Tähtis õiguslik teade

|

31996L0025

Nõukogu direktiiv 96/25/EÜ, 29. aprill 1996, mis käsitleb söödatoorainete ringlust ning millega muudetakse direktiive 70/524/EMÜ, 74/63/EMÜ, 82/471/EMÜ ja 93/74/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 77/101/EMÜ

Euroopa Liidu Teataja L 125 , 23/05/1996 Lk 0035 - 0058 CS.ES Peatükk 3 Köide 19 Lk 96  - 119 ET.ES Peatükk 3 Köide 19 Lk 96  - 119 HU.ES Peatükk 3 Köide 19 Lk 96  - 119 LT.ES Peatükk 3 Köide 19 Lk 96  - 119 LV.ES Peatükk 3 Köide 19 Lk 96  - 119 MT.ES Peatükk 3 Köide 19 Lk 96  - 119 PL.ES Peatükk 3 Köide 19 Lk 96  - 119 SK.ES Peatükk 3 Köide 19 Lk 96  - 119 SL.ES Peatükk 3 Köide 19 Lk 96  - 119

		Nõukogu direktiiv 96/25/EÜ,29. aprill 1996,mis käsitleb söödatoorainete ringlust ning millega muudetakse direktiive 70/524/EMÜ, 74/63/EMÜ, 82/471/EMÜ ja 93/74/EMÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 77/101/EMÜEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:(1) söödatoorainetel on põllumajandussaaduste ja -toodete tootmise, töötlemise ja tarbimise raames põllumajanduse jaoks suur tähtsus;(2) pidades silmas kasvavat huvi kvaliteedi, tõhususe ja keskkonna vastu, suureneb söödatoorainete tähtsus põllumajanduse jaoks veelgi;(3) kõnealustel asjaoludel on söödatoorainete ringlust reguleerivad eeskirjad eriti kasulikud selleks, et tagada põllumajandustoodangu, eriti loomakasvatustoodangu kvaliteedi parandamisel kogu toiduahela piisav läbipaistvus;(4) nõukogu 23. novembri 1976. aasta direktiivis 77/101/EMÜ (lihtsööda turustamise kohta) [4] sätestatakse lihtsööda turustamise eeskirjad; liikmesriikide tavad on tooraine turustamise reguleerimise puhul siiski veel erinevad; seepärast lubatakse direktiiviga 77/101/EMÜ liikmesriikidel näha teatavatel juhtudel ette erandeid;(5) kõnealuste erandite tagajärjel reguleerib osades liikmesriikides direktiiv 77/101/EMÜ nii lihtsööda kui söödatooraine turustamist ning osades liikmesriikides üksnes lihtsööda turustamist, mis võimaldab müüa lihtsööta söödatoorainena, mille suhtes eeskirju ei kohaldata;(6) siseturu tõrgeteta toimimist silmas pidades tuleks kõrvaldada liikmesriikide vahel veel täheldatavad erinevused; kõnealuse sektori ulatust silmas pidades tuleks direktiiv 77/101/EMÜ asendada uute eeskirjadega;(7) lihtsööt ja söödatooraine on nii sarnased, et käesoleva direktiivi ühtse reguleerimisala tagamiseks tuleks need mõlemad paigutada kategooriasse "söödatooraine";(8) uus määratlus "söödatooraine" sisaldab kõnealuste toodete sihtotstarvet, milleks on olemasolevates määratlustes "sööt" ja "segasööt" sätestatud kasutamine loomade söötmiseks; seega on kindel, et mõistet "sööt" võib nüüdsest kasutada kogu söödatooraine ja segasööda üldnimetusena;(9) kõnealune sööda kõikehõlmav määratlus on eriti tähtis nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiivi 70/524/EMÜ (söödalisandite kohta) [5] ja nõukogu 17. detsembri 1973. aasta direktiivi 74/63/EMÜ (soovimatute ainete ja toodete kohta loomasöödas) [6] puhul; teatavatel juhtudel kasutatakse sätete täpsustamiseks nii mõistet "sööt" kui mõistet "söödatooraine", kuna teatavaid direktiivi 74/63/EMÜ sätteid kohaldatakse üksnes söödatooraine suhtes ja teatavaid kõnealuse direktiivi sätteid kohaldatakse kõikide söötade sh söödatooraine suhtes;(10) kogu toiduahela soovitud läbipaistvuse saavutamiseks hõlmab käesolev direktiiv söödatoorainete "ringlust";(11) rahuldavate tulemuste saamine loomakasvatuses sõltub suuresti sobiva ja kvaliteetse söödatooraine õigest kasutamisest; seepärast peab söödatooraine olema alati puhas, ehtne ja nõutava turustuskvaliteediga; see ei tohi ohustada loomade ega inimeste tervist ning seda ei tohi turustada eksitaval moel;(12) mitmeid tooteid võib kasutada nii söödaks kui muuks otstarbeks, seepärast tuleb söödaks kasutatavad tooted märgistada ringlusse laskmisel kohustusliku etiketiga;(13) söödatooraine ringleb sageli lahtise kaubana, kas ühe või mitme partiina; sellisele toorainele on üldjuhul lisatud sellised dokumendid nagu arved ja saatekirjad; kõnealuseid dokumente võib käsitada "saatedokumentidena" käesoleva direktiivi artiklis 5 määratletud tähenduses; see on lubatud üksnes juhul, kui saadetise (partiide) identifitseerimine ning ühise viite ja saatedokumentide olemasolu tagatakse nõuetekohaselt näiteks viitenumbrite või -märkide abil kõikidel ringluse etappidel;(14) söödatoorainete tervislikkus ja toiteväärtus võib olla erinev, seepärast tuleks eri söödatoorained selgelt eristada, lastes need ringlusse varustatuna etikettidega, kuhu on märgitud nende konkreetne nimetus;(15) söödatoorainete ostjatele või kasutajatele tuleks anda kogu toiduahelat hõlmavat täpset ja kehtivat lisateavet, nt söödatooraine kvaliteeti otseselt mõjutavate analüütiliste koostisosade koguste kohta; tuleks vältida seda, et müüja ei teata analüütiliste koostisosade koguseid, et kaitsta väikeostjaid, kes paluvad seda teavet asjatult, ning et vältida tarbetuid kulutusi, mida põhjustab analüüside kordamine toiduahela lõpus; teatavatel liikmesriikidel on raskusi põllumajandusettevõtete tasandil kontrollide korraldamisega; sellistel asjaoludel on vaja võtta vastu sätted, milles nõutakse analüütiliste koostisosade kogustest teatamist toiduahela alguses;(16) söödatooraine analüütilist koostist käsitlevaid üksikasju ei nõuta etiketil juhul, kui ostja otsustab enne tehingut, et ta ei vaja sellist teavet; seda märgistamist käsitlevat erandit võib kohaldada eriti toodete suhtes, mida ladustatakse kuni järgmise tehinguni;(17) söödatoorainete ringlus talupidajate hulgas seisneb enamasti töötlemata, värskete või konserveeritud, ühekordselt füüsiliselt töödeldud (tükeldatud või jahvatatud) või töötlemata, muude lisaaineteta kui säilitusainetega taimse või loomse päritoluga toodete ringluses; selliste toodete omaduste tundmisega seotud üldistel põhjustel ja praktilistel põhjustel ei tuleks saatedokumentidel nagu näiteks arvel nõuda käesolevas direktiivis osutatud koostist käsitlevat teavet; seda tuleks siiski nõuda kõnealuste toodete lisaainetega töötlemisel, kuna selline töötlemine võib muuta toodete keemilist koostist ja toiteväärtust;(18) paljud jaemüüjad müüvad loomse või taimse päritoluga söödatoorainet väikestes kogustes ja sageli lemmikloomade toiduks; selliste toodete omaduste tundmisega seotud üldistel põhjustel ja praktilistel põhjustel ei tuleks kõnealuste toodete puhul nõuda koostist käsitlevat teavet;(19) teatavates kolmandates riikides ei ole alati vajalikke vahendeid, et teha analüüse, mille põhjal on võimalik esitada käesoleva direktiiviga nõutavat teavet söödatoorainete analüütilise koostise kohta; seepärast tuleks liikmesriikidele anda õigus lubada teatavatel tingimustel selliste toorainete ringlusse laskmist ühenduses, varustatuna esialgsete koostist käsitlevate andmetega;(20) kui lõplikud analüütilist koostist käsitlevad usaldusväärsed andmed puuduvad, eriti esimest korda ühenduses ringlusse lastava kolmandatest riikidest pärit söödatooraine puhul, peaks sadamate ja maanteede või raudteede asjatu ummistamise vältimiseks olema võimalus anda esialgselt deklareeritud andmetele lõplik kinnitus kümne tööpäeva jooksul;(21) mitmete ühenduse põhimäärustega nähakse ette söötade koostisosade ja lihtsöötade loetelu;(22) praktilistel põhjustel ning vajaliku õigusliku järjekindluse ja tõhususe tagamiseks tuleks koostada peamiste söödatoorainete loetelu, mis on samalaadne võrreldavates valdkondades juba kehtestatud loeteludega;(23) müüdavate ja kasutatavate toodete ja kõrvalsaaduste mitmekesisuse ja toiduainetehnoloogia pideva arengu tõttu ning vajaduse tõttu mitte piirata töötlejate ja põllumajandusettevõtjate valikuvõimalusi, ei saa kõnealune loetelu olla ammendav; on võimalik lubada muude kui eespool nimetatud loetelusse kantud söödatoorainete ringlust tingimusel, et need toorained on tähistatud konkreetse nimetusega, mis välistab nende segiajamise toorainetega, millele võidakse määrata ühenduse tasandil sätestatud nimetus;(24) söödatoorainet, milles sisalduvate kahjulike ainete ja toodete tase on kõrgem direktiivi 74/63/EMÜ I lisas lihtsööda puhul märgitud tasemest, tuleks tarnida üksnes nõukogu 22. detsembri 1995. aasta direktiivi 95/69/EÜ (millega nähakse ette loomatoidusektoris tegutsevate ettevõtete ja vahendajate tunnustamise ja registreerimise tingimused ja kord) [7] sätete kohaselt heakskiidetud segasööda tootjatele; see tuleks märkida kohustuslikul erietiketil, mis näitab toote kasutusotstarvet; kõnealused kahjulikud ained ja tooted tuleks kanda direktiivi 74/63/EMÜ II lisa B osas esitatud loetellu teatavate aflatoksiini, kaadmiumi, arseeni ja kõnealuseid aineid sisaldavaid söödatooraineid käsitlevate eranditega, mis on juba loetletud direktiivi 74/63/EMÜ II lisa A osas;(25) peamiste söödatoorainete loetelu muutmine on teaduslik meede;(26) käesoleva direktiivi lisa B osa loetelu tuleks kasutada eri kasutusotstarbega söödatoorainete ringluseks ja segasöödas kasutatavate söödatoorainete märgistamiseks;(27) komisjoni 26. oktoobri 1992. aasta direktiivis 92/87/EMÜ (millega kehtestatakse avatud nimekiri nende peamiste koostisosade kohta, mida tavaliselt kasutatakseja turustatakse loomadele (v.a lemmikloomad) ettenähtud segasöötade valmistamiseks) [8] koostatakse märgistamise eesmärgil segasöötade koostisosade loetelu; käesoleva direktiivi lisa A ja B osa kohaldamisest alates tuleks kõnealune direktiiv kehtetuks tunnistada;(28) söödatooraineid käsitlevate andmete identifitseerimise ja söödatooraineid käsitlevate andmete vahetamise süsteemide selguse ja võrreldavuse parandamiseks rahvusvahelisel tasandil tuleks komisjonile anda juhised võtta vajaduse korral vastu rakenduskord sellise praktilise rahvusvahelise söödatoorainete koodisüsteemi kehtestamiseks, mis põhineb söötade eri aspektidega nagu päritolu, kasutamine, töötlemine, valmimisaste/kvaliteet seotud mõistestikel;(29) rakendusmeetmete vastuvõtmise hõlbustamiseks tuleks järgida korda, millega seatakse sisse alalise söödakomitee kaudu toimuv koostöö liikmesriikide ja komisjoni vahel;(30) on oluline tagada, et kogu ühenduses oleks söödatoorainete ringluse kõikidel etappidel võimalik käesoleva direktiivi kohaselt ametlikult kontrollida esitatud andmete õigsust;(31) käesoleva direktiivi vastuvõtmine eeldab mõistete "lihtsööt", "tooraine (koostisosad)", "tooraine" ja "koostisosad" kaotamist; kõnealused mõisted tuleks asendada ühenduse kehtivates õigusaktides, eriti nõukogu direktiivides 70/524/EMÜ, 74/63/EMÜ, 82/471/EMÜ [9] ja 93/74/EMÜ [10] mõistega "söödatooraine" ja määratlus "söödatooraine" tuleks vajaduse korral asendada käesolevas direktiivis esitatud määratlusega; see mõjutab ka segasöötade määratlust; samal põhjusel tuleks komisjoni õigusaktiga muuta komisjoni direktiive 80/511/EMÜ, [11] 82/475/EMÜ [12] ja 91/357/EMÜ [13] ning komisjoni otsust 91/516/EMÜ; [14](32) on vaja tagada käesoleva direktiivi lisade sätete pidev kohandamine, pidades silmas teaduse ja tehnika viimaseid edusamme; sellised kohandamised tuleb teha ladusalt käesolevas direktiivis sätestatud korras, et seada sisse alalise söödakomitee kaudu toimuv tihe koostöö liikmesriikide ja komisjoni vahel;(33) loomade ja inimeste tervise tõhusaks kaitsmiseks ning siseturu tõrgeteta toimimise tagamiseks tuleks meetmed võtta ühenduse tasandil,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Käesolevat direktiivi kohaldatakse söödatoorainete ringluse suhtes ühenduses.2. Käesolevat direktiivi kohaldatakse ilma, et see piiraks muude loomasööta käsitlevate ühenduse sätete kohaldamist.Artikkel 2Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) söödatooraine – mitmesugused töötlemata värsked või konserveeritud taimset või loomset päritolu tooted, nendest tööstuslikul töötlemisel saadud tooted ning orgaanilised või anorgaanilised ained, lisaainetega või ilma, mis on ette nähtud loomadele söötmiseks kas töötlemata kujul või töötlemisel saadud segasöötade koostises või eelsegu kandjana;b) ringlusse laskmine (ringlus) – söödatooraine valdamine müügi eesmärgil, sh müügiks pakkumine, või mis tahes muuks kolmandatele isikutele üleandmiseks kas tasu eest või ilma ning müük ja muud liiki üleandmine.Artikkel 3Liikmesriigid näevad ette, et söödatooraine võib ühenduses ringlusse lasta üksnes juhul, kui see on puhas, ehtne ja nõutava turustuskvaliteediga. Liikmesriigid näevad ette, et selline söödatooraine ei tohi ohustada loomade ega inimeste tervist ning seda ei tohi lasta ringlusse eksitaval moel.Artikkel 4Liikmesriigid näevad ette, et käesoleva direktiivi lisa A osa üldsätteid kohaldatakse söödatoorainete ringlusse laskmise suhtes.Artikkel 51. Liikmesriigid näevad ette, et söödatoorainet võib ringlusse lasta üksnes juhul, kui saatedokumenti või vajaduse korral pakendile, mahutile või sellele kinnitatud etiketile on nähtavalt, loetavalt ja kustumatult märgitud allpool loetletud üksikasjad, mille eest vastutab ühenduses asuv tootja, pakkija, importija, müüja või turustaja:a) sõna "söödatooraine";b) söödatooraine nimetus ja vajaduse korral muud artiklis 7 osutatud üksikasjad;c) lisa B osas loetletud söödatooraine puhul lisa B osa neljandas tulbas ettenähtud üksikasjad;d) söödatooraine puhul, mida lisa B osas ei ole nimetatud, lisa C osa tabeli teises tulbas ettenähtud üksikasjad;e) vajaduse korral lisa A osas ettenähtud üksikasjad;f) netokogus, mida tahkete toodete puhul väljendatakse massiühikutes ja vedelate toodete puhul massi- või mahuühikutes;g) käesolevas lõikes osutatud üksikasjade eest vastutava isiku nimi või ärinimi ja aadress või registrijärgne tegutsemiskoht.2. Pakenditele, mahutitele, etikettidele ja saatedokumentidele võib märkida muud teavet, tingimusel et see on seotud objektiivsete või koguseliste parameetritega, mida on võimalik põhjendada, ja et see ei eksita ostjat. Kõnealune teave tuleb esitada lõikes 1 nimetatud teabest eraldi.3. Lõpptarbijale ettenähtud kuni 10-kilogrammiste söödatooraine koguste puhul võib lõigetes 1 ja 2 sätestatud üksikasjad esitada ostjale müügikohas asjakohases teatises.4. Kui partii jaotatakse ringluse ajal osadeks, tuleb lõikes 1 nimetatud üksikasjad ja viide esialgsele partiile märkida iga partii osa pakendile, mahutile või saatedokumendile.5. Kui ringluses oleva söödatooraine koostist muudetakse, tuleb uusi üksikasju esitava isiku vastutusel vastavalt muuta lõikes 1 nimetatud üksikasju.Artikkel 61. Erandina artiklist 5 ei nõuta artikli 5 lõike 1 punktides c ja d ning käesoleva direktiivi lisa A osa V rubriigi punktides 2 ja 3 nimetatud üksikasju, kui:a) ostja kinnitab enne iga tehingut kirjalikult, et ta ei soovi kõnealust teavet;b) ringlusse lastakse loomse või taimse päritoluga söödatooraine, mis on värske või konserveeritud, ühekordselt füüsiliselt töödeldud või töötlemata, kuni 10-kilogrammistes kogustes, lemmikloomadele ettenähtud ja mida samas liikmesriigis asuv müüja tarnib otse lõpptarbijale, ilma et see piiraks direktiivi 90/667/EMÜ [15] kohaldamist.2. Kui kolmandatest riikidest pärit söödatooraine puhul, mis on ühenduses esimest korda ringlusse lastud, ei ole olnud võimalik esitada artikli 5 lõike 1 punktides c ja d ning lisa A osa V rubriigi punktides 2 ja 3 nõutavaid koostist käsitlevaid tagatisi sel põhjusel, et asjaomases riigis puuduvad analüütiliste mõõtmiste tegemiseks vajalikud vahendid, võivad liikmesriigid lubada artikli 5 lõike 1 punktis g nimetatud vastutaval isikul esitada koostist käsitlevad esialgsed andmed, tingimusel et:a) kontrollimise eest vastutavale pädevale asutusele teatatakse söödatooraine saabumisest ette;b) lõplikud koostist käsitlevad üksikasjad esitatakse ostjale ja pädevale asutusele kümne tööpäeva jooksul pärast söödatooraine saabumist ühendusse;c) dokumentidesse on lisaks koostist käsitlevatele üksikasjadele tehtud poolpaksus kirjas järgmised märkused:"proovi … (analüüsitava proovi viitenumber) käsitlevad esialgsed andmed kinnitab … (analüüsi tegemiseks volitatud laboratooriumi nimi ja aadress) enne … (kuupäev)";d) liikmesriigid teavitavad komisjoni käesolevas lõikes osutatud erandi kohaldamise asjaoludest.3. Erandina artiklist 5:a) ei nõuta artikli 5 lõikes 1 nimetatud üksikasju töötlemata, värskete või konserveeritud, ühekordselt füüsiliselt töödeldud või töötlemata ja ilma muude lisaainete kui säilitusaineteta taimset või loomset päritolu toodete puhul, mille põllumajandusettevõtjast tootja tarnib samas liikmesriigis asuvale aretajast kasutajale, ilma et see piiraks direktiivi 90/667/EMÜ kohaldamist;b) ei nõuta artikli 5 lõike 1 punktides c, d, e ja f ning lisa A osas nimetatud üksikasju juhul, kui ringlusse lastakse agrotööstuslikul töötlemisel saadud taimset või loomset päritolu kõrvalsaadused, mille niiskusesisaldus on üle 50 %.4. Erandina artikli 5 lõike 1 punktist a:- võib saksa keeles asendada nimetuse "Futtermittel-Ausgangserzeugnis" nimetusega "Einzelfuttermittel",- võib itaalia keeles asendada nimetuse "materie prime per alimenti degli animali" nimetusega "mangime semplice",- võib kreeka keeles asendada nimetuse "πςώτη ύλη ζωοτςοφών" nimetusega "απλή ζωοτοφή".Artikkel 71. Liikmesriigid näevad ette, et lisa B osas loetletud söödatooraineid võib ringlusse lasta üksnes seal kindlaksmääratud nimetuste all ja tingimusel, et need vastavad esitatud kirjeldusele.2. Liikmesriigid lubavad muu kui lõikes 1 nimetatud loetelusse kantud söödatoorainete ringlusse laskmist, tingimusel et nende puhul kasutatakse muid kui lisas loetletud nimetusi ja/või tingimustel, mis ei võimalda ostjal talle pakutavat toodet mõne muu tootega segi ajada.Artikkel 8Liikmesriigid näevad ette, et:a) söödatoorainet, milles sisalduvate kahjulike ainete ja toodete tase on kõrgem direktiivi 74/63/EMÜ alusel söödatooraine puhul lubatavast tasemest, võib lasta ringlusse üksnes juhul, kui see on ette nähtud direktiivi 95/69/EÜ kohaselt riiklikku loetellu kantud segasööta tootvatele heakskiidetud ettevõtetele;b) erandina artikli 5 lõike 1 punktist a tuleb käesoleva artikli punktis a määratletud söödatoorainele märkida "segasööta tootvatele heakskiidetud ettevõtetele ettenähtud söödatooraine". Kohaldatakse artikli 6 lõiget 4.Artikkel 9Ühenduses ringlusse laskmiseks trükitakse saatedokumentidele, pakenditele, mahutitele või nendele kinnitatud etikettidele märgitav teave ühes või mitmes sihtriigi poolt kindlaksmääratavas ühenduse riigi- või ametlikus keeles.Artikkel 10Liikmesriigid tagavad, et söödatoorainete suhtes ei kohaldata käesoleva direktiivi sätetega seotud põhjustel muid ringlust käsitlevaid piiranguid kui need, mis on sätestatud käesolevas direktiivis.Artikkel 11Artiklis 14 sätestatud korras:a) võib loetletud söödatoorainete puhul kasutusele võtta arvkoodisüsteemi, mis põhineb söödatooraine päritolu, kasutatud toote/kõrvalsaaduste osa, töötlemist ja valmimisastet/kvaliteeti käsitlevatel mõistestikel ja võimaldab identifitseerida sööta rahvusvahelisel tasandil eelkõige nimetuse ja kirjelduse põhjal;b) võib muuta käesoleva direktiivi lisa, pidades silmas teaduse ja tehnika edusamme.Artikkel 12Liikmesriigid võtavad kasutusele kõik vajalikud abinõud, et jälgida ametlikult käesoleva direktiivi nõuete täitmist vähemalt võttes ringluse ajal proove.Artikkel 131. Komisjoni abistab nõukogu otsusega 70/372/EMÜ [16] moodustatud alaline söödakomitee, edaspidi "komitee".2. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab eesistuja omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotlusel küsimuse viivitamata komiteele.3. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta arvamuse. Arvamus esitatakse häälteenamusega, mis on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.4. a) Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu.b) Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.Kui nõukogu ei ole teinud otsust kolme kuu jooksul alates ettepaneku tegemisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu, välja arvatud juhul, kui nõukogu on olnud lihthäälteenamusega kõnealuste meetmete vastu.Artikkel 141. Direktiivi 70/524/EMÜ muudetakse järgmiselt:a) mõiste "lihtsööt" asendatakse kõikjal mõistega "söödatooraine";b) artikli 2 punkt f asendatakse järgmisega:"f) söödatooraine – mitmesugused töötlemata, värsked või konserveeritud taimset või loomset päritolu tooted, nendest tööstuslikul töötlemisel saadud tooted ning orgaanilised või anorgaanilised ained, lisaainetega või ilma, mis on ette nähtud loomadele söötmiseks töötlemata kujul või töötlemisel saadud segasöötade koostises või eelsegu kandjana;";c) artikli 2 punkt g asendatakse järgmisega:"g) segasööt – söödatoorainete segu, lisaainetega või ilma, mis on ettenähtud loomadele söötmiseks täissööda või täiendsöödana;".2. Direktiivi 74/63/EMÜ muudetakse järgmiselt:a) mõiste "lihtsööt" asendatakse kõikjal mõistega "söödatooraine";b) artikli 2 punkt b asendatakse järgmisega:"b) söödatooraine – mitmesugused töötlemata, värsked või konserveeritud taimset või loomset päritolu tooted, nendest tööstuslikul töötlemisel saadud tooted ning orgaanilised või anorgaanilised ained, lisaainetega või ilma, mis on ette nähtud loomadele söötmiseks töötlemata kujul või töötlemisel saadud segasöötade koostises või eelsegu kandjana;";c) artikli 2 punkt h asendatakse järgmisega:"h) segasööt – söödatoorainete segu, lisaainetega või ilma, mis on ettenähtud loomadele söötmiseks täissööda või täiendsöödana;";d) artikli 2 punkt i tunnistatakse kehtetuks;e) mõiste "tooraine" asendatakse kõikjal mõistega "söödatooraine".3. Direktiivi 82/471/EMÜ artikli 1 lõiget 2 muudetakse järgmiselt:a) punktist d jäetakse välja sõnad "lihtsööda ja";b) lisatakse järgmine punkt:"g) söödatoorainete ringlus.".4. Direktiivi 93/74/EMÜ muudetakse järgmiselt:a) artikli 5 lõikes 8 asendatakse mõiste "koostisosad" kõikjal mõistega "söödatoorained";b) artikli 2 punkt b asendatakse järgmisega:"b) segasööt – söödatoorainete segu, lisaainetega või ilma, mis on ettenähtud loomadele söötmiseks täissööda või täiendsöödana;".Artikkel 15Direktiiv 77/101/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. juulist 1998.Artikkel 16Komisjon esitab liikmesriikidelt saadud teabe põhjal nõukogule enne 1. juulit 2001 aruande artikli 6 lõike 1 punkti a, lõike 2 ja lõike 3 punkti a kohaldamisel saadud kogemuste kohta ning lisab vajaduse korral asjakohased ettepanekud.Artikkel 17Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi kohaldamiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. juunil 1998. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad normidesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näeb ette liikmesriik.Artikkel 18Vastuvõetud sätteid kohaldatakse alates 1. juulist 1998. Liikmesriigid näevad siiski ette, et enne 1. juulit 1998 ringlusse lastud söödatooraine, mis ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele, võib jääda ringlusse kuni 30. juunini 1999.Artikkel 19Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 20Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 29. aprill 1996Nõukogu nimeleesistujaW. Luchetti[1] EÜT C 236, 24.8.1994, lk 7.[2] EÜT C 305, 31.10.1994, lk 147.[3] EÜT C 102, 24.4.1995, lk 10.[4] EÜT L 32, 3.2.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 90/654/EMÜ (EÜT L 353, 17.12.1990, lk 48).[5] EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 95/55/EÜ (EÜT L 263, 4.11.1995, lk 18).[6] EÜT L 38, 11.2.1974, lk 31. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 93/74/EMÜ (EÜT L 237, 22.9.1993, lk 23).[7] EÜT L 332, 30.12.1995, lk 15.[8] EÜT L 319, 4.11.1992, lk 19.[9] EÜT L 213, 21.7.1982, lk 8.[10] EÜT L 237, 22.9.1993, lk 23.[11] EÜT L 126, 21.5.1980, lk 14.[12] EÜT L 213, 21.7.1982, lk 27.[13] EÜT L 193, 17.7.1982, lk 34.[14] EÜT L 281, 9.10.1991, lk 23.[15] EÜT L 363, 27.12.1990, lk 51.[16] EÜT L 170, 3.8.1970, lk 1.--------------------------------------------------LISAA OSAÜldsättedI. SELGITAVAD MÄRKUSED1. Söödatoorained on loetletud ja nimetatud B osas järgmiste kriteeriumide alusel:- toote/kõrvalsaaduse päritolu, nt taimne, loomne, mineraalne,- toote/kõrvalsaaduse kasutatav osa, nt terve toode, seemned, mugulad, kondid,- toote/kõrvalsaaduse töötlemisviis, nt koorimine, ekstraheerimine, kuumtöötlemine ja/või saadav toode/kõrvalsaadus, nt helbed, kliid, pulp, rasv,- toote/kõrvalsaaduse valmimisaste ja/või omadused, nt vähese glükosinolaadisisaldusega, rasvarikas, vähese suhkrusisaldusega.2. B osas esitatud nimekiri on jagatud 12 peatükiks.1. Teraviljade terad, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused.2. Õliseemned ja õliviljad, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused.3. Kaunviljade seemned, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused.4. Mugulad ja juurikad, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused.5. Muud seemned ja viljad, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused.6. Kuiv- ja koresöödad.7. Muud taimed, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused.8. Piimatooted.9. Maismaaloomadest saadud tooted.10. Kalad ja muud mereloomad, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused.11. Mineraalained.12. Muud toorained.II. SÄTTED BOTAANILISE PUHTUSE KOHTA1. B ja C osas loetletud toodete ning kõrvalsaaduste botaaniline puhtus peab olema vähemalt 95 %, välja arvatud juhul, kui B või C osas on ette nähtud teistsugune puhtusaste.2. Botaaniliste lisanditena käsitletakse järgmisi lisandeid:a) ohutud looduslikud lisandid (nt põhk ja põhujäätmed, teiste viljeldavate sortide või umbrohtude seemned);b) teiste õliseemnete või õliviljade ohutud jäägid, mis pärinevad eelmisest tootmistsüklist, ja mille sisaldus ei ületa 0,5 %.3. Botaanilise puhtuse määr väljendatakse toote ja kõrvalsaaduse massi suhtes.III. SÄTTED NIMETUSTE KOHTAKui söödatooraine nimetusele on sulgudes lisatud teatav(ad) sõna(d), võib sulgudes oleva(d) sõna(d) ära jätta, nt soja(oa)õli võib kasutada nimetust sojaoaõli või sojaõli.IV. SÄTTED MÕISTESTIKU KOHTAJärgnevalt esitatud mõisted viitavad põhimenetlustele, mida kasutatakse käesoleva lisa B ja C osas nimetatud söödatooraine valmistamisel. Kui nende söödatoorainete nimetustes kasutatakse mõnda käesoleva mõistestiku üldnimetust või -omadust, peab kasutatud menetlus vastama esitatud määratlusele.Menetlus | Määratlus | Üldnimetus või -omadus |Kontsentreerimine | Teatavate komponentide sisalduse suurendamine vee või teiste komponentide eemaldamise abil | Kontsentraat |Koorimine [1] | Terade, seemnete, puuviljade, pähklite ja muu tooraine väliskihi eemaldamine | Kooritud |Kuivatamine | Toote säilitamiseks vee eemaldamine tehnilise menetluse abil või loomulikul teel | Kuivatatud (päikese käes või tehnilise menetluse abil) |Ekstraheerimine | Teatavast toorainest rasva või õli eraldamine orgaanilise lahusti abil või suhkru ja teiste vees lahustuvate komponentide eraldamine vee abil. Orgaanilise lahusti kasutamise korral ei tohi saadud toode tehniliselt seda lahustit sisaldada | Ekstraheerimisjäägid (õli sisaldava tooraine puhul) Melass, pulp (toodete puhul, mis sisaldavad suhkrut või teisi vees lahustuvaid komponente) |Ekstrusioon | Tooraine surumine rõhu all läbi avade. Vt ka eelgeelistamine | Ekstruseeritud |Helvestamine | Niiske kuumtöödeldud tooraine valtsimine | Helbed |Jahvatamine | Terade mehhaaniline töötlemine tera suuruse vähendamiseks ja komponentide eraldamiseks (peamiselt jahuks, kliideks ja peenkliideks) | Jahu, kliid, peenkliid |Kuumtöötlemine | Üldmõiste, mis hõlmab mitmeid kuumtöötlemisviise, mida tehakse eritingimustes tooraine toiteväärtuse või struktuuri parandamiseks | Röstitud, keedetud, paisutatud, kuumtöödeldud |Hüdrogeenimine | Õlide ja rasvade töötlemine kõrgema sulamistemperatuuri saavutamiseks | Tahkestatud |Hüdrolüüs | Lagundamine lihtsamateks keemilisteks koostisosadeks vee, ensüümide, happe või leelisega töötlemise abil | Hüdrolüüsitud |Pressimine | Rasva/õli mehaaniline eraldamine (kruvipressi või mõne muu pressi abil) soojendatud või soojendamata õlirikkast materjalist või mahla eraldamine puuviljadest või muudest taimsetest toodetest samalaadse menetluse abil | Kook (õli sisaldava tooraine puhul) Pulp, pressimisjäätmed (puuviljade jms puhul) |Granuleerimine | Kokkupressimine vormi abil | Graanul |Eelgeelistamine | Tärklise modifitseerimine selleks, et tunduvalt parandada selle paisuvust külmas vees | Eelgeelistatud |Rafineerimine | Lisandite eraldamine suhkrust, õlist ja muust looduslikust toorainest keemilise/füüsilise töötlemise abil | Rafineeritud |Märgjahvatamine | Tärklise saamiseks tuumade/terade koostisosade mehhaaniline eemaldamine pärast leotamist vääveldioksiidiga või ilma vääveldioksiidita vees | Idud, gluteen, tärklis |V. SÄTTED B JA C OSAS ESITATUD SISALDUSTE VÕI VASTAVALT LISA B JA C OSADE ESITATAVATE SISALDUSTE KOHTA1. Sisaldused, mis on esitatud või mida tuleb esitada, väljendatakse söödatooraine massi suhtes, kui ei ole sätestatud teisiti.2. Direktiivi artikli 3 ja artikli 6 lõike 3 punkti b kohaselt ning tingimusel, et käesoleva lisa B osas ei ole ette nähtud teistsugust sisaldust, tuleb söödatooraine niiskusesisaldus märkida juhul, kui see ületab 14,5 % söödatooraine massist. Kui niiskusesisaldus ei ületa eespool nimetatud taset, esitatakse söödatooraine niiskusesisaldus ostja nõudmisel.3. Direktiivi artikli 3 kohaselt ja tingimusel, et käesoleva lisa B osas ei ole ette nähtud teistsugust sisaldust, tuleb soolhappes lahustumatu tuha sisaldus söödatooraines märkida juhul, kui see ületab 2,2 % kuivaine massist.VI. SÄTTED DENATUREERIVATE AINETE JA SIDEAINETE KOHTAKui käesoleva lisa B osa 2. tulbas või C osa 1. tulbas märgitud toodet kasutatakse söödatooraine denatureerimiseks või söödatooraine sideainena, tuleb esitada järgmine teave:- denaturandid: kasutatavate toodete iseloomustus ja kogus,- sideained: kasutatavate toodete iseloomustus.Kasutatava sideaine kogus ei tohi ületada 3 % söödatooraine kogumassist.VII. SÄTTED ESITATUD VÕI VASTAVALT B JA C OSALE ESITATAVATE LUBATUD HÄLVETE KOHTAKui käesoleva direktiivi artikli 12 kohasel ametlikul inspekteerimisel leitakse, et söödatooraine koostis ei vasta deklareeritud koostisele ja vähendab selle väärtust, on lubatud järgmised hälbed:a) toorvalk:- 2 ühikut, kui esitatud sisaldus on vähemalt 20 %,- 10 % esitatud sisaldusest, kui esitatud sisaldus on vähemalt 10 %, kuid alla 20 %,- 1 ühik, kui esitatud sisaldus on alla 10 %;b) üldsuhkur, redutseeriv suhkur, sahharoos, laktoos ja glükoos (dekstroos):- 2 ühikut, kui esitatud sisaldus on vähemalt 20 %,- 10 % esitatud sisaldusest, kui esitatud sisaldus on vähemalt 5 %, kuid alla 20 %,- 0,5 ühikut, kui esitatud sisaldus on alla 5 %;c) tärklis ja inuliin:- 3 ühikut, kui esitatud sisaldus on vähemalt 30 %,- 10 % esitatud sisaldusest, kui esitatud sisaldus on vähemalt 10 %, kuid alla 30 %,- 1 ühik, kui esitatud sisaldus on alla 10 %;d) toorõli ja rasv:- 1,8 ühikut, kui esitatud sisaldus on vähemalt 15 %,- 12 % esitatud sisaldusest, kui esitatud sisaldus on vähemalt 5 %, kuid alla 15 %,- 0,6 ühikut, kui esitatud sisaldus on alla 5 %;e) toorkiud:- 2,1 ühikut, kui esitatud sisaldus on vähemalt 14 %,- 15 % esitatud sisaldusest, kui esitatud sisaldus on vähemalt 6 %, kuid alla 14 %,- 0,9 ühikut, kui esitatud sisaldus on alla 6 %;f) niiskus ja toortuhk:- 1 ühik, kui esitatud sisaldus on vähemalt 10 %,- 10 % esitatud sisaldusest, kui esitatud sisaldus on vähemalt 5 %, kuid alla 10 %,- 0,5 ühikut, kui esitatud sisaldus on alla 5 %;g) üldfosfor, naatrium, kaltsiumkarbonaat, kaltsium, magneesium, happearv ja petrooleetris lahustumatud ained:- 1,5 ühikut, kui esitatud sisaldus (arv) on vähemalt 15 % (15),- 10 % esitatud sisaldusest (arvust), kui esitatud sisaldus (arv) on vähemalt 2 % (2), kuid alla 15 % (15),- 0,2 ühikut, kui esitatud sisaldus (arv) on alla 2 % (2);h) soolhappes lahustumatu tuhk ja kloriidid, väljendatuna NaCl sisaldusena:- 10 % esitatud sisaldusest, kui esitatud sisaldus on vähemalt 3 %,- 0,3 ühikut, kui esitatud sisaldus on alla 3 %;i) karoteen, A vitamiin ja ksantofüll:- 30 % esitatud sisaldusest;j) metioniin, lüsiin ja lenduvad lämmastikalused:- 20 % esitatud sisaldusest.B OSAPeamiste söödatoorainete avatud nimekiri1. TERAVILJADE TERAD, NENDEST VALMISTATUD TOOTED JA NENDE KÕRVALSAADUSEDNr | Nimetus | Kirjeldus | Andmed, mille esitamine on kohustuslik |1 | 2 | 3 | 4 |1.01 | Kaer | Avena sativa L. ja teiste kaerasortide terad | |1.02 | Kaerahelbed | Toode, mis saadakse kroovitud kaeraterade aurutamisel ja valtsimisel. Võib sisaldada väheses koguses kaerakesti | Tärklis |1.03 | Kaera peenkliid | Kõrvalsaadus, mis tekib kroovitud ja sõelutud kaeraterade ümbertöötamisel tangudeks ja jahuks. Koosneb peamiselt kaerakliidest ja teatavast osast endospermist | Toorkiud |1.04 | Kaera jämekliid ja kliid | Kõrvalsaadus, mis tekib sõelutud kaeraterade ümbertöötamisel kaeratangudeks. Koosneb peamiselt kaerakestadest ja -kliidest | Toorkiud |1.05 | Oder | Hordeum vulgare L. terad | |1.06 | Odra peenkliid | Kõrvalsaadus, mis tekib kroovitud ja sõelutud odraterade ümbertöötamisel kruupideks, peentangudeks või jahuks | Toorkiud |1.07 | Riis, purustatud | Riisi (Oryza sativa L.) poleerimise või glaseerimise kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt alamõõdulistest ja/või purustatud teradest | Tärklis |1.08 | Riisikliid (tumedad) | Kroovitud riisiterade esimese poleerimise kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt hõbedastest soomuskihtidest, aleuroonkihi osakestest, endospermist ja idudest | Toorkiud |1.09 | Riisikliid (heledad) | Kroovitud riisiterade teise poleerimise kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt aleuroonkihi osakestest, endospermist ja idudest | Toorkiud |1.10 | Riisikliid, kaltsiumkarbonaadi lisandiga | Kroovitud riisiterade poleerimise kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt hõbedastest soomuskihtidest, aleuroonkihi osakestest, endospermist, idudest ja sisaldab poleerimisel väikeses koguses tekkivat kaltsiumkarbonaati (CaCO3 maksimumsisaldus 3 %) | Toorkiud |1.11 | Söödajahu eelkuumutatud riisist | Kroovitud ja eelkuumutatud riisiterade poleerimise kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt hõbedastest soomuskihtidest, aleuroonkihi osakestest, endospermist, idudest ja sisaldab poleerimisel väikeses koguses tekkivat kaltsiumkarbonaati (CaCO3 maksimumsisaldus 3 %) | Toorkiud |1.12 | Riisiidukook | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib endospermi- ja seemnekestaosakestega riisiidude pressimisel | Toorvalk Toorrasv Toorkiud |1.13 | Riisiidud, ekstraheeritud | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib endospermi- ja seemnekestaosakestega riisiidude ekstraheerimisel | Toorvalk |1.14 | Riisitärklis | Tehniliselt puhas riisitärklis | Tärklis |1.15 | Hirss | Panicum miliaceum L. terad | |1.16 | Rukis | Secale cereale L. terad | |1.17 | Rukki peenkliid (1. fraktsioon) | Jahutööstuse kõrvalsaadus, tekib rukki sõelumisel. Koosneb peamiselt endospermiosakestest, mille hulgas on väikseid kestaosakesi ja terajääke | Toorkiud |1.18 | Rukki peenkliid (2. fraktsioon) | Jahutööstuse kõrvalsaadus, tekib rukki sõelumisel. Koosneb peamiselt kesta- ja teraosakestest, mille küljes on rohkem endospermi kui rukkikliidel | Toorkiud |1.19 | Rukki jämekliid | Jahutööstuse kõrvalsaadus, tekib rukki sõelumisel. Koosneb peamiselt kesta- ja teraosakestest, mille küljest suurem osa endospermi on eemaldatud | Toorkiud |1.20 | Sorgo | Sorghum bicolor (L.) Moench s.l. seemned | |1.21 | Nisu | Triticum aestivum L., Triticum durum Desf. ja muude nisusortide terad | |1.22 | Nisu peenkliid (1. fraktsioon) | Jahutööstuse kõrvalsaadus, tekib nisuterade või kroovitud speltanisu sõelumisel. Koosneb peamiselt endospermiosakestest, mille hulgas on väikseid kestaosakesi ja terajääke | Toorkiud |1.23 | Nisu peenkliid (2. fraktsioon) | Jahutööstuse kõrvalsaadus, tekib nisuterade või kroovitud speltanisu sõelumisel. Koosneb peamiselt kesta- ja teraosakestest, mille küljes on rohkem endospermi kui nisukliidel | Toorkiud |1.24 | Nisu jämekliid [2] | Jahutööstuse kõrvalsaadus, tekib nisuterade või kroovitud speltanisu sõelumisel. Koosneb peamiselt kesta- ja teraosakestest, mille küljest suurem osa endospermi on eemaldatud | Toorkiud |1.25 | Nisuidud | Jahutööstuse kõrvalsaadus, koosneb peamiselt valtsimisel või muul menetlusel eraldatud nisuidudest, mis võivad sisaldada endospermi- ja kestaosakesi | Toorvalk Toorrasv |1.26 | Nisugluteen | Nisutärklise valmistamise kuivatatud kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt tärklise eraldamisel saadavast gluteenist | Toorvalk |1.27 | Nisu gluteensööt | Nisutärklise valmistamise kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt kliidest ja gluteenist, millele võib olla lisatud leotusvedelikku ja väike kogus idusid, millest on eraldatud õli | Toorvalk Tärklis |1.28 | Nisutärklis | Tehniliselt puhas nisutärklis | Tärklis |1.29 | Speltanisu | Triticum spelta L., Triticum dioccum Schrank ja Triticum monococcum terad | |1.30 | Tritikale | Hübriidi Triticum X Secale terad | |1.31 | Mais | Zea mays L. terad | |1.32 | Maisi peenkliid | Maisijahu või manna valmistamise kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt kesta- ja teraosakestest, mille küljes on rohkem endospermi kui maisikliides | Toorkiud |1.33 | Maisikliid | Maisijahu või manna valmistamise kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt kestadest ning teataval määral maisiidu- ja endospermiosakestest | Toorkiud |1.34 | Maisiidukook | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib selliste kuiv- või märgtöödeldud maisiidude pressimisel, mis võivad sisaldada endospermi- ja seemnekestaosakesi | Toorvalk Toorrasv |1.35 | Maisiidud, ekstraheeritud | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib selliste kuiv- või märgtöödeldud maisiidude ekstraheerimisel, mis võivad sisaldada endospermi- ja seemnekestaosakesi | Toorvalk |1.36 | Maisi gluteensööt [3] | Maisitärklise valmistamise kõrvalsaadus. Koosneb kliidest ja gluteenist, millele võib olla lisatud leotusvedelikku ja väike kogus idusid, millest on eraldatud õli | Toorvalk Tärklis |1.37 | Maisigluteen | Maisitärklise valmistamise kuivatatud kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt tärklise eraldamisel saadavast gluteenist | Toorvalk |1.38 | Maisitärklis | Tehniliselt puhas maisitärklis | |1.39 | Eelgeelistatud maisitärklis [4] | Kuumtöödeldud maisitärklis, mis külma veega kokkupuutumisel paisub märkimisväärselt | Tärklis |1.40 | Linnaseidud | Linnasekasvatuse kõrvalsaadus, koosneb peamiselt kuivatatud teraviljaidudest | Toorvalk |1.41 | Kuivatatud õlleraba | Õllepruulimise kõrvalsaadus, tekib linnasteks muutunud või muutumata teravilja või muude tärkliserikaste toodete jääkide kuivatamisel | Toorvalk |1.42 | Kuivatatud fermenteeritud terad | Piiritusetööstuse kõrvalsaadus, tekib fermenteeritud terade tahkete jääkide kuivatamisel | Toorvalk |1.43 | Tumedad fermenteeritud terad [5] | Piiritusetööstuse kõrvalsaadus, tekib selliste fermenteeritud terade tahkete jääkide kuivatamisel, millele on lisatud kääritamispära siirupit või kokkuaurutatud pärmivaba virret | Toorvalk |2. ÕLISEEMNED JA ÕLIVILJAD, NENDEST VALMISTATUD TOOTED JA NENDE KÕRVALSAADUSEDNr | Nimetus | Kirjeldus | Andmed, mille esitamine on kohustuslik |1 | 2 | 3 | 4 |2.01 | Maapähklid, osaliselt kooritud, kook | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib osaliselt kooritud maapähklite Arachis hypogaea L. ja teiste Arachis'e sortide pressimisel. (Toorkiu maksimumsisaldus kuivaines 16 %) | Toorvalk Toorrasv Toorkiud |2.02 | Maapähklid, osaliselt kooritud, ekstraheeritud | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib osaliselt kooritud maapähklite ekstraheerimisel. (Toorkiu maksimumsisaldus kuivaines 16 %) | Toorvalk Toorkiud |2.03 | Maapähklid, kooritud, kook | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib kooritud maapähklite pressimisel | Toorvalk Toorrasv Toorkiud |2.04 | Maapähklid, kooritud, ekstraheeritud | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib kooritud maapähklite ekstraheerimisel | Toorvalk Toorkiud |2.05 | Rapsiseemned [6] | Järgmiste sortide seemned: Brassica napus L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk., Brassica napus L. Var. Glauca (Roxb.) O.E. Schulz ja Brassica campestris L. ssp. oleifera (Metzg.) Sinsk. (Botaaniline puhtusaste vähemalt 94 %) | |2.06 | Rapsiseemned, kook [6] | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib rapsiseemnete pressimisel. (Botaaniline puhtus vähemalt 94 %) | Toorvalk Toorrasv Toorkiud |2.07 | Rapsiseemned, ekstraheeritud [6] | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib rapsiseemnete ekstraheerimisel. (Botaaniline puhtus vähemalt 94 %) | Toorvalk |2.08 | Rapsiseemnekestad | Rapsiseemnete koorimise kõrvalsaadus | Toorkiud |2.09 | Safloori seemned, osaliselt kooritud, ekstraheeritud | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib safloori Carthamus tinctorius L. osaliselt kooritud seemnete ekstraheerimisel | Toorvalk Toorkiud |2.10 | Koprakook | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib kookospalmi Cocos nucifera L. seemnete kuivatatud tuumade (endospermi) ja väliskestade (integumendi) pressimisel | Toorvalk Toorrasv Toorkiud |2.11 | Kopra, ekstraheeritud | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib kookospalmi seemnete kuivatatud tuumade (endospermi) ja väliskestade (integumendi) ekstraheerimisel | Toorvalk |2.12 | Palmituumakook | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib palmi Elaeis guineensis Jacq., Corozo oleifera (HBK) L. H. Bailey (Elaeis melanococca auct.) tuumade pressimisel, kusjuures eelnevalt on eemaldatud võimalikult palju kõvakesta | Toorvalk Toorkiud Toorrasv |2.13 | Palmituumad, ekstraheeritud | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib palmituumade pressimisel, kusjuures eelnevalt on eemaldatud võimalikult palju kõvakesta | Toorvalk Toorkiud |2.14 | Sojaoad, röstitud | Sobival viisil kuumtöödeldud sojaoad Glycine max. L. Merr. | |2.15 | Sojaoad, ekstraheeritud, röstitud | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib sojaubade ekstraheerimisel ja sobival kuumtöötlemisel. (Toorkiu maksimumsisaldus kuivaines 8 %) | Toorvalk |2.16 | Sojaoad, kooritud, ekstraheeritud röstitud | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib kooritud sojaubade ekstraheerimisel ja sobival kuumtöötlemisel | Toorvalk Toorkiud |2.17 | Sojavalgu kontsentraat | Toode, mis saadakse kooritud sojaubadest, millest rasv on ekstraheeritud | Toorvalk |2.18 | Sojaõli | Õli, mis saadakse sojaubadest | |2.19 | Sojakestad | Sojaubade koorimise kõrvalsaadus | Toorkiud |2.20 | Puuvillaseemned | Puuvilla Gossypium ssp. seemned, millest kiud on eemaldatud | Toorvalk Toorkiud Toorrasv |2.21 | Puuvillaseemned, osaliselt kooritud, ekstraheeritud | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib selliste puuvillaseemnete ekstraheerimisel, millest on eemaldatud kiud ja osa kestadest (Toorkiu maksimumsisaldus kuivaines 22,5 %) | Toorvalk Toorkiud |2.22 | Puuvillakook | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib selliste puuvillaseemnete pressimisel, millest kiud on eemaldatud | Toorvalk Toorkiud Toorrasv |2.23 | Õliramtillakook | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib õliramtilla Guizotia abyssinica (L.F.) Cass. seemnete pressimisel (Soolhappes lahustumatu tuha maksimumsisaldus 3,4 %) | Toorvalk Toorrasv Toorkiud |2.24 | Päevalilleseemned | Päevalille Helianthus annuus L. seemned | |2.25 | Päevalilleseemned, ekstraheeritud | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib päevalilleseemnete ekstraheerimisel | Toorvalk |2.26 | Päevalilleseemned, osaliselt kooritud, ekstraheeritud | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib selliste päevalilleseemnete ekstraheerimisel, millest on eemaldatud osa kestadest | Toorvalk Toorkiud |2.27 | Linaseemned | Linum usitatissimum L. seemned. (Botaaniline puhtusaste vähemalt 93 %) | |2.28 | Linakook | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib linaseemnete pressimisel. (Botaaniline puhtusaste vähemalt 93 %) | Toorvalk Toorrasv Toorkiud |2.29 | Linaseemned, ekstraheeritud | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib linaseemnete ekstraheerimisel. (Botaaniline puhtusaste vähemalt 93 %) | Toorvalk |2.30 | Oliivipulp | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib Olea europea L. oliivide ekstraheerimisel, kusjuures eelnevalt on eemaldatud võimalikult palju tuumaosakesi | Toorvalk Toorkiud |2.31 | Seesamikook | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib india seesami Sesamum indicum'i L. seemnete pressimisel (Soolhappes lahustumatu tuha maksimumsisaldus 5 %) | Toorvalk Toorkiud Toorrasv |2.32 | Kakaooad, osaliselt kooritud, ekstraheeritud | Õlitööstuse kõrvalsaadus, tekib hariliku kakaopuu Theobroma cacao L. kuivatatud ja röstitud seemnetest ekstraheerimisjäägina, kusjuures eelnevalt on osaliselt eemaldatud kestad | Toorvalk |3. KAUNVILJADE SEEMNED, NENDEST VALMISTATUD TOOTED JA NENDE KÕRVALSAADUSEDNr | Nimetus | Kirjeldus | Andmed, mille esitamine on kohustuslik |1 | 2 | 3 | 4 |3.01 | Kikerherne seemned | Cicer arietinum L. seemned | |3.02 | Guaarijahu, ekstraheeritud | Kõrvalsaadus, mis tekib Cyamopsis tetragonoloba (L.) Taub. seemnetest taimeliimi ekstraheerimisel | Toorvalk |3.03 | Lääts-hiireherne seemned | Ervum ervilia L. seemned | |3.04 | Põld-seaherne seemned [7] | Lathyrus sativus L. seemned, sobival viisil kuumtöödeldud | |3.05 | Läätseseemned | Lens culinaris a.o. Medik seemned | |3.06 | Maguslupiiniseemned | Lupinus ssp. seemned, vähese alkaloidisisaldusega | |3.07 | Aedoad, röstitud | Phaseolus'e või Vigna ssp. seemned, sobival viisil kuumtöödeldud mürgiste lektiinide lagundamiseks | |3.08 | Herned | Pisum'i ssp. seemned | |3.09 | Herne peenkliid | Hernejahu valmistamise kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt iduleheosakestest ja väiksemal määral kestadest | Toorvalk Toorkiud |3.10 | Hernekliid | Hernejahu valmistamise kõrvalsaadus. Koosneb peamiselt herneste koorimisel ja puhastamisel eraldatud kestadest | Toorkiud |3.11 | Põldoad | Vicia faba L. ssp. faba var. equina Pers. ja var. minuta (Alef.) Mansf. seemned | |3.12 | Üheõielise hiireherne seemned | Vicia monanthos'e Desf. seemned | |3.13 | Vikiseemned | Vicia sativa L. var. sativa ja teiste liikide seemned | |4. MUGULAD, JUURIKAD, NENDEST VALMISTATUD TOOTED JA NENDE KÕRVALSAADUSEDNr | Nimetus | Kirjeldus | Andmed, mille esitamine on kohustuslik |1 | 2 | 3 | 4 |4.01 | Suhkrupeedilõigud | Suhkrutööstuse kõrvalsaadus, kujutab endast suhkrupeedi Beta vulgaris L. ssp. vulgaris var. altissima Doell. ekstraheeritud ja kuivatatud lõike (Soolhappes lahustumatu tuha maksimumsisaldus kuivaines 3,5 %) | Sahharoosina väljendatud üldsuhkur |4.02 | Suhkrupeedimelass | Kõrvalsaadus, mis kujutab endast peedisuhkru tootmisel või rafineerimisel kogutud siirupjat kõrvalsaadust (Maksimaalne niiskusesisaldus 25 %) | Sahharoosina väljendatud üldsuhkur |4.03 | Suhkurpeedilõigud, melassilisandiga | Suhkrutööstuse kõrvalsaadus, koosneb kuivatatud suhkrupeedilõikudest, millele on lisatud melassi | Sahharoosina väljendatud üldsuhkur |4.04 | Suhkrupeedivinass | Kõrvalsaadus, mis tekib peedimelassi kääritamisel alkoholi, pärmi, sidrunhappe ja teiste orgaaniliste ainete tootmiseks | Toorvalk NPN |4.05 | Peedisuhkur [8] | Suhkrupeedist ekstraheeritud suhkur | Sahharoos |4.06 | Maguskartul | Ipomoea batatas (L.) Poiri mugulad, igal kujul | Tärklis |4.07 | Maniokk | Manhiot esculenta Crantzi mugulad, igal kujul | Tärklis |4.08 | Maniokitärklis, paisutatud | Maniokimugulatest saadud tärklis, asjakohase kuumtöötlemise abil paisutatud | Tärklis |4.09 | Kartulipulp | Kartulitärklise Solanum tuberosum L. ekstraheerimise kõrvalsaadus | |4.10 | Kartulitärklis | Tehniliselt puhas kartulitärklis | Tärklis |4.11 | Kartulivalk | Tärklisetööstuse kuivatatud kõrvalsaadus, koosneb peamiselt valkudest, mis on saadud tärklise eraldamisel | Toorvalk |5. MUUD SEEMNED JA VILJAD, NENDEST VALMISTATUD TOOTED JA NENDE KÕRVALSAADUSEDNr | Nimetus | Kirjeldus | Andmed, mille esitamine on kohustuslik |1 | 2 | 3 | 4 |5.01 | Jaanikaunad | Toode, mis saadakse jaanikaunapuu Ceratonia seliqua L. kuivatatud viljade (kaunade) purustamisel, kusjuures enne on eraldatud seemned | Toorkiud |5.02 | Tsitruspulp | Kõrvalsaadus, mis tekib tsitrusviljadest Citrus ssp. mahla pressimisel | Toorkiud |5.03 | Õunapulp | Kõrvalsaadus, mis tekib õuntest Malus ssp. mahla pressimisel | Toorkiud |5.04 | Tomatipulp | Kõrvalsaadus, mis tekib tomatitest Solanum lycopersicum Karst. mahla pressimisel | Toorkiud |5.05 | Viinamarjapulp | Kõrvalsaadus, mis tekib viinamarjadest Vitis vinifera L. mahla pressimisel | Toorkiud |5.06 | Viinamarjaseemnesrott | Viinamarjatöötlemise kõrvalsaadus, mis koosneb ekstraheeritud seemnetest ja milles peaaegu puuduvad muud komponendid | Toorkiud |6. KUIV- JA KORESÖÖDADNr | Nimetus | Kirjeldus | Andmed, mille esitamine on kohustuslik |1 | 2 | 3 | 4 |6.01 | Lutsernijahu [9] | Toode, mis saadakse noore lutserni Medicago sativa L. ja Medicago var. Martyn kuivatamisel ja jahvatamisel (Botaaniline puhtusaste vähemalt 80 %) (Soolhappes lahustumatu tuha maksimumsisaldus kuivaines 3,4 %) | Toorvalk Toorkiud |6.02 | Lutserni pressimisjäägid | Kuivatatud kõrvalsaadus, mis tekib lutsernist mahla pressimisel | Toorvalk |6.03 | Lutsernivalgu kontsentraat | Toode, mis tehnilise kuivatamise abil saadakse pressitud lutsernimahla fraktsioonidest, mida valkude sadestamiseks on eelnevalt tsentrifuugitud ja kuumtöödeldud | Karoteen Toorvalk |6.04 | Ristikujahu [9] | Toode, mis saadakse noore ristiku Trifolium ssp. kuivatamisel ja jahvatamisel (Botaaniline puhtusaste vähemalt 80 %) (Soolhappes lahustumatu tuha maksimumsisaldus 3,4 %) | Toorvalk Toorkiud |6.05 | Rohujahu [9] | Toode, mis saadakse noorte söödataimede kuivatamisel ja jahvatamisel | Toorvalk Toorkiud |6.06 | Nisupõhk | Nisust saadud põhk | |6.07 | Teraviljapõhk, töödeldud [10] | Toode, mis saadakse teraviljapõhu töötlemisel asjakohase menetluse abil | Toorvalk NPN, kui toodet on töödeldud ammoniaagiga Naatrium, kui toodet on töödeldud NaOHga |7. MUUD TAIMED, NENDEST VALMISTATUD TOOTED JA NENDE KÕRVALSAADUSEDNr | Nimetus | Kirjeldus | Andmed, mille esitamine on kohustuslik |1 | 2 | 3 | 4 |7.01 | Suhkruroomelass | Kõrvalsaadus; kujutab endast jääksiirupit, mis tekib suhkru tootmisel suhkruroost Saccharum officinarum L. või selle suhkru rafineerimisel (Maksimaalne niiskusesisaldus 25 %) | Sahharoosina väljendatud üldsuhkur |7.02 | Suhkruroovinass | Kõrvalsaadus, mis tekib suhkruroomelassi kääritamisel alkoholi, pärmi, sidrunhappe või teiste orgaaniliste ainete tootmisel | Toorvalk NPN |7.03 | Roosuhkur [11] | Suhkruroost ekstraheeritud suhkur | Sahharoos |7.04 | Vetikajahu | Toode, mis saadakse vetikate, eeskätt pruunvetikate kuivatamisel ja purustamisel. Toode võib olla pestud joodisisalduse vähendamiseks | Toortuhk |8. PIIMATOOTEDNr | Nimetus | Kirjeldus | Andmed, mille esitamine on kohustuslik |1 | 2 | 3 | 4 |8.01 | Lõssipulber | Toode, mis saadakse, kuivatades piima, millest on eemaldatud suurem osa rasva | Toorvalk |8.02 | Petipulber | Toode, mis saadakse, kuivatades või valmistamisel eralduvat vedelikku | Toorvalk Toorrasv Laktoos |8.03 | Vadakupulber | Toode, mis saadakse, kuivatades juustu, kohupiima, kaseiini või mõne samalaadse toote valmistamisel eralduvat vedelikku | Toorvalk Laktoos |8.04 | Vadakupulber, vähese suhkrusisaldusega | Toode, mis saadakse kuivatades vadakut, millest laktoos on osaliselt eraldatud | Toorvalk Laktoos |8.05 | Vadakuvalgupulber [12] | Toode, mis saadakse vadakust või piimast mõne keemilise või füüsikalise menetluse abil ekstraheeritud valkude kuivatamisel | Toorvalk |8.06 | Kaseiinipulber | Toode, mis saadakse lõssist või petipiimast happe või laabiga kalgendatud kaseiini kuivatamisel | Toorvalk |8.07 | Laktoosipulber | Puhastamise ja kuivatamise teel piimast või vadakust eraldatud suhkur | Laktoos |9. MAISMAALOOMADEST SAADUD TOOTEDNr | Nimetus | Kirjeldus | Andmed, mille esitamine on kohustuslik |1 | 2 | 3 | 4 |9.01 | Lihajahu [13] | Toode, mis saadakse püsisoojaste maismaaloomade kogu keha või teatavate kehaosade kuumtöötlemisel, kuivatamisel ja jahvatamisel, kusjuures rasv võib olla enne osaliselt ekstraheeritud või mehaaniliselt eemaldatud. Loomal eemaldatakse enne täielikult kabjad, sarved, harjased, karvad, suled ja soolesisaldis (Toorvalgu miinimumsisaldus kuivaines 50 %) (Soolhappes lahustumatu tuha maksimumsisaldus 2,2 %) | Toorvalk Toorrasv Toortuhk |9.02 | Liha-kondijahu [13] | Toode, mis saadakse püsisoojaste maismaaloomade kogu keha või teatavate kehaosade kuumtöötlemisel, kuivatamisel ja jahvatamisel, kusjuures rasv võib olla enne osaliselt ekstraheeritud või mehaaniliselt eemaldatud. Loomal eemaldatakse enne täielikult kabjad, sarved, harjased, karvad, suled ja soolesisaldis | Toorvalk Toorrasv Toortuhk |9.03 | Kondijahu | Toode, mis saadakse püsisoojaste maismaaloomade kontide kuumtöötlemisel, kuivatamisel ja peenjahvatamisel, kusjuures rasv on enne osaliselt ekstraheeritud või mehaaniliselt eemaldatud. Loomal eemaldatakse enne täielikult kabjad, sarved, harjased, karvad, suled ja soolesisaldis | Toorvalk Toortuhk |9.04 | Kõrned | Sulatatud rasva ja muu ekstraheeritud või mehaaniliselt eraldatud loomse rasva töötlemise jääksaadus | Toorvalk Toorrasv |9.05 | Kodulindude tapajäätmete jahu [13] | Toode, mis saadakse kodulindude tapajäätmete kuivatamisel ja jahvatamisel. Lindudel eemaldatakse enne täielikult suled (Soolhappes lahustumatu tuha maksimumsisaldus 3,4 %) | Toorvalk Toorrasv Toortuhk |9.06 | Sulejahu, hüdrolüüsitud | Toode, mis saadakse kodulinnusulgede hüdrolüüsimisel, kuivatamisel ja jahvatamisel (Soolhappes lahustumatu tuha maksimumsisaldus 3,4 %) | Toorvalk |9.07 | Verejahu | Toode, mis saadakse püsisoojaste tapaloomade vere kuivatamisel. Toode ei tohi sisaldada võõrlisandeid | Toorvalk |9.08 | Loomne rasv | Püsisoojaste maismaaloomade rasv | |10. KALAD JA MUUD MERELOOMAD, NENDEST VALMISTATUD TOOTED JA NENDE KÕRVALSAADUSEDNr | Nimetus | Kirjeldus | Andmed, mille esitamine on kohustuslik |1 | 2 | 3 | 4 |10.01 | Kalajahu [14] | Toode, mis saadakse tervete kalade või kala osade töötlemisel, kusjuures õli võib olla enne osaliselt eraldatud ja kalamahl võib olla tootele tagasi lisatud (Soolhappes lahustumatu tuha maksimumsisaldus 2,2 %) | Toorvalk Toorrasv Toortuhk |10.02 | Kalamahl, kontsentreeritud | Stabiliseeritud toode, mis kujutab endast pressitud kalamahla, mis saadakse, valmistades kalajahu, millest on eraldatud enamus kalaõlist ja osa veest | Toorvalk |10.03 | Kalaõli | Kalast saadud õli | |10.04 | Kalaõli, rafineeritud, tahkestatud | Kalast saadud õli, mida on rafineeritud ja hüdrogeenitud | Joodiarv |11. MINERAALAINEDNr | Nimetus | Kirjeldus | Andmed, mille esitamine on kohustuslik |1 | 2 | 3 | 4 |11.01 | Kaltsiumkarbonaat [15] | Toode, mis saadakse, jahvatades kaltsiumkarbonaati sisaldavat toorainet, nt lubjakivi ning austri ja rannakarbi kodasid või sadestades seda välja happelistest lahustest (Soolhappes lahustumatu tuha maksimumsisaldus 5 %) | Kaltsium Soolhappes lahustamatu tuhk |11.02 | Kaltsiummagneesiumkarbonaat | Kaltsiumkarbonaadi ja magneesiumkarbonaadi looduslik segu | Kaltsium Magneesium |11.03 | Lupja sisaldavad merevetikad (Maerl) | Looduslikku päritolu toode, mis saadakse lupja sisaldavatest vetikatest, jahvatatud või granuleeritud (Soolhappes lahustumatu tuha maksimumsisaldus 5 %) | Kaltsium Soolhappes lahustamatu tuhk |11.04 | Magneesiumoksiid | Tehniliselt puhas magneesiumoksiid (MgO) | Magneesium |11.05 | Kiseriit | Looduslik magneesiumsulfaat (MgSO4 · H2O) · | Magneesium |11.06 | Dikaltsiumfosfaat [16] | Kontidest või anorgaanilisest toorainest väljasadestatud kaltsium-monovesinikfosfaat (CaHPO4 · xH2O) · | Kaltsium Üldfosfor |11.07 | Monodikaltsiumfosfaat | Keemilise menetluse abil saadud segu, mis sisaldab võrdsetes osades monokaltsiumfosfaati ja dikaltsiumfosfaati | Üldfosfor Kaltsium |11.08 | Defluoritud looduslik fosfaat | Toode, mis saadakse puhastatud ja asjakohaselt defluoritud looduslike fosfaatide jahvatamisel | Üldfosfor Kaltsium |11.09 | Deželatiniseeritud kondijahu | Deželatiniseeritud, steriliseeritud ja jahvatatud kondid, millest on eemaldatud rasv | Üldfosfor Kaltsium |11.10 | Monokaltsiumfosfaat | Tehniliselt puhas kaltsiumdivesinikfosfaat | Üldfosfor Kaltsium |11.11 | Kaltsiummagneesiumfosfaat | Tehniliselt puhas kaltsiummagneesiumfosfaat | Magneesium Üldfosfor |11.12 | Monoammooniumfosfaat | Tehniliselt puhas monoammooniumfosfaat (NH4H2PO4) · | Üldlämmastik Üldfosfor |11.13 | Naatriumkloriid [15] | Tehniliselt puhas naatriumkloriid või toode, mis saadakse naatriumkloriidi sisaldava tooraine nagu kivisoola ja meresoola jahvatamisel | Naatrium |11.14 | Magneesiumpropionaat | Tehniliselt puhas magneesiumpropionaat | Magneesium |12. MUUD TOORAINEDNr | Nimetus | Kirjeldus | Andmed, mille esitamine on kohustuslik |1 | 2 | 3 | 4 |12.01 | Pagari- ja makaronitööstuse jäägid | Küpsiste, kookide, leiva või makaronide valmistamise kõrvalsaadused | Tärklis Sahharoosina väljendatud üldsuhkur |12.02 | Kondiitritööstuse jäägid | Šokolaadi, kommide ja muude maiustuste valmistamise kõrvalsaadused | Tärklis Sahharoosina väljendatud üldsuhkur |12.03 | Rasvhapped | Kõrvalsaadus, mis tekib taimsete või loomsete õlide ja rasvade neutraliseerimisel leelisega või destilleerimisel | Toorrasv |12.04 | Rasvhapete soolad [17] | Toode, mis saadakse rasvhapete seebistamisel kaltsiumhüdroksiidi, naatriumhüdroksiidi või kaaliumhüdroksiidi toimel | Toorrasv Ca (või vajaduse korral Na või K) |C OSASätted B osas loetlemata söödamaterjalide teatavate koostisosade deklareerimise kohtaKooskõlas direktiivi artikli 5 lõike 1 punktiga d tuleb ringlusse lastud söödatooraine puhul, mida ei ole loetletud käesoleva lisa B osas, esitada järgmise tabeli teises tulbas märgitud koostisosad.Söödatooraine koostisosa | Andmed, mille esitamine on kohustuslik |1 | 2 |Teraviljade terad | |Teraviljade teradest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused | Tärklis, kui seda on üle 20 % Toorvalk, kui seda on üle 10 % Toorrasv, kui seda on üle 5 % Toorkiud |Õliseemned, õliviljad | |Õliseemnetest ja õliviljadest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused | Toorvalk Toorrasv, kui seda on üle 5 % Toorkiud |Kaunviljade seemned | |Kaunviljade seemnetest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused | Toorvalk Toorkiud |Mugulad, juurikad | |Mugulatest ja juurikatest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused | Tärklis Toorkiud |Suhkrupeedi töötlemise tooted ja nende kõrvalsaadused | Toorkiud Sahharoosina väljendatud üldsuhkur |Muud seemned ja viljad, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused | Toorvalk Toorkiud |Kuiv- ja koresöödad | Toorvalk Toorkiud |Muud taimed, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused | Toorvalk Toorkiud |Suhkruroo töötlemise tooted ja nende kõrvalsaadused | Toorvalk Toorkiud Sahharoosina väljendatud üldsuhkur |Piimatooted | Toorvalk |Laktoosirikkad piimatooted | Toorvalk Laktoos |Maismaaloomadest saadud tooted | Toorvalk, kui seda on üle 10 % Toorrasv, kui seda on üle 5 % |Kalad ja muud mereloomad, nendest valmistatud tooted ja nende kõrvalsaadused | Toorvalk, kui seda on üle 10 % Toorrasv, kui seda on üle 5 % |Mineraalained | Asjakohased mineraalained |Muud toorained | Toorvalk, kui seda on üle 10 % Toorkiud Toorrasv, kui seda on üle 10 % Tärklis, kui seda on üle 30 % Sahharoosina väljendatud üldsuhkur, kui seda on üle 10 % |[1] Vajaduse korral võib mõiste "koorimine" asendada mõistega "kroovimine". Sellisel juhul on üldomaduseks kroovitud.[2] Kui see koostisosa on jahvatatud väga peeneks, võib kõnealusele nimetusele lisada sõna "peeneteraline" või asendada kõnealuse nimetuse vastava teise nimetusega.[3] Selle nimetuse võib asendada nimetusega "maisitõlviku gluteensööt".[4] Selle nimetuse võib asendada nimetusega "väljapressitud maisitärklis".[5] Selle nimetuse võib asendada nimetusega "kuivatatud fermenteeritud terad ja lahustuvad kuivained".[6] Vajaduse korral võib lisada piiritluse "vähese glükosinolaadisisaldusega". Mõiste "vähene glükosinolaadisisaldus" on määratletud ühenduse õigusaktides.[7] Lisaks nimetusele tuleb märkida kuumtöötlemise viis.[8] Selle nimetuse võib asendada nimetusega "sahharoos".[9] Mõiste "jahu" asemel võib kasutada mõistet "graanulid". Nimetuses võib märkida kuivatamisviisi.[10] Lisaks nimetusele tuleb märkida keemilise töötlemise viis.[11] Selle nimetuse võib asendada nimetusega "sahharoos".[12] Selle nimetuse võib asendada nimetusega "piimaalbumiini pulber".[13] Tooted, mille kuivaines on üle 13 % rasva, tuleb nimetada rasvarikasteks.[14] Tooteid, mille kuivaines on üle 75 % toorvalku, võib nimetada valgurikasteks.[15] Lisaks sellele nimetusele või selle asemel võib märkida vastava loodusliku tooraine nimetuse.[16] Nimetuses võib märkida ka tootmismenetluse.[17] Seda nimetust võib täiendada saadud soola nimetuse märkimisega.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2009/122/EÜ, 14. september 2009 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 96/73/EÜ (kahekomponentsete tekstiilkiusegude teatavate kvantitatiivsete analüüsimeetodite kohta) II lisa, et kohandada seda tehnika arenguga (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               15.9.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 242/14

      KOMISJONI DIREKTIIV 2009/122/EÜ,
   14. september 2009,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 96/73/EÜ (kahekomponentsete tekstiilkiusegude teatavate kvantitatiivsete analüüsimeetodite kohta) II lisa, et kohandada seda tehnika arenguga
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/73/EÜ kahekomponentsete tekstiilkiusegude teatavate kvantitatiivsete analüüsimeetodite kohta, (1) eriti selle artiklit 5,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. jaanuari 2009. aasta direktiiviga 2008/121/EÜ (tekstiilinimetuste kohta) (2) on ette nähtud, et tekstiiltoodete kiukoostis tuleb märkida etiketile ning tekstiiltoodete ja etiketil esitatud kiukoostise vastavust tuleb kontrollida analüüsi teel.

               (2)

               Direktiivis 96/73/EÜ on sätestatud kahekomponentsete tekstiilkiusegude ühtsed kvantitatiivse analüüsi meetodid.

               (3)

               Tehnilise töörühma hiljuti vastu võetud seisukohtade alusel kohandati direktiivi 2008/121/EÜ tehnika arengut silmas pidades ja lisati kõnealuse direktiivi I ja V lisas esitatud kiudude loendisse kiunimetus „melamiin”.

               (4)

               Seetõttu on vaja sätestada ühtsed katsemeetodid melamiini määramiseks.

               (5)

               Seepärast tuleks direktiivi 96/73/EÜ vastavalt muuta.

               (6)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas direktiivides tekstiilinimetusi ja märgistamist käsitleva komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 96/73/EÜ II lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 15. septembril 2010. Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad neisse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetavate põhiliste riigisiseste õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 14. september 2009

            Komisjoni nimel

            asepresident

         Günter VERHEUGEN

      (1)  EÜT L 32, 3.2.1997, lk 1.

      (2)  ELT L 19, 23.1.2009, lk 29.

      LISA
      Direktiivi 96/73/EÜ II lisa 2. peatükki muudetakse järgmiselt.

                  a)

                  „Erimeetodid – kokkuvõtlik tabel” asendatakse järgmise tabeliga:
                  „KOKKUVÕTLIK TABEL

                              Meetod

                              Rakendusala

                              Reagent

                              Lahustuv aine

                              Lahustumatu aine

                              1.

                              Atsetaat

                              Teatavad muud kiud

                              Atsetoon

                              2.

                              Teatavad valkkiud

                              Teatavad muud kiud

                              Hüpoklorit

                              3.

                              Viskoos, vaskammoniaak või teatavad modaalkiu liigid

                              Puuvill, elastolefiin või melamiin

                              Sipelghape ja tsinkkloriid

                              4.

                              Polüamiid või nailon

                              Teatavad muud kiud

                              80-massiprotsendiline sipelghape

                              5.

                              Atsetaat

                              Triatsetaat, elastolefiin või melamiin

                              Bensüülalkohol

                              6.

                              Triatsetaat või polülaktiid

                              Teatavad muud kiud

                              Diklorometaan

                              7.

                              Teatavad tsellulooskiud

                              Polüester, elastomultiester või elastolefiin

                              75-massiprotsendiline väävelhape

                              8.

                              Akrüülid, teatavad modakrüülid või teatavad kloorkiud

                              Teatavad muud kiud

                              Dimetüülformamiid

                              9.

                              Teatavad kloorkiud

                              Teatavad muud kiud

                              55,5/44,5-mahuprotsendiline süsinikdisulfiid/atsetoon

                              10.

                              Atsetaat

                              Teatavad kloorkiud, elastolefiin või melamiin

                              Jää-äädikhape

                              11.

                              Siid

                              Lambavill, karvad, elastolefiin või melamiin

                              75-massiprotsendiline väävelhape

                              12.

                              Džuut

                              Teatavad loomsed kiud

                              Lämmastikusisalduse meetod

                              13.

                              Polüpropüleen

                              Teatavad muud kiud

                              Ksüleen

                              14.

                              Teatavad muud kiud

                              Kloorkiud (vinüülkloriidi homopolümeerid), elastolefiin või melamiin

                              Kontsentreeritud väävelhappe meetod

                              15.

                              Kloorkiud, teatavad modakrüülid, teatavad elastaanid, atsetaadid ja triatsetaadid

                              Teatavad muud kiud

                              Tsükloheksanoon

                              16.

                              Melamiin

                              Puuvill või aramiid

                              90-massiprotsendiline kuum sipelghape”

                  b)

                  Meetodit nr 1 muudetakse järgmiselt.

                              i)

                              Punkti 1 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

                                          „2.

                                          lambavill (1), teiste loomade vill ja loomakarvad (2 ja 3), siid (4), puuvill (5), lina (7), harilik kanep (8), džuut (9), manillakanep (10), halfa (11), kookoskiud (12), genista (13), ramjee (14), sisal (15), vaskammoniaak (21), modaal (22), valkkiud (23), viskoos (25), akrüül (26), polüamiid või nailon (30), polüester (35), elastomultiester (46), elastolefiin (47) ja melamiin (48).

                                    Käesolevat meetodit ei saa mitte mingil juhul kohaldada pinnalt deatsetüülitud atsetaadi suhtes.”

                              ii)

                              Punkt 5 asendatakse järgmisega:
                              „5.   TULEMUSTE ARVUTAMINE JA ESITAMINE
                              Tulemused arvutatakse üldosas kirjeldatud viisil. d on 1,00, välja arvatud melamiini puhul, kui d on 1,01.”

                  c)

                  Meetodit nr 2 muudetakse järgmiselt.

                              i)

                              Punkti 1 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

                                          „2.

                                          puuvill (5), vaskammoniaak (21), viskoos (25), akrüül (26), kloorkiud (27), polüamiid või nailon (30), polüester (35), polüpropüleen (37), elastaan (43), klaaskiud (44), elastomultiester (46), elastolefiin (47) ja melamiin (48).

                                    Kui kiusegu sisaldab eri valkkiude, saadakse käesoleva meetodi kohaldamisel üksnes nende summaarne kogus, mitte aga iga üksiku kiu kogused.”

                              ii)

                              Punkt 5 asendatakse järgmisega:
                              „5.   TULEMUSTE ARVUTAMINE JA ESITAMINE
                              Tulemused arvutatakse üldosas kirjeldatud viisil. d on 1,00, välja arvatud puuvilla, viskoosi, modaali ja melamiini puhul, kui d on 1,01, ja pleegitamata puuvilla puhul, kui d on 1,03.”

                  d)

                  Meetodit nr 3 muudetakse järgmiselt.

                              i)

                              Punkti 1 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

                                          „2.

                                          puuvill (5), elastolefiin (47) ja melamiin (48).

                                    Kui segus esineb modaali, tuleb selle lahustuvus reagendis eelnevalt välja selgitada.
                              Käesolev meetod ei ole kohaldatav selliste segude suhtes, kus puuvill on keemiliselt kahjustunud, ega juhul, kui viskoos või vaskammoniaak on muutunud mittetäielikult lahustuvaks mõnede viimistlus- või värvainete toimel, mida ei saa täielikult eemaldada.”

                              ii)

                              Punkt 5 asendatakse järgmisega:
                              „5.   TULEMUSTE ARVUTAMINE JA ESITAMINE
                              Tulemused arvutatakse üldosas kirjeldatud viisil. d on 1,02 puuvilla puhul, 1,01 melamiini ja 1,00 elastolefiini puhul.”

                  e)

                  Meetodit nr 4 muudetakse järgmiselt.

                              i)

                              Punkti 1 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

                                          „2.

                                          lambavill (1), teiste loomade vill ja loomakarvad (2 ja 3), puuvill (5), vaskammoniaak (21), modaal (22), viskoos (25), akrüül (26), kloorkiud (27), polüester (35), polüpropüleen (37), klaaskiud (44), elastomultiester (46), elastolefiin (47) ja melamiin (48).

                                    Nagu eespool nimetatud, on käesolev meetod kohaldatav ka lambavillasegude suhtes, kuid kui lambavillasisaldus ületab 25 %, tuleb kasutada meetodit nr 2 (lambavilla lahustamine leeliselise naatriumhüpokloriti lahuses).”

                              ii)

                              Punkt 5 asendatakse järgmisega:
                              „5.   TULEMUSTE ARVUTAMINE JA ESITAMINE
                              Tulemused arvutatakse üldosas kirjeldatud viisil. d on 1,00, välja arvatud melamiini puhul, kui d on 1,01.”

                  f)

                  Meetodit nr 5 muudetakse järgmiselt.

                              i)

                              Punkt 1 asendatakse järgmisega:
                              „1.   RAKENDUSALA
                              Käesolev meetod on pärast mittekiuliste ainete eemaldamist kasutatav kahekomponentsete segude puhul, mille koostisse kuuluvad:

                                          1.

                                          atsetaat (19)
                                          ning

                                          2.

                                          triatsetaat (24), elastolefiin (47) ja melamiin (48).”

                              ii)

                              Punkt 5 asendatakse järgmisega:
                              „5.   TULEMUSTE ARVUTAMINE JA ESITAMINE
                              Tulemused arvutatakse üldosas kirjeldatud viisil. d on 1,00, välja arvatud melamiini puhul, kui d on 1,01.”

                  g)

                  Meetodit nr 6 muudetakse järgmiselt.

                              i)

                              Punkti 1 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

                                          „2.

                                          lambavill (1), teiste loomade vill ja loomakarvad (2 ja 3), siid (4), puuvill (5), vaskammoniaak (21), modaal (22), viskoos (25), akrüül (26), polüamiid või nailon (30), polüester (35), klaaskiud (44), elastomultiester (46), elastolefiin (47) ja melamiin (48).

                                 Märkus: teatavate viimistlusmenetluste toimel osaliselt hüdrolüüsunud triatsetaatkiud ei lahustu enam täielikult reagendis. Sellisel juhul ei ole meetod kohaldatav.”

                              ii)

                              Punkt 5 asendatakse järgmisega:
                              „5.   TULEMUSTE ARVUTAMINE JA ESITAMINE
                              Tulemused arvutatakse üldosas kirjeldatud viisil. d on 1,00, välja arvatud polüestri, elastomultiestri, elastolefiini ja melamiini puhul, kui d on 1,01.”

                  h)

                  Meetodit nr 8 muudetakse järgmiselt.

                              i)

                              Punkti 1 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

                                          „2.

                                          lambavill (1), teiste loomade vill ja loomakarvad (2 ja 3), siid (4), puuvill (5), vaskammoniaak (21), modaal (22), viskoos (25), polüamiid või nailon (30), polüester (35), elastomultiester (46), elastolefiin (47) ja melamiin (48).

                                    Meetod on kohaldatav ka metallkompleksvärvidega värvitud akrüülkiudude ja teatavate modakrüülkiudude puhul, kuid ei ole kohaldatav peitskroomvärvidega värvitud kiudude korral.”

                              ii)

                              Punkt 5 asendatakse järgmisega:
                              „5.   TULEMUSTE ARVUTAMINE JA ESITAMINE
                              Tulemused arvutatakse üldosas kirjeldatud viisil. d on 1,00, välja arvatud lambavilla, puuvilla, vaskammoniaagi, modaali, polüestri, elastomultiestri ja melamiini puhul, kui d on 1,01.”

                  i)

                  Meetodit nr 9 muudetakse järgmiselt.

                              i)

                              Punkti 1 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

                                          „2.

                                          lambavill (1), teiste loomade vill ja loomakarvad (2 ja 3), siid (4), puuvill (5), vaskammoniaak (21), modaal (22), viskoos (25), akrüül (26), polüamiid või nailon (30), polüester (35), klaaskiud (44), elastomultiester (46) ja melamiin (48).

                                    Kui lambavilla- või siidkiu sisaldus segus ületab 25 %, tuleb kasutada meetodit nr 2.
                              Kui polüamiidi või nailoni sisaldus segus ületab 25 %, tuleb kasutada meetodit nr 4.”

                              ii)

                              Punkt 5 asendatakse järgmisega:
                              „5.   TULEMUSTE ARVUTAMINE JA ESITAMINE
                              Tulemused arvutatakse üldosas kirjeldatud viisil. d on 1,00, välja arvatud melamiini puhul, kui d on 1,01.”

                  j)

                  Meetodi nr 10 punkti 1 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

                              „2.

                              teatavad kloorkiud (27), nimelt teatavad järelklooritud või järelkloorimata polüvinüülkloriidkiud, elastolefiin (47) ja melamiin (48).”

                  k)

                  Meetodit nr 11 muudetakse järgmiselt.

                              i)

                              Punkti 1 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

                                          „2.

                                          lambavill (1), teiste loomade vill ja loomakarvad (2 ja 3), elastolefiin (47) and melamiin (48).”

                              ii)

                              Punkt 5 asendatakse järgmisega:
                              „5.   TULEMUSTE ARVUTAMINE JA ESITAMINE
                              Tulemused arvutatakse üldosas kirjeldatud viisil. d on 0,985 lambavilla puhul, 1,00 elastolefiini puhul ja 1,01 melamiini puhul.”

                  l)

                  Meetodit nr 13 muudetakse järgmiselt.

                              i)

                              Punkti 1 alapunkt 2 asendatakse järgmisega:

                                          „2.

                                          lambavill (1), teiste loomade vill ja loomakarvad (2 ja 3), siid (4), puuvill (5), atsetaat (19), vaskammoniaak (21), modaal (22), triatsetaat (24), viskoos (25), akrüül (26), polüamiid või nailon (30), polüester (35), klaaskiud (44), elastomultiester (46) ja melamiin (48).”

                              ii)

                              Punkt 5 asendatakse järgmisega:
                              „5.   TULEMUSTE ARVUTAMINE JA ESITAMINE
                              Tulemused arvutatakse üldosas kirjeldatud viisil. d on 1,00, välja arvatud melamiini puhul, kui d on 1,01.”

                  m)

                  Meetodit nr 14 muudetakse järgmiselt.

                              i)

                              Punkti 1 asendatakse järgmisega:
                              „1.   RAKENDUSALA
                              Käesolev meetod on pärast mittekiuliste ainete eemaldamist kasutatav kahekomponentsete segude puhul, mille koostisse kuuluvad:

                                          1.

                                          puuvill (5), atsetaat (19), vaskammoniaak (21), modaal (22), triatsetaat (24), viskoos (25), teatavad akrüülid (26), teatavad modakrüülid (29), polüamiid või nailon (30), polüester (35) ja elastomultiester (46)
                                          ning

                                          2.

                                          (järelklooritud või järelkloorimata) vinüülkloriidi homopolümeeridel põhinevad kloorkiud (27), elastolefiin (47) ja melamiin (48).
                                          Kõnealused modakrüülid moodustavad kontsentreeritud väävelhappesse (suhteline tihedus 20 °C juures 1,84) uputatuna läbipaistva lahuse.
                                          Käesolevat meetodit võib kasutada meetodite nr 8 ja 9 asemel.”

                              ii)

                              Punkt 2 asendatakse järgmisega:
                              „2.   PÕHIMÕTE
                              Teadaoleva kuivmassiga kiusegust lahustatakse kontsentreeritud väävelhappega (suhteline tihedus 20 °C juures 1,84) välja muud kiud peale kloorkiu, elastolefiini või melamiini (s.o punkti 1 alapunktis 1 nimetatud kiud). Kloorkiududest, elastolefiinist või melamiinist koosnev jääk kogutakse kokku, pestakse, kuivatatakse ja kaalutakse; vajaduse korral korrigeeritud jäägi mass esitatakse massiprotsendina segu kuivmassist. Teiste komponentide massiprotsent leitakse kaalutiste erinevuse kaudu.”

                              iii)

                              Punkt 5 asendatakse järgmisega:
                              „5.   TULEMUSTE ARVUTAMINE JA ESITAMINE
                              Tulemused arvutatakse üldosas kirjeldatud viisil. d on 1,00, välja arvatud melamiini puhul, kui d on 1,01”

                  n)

                  Meetodit nr 15 muudetakse järgmiselt.

                              i)

                              Punkt 1 asendatakse järgmisega:
                              „1.   RAKENDUSALA
                              Käesolev meetod on pärast mittekiuliste ainete eemaldamist kasutatav kahekomponentsete segude puhul, mille koostisse kuuluvad:

                                          1.

                                          atsetaat (19), triatsetaat (24), kloorkiud (27), teatavad modakrüülid (29), teatavad elastaanid (43)
                                          ning

                                          2.

                                          lambavill (1), teiste loomade vill ja loomakarvad (2 ja 3), siid (4), puuvill (5), vaskammoniaak (21), modaal (22), viskoos (25), polüamiid või nailon (30), akrüül (26), klaaskiud (44) ja melamiin (48).

                                    Modakrüüli või elastaani olemasolu korral tuleb teha eelkatse, et kindlaks teha, kas kiud lahustuvad täielikult reagendis.
                              Kloorkiude sisaldavaid segusid võib analüüsida meetodil nr 9 või nr 14.”

                              ii)

                              Punkt 5 asendatakse järgmisega:
                              „5.   TULEMUSTE ARVUTAMINE JA ESITAMINE
                              Tulemused arvutatakse üldosas kirjeldatud viisil. d on 1,00, välja arvatud järgmiste kiudude puhul:

                                          siid ja melamiin

                                          1,01;

                                          akrüül

                                          0,98.”

                  o)

                  Meetodi nr 15 järele lisatakse meetod nr 16:
                  „MEETOD nr 16

                     MELAMIIN JA TEATAVAD MUUD KIUD

                     (Kuuma sipelghappe meetod)

                  1.   RAKENDUSALA
                  Käesolev meetod on pärast mittekiuliste ainete eemaldamist kasutatav kahekomponentsete segude puhul, mille koostisse kuuluvad:

                              1.

                              melamiin (48)
                              ning

                              2.

                              puuvill (5) ja aramiid (31).

                        2.   PÕHIMÕTE
                  Melamiin lahustatakse teada oleva kuivmassiga kiusegust välja 90-massiprotsendilise kuuma sipelghappega.
                  Jääk kogutakse, pestakse, kuivatatakse ja kaalutakse; vajaduse korral korrigeeritud jäägi mass väljendatakse massiprotsendina segu kuivmassist. Teise komponendi protsent leitakse kaalutiste erinevuse põhjal.

                     Märkus: järgige rangelt soovituslikku temperatuurivahemikku, sest melamiini lahustuvus sõltub väga tugevalt temperatuurist.
                  3.   SEADMED JA REAGENDID (lisaks üldosas esitatutele)
                  3.1.   Seadmed

                              i)

                              Lihvkorgiga kooniline kolb vähemalt 200 ml mahutavusega.

                              ii)

                              Loksutiga veevann või muu loksutav seade, kus kolbi hoitakse temperatuuril 90 ± 2 °C.

                        3.2.   Reagendid

                              i)

                              Sipelghape (90-massiprotsendiline, suhteline tihedus 20 °C juures 1,204 g/ml). 890 ml 98–100-massiprotsendilist sipelghapet (suhteline tihedus 20 °C juures 1,220 g/ml) lahjendatakse veega 1 l-ni.
                              Kuum sipelghape on tugeva söövitava toimega ja seda tuleb käidelda ettevaatlikult.

                              ii)

                              Ammoniaagi lahjendatud lahus: 80 ml kontsentreeritud ammoniaagilahust (suhteline tihedus 20 °C juures 0,880) lahjendatakse veega 1 l-ni.

                        4.   KATSEMENETLUS
                  Järgitakse üldosas kirjeldatud menetlust ja jätkatakse järgmiselt.
                  Proov asetatakse vähemalt 200 ml mahutavusega lihvkorgiga kolbi ning lisatakse 100 ml sipelghapet proovi iga grammi kohta. Kolb suletakse korgiga ja loksutatakse, et proov märguks. Kolb jäetakse tunniks ajaks loksutiga veevanni temperatuurile 90 ± 2 °C ja loksutatakse tugevasti. Kolb lastakse jahtuda toatemperatuurini. Vedelik dekanteeritakse eelnevalt kaalutud filtertiiglisse. Kolvis sisalduvale jäägile lisatakse 50 ml sipelghapet, loksutatakse käsitsi ning kolvi sisu valatakse filtertiiglisse. Kolbi jäänud kiud uhutakse tiiglisse vähese koguse sipelghappega. Tiiglist eemaldatakse vedelik vaakumfiltreerimise teel ning jääki pestakse sipelghappe, kuuma vee, lahjendatud ammoniaagilahusega ja lõpuks külma veega; tiigel vaakumfiltreeritakse iga kord pärast vedeliku lisamist. Enne vaakumfiltreerimist tuleb oodata, kuni pesuvedelik on raskusjõu mõjul läbi filtri valgunud. Lõpuks tiigel vaakumfiltreeritakse, tiigel ja jääk kuivatatakse, jahutatakse ja kaalutakse.

                     Märkus: temperatuuri tuleb täpselt kontrollida, sest melamiini lahustuvus sõltub suuresti temperatuurist.
                  5.   TULEMUSTE ARVUTAMINE JA ESITAMINE
                  Tulemused arvutatakse üldosas kirjeldatud viisil. d on puuvilla ja aramiidi puhul 1,02.
                  6.   TÄPSUS
                  Käesoleva meetodiga homogeensetest tekstiilkiusegudest saadud tulemuste usalduspiirid ei ületa ± 2, kui usaldusnivoo on 95 %.”


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 96/100/EÜ, 17. veebruar 1997, millega muudetakse direktiivi 93/7/EMÜ (liikmesriigi territooriumilt ebaseaduslikult väljaviidud kultuuriväärtuste tagastamise kohta) lisa

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31996L0100

Euroopa Liidu Teataja L 060 , 01/03/1997 Lk 0059 - 0060

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 96/100/EÜ,17. veebruar 1997,millega muudetakse direktiivi 93/7/EMÜ (liikmesriigi territooriumilt ebaseaduslikult väljaviidud kultuuriväärtuste tagastamise kohta) lisaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 100a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]tegutsedes asutamislepingu artiklis 189b ettenähtud korras [3]ning arvestades, et:ühenduses eksisteerivates erinevates kunstikoolkondades peetakse vesivärvi-, guaši- ja pastellitehnikas pilte vastavalt kas maalideks või joonistusteks; direktiivi nr 93/7/EMÜ [4] lisa kategooriasse 4 kuuluvad täielikult käsitsi teostatud joonistused mis tahes materjalil ja mis tahes materjalist ja kategooriasse 3 kuuluvad täielikult käsitsi teostatud pildid ja maalid mis tahes materjalist ja mis tahes materjalil; kahe nimetatud kategooria suhtes kohaldatavad väärtusläved on erinevad; see võib põhjustada siseturul märkimisväärseid erinevusi vesivärvi-, guaši- ja pastellitehnikas piltide käsitlemisel, olenevalt sellest, millises liikmesriigis need asuvad; kõnealuse direktiivi kohaldamise huvides on vaja otsustada, millisesse kategooriasse nad kuuluvad, et tagada sama väärtusläve kohaldamine kogu ühenduses;kogemused on näidanud, et vesivärvi-, guaši- ja pastellitehnikas piltide hinnad on tavaliselt palju kõrgemad kui joonistuste hinnad ja palju madalamad kui õlimaalide või temperamaalide hinnad; seega on otstarbekas paigutada vesivärvi-, guaši- ja pastellitehnikas pildid uude eraldi kategooriasse väärtuslävega 30000 eküüd, kindlustades sellega liikmesriigi territooriumilt ebaseaduslikult väljaviidud väärtuslike teoste tagastamise,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 93/7/EMÜ lisa muudetakse järgmiselt:1) rubriigis A:a) asendatakse punkt 3 järgmisega:"3. Kategooriatesse 3A ja 4 mittekuuluvad täielikult käsitsi teostatud joonistused ja maalid mis tahes materjalil ja mis tahes materjalist [5]b) lisatakse järgmine punkt:"3A. Täielikult käsitsi teostatud vesivärvi-, guaši- ja pastellitehnikas teosed mis tahes materjalil [6]c) punkt 4 asendatakse järgmisega:"4. Mis tahes materjalist täielikult käsitsi teostatud mosaiigid, mis ei kuulu 1. ega 2. kategooriasse, ja täielikult käsitsi teostatud joonistused mis tahes materjalist ja mis tahes materjalil [7]2) rubriigis B:Lisatakse järgmine kategooria:"30000- 3A. (Vesivärvi-, guaši- ja pastellitehnikas teosed)".Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt kuue kuu jooksul pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 17. veebruar 1997Euroopa Parlamendi nimelpresidentJ. M. Gil-roblesNõukogu nimeleesistujaG. Zalm[1] EÜT C 6, 11.1.1996, lk 15.[2] EÜT C 97, 1.4.1996, lk 28.[3] Euroopa Parlamendi 21. mai 1996. aasta arvamus (EÜT C 166, 10.6.1996, lk 38), nõukogu 8. juuli 1996. aasta ühine seisukoht (EÜT C 264, 11.9.1996, lk 66) ja Euroopa Parlamendi 13. novembri 1996. aasta otsus (EÜT C 362, 2.12.1996). Nõukogu 20. detsembri 1996. aasta otsus.[4] EÜT L 74, 27.3.1993, lk 74.[5] EÜT C 6, 11.1.1996, lk 15.";[6] EÜT C 6, 11.1.1996, lk 15.";[7] EÜT C 6, 11.1.1996, lk 15.";--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 12. juuni 1978, liikmesriikide mootorsõidukite rataste porikaitsmetega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31978L0549

Euroopa Liidu Teataja L 168 , 26/06/1978 Lk 0045 - 0050 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 8 Lk 0145  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 7 Lk 0130  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 8 Lk 0145  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 8 Lk 0195  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 8 Lk 0195

		Nõukogu direktiiv,12. juuni 1978,liikmesriikide mootorsõidukite rataste porikaitsmetega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta(78/549/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:tehnilised nõuded, millele mootorsõidukid peavad siseriiklike õigusaktide kohaselt vastama, kehtivad muu hulgas ka mootorsõidukite rataste porikaitsmete kohta;kõnealused nõuded on liikmesriigiti erinevad; ning seetõttu on vaja, et kõik liikmesriigid võtaksid lisaks olemasolevatele eeskirjadele või nende asemel vastu ühesugused nõuded, et eelkõige oleks võimalik iga sõidukiliigi suhtes rakendada nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivis 70/156/EMÜ (liikmesriikide mootorsõidukite ja nende haagiste tüüpe käsitlevate õigusaktide ühtlustamise kohta) [3], viimati muudetud direktiiviga 78/547/EMÜ, [4] ettenähtud EMÜ tüübikinnitusmenetlust;mootorsõidukeid käsitlevate siseriiklike õigusaktide ühtlustamine eeldab liikmesriikide poolt ühiste nõuete kohaselt tehtud kontrollimiste vastastikust tunnustamist,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmist mõistet: sõiduk – teedel kasutamiseks mõeldud, vähemalt neljarattaline mistahes M1-kategooria mootorsõiduk (nagu on määratletud direktiivi 70/156/EMÜ I lisas), mille suurim valmistajakiirus ületab 25 km/h.Artikkel 2Ükski liikmesriik ei tohi keelduda EMÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõidukile rataste porikaitsmetega seotud põhjustel, kui need vastavad I lisas sätestatud nõuetele.Artikkel 3Ükski liikmesriik ei tohi sõiduki müügist, registreerimisest, kasutuselevõtmisest või kasutamisest keelduda või seda keelata sõiduki rataste porikaitsmetega seotud põhjustel, kui need vastavad I lisas ettenähtud nõuetele.Artikkel 4Mistahes muudatused, mis on vajalikud lisades esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 13 sätestatud korras.Artikkel 51. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid 18 kuu jooksul alates direktiivi teatavakstegemisest ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide tekst edastatakse komisjonile.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 12. juuni 1978Nõukogu nimeleesistujaK. Olesen[1] EÜT C 118, 16.5.1977, lk 29.[2] EÜT C 114, 11.5.1977, lk 6.[3] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[4] EÜT L 168, 26.6.1978, lk 39.--------------------------------------------------I LISA1. ÜLDNÕUDED1.1. Mootorsõiduk peab olema varustatud rataste porikaitsmetega (kereosad, poritiivad jne).1.2. Rataste porikaitsmed peavad olema konstrueeritud selliselt, et need kaitseksid teisi liiklejaid võimalikult hästi õhku paiskuvate kivide, muda, jää, lume ja vee eest ning et need vähendaksid teiste liiklejate ohtu puutuda kokku pöörlevate ratastega.2. ERINÕUDED2.1. Töökorras sõiduki korral (vt direktiivi 70/156/EMÜ I lisa jagu 2.6), mille rattad on otse pikisuunas, peavad rataste porikaitsmed vastama järgmistele nõuetele:2.1.1. Ratta keset läbivate radiaaltasandite, millest üks kaldub 30° nurga all ettepoole ja teine 50° nurga all tahapoole (vt. joonis 1), vahel olevas piirkonnas peab rataste porikaitsmete kogulaius q olema piisav, et katta vähemalt kogu ratta laius b, arvestades tootja poolt määratud rehvide/velgede kombinatsioonide äärmisi väärtusi ja II lisas sätestatud tunnistuse 5.2 jaos. Paarisrataste korral tuleb arvestada mõlema ratta kogulaiust t.2.1.1.1. Punktis 2.1.1 märgitud laiuste määramisel ei arvestata rehvil olevaid etikette (markeeringut) ja dekoratsioone, kaitseribasid või -ribisid.2.1.2. Rataste porikaitsmete tagumine külg ei tohi ületada horisontaaltasapinda, mis paikneb rataste pöörlemistelgedest 150 mm kõrgemal (mõõdetuna ratta keskmest) ning lisaks peab rataste porikaitsme ja selle tasapinna lõikepunkt (punkt A, joonis 1) paiknema väljaspool ratta keskmist pikitasapinda, või paarisrataste korral väljaspool välimise ratta keskmist pikitasapinda.2.1.3. Rataste porikaitsmete kontuurjoon ja asukoht peavad olema sellised, et need oleksid rehvile võimalikult lähedal; ja eriti 2.1.1 märgitud radiaaltasapindade vahelises alas peavad need vastama järgmistele nõuetele:2.1.3.1. rataste porikaitsme välimise serva sügavuse p projektsioon, mis asub rehvi telge läbival vertikaaltasapinnal, peab olema vähemalt 30 mm, mõõdetuna rehvi keset läbival vertikaalsel pikitasapinnal. Seda sügavust p võib 2.1.1 määratud radiaaltasanditel progresseeruvalt vähendada kuni nullini;2.1.3.2. rataste porikaitsmete alumiste servade ja rataste keset läbivate telgede vaheline kaugus c ei tohi ületada 2r, kus r on rehvi staatiline raadius.2.1.4. Juhul, kui sõiduk on varustatud reguleeritava kõrgusega vedrustusega, peavad ülalmainitud nõuded olema täidetud tootja poolt määratud tavalises töökorras sõidukil.2.2. Rataste porikaitsmed võivad koosneda mitmest osast, eeldusel, et kokkumonteerituna ei ole nende vahel või üksikosade sees avasid.2.3. Rataste porikaitsmed peavad olema kindlalt kinnitatud. Siiski võivad need olla eemaldatavad kas tervikuna või osade kaupa.3. KETTIDE KASUTAMINE3.1. Tootja peab kinnitama, et sõiduk on selliselt konstrueeritud, et saaks kasutada vähemalt ühte tüüpi lumekette vähemalt ühe rehvitüübi korral, mis on kinnitatud selle sõidukitüübi vedavatele ratastele. Üks sõidukile sobiv keti/rehvi kombinatsioon peab olema tootja poolt määratud ja märgitud II lisas esitatud tunnistuse jaos 5.1.4. EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE4.1. EMÜ tüübikinnitustaotluse seoses sõiduki rataste porikaitsmetega esitab sõiduki tootja või tootja volitatud esindaja.4.2. Sellele lisatakse järgmised dokumendid kolmes eksemplaris ja järgmised andmed:4.2.1. — sõidukitüübi rataste porikaitsmetega seotud üksikasjalik kirjeldus; ja4.2.2. — rataste porikaitsmete üksikasjalikud joonised, millel on näidatud nende paiknemine sõidukil.4.3. Tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse katsete teostamiseks kinnitatavat tüüpi esindav sõiduk.+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------II LISANÄIDIS+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------