varude säilitamisest tulenevate kulude kohta ja selle edastamiseks huvitatud pooltele.
   3.   Lõigetes 1 ja 2 sätestatud nõuete täitmiseks võivad liikmesriigid otsustada, et varude hoidmise eest vastutab täielikult või osaliselt teatav varude hoidmisega tegelev organ või üksus.
   Kaks või enam liikmesriiki võivad kasutada ühist varude hoidmisega tegelevat organit või üksust. Sel juhul vastutavad nad ühiselt käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmise eest.
   Artikkel 4
   1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile vastavalt artikli 5 lõigetele 2 ja 3 ning artiklile 6 koostatud statistilise kokkuvõtte iga kuu lõpus olemasolevatest varudest, milles on määratletud nendele varudele vastav keskmise tarbimisega päevade arv eelneval kalendriaastal. See kokkuvõte tuleb esitada hiljemalt aruandekuule järgneva teise kuu 25. kuupäevaks.
   2.   Liikmesriigi varude hoidmise kohustus põhineb eelnenud kalendriaasta sisetarbimisel. Hiljemalt iga kalendriaasta 31. märtsiks peavad liikmesriigid oma varude hoidmise kohustuse ümber arvutama ja tagama uute kohustuste täitmise niipea kui võimalik, kuid hiljemalt iga aasta 31. juuliks.
   3.   Statistilises kokkuvõttes esitatakse lennukipetrooli varud eraldi artikli 2 punktis b osutatud kategoorias.
   Artikkel 5
   1.   Vastavalt artiklile 1 hoitavaid varusid võib säilitada nii toornafta ja vahetoodete kui ka lõpptoodete kujul.
   2.   Statistilises kokkuvõttes arvestatakse iga kuu lõpus

               a)

               olemasolevat valmistoodangut vastavalt selle tegelikule kaalule;

               b)

               toornaftat ja vahetooteid järgmiselt:

                           i)

                           kõik tootekategooriad vastavalt kogustele, mis on saadud asjaomase liikmesriigi naftatöötlusettevõtjatelt eelmise kalendriaasta jooksul;

                           ii)

                           asjaomase liikmesriigi naftatöötlusettevõtjate jooksva aasta tootmisprogrammide alusel;

                           iii)

                           asjaomases liikmesriigis eelmisel kalendriaastal valmistatud säilitamisele kuuluvate toodete koguse ja samal aastal kasutatud toornafta koguse vahelise suhte alusel; kuni 40 % esimese ja teise kategooria (bensiin ja kerge kütteõli) kogukohustuse ning kuni 50 % kolmanda kategooria (kütteõlid) kogukohustuse puhul.

         3.   Süsivesinike segu komponendid, mis on mõeldud artiklis 2 loetletud lõpptoodete valmistamiseks, võivad asendada tooteid, milleks need on mõeldud.
   Artikkel 6
   1.   Artiklis 1 sätestatud miinimumvarude taseme arvutamisel esitatakse statistilises kokkuvõttes ainult need kogused, mida hoitakse vastavalt artikli 3 lõikele 1.
   2.   Lõikes 1 osutatud sätete kohaselt võivad varud sisaldada järgmist:

               a)

               lossimissadamates olevate naftatankerite pardal olevad varud pärast sadamaformaalsuste täitmist;

               b)

               lossimissadamates hoitavad varud;

               c)

               naftatorustike sisendi juures tsisternides hoitavad varud;

               d)

               rafineerimistehaste tsisternides hoitavad varud, välja arvatud torustikes ja rafineerimistehastes olevad varud;

               e)

               rafineerimistehaste ning impordi-, ladustamis- või hulgimüügifirmade varud;

               f)

               suurtarbijate ladudes hoitavad varud püsivarude säilitamise kohustust käsitlevate riigisisese õiguse sätete kohaselt;

               g)

               riigi piirides toimuva transpordiga seotud praamidel ja rannasõidulaevadel hoitavad varud juhul, kui pädevatel asutustel on neid varusid võimalik kontrollida, ja tingimusel, et neid varusid saab viivitamata kasutusele võtta.

         3.   Statistilisest kokkuvõttest arvatakse välja eelkõige järgmised varud: veel ammutamata kodumaine toornafta, meresõidukite punkrivarud, otsetransiidi teel veetavad varud, välja arvatud artikli 7 lõikes 1 nimetatud varud, torujuhtmetes, paakautodes, paakvagunites ja jaemüügipunktide hoidlates paiknevad varud ning väiketarbijate varud.
   Statistiline kokkuvõte ei hõlma ka relvajõudude varusid ja naftaettevõtete varusid relvajõudude vajadusteks.
   Artikkel 7
   1.   Käesoleva direktiivi rakendamiseks võib valitsustevaheliste lepingute alusel luua ühes liikmesriigis varud teises liikmesriigis registrisse kantud ettevõtjate, organite või üksuste nimel. Iga liikmesriigi valitsus otsustab, kas ta hoiab osa oma varudest väljaspool riigi territooriumi.
   Liikmesriik, kelle territooriumil varusid sellise lepingu alusel hoitakse, ei tohi vastu seista nende üleviimisele teise liikmesriiki, kelle nimel neid varusid kõnesoleva lepingu alusel hoitakse. Ta peab neid varusid kontrollima kõnesolevas lepingus kehtestatud korras, kuid ei tohi neid esitada oma statistilises kokkuvõttes. Liikmesriik, kelle nimel need varud on, võib need lülitada oma statistilisse kokkuvõttesse.
   Iga liikmesriik esitab koos statistilise kokkuvõttega komisjonile aruande tema territooriumil mõne teise liikmesriigi nimel hoitavate varude kohta ning tema nimel teistes liikmesriikides hoitavate varude kohta. Mõlemal juhul tuleb aruandes esitada hoidlate asukoht ja/või varusid hoidvad äriühingud ning hoitavad tootekategooriad ja kogused või toornafta.
   2.   Lõike 1 esimeses lõigus nimetatud lepingute projektid tuleb saata komisjonile, kes võib teha oma märkused, teatades nendest asjaomastele valitsustele. Sõlmitud lepingutest teatatakse komisjonile, kes teavitab nendest teisi liikmesriike.
   Lepingud peavad vastama järgmistele tingimustele:

               a)

               nad peavad hõlmama toornaftat ja kõiki käesoleva direktiiviga reguleeritavaid naftatooteid;

               b)

               neis tuleb sätestada varude hoidmise tingimused ja kord, et tagada kontroll varude üle ja nende kättesaadavus;

               c)

               neis tuleb määratleda ettenähtud varude kontrollimise ja identifitseerimise kord ning muu hulgas varude kontrollimise ja selleks tehtava koostöö meetodid;

               d)

               need sõlmitakse tavaliselt määramata ajaks;

               e)

               kui leping sisaldab ühepoolse lõpetamise sätet, tuleb selles kinnitada, et lõpetamise õigus ei kehti tarnekriisi ajal ning et lõpetamise eel teavitatakse sellest alati komisjoni.

         3.   Kui selliste lepingute alusel loodud varud ei kuulu sellele ettevõtjale, organile või üksusele, kellele on pandud varude hoidmise kohustus, vaid neid varusid hoiab tema nimel mõni teine ettevõtja, organ või üksus, tuleb täita järgmised tingimused:

               a)

               ettevõtjal, organil või üksusel, kelle nimel varusid hoitakse, peab kogu lepingu kehtivusaja vältel olema lepingujärgne õigus saada need varud enda omandusse; asjaomased pooled lepivad kokku, kuidas määratakse sellisel omandamisel makstav hind;

               b)

               selline leping kehtib vähemalt üheksakümmend päeva;

               c)

               lepingus tuleb täpsustada hoidlate asukoht ja/või varusid teise ettevõtja, organi või üksuse nimel hoidvad äriühingud ning hoidlates hoitavad tootekategooriad ja kogused või toornafta;

               d)

               varusid teise ettevõtja, organi või üksuse nimel hoidev ettevõtja, organ või üksus peab tagama, et ettevõtjal, organil või üksusel, kelle nimel varusid hoitakse, on võimalik kõnesolevaid varusid lepingu kehtivusajal alati kasutada;

               e)

               varusid teise ettevõtja, organi või üksuse nimel hoidev ettevõtja, organ või üksus peab alluma selle liikmesriigi jurisdiktsioonile, kelle territooriumil varud paiknevad, kuivõrd see puudutab kõnesoleva liikmesriigi seaduslikku õigust kontrollida varude olemasolu.

         Artikkel 8
   Liikmesriigid võtavad vastu kõik varude kontrollimiseks ja järelevalveks vajalikud sätted ning rakendavad asjakohaseid meetmeid. Nad seavad sisse korra, mis võimaldab varusid kontrollida vastavalt käesoleva määruse sätetele.
   Artikkel 9
   Liikmesriigid määravad kindlaks sanktsioonid, mida rakendatakse vastavalt käesolevale direktiivile vastu võetud riigisiseste õigusnormide rikkumise korral ning võtavad kõik nende õigusnormide rakendamiseks vajalikud meetmed. Ettenähtud sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
   Artikkel 10
   1.   Kui ühenduse naftatarnimisel tekib raskusi, korraldab komisjon liikmesriigi taotlusel või omal algatusel liikmesriikidevahelise nõupidamise.
   2.   Välja arvatud eriti kiireloomulised juhud või väiksemate kohalike vajaduste rahuldamine, hoiduvad liikmesriigid enne lõikes 1 nimetatud nõupidamist oma varude kasutamisest määrani, mille puhul varud väheneksid kohustuslikust miinimumtasemest allapoole.
   3.   Liikmesriigid teatavad komisjonile kõikidest oma varude kasutamistest ja teevad niipea kui võimalik teatavaks järgmise:

               a)

               kuupäev, mil varude tase langes kohustuslikust miinimumtasemest allapoole;

               b)

               selliste kasutamiste põhjused;

               c)

               meetmed, mida vajaduse korral tuleb varude täiendamiseks võtta;

               d)

               võimaluse korral varude seisundi arengu hinnang seoses nende jäämisega kohustuslikust miinimumtasemest allapoole.

         Artikkel 11
   Komisjon esitab nõukogule regulaarselt aruande ühenduse varude olukorra kohta, sealhulgas võimaliku ühtlustamisvajaduse kohta, et tagada varude tõhus kontroll ja järelevalve.
   Artikkel 12
   Direktiiv 68/414/EMÜ tunnistatakse kehtetuks, ilma et see mõjutaks liikmesriikide kohustusi seoses I lisa B-osas esitatud direktiivide riigisisesesse õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtaegadega.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas II lisas esitatud vastavustabeliga.
   Artikkel 13
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 14
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 24. juuli 2006

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         M. PEKKARINEN

      (1)  ELT C 226 E, 15.9.2005, lk 44.

      (2)  ELT C 112, 30.4.2004, lk 39.

      (3)  EÜT L 308, 23.12.1968, lk 14. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 98/93/EÜ (EÜT L 358, 31.12.1998, lk 100).

      (4)  Vt I lisa A-osa.

      (5)  EÜT L 228, 16.8.1973, lk 1.

      I LISA
      A-   OSA
      Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatusega

                  Nõukogu direktiiv 68/414/EMÜ

                  (EÜT L 308, 23.12.1968, lk 14)

                  Nõukogu direktiiv 72/425/EMÜ

                  (EÜT L 291, 28.12.1972, lk 154)

                  Nõukogu direktiiv 98/93/EÜ

                  (EÜT L 358, 31.12.1998, lk 100)

      B-   OSA
      Riigisisesesse õigusesse ülevõtmise tähtajad
      (viidatud artiklis 12)

                  Direktiiv

                  Ülevõtmise kuupäev

                  Kohaldamise kuupäev

                  68/414/EMÜ

                  1. jaanuar 1971

                  1. jaanuar 1971

                  98/93/EÜ

                  1. jaanuar 2000 (1)

         (1)  Direktiivist 98/93/EÜ tulenevate kohustuste täitmise kuupäev seoses rahvusvahelise lennuliikluse kütusevarude arvessevõtmisega sisetarbimise arvutamisel on Kreeka Vabariigi jaoks 1. jaanuar 2003. Vaata direktiivi 98/93/EÜ artiklit 4.

      II LISA
      Vastavustabel

                  Direktiiv 68/414/EMÜ

                  Käesolev direktiiv

                  Artikkel 1

                  Artikkel 1

                  Artikkel 2, esimene lõik, sissejuhatav osa

                  Artikkel 2, esimene lõik, sissejuhatav osa

                  Artikkel 2, esimene lõik, esimene taane

                  Artikkel 2, esimene lõik, punkt a

                  Artikkel 2, esimene lõik, teine taane

                  Artikkel 2, esimene lõik, punkt b

                  Artikkel 2, esimene lõik, kolmas taane

                  Artikkel 2, esimene lõik, punkt c

                  Artikkel 2, teine lõik

                  Artikkel 2, teine lõik

                  Artikkel 3

                  Artikkel 3

                  Artikkel 4, esimene lõik

                  Artikkel 4, lõige 1

                  Artikkel 4, teine lõik

                  Artikkel 4, lõige 2

                  Artikkel 4, kolmas lõik

                  Artikkel 4, lõige 3

                  Artikkel 5, esimene lõik

                  Artikkel 5, lõige 1

                  Artikkel 5, teine lõik, sissejuhatava osa esimene osa

                  Artikkel 5, lõige 2, sissejuhatav osa

                  Artikkel 5, teine lõik, sissejuhatava osa teine osa

                  Artikkel 5, lõige 2, punkt a

                  Artikkel 5, teine lõik, sissejuhatava osa kolmas osa

                  Artikkel 5, lõige 2, punkt b, sissejuhatav osa

                  Artikkel 5, teine lõik, esimene taane

                  Artikkel 5, lõige 2, punkt b, alapunkt i

                  Artikkel 5, teine lõik, teine taane

                  Artikkel 5, lõige 2, punkt b, alapunkt ii

                  Artikkel 5, teine lõik, kolmas taane

                  Artikkel 5, lõige 2, punkt b, alapunkt iii

                  Artikkel 5, kolmas lõik

                  Artikkel 5, lõige 3

                  Artikkel 6, lõige 1

                  Artikkel 6, lõige 1

                  Artikkel 6, lõige 2, esimene lõik

                  Artikkel 7, lõige 1, esimene lõik

                  Artikkel 6, lõige 2, teine lõik

                  Artikkel 7, lõige 1, teine lõik

                  Artikkel 6, lõige 2, kolmas lõik

                  Artikkel 7, lõige 1, kolmas lõik

                  Artikkel 6, lõige 2, neljas lõik

                  Artikkel 7, lõige 2, esimene lõik

                  Artikkel 6, lõige 2, viies lõik, sissejuhatav osa

                  Artikkel 7, lõige 2, teine lõik, sissejuhatav osa

                  Artikkel 6, lõige 2, viies lõik, esimene taane

                  Artikkel 7, lõige 2, teine lõik, punkt a

                  Artikkel 6, lõige 2, viies lõik, teine taane

                  Artikkel 7, lõige 2, teine lõik, punkt b

                  Artikkel 6, lõige 2, viies lõik, kolmas taane

                  Artikkel 7, lõige 2, teine lõik, punkt c

                  Artikkel 6, lõige 2, viies lõik, neljas taane

                  Artikkel 7, lõige 2, teine lõik, punkt d

                  Artikkel 6, lõige 2, viies lõik, viies taane

                  Artikkel 7, lõige 2, teine lõik, punkt e

                  Artikkel 6, lõige 2, kuues lõik, sissejuhatav osa

                  Artikkel 7, lõige 3, sissejuhatav osa

                  Artikkel 6, lõige 2, kuues lõik, esimene taane

                  Artikkel 7, lõige 3, punkt a

                  Artikkel 6, lõige 2, kuues lõik, teine taane

                  Artikkel 7, lõige 3, punkt b

                  Artikkel 6, lõige 2, kuues lõik, kolmas taane

                  Artikkel 7, lõige 3, punkt c

                  Artikkel 6, lõige 2, kuues lõik, neljas taane

                  Artikkel 7, lõige 3, punkt d

                  Artikkel 6, lõige 2, kuues lõik, viies taane

                  Artikkel 7, lõige 3, punkt e

                  Artikkel 6, lõige 3, esimene lõik, sissejuhatav osa

                  Artikkel 6, lõige 2, sissejuhatav osa

                  Artikkel 6, lõige 3, esimene lõik, esimene taane

                  Artikkel 6, lõige 2, punkt a

                  Artikkel 6, lõige 3, esimene lõik, teine taane

                  Artikkel 6, lõige 2, punkt b

                  Artikkel 6, lõige 3, esimene lõik, kolmas taane

                  Artikkel 6, lõige 2, punkt c

                  Artikkel 6, lõige 3, esimene lõik, neljas taane

                  Artikkel 6, lõige 2, punkt d

                  Artikkel 6, lõige 3, esimene lõik, viies taane

                  Artikkel 6, lõige 2, punkt e

                  Artikkel 6, lõige 3, esimene lõik, kuues taane

                  Artikkel 6, lõige 2, punkt f

                  Artikkel 6, lõige 3, esimene lõik, seitsmes taane

                  Artikkel 6, lõige 2, punkt g

                  Artikkel 6, lõige 3, teine lõik, esimene lause

                  Artikkel 6, lõige 3, esimene lõik

                  Artikkel 6, lõige 3, teine lõik, teine lause

                  Artikkel 6, lõige 3, teine lõik

                  Artikkel 6a

                  Artikkel 8

                  Artikkel 6b

                  Artikkel 9

                  Artikkel 7, esimene lõik

                  Artikkel 10, lõige 1

                  Artikkel 7, teine lõik

                  Artikkel 10, lõige 2

                  Artikkel 7, kolmas lõik, sissejuhatav osa

                  Artikkel 10, lõige 3, sissejuhatav osa

                  Artikkel 7, kolmas lõik, esimene taane

                  Artikkel 10, lõige 3, punkt a

                  Artikkel 7, kolmas lõik, teine taane

                  Artikkel 10, lõige 3, punkt b

                  Artikkel 7, kolmas lõik, kolmas taane

                  Artikkel 10, lõige 3, punkt c

                  Artikkel 7, kolmas lõik, neljas taane

                  Artikkel 10, lõige 3, punkt d

                  Artikkel 8

                  —

                  —

                  Artikkel 11

                  —

                  Artikkel 12

                  —

                  Artikkel 13

                  Artikkel 9

                  Artikkel 14

                  —

                  I lisa

                  —

                  II lisa


title: Nõukogu direktiiv 93/104/EÜ, 23. november 1993, mis käsitleb tööaja korralduse teatavaid aspekte

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31993L0104

Euroopa Liidu Teataja L 307 , 13/12/1993 Lk 0018 - 0024

		Nõukogu direktiiv 93/104/EÜ,23. november 1993,mis käsitleb tööaja korralduse teatavaid aspekteEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 118,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]koostöös Euroopa Parlamendiga, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:asutamislepingu artikkel 118a näeb ette, et nõukogu kiidab direktiivide abil heaks miinimumnõuded, mille eesmärk on teha parandusi eriti töökeskkonda, et tagada töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parem tase;vastavalt nimetatud artikli tingimustele tuleb nendes direktiivides hoiduda haldus-, finants- ja õiguslike piirangute kehtestamisest viisil, mis pidurdaks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete asutamist ja arengut;töötajate töötervishoidu ja tööohutust puudutavate paranduste tegemist julgustavaid meetmeid käsitleva nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ [4] sätted on täielikult rakendatavad käesoleva direktiiviga hõlmatud valdkondades, ilma et see piiraks käesolevas direktiivis sisalduvate rangemate ja/või täpsemate sätete kohaldamist;11 liikmesriigi riigipeade ja valitsusjuhtide kohtumisel Euroopa Ülemkogu istungjärgul Strasbourgis 9. detsembril 1989 heakskiidetud ühenduse töötajate sotsiaalsete põhiõiguste harta ja eriti selle punkti 7 esimene lõik, punkt 8 ja punkti 19 esimene lõik deklareerivad, et:"7. Siseturu väljakujundamine peab viima töötajate elu- ja töötingimuste paranemiseni Euroopa Ühenduses. See protsess peab tulenema kõnealuste tingimuste parandusi säilitavast ühtlustamisest eelkõige seoses tööaja kestuse ja korraldusega ning muude töösuhtevormidega kui määramata ajaks sõlmitud töölepingud, nagu tähtajalised töölepingud, osalise tööajaga töötamine, ajutine töö ja hooajatöö.8. Igal töötajal on Euroopa Ühenduses õigus iganädalasele puhkeajale ja iga-aastasele tasulisele puhkusele, mille kestust tuleb vastavalt siseriiklikele tavadele järk-järgult ühtlustada.19. Igal töötajal peavad töökeskkonnas olema rahuldavad tervishoiu- ja ohutustingimused. Kõnealuse valdkonna tingimuste edasiseks ühtlustamiseks tuleb võtta kohaseid meetmeid, säilitades tehtud parandused.";töötajate tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu parandamine on eesmärk, mida ei peaks allutama puhtmajanduslikele kaalutlustele;käesolev direktiiv on praktiline panus siseturu sotsiaalse mõõtme loomisse;tööaja korralduse miinimumnõuete kehtestamine parandab tõenäoliselt töötajate töötingimusi ühenduses;ühenduse töötajate tööohutuse ja töötervishoiu tagamiseks tuleb neile tagada minimaalsed igapäevased, iganädalased ja iga-aastased puhkeajad ja piisavad vaheajad; sellega seoses on samuti vajalik kehtestada nädalase tööaja ülemmäär;tuleks arvestada Rahvusvahelisele Tööorganisatsioonile omaseid tööaja korralduse põhimõtteid, sealhulgas neid, mis käsitlevad öötööd;iganädalase puhkeaja puhul tuleks asjakohaselt arvesse võtta liikmesriikide kultuurilist, etnilist ja religioosset mitmekesisust ning muid tegureid; eelkõige jääb iga liikmesriigi enda otsustada, kas arvata pühapäev iganädalase puhkeaja sisse, ja kui arvata, siis millisel määral;uuringud on näidanud, et inimkeha on öösel tundlikum keskkonnahäirete ja teatud koormavate töökorralduse vormide suhtes ning et pikaajaline öötöö võib kahjustada töötajate tervist ja ohustada töökoha turvalisust;vaja on piirata öötöö ajavahemike kestust, kaasa arvatud ületunnitöö, ja sätestada, et korrapäraselt öötöötajaid kasutavad tööandjad peavad sellest teavitama pädevaid asutusi, kui need seda nõuavad;on tähtis, et öötöötajatele võimaldataks enne tööle asumist ja hiljem korrapäraste vaheaegade järel tasuta arstlik läbivaatus ning et kui nad kannatavad tervisehäirete all, viidaks nad võimaluse korral üle neile sobivale päevasele tööle;öötöötajate ja vahetustöötajate olukord nõuab tööohutuse ja tervisekaitse taseme kohandamist nende töö iseloomuga ning kaitse- ja ennetusabinõude ning vahendite tõhusat toimimist;teatud töötingimustel võib olla kahjulik mõju töötajate turvalisusele ja tervisele; töö korraldamisel teatud malli järgi tuleb arvesse võtta üldpõhimõtet, et töö kohaldatakse töötaja järgi;asjaomase töö konkreetset iseloomu arvestades võib vajalikuks osutuda käesoleva direktiivi mõjuulatusest väljajäävate teatavate sektorite või tegevusalade tööaja korraldust käsitlevate eraldi meetmete võtmine;pidades silmas ettevõtte tööaja korraldamisel tõenäoliselt tekkivat küsimust, on soovitav ette näha käesoleva direktiivi teatud sätete paindlik rakendamine, tagades samal ajal töötajate tööohutuse ja töötervishoiu põhimõtete järgimise;on vaja ette näha, et teatud sätete puhul võivad liikmesriigid või tööturu osapooled olenevalt olukorrast rakendada erandeid; üldreeglina peab erandi puhul võimaldama asjaomastele töötajatele samaväärsed hüvitavad puhkeajad,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I JAGUREGULEERIMISALA JA MÕISTEDArtikkel 1Eesmärk ja reguleerimisala1. Käesolev direktiiv sätestab tööaja korralduse minimaalsed ohutus- ja tervishoiunõuded.2. Käesolevat direktiivi kohaldatakse:a) minimaalse igapäevase ja iganädalase puhkeaja ning iga-aastase puhkuse, vaheaegade ja maksimaalse nädalase tööaja suhtes; ningb) öötöö ja vahetustega töö teatud aspektide ja töömallide suhtes.3. Käesolevat direktiivi kohaldatakse nii avaliku kui ka erasektori tegevusalade suhtes direktiivi 89/391/EMÜ artikli 2 tähenduses, piiramata käesoleva direktiivi artikli 17 kohaldamist, välja arvatud õhu-, raudtee-, maantee-, mere-, sisevee- ja järveveod, merekalapüük, muud tööd merel ja koolitusel olevate arstide tegevus.4. Direktiivi 89/391/EMÜ sätteid kohaldatakse täielikult lõikes 2 nimetatud küsimuste suhtes, ilma et see piiraks käesolevas direktiivis sisalduvate rangemate ja/või täpsemate sätete kohaldamist.Artikkel 2MõistedKäesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:1) tööaeg – iga ajavahemik, mille jooksul töötaja teeb tööd, on tööandja käsutuses ning tegutseb või täidab oma kohustusi kooskõlas siseriikliku õiguse ja/või tavaga;2) puhkeaeg – iga ajavahemik, mis ei ole tööaeg;3) ööaeg – iga mitte vähem kui seitsme tunni pikkune siseriikliku õigusega määratletud ajavahemik, mis peab igal juhul hõlmama ajavahemikku keskööst kuni kella viieni hommikul;4) öötöötaja on:a) ühelt poolt iga töötaja, kes tavaliselt töötab ööajal vähemalt kolm tundi oma igapäevasest tööajast; jab) teiselt poolt iga töötaja, kes tõenäoliselt töötab ööajal teatud osa oma iga-aastasest tööajast, mis määratletakse vastavalt asjaomase liikmesriigi valikule kas:i) siseriiklikes õigusaktides pärast konsulteerimist tööturu osapooltega; võiii) tööturu osapoolte vahel riiklikul või piirkondlikul tasandil sõlmitud kollektiivlepingutes või lepingutes;5) vahetustega töö – iga vahetustega töökorralduse meetod, mille puhul töötajad vahetuvad ühel ja samal töökohal üksteise järel vastavalt teatud mallile, kaasa arvatud rotatsioonimall, mis võib olla pidev või pausidega, tekitades töötajatel vajaduse töötada antud päevade või nädalate jooksul eri aegadel;6) vahetustöötaja – töötaja, kelle tööplaan kuulub vahetustega töö alla.II JAGUMINIMAALSED PUHKEAJAD — MUUD TÖÖAJA KORRALDUSE ASPEKTIDArtikkel 3Igapäevane puhkusLiikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et tagada iga töötaja õigus vähemalt 11tunnisele järjestikusele puhkusele iga 24tunnise ajavahemiku kohta.Artikkel 4VaheajadLiikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada juhul, kui tööpäeva pikkus ületab kuus tundi, iga töötaja õigus puhkepausile, mille üksikasjad, kaasa arvatud kestus ja puhkepausi lubamise tingimused, kehtestatakse kas tööturu osapoolte vaheliste kollektiivlepingute või lepingutega või nende puudumise korral siseriiklike õigusaktidega.Artikkel 5Iganädalane puhkeaegLiikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada iga töötaja õigus vähemalt 24tunnisele katkestamatule puhkeajale iga seitsmepäevase ajavahemiku kohta lisaks artiklis 3 nimetatud 11tunnisele igapäevasele puhkusele.Esimeses lõigus nimetatud minimaalne puhkeaeg hõlmab üldiselt pühapäeva.Kui objektiivsed, tehnilised või töökorralduse tingimused seda nõuavad, võib kohaldada 24tunnist minimaalset puhkeaega.Artikkel 6Maksimaalne iganädalane tööaegLiikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, mis kooskõlas vajadusega kaitsta töötajate turvalisust ja tervist tagavad, et:1) iganädalase tööaja pikkus määratakse kindlaks õigus- ja haldusnormidega või tööturu osapoolte vaheliste kollektiivlepingute või lepingutega;2) keskmine tööaja pikkus igas seitsmepäevases ajavahemikus, kaasa arvatud ületunnitöö, ei ületa 48 tundi.Artikkel 7Iga-aastane puhkus1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada iga töötaja õigus vähemalt neljanädalasele iga-aastasele tasulisele puhkusele vastavalt niisuguse puhkuse õiguse ja andmise tingimustele, mis on ette nähtud siseriiklike õigusaktide ja/või tavadega.2. Minimaalset iga-aastast tasulist puhkust ei või asendada hüvitisega, välja arvatud töösuhte lõpetamise korral.III JAGUÖÖTÖÖ — VAHETUSTEGA TÖÖ — TÖÖMALLIDArtikkel 8Öötöö pikkusLiikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, mis tagavad, et:1) öötöötajate tavaline töötundide arv ei ületa ühegi 24tunnise ajavahemiku jooksul keskmiselt kaheksat tundi;2) öötöötajad, kelle töö kätkeb erilisi ohte või suurt füüsilist koormust või vaimset pinget, ei tööta ühegi 24tunnise ajavahemiku jooksul rohkem kui kaheksa tundi, kui nad teevad öötööd.Nimetatud eesmärgil määratakse erilisi ohte või suurt füüsilist koormust või vaimset pinget kätkev töö kindlaks siseriiklike õigusaktide ja/või tavadega või tööturu osapoolte vaheliste kollektiivlepingute või lepingutega, võttes arvesse öötöö konkreetset mõju ja ohte.Artikkel 9Öötöötajate arstlik läbivaatus ja üleviimine päevasele tööle1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada:a) öötöötajate õigus tasuta arstlikule läbivaatusele enne tööleasumist ja hiljem korrapäraste vaheaegade järel;b) öösel töötamisest tingituks tunnistatud tervisehäirete all kannatavate öötöötajate võimalikult kiire üleviimine neile sobivale päevasele tööle.2. Lõike 1 punktis a nimetatud tasuta arstlik läbivaatus peab olema kooskõlas arstisaladuse põhimõttega.3. Lõike 1 punktis a nimetatud tasuta arstlikku läbivaatust võib teha riikliku tervishoiusüsteemi raames.Artikkel 10Tagatised öise töötamise puhulLiikmesriigid võivad öötöötajate teatud rühmadele, kes seoses öisel ajal töötamisega riskivad oma turvalisuse või tervisega, kehtestada siseriiklike õigusaktide ja/või tavadega ettenähtud tingimustel teatud tagatised.Artikkel 11Öötöötajate korrapärasest kasutamisest teatamineLiikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et korrapäraselt öötöötajaid kasutav tööandja teavitaks sellest pädevaid asutusi, kui need seda nõuavad.Artikkel 12Ohutus ja tervisekaitseLiikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada:1) öötöötajatele ja vahetustöötajatele nende töö iseloomu kohane ohutus ja tervisekaitse;2) öötöötajate ja vahetustöötajate ohutuse ja tervisekaitse kohased kaitse- ja ennetusteenused või -vahendid oleksid samaväärsel tasemel teiste töötajate suhtes kohaldatavatega ning oleksid kogu aeg kättesaadavad.Artikkel 13TöömallLiikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et tööandja, kes kavatseb korraldada töö teatud malli järgi, võtab arvesse üldpõhimõtet töö kohandamisest töötaja järgi, pidades eriti silmas üksluise töö ja etteantud tempos töötamise leevendamist sõltuvalt tegevuse tüübist ning ohutus- ja tervishoiunõudeid, eriti tööajal tehtavaid puhkepause käsitlevaid nõudeid.IV JAGUMUUD SÄTTEDArtikkel 14Ühenduse piiritletumad sättedKäesoleva direktiivi sätteid ei kohaldata juhul, kui muud ühenduse õigusaktid sisaldavad teatud kutselade või ametialaste tegevuste suhtes piiritletumaid nõudeid.Artikkel 15Soodsamad sättedKäesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide õigust kohaldada või kehtestada töötajate turvalisuse ja tervise kaitseks soodsamaid õigus- ja haldusnorme või hõlbustada või lubada tööturu osapoolte vaheliste kollektiivlepingute või lepingute kohaldamist, mis on töötajate turvalisuse ja tervisekaitse seisukohalt soodsamad.Artikkel 16VõrdlusperioodidLiikmesriigid võivad kehtestada:1. artikli 5 (iganädalane puhkeaeg) kohaldamiseks võrdlusperioodi, mis ei ületa 14 päeva;2. artikli 6 (maksimaalne tööaeg nädalas) kohaldamiseks võrdlusperioodi, mis ei ületa nelja kuud.Vastavalt artiklile 7 antud iga-aastase tasulise puhkuse ja haiguspuhkuse aeg jäetakse keskmise arvutamisel arvesse võtmata või on arvutamise suhtes neutraalne;3. artikli 8 (öötöö pikkus) kohaldamiseks võrdlusperioodi, mis määratakse kindlaks pärast konsulteerimist tööturu osapooltega või tööturu osapoolte vahel riiklikul või piirkondlikul tasandil sõlmitud kollektiivlepingutes või lepingutes.Kui artiklis 5 nõutud minimaalne iganädalane 24tunnine puhkeaeg jääb nimetatud võrdlusperioodi, ei arvestata seda keskmise arvutamisel.Artikkel 17Erandid1. Nõuetekohaselt töötajate turvalisuse ja tervisekaitse üldpõhimõtteid arvestades võivad liikmesriigid teha erandeid artiklitest 3, 4, 5, 6, 8 või 16, kui tööaja pikkust kõnealuse tegevuse konkreetsete omaduste tõttu ei mõõdeta ja/või ei määrata eelnevalt kindlaks või kui selle määravad töötajad ise, eriti kui kõne all on:a) tegevjuhid või muud iseseisva otsustamisõigusega isikud;b) peresisesed abitöö tegijad; võic) töötajad, kes täidavad oma ametikohustusi usutalitustel kirikutes ja usukogukondades.2. Tingimusel et kõnealustele töötajatele antakse hüvituseks võrdväärse pikkusega puhkeajad või et erandjuhtudel, kui objektiivsetel põhjustel ei ole võimalik anda hüvituseks niisuguseid võrdväärse pikkusega puhkeaegu, võimaldatakse kõnealustele töötajatele asjakohane kaitse, võidakse õigus- ja haldusnormidega või tööturu osapoolte vaheliste kollektiivlepingute või lepingutega heaks kiita erandid:2.1. artiklitest 3, 4, 5, 8 ja 16:a) tegevusvaldkondades, mille puhul töötaja töö- ja elukoht asuvad teineteisest kaugel või mille puhul töötaja erinevad töökohad on üksteisest kaugel;b) turvamis- ja järelevalvetoimingute puhul, mis nõuavad vara ja isikute kaitsmiseks pidevat kohalolekut, eriti turvameeste ja majahoidjate või turvafirmade puhul;c) tegevuste puhul, mis nõuavad teenuse või tootmise pidevat jätkumist, eriti:i) haiglates või samalaadsetes asutustes, hooldekodudes ja vanglates osutatavate vastuvõtu, ravimise ja/või hooldamisega seotud teenused;ii) sadama- või lennuväljatöötajad;iii) ajakirjandus, raadio, televisioon, filmitööstus, posti- ja telekommunikatsiooniteenused, kiirabi, tuletõrje ja kodanikukaitseteenused;iv) gaasi, vee ja elektrienergia tootmine, edastamine ja jaotamine, majapidamisjäätmete kogumine ja põletustehased;v) tööstusharud, kus tööd ei saa tehnilistel põhjustel katkestada;vi) teadus- ja arendustegevus;vii) põllumajandus;d) seal, kus on ette näha tegevuse aktiviseerumist, eriti:i) põllumajandus;ii) turism;iii) postiteenused;2.2. artiklitest 3, 4, 5, 8 ja 16:a) direktiivi 89/391/EMÜ artikli 5 lõikes 4 kirjeldatud asjaoludel;b) õnnetusjuhtumite või ähvardava õnnetusohu korral;2.3. artiklitest 3 ja 5:a) vahetustöötajate puhul, kui töötaja läheb üle teise vahetusse ega saa seetõttu kasutada igapäevaseid ja/või iganädalasi puhkeaegu ühe vahetuse lõpu ja järgmise vahetuse alguse vahel;b) tegevuste puhul, mis hõlmavad päeva jooksul jaotatud tööaegu, eriti koristajate puhul.3. Artiklitest 3, 4, 5, 8 ja 16 võib erandeid teha tööturu osapoolte vahel riiklikul või piirkondlikul tasandil sõlmitud kollektiivlepingute või lepingutega või, nendes ettenähtud korras, tööturu osapoolte vahel madalamal tasandil sõlmitud kollektiivlepingute või lepingutega.Liikmesriigid, kus ei ole seadusega ettenähtud süsteemi, mis tagaks tööturu osapoolte vahel riiklikul või piirkondlikul tasandil sõlmitavad kollektiivlepingud või lepingud käesolevas direktiivis käsitletud küsimustes, või liikmesriigid, kus on sel eesmärgil ja selle piires eriline õigusraamistik, võivad kooskõlas siseriiklike õigusaktide ja/või tavadega lubada erandeid artiklitest 3, 4, 5, 8 ja 16 tööturu osapoolte vahel sobival kollektiivsel tasandil sõlmitud kollektiivlepingute või lepingute abil.Esimeses ja teises lõigus ettenähtud erandid on lubatud tingimusel, et kõnealustele töötajatele võimaldatakse hüvituseks samaväärse pikkusega puhkeajad või erandjuhtudel, kui objektiivsetel põhjustel ei ole võimalik niisuguseid puhkeaegu lubada, võimaldatakse kõnealustele töötajatele asjakohane kaitse.Liikmesriigid võivad sätestada eeskirjad:- käesoleva lõike rakendamiseks tööturu osapoolte vahel, ja- kooskõlas käesoleva lõikega sõlmitud kollektiivlepingute või lepingute sätete laiendamiseks teistele töötajatele vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavadele.4. Käesoleva artikli lõike 2 punktides 2.1 ja 2.2 ning lõikes 3 ettenähtud võimalus teha erand artikli 16 lõikest 2 ei anna alust kehtestada kuuest kuust pikemat võrdlusperioodi.Liikmesriikidel on võimalus kooskõlas töötajate turvalisuse ja tervisekaitse üldiste põhimõtete järgimisega lubada objektiivsetel, tehnilistel või töökorraldusega seotud põhjustel kehtestada tööturu osapoolte vahel sõlmitud kollektiivlepingute või lepingutega võrdlusperioodid, mille pikkus ei ületa ühelgi juhul 12 kuud.Enne seitsme aasta pikkuse ajavahemiku möödumist artikli 18 lõike 1 punktis a nimetatud kuupäevast vaatab nõukogu komisjoni ettepaneku ja sellega kaasneva hinnanguaruande põhjal läbi käesoleva lõigu sätted ning otsustab, milliseid meetmeid võtta.Artikkel 18Lõppsätted1. a) Liikmesriigid võtavad vastu käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 23. novembriks 1996 või tagavad nimetatud kuupäevaks, et tööturu osapooled kehtestavad vajalikud meetmed lepinguga, kusjuures liikmesriigid on kohustatud võtma kõik vajalikuks osutuvad meetmed, mis võimaldavad neil igal ajal tagada käesolevas direktiivis ettenähtud sätete järgimise.b) i) Liikmesriigil on siiski võimalus mitte kohaldada artiklit 6, kui ta samal ajal respekteerib töötajate turvalisuse ja tervisekaitse üldpõhimõtteid ning võtab vajalikud meetmed, mis tagavad, et:- ükski tööandja ei nõua töötajalt rohkem kui 48tunnilist töötamist seitsmepäevase ajavahemiku jooksul, arvutatud keskmisena artikli 16 lõikes 2 nimetatud võrdlusperioodi kohta, kui ta ei ole varem saanud töötaja nõusolekut niisugust tööd teha,- tööandja ei kahjusta ühtki töötajat seepärast, et töötaja ei soovi anda oma nõusolekut niisugust tööd teha,- tööandja peab ajakohastatud registrit kõigi töötajate kohta, kes niisugust tööd teevad,- register antakse pädeva asutuse käsutusse, kes võib töötajate turvalisuse ja/või tervisekaitsega seotud põhjustel keelata või piirata võimalust ületada maksimaalset nädalast tööaega,- tööandja annab pädevale asutusele nende nõudmisel teavet juhtumite kohta, mil töötajad on andnud nõusoleku teha seitsme päeva jooksul tööd üle 48 tunni, arvutatud keskmisena artikli 16 lõikes 2 nimetatud võrdlusperioodi kohta.Enne seitsme aasta pikkuse ajavahemiku möödumist punktis a nimetatud kuupäevast vaatab nõukogu komisjoni ettepaneku ja sellega kaasneva hinnanguaruande põhjal läbi käesoleva alapunkti i sätted ning otsustab, milliseid meetmeid võtta.ii) Samuti on liikmesriikidel võimalus artikli 7 kohaldamise osas kasutada alates punktis a nimetatud kuupäevast mitte rohkem kui kolme aasta pikkust üleminekuperioodi, tingimusel et selle üleminekuperioodi jooksul:- iga töötaja saab kolm nädalat iga-aastast tasulist puhkust vastavalt niisuguse puhkuse õiguse ja andmise tingimustele, mis on ette nähtud siseriiklike õigusaktide ja/või tavadega,- kolmenädalast iga-aastast tasulist puhkust ei või asendada hüvitisega, välja arvatud töösuhte lõpetamise korral.c) Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Kui liikmesriigid võtavad lõikes 1 nimetatud meetmed, sisaldavad need viidet käesolevale direktiivile või selline viide lisatakse nende ametliku avaldamise korral. Sellise viitamise meetodi sätestavad liikmesriigid.3. Piiramata liikmesriikide õigust arendada vastavalt muutuvatele asjaoludele teistsuguseid õigus-, reguleerimis- või lepingusätteid tööaja vallas ja niivõrd, kui käesolevas direktiivis ettenähtud miinimumnõuded on täidetud, ei anna käesoleva direktiivi rakendamine piisavat alust töötajatele võimaldatud kaitse üldise taseme kärpimiseks.4. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritud valdkonnas juba vastu võetud või vastu võetavate siseriiklike õigusaktide tekstid.5. Liikmesriigid esitavad komisjonile iga viie aasta järel käesoleva direktiivi sätete praktilist rakendamist käsitleva aruande, milles osutatakse tööturu osapoolte seisukohtadele.Komisjon teavitab sellest Euroopa Parlamenti, nõukogu, majandus- ja sotsiaalkomiteed ning tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu nõuandekomiteed.6. Iga viie aasta järel esitab komisjon Euroopa Parlamendile, nõukogule ning majandus- ja sotsiaalkomiteele käesoleva direktiivi rakendamist käsitleva aruande, võttes arvesse lõikeid 1, 2, 3, 4 ja 5.Artikkel 19Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 23. november 1993Nõukogu nimeleesistujaM. Smet[1] EÜT C 254, 9.10.1990, lk 4.[2] EÜT C 72, 18.3.1991, lk 95, ja 27. oktoobri 1993. aasta otsus (EÜTs seni avaldamata).[3] EÜT C 60, 8.3.1991, lk 26.[4] EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.--------------------------------------------------