title: Komisjoni direktiiv (EL) 2021/903, 3. juuni 2021, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ seoses aniliini piirnormidega teatavates mänguasjades (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  4.6.2021

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 197/110

         KOMISJONI DIREKTIIV (EL) 2021/903,
         3. juuni 2021,
         millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/48/EÜ seoses aniliini piirnormidega teatavates mänguasjades
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta direktiivi 2009/48/EÜ mänguasjade ohutuse kohta, (1) eriti selle artikli 46 lõiget 2,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Direktiiviga 2009/48/EÜ kehtestatakse teatavad nõuded keemilistele ainetele, mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008 (2) alusel liigitatud kantserogeensete, mutageensete või reproduktiivtoksiliste ainete hulka. Direktiivi 2009/48/EÜ II lisa C liites sätestatakse selliste kemikaalide piirnormid, mida kasutatakse alla 36 kuu vanustele lastele mõeldud mänguasjades või muudes suhu panemiseks mõeldud mänguasjades.

                     (2)

                     Aniliin (CASi number 62–53-3) klassifitseeritakse määruse (EÜ) nr 1272/2008 alusel 2. kategooria kantserogeenseks ja 2. kategooria mutageenseks aineks (3). Direktiivi 2009/48/EÜ II lisa III osa punkti 5 alapunkti a kohaselt võib 2. kategooria kantserogeene, näiteks aniliini, kasutada mänguasjades kontsentratsioonis, mis on võrdne määruses (EÜ) nr 1272/2008 neid aineid sisaldavate segude klassifitseerimiseks kehtestatud asjakohase kontsentratsiooniga või sellest väiksem, nimelt 1 %, (4) mis vastab väärtusele 10 000 mg/kg (edaspidi „sisalduse piirnorm“). Sama sisalduse piirnormi kohaldatakse 2. kategooria (5) mutageensete ainete suhtes.

                     (3)

                     Tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee (SCHER) leidis oma 29. mai 2007. aasta arvamuses, et mänguasjad ei tohiks sisaldada kantserogeenseid, mutageenseid või reproduktiivtoksilisi ühendeid (6). Euroopa Liidu riskihindamise aruandes aniliini kohta (7) jõuti järeldusele, et tarbijate huvides on vaja piirata aniliini sisaldavate toodete kasutamisega seotud terviseriske. See järeldus põhineb murel, et „ainet sisaldavate toodete kasutamisel võib avalduda aine mutageensus ja kantserogeensus, kuna aniliin on liigitatud künniseta kantserogeenide hulka“. Euroopa Kemikaaliameti riskihindamise komitee märkis oma arvamuses ainete kasutamise piiramise kohta tätoveerimistindis ja püsimeigis, (8) et aniliini käsitatakse künniseta kantserogeenina. Seega võib aniliin põhjustada vähktõbe isegi kõige madalamal kokkupuutetasemel.

                     (4)

                     Komisjon on moodustanud mänguasjade ohutuse eksperdirühma, mis annab komisjonile nõu mänguasjade ohutust käsitlevate seadusandlike ettepanekute ja poliitikaalgatuste ettevalmistamisel. Selle allrühma (mänguasjades sisalduvate kemikaalide töörühm (kemikaalide allrühm)) ülesanne on anda mänguasjade ohutuse eksperdirühmale nõu keemiliste ainete asjus, mida mänguasjades võidakse kasutada.

                     (5)

                     Kemikaalide allrühma 18. veebruari 2015. aasta koosolekul (9) märkisid mitmed selle liikmed, et aniliini võib leida värvilisest mänguasjamaterjalist, näiteks tekstiilist või nahast, kui selle materjaliga tehakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006 (10) 10. liites sätestatud redutseeriva lõhustamise katse. Aniliini esinemist tekstiilides pärast redutseeriva lõhustamise katset kinnitas mänguasjade ohutuse eksperdirühma 8. juuni 2015. aasta koosoleku järelmeetmena Rootsis tehtud uuring (11). 23 tekstiiliproovist tuvastati aniliini ühes punases tekstiilis (4 % kõigist proovidest) kontsentratsiooniga 91 mg/kg. Aniliini esinemist rõivastes pärast redutseeriva lõhustamise katset kinnitas 153 prooviga uuring (12). 9 proovis (6 % kõikidest proovidest) oli aniliini sisaldus kuni 588 mg/kg. Saksa tarbijaajakirja kohaselt on pärast redutseerivat lõhustamist aniliini leitud ka näpuvärvides (13). Samuti märkis kemikaalide allrühm 2020. aasta mais komisjoniga toimunud kirjavahetuses, et näpuvärvides võib neis kasutatavate värvainete lisandina esineda ka vaba aniliini.

                     (6)

                     Mänguasjade ohutuse eksperdirühma 8. juuni 2015. aasta koosolekul esitas Saksamaa seisukoha, milles esitati aniliini toksikoloogiliste omaduste teaduslik hinnang (14). Selle hinnangu kohaselt põhjustab kehtiv aniliinisisalduse piirnorm ohtu nii selle aine süsteemse toime kui ka vähki põhjustavate omaduste tõttu. Kemikaalide allrühm jõudis oma 26. septembri 2017. aasta koosolekul (15) järeldusele, et mänguasjades sisalduva aniliini piirang peaks olema suunatud tekstiilist ja nahast mänguasjadele ja mänguasjaosadele ning näpuvärvidele, kuna praegu on liiga vähe teavet vajaduse kohta piirata aniliinisisaldust muudes mänguasjades või mänguasjamaterjalides peale tekstiilist ja nahast mänguasjade ja näpuvärvide. Allrühm märkis ka, et piirnorm peaks pärast redutseerivat lõhustamist olema 30 mg/kg. See väärtus on väikseim kontsentratsioon, mida redutseeriva lõhustamise katse abil on võimalik kindlalt tuvastada. Näpuvärvide puhul märkis allrühm, et vaba aniliini puhul tuleks kehtestada piirnorm 10 mg/kg, sest see on väikseim kontsentratsioon, mida on võimalik näpuvärvide puhul rutiinse kontrolli käigus usaldusväärselt määrata.

                     (7)

                     Mänguasjade ohutuse eksperdirühm vaatas 19. detsembri 2017. aasta koosolekul (16) läbi aniliini suhtes kehtestatavad piirnormid, milleks on tekstiilist ja nahast mänguasjamaterjalide puhul pärast redutseerivat lõhustamist 30 mg/kg; näpuvärvides sisalduva aniliini puhul pärast redutseerivat lõhustamist 30 mg/kg; ja näpuvärvides sisalduva vaba aniliini puhul 10 mg/kg, nagu kemikaalide allrühm on varem märkinud.

                     (8)

                     Vastavalt direktiivi 2009/48/EÜ artikli 46 lõikele 2 tuleb kõnealuse direktiivi C liites esitatud kemikaalide konkreetsete piirnormide vastuvõtmisel võtta arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 1935/2004 (17) sätestatud toidu pakendamise nõudeid. Komisjoni määruse (EL) nr 10/2011 (18) (mis on erimeede määruse (EÜ) nr 1935/2004 artikli 5 tähenduses ja millega kehtestatakse erinõuded toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -esemete tootmise ja turustamise kohta) artikli 11 lõikes 4 osutatud migratsiooni katsemeetodite aluseks olevad põhieeldused erinevad siiski põhieeldustest, mis on aluseks direktiivis 2009/48/EÜ sätestatud aniliinisisalduse piirnormidele teatavates mänguasjades. Lisaks ei ole võimalik võrrelda migratsiooni piirnorme sisalduse piirnormidega. Seetõttu ei ole kõnealuste järelduste põhjal võimalik võtta teatavates mänguasjades aniliinisisalduse piirnormide kehtestamisel arvesse toidu pakendamise nõudeid.

                     (9)

                     Võttes arvesse aniliini klassifitseerimist kantserogeenseks, mutageenseks või reproduktiivset funktsiooni kahjustavaks aineks, Euroopa Liidu riskihindamise aruannet aniliini kohta, riskihindamise komitee ja SCHERi arvamust, mänguasjade ohutuse eksperdirühma ja selle kemikaalide allrühma arvamusi ning uuringuid aniliini esinemise kohta tekstiilis, tuleb aniliini piirnormiks tekstiilist mänguasjamaterjalis ja nahast mänguasjamaterjalis kehtestada 30 mg/kg pärast redutseerivat lõhustamist ja aniliini piirnormiks näpuvärvides 10 mg/kg vaba aniliinina ja 30 mg/kg pärast redutseerivat lõhustamist.

                     (10)

                     Direktiivi 2009/48/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta.

                     (11)

                     Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas mänguasjaohutuse komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

            Artikkel 1
            Direktiivi 2009/48/EÜ II lisa C liitesse lisatakse järgmine kanne:

                           Aine

                           CASi nr

                           Piirnorm

                           „Aniliin

                           62-53-3

                                       30 mg/kg

                                       pärast redutseerivat lõhustamist tekstiilist ja nahast mänguasjamaterjalis

                                       10 mg/kg

                                       vaba aniliinina näpuvärvides

                                       30 mg/kg

                                       pärast redutseerivat lõhustamist näpuvärvides“

            Artikkel 2

               1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 4. detsembriks 2022. Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigus- ja haldusnormide teksti viivitamata komisjonile.
               Nad kohaldavad neid norme alates 5. detsembrist 2022.
               Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

               2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

            Artikkel 3
            Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Artikkel 4
            Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

            Brüssel, 3. juuni 2021

                  Komisjoni nimel

                  president

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  ELT L 170, 30.6.2009, lk 1.

            (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, mis käsitleb ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist ning millega muudetakse direktiive 67/548/EMÜ ja 1999/45/EÜ ja tunnistatakse need kehtetuks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1907/2006 (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

            (3)  Määruse (EÜ) nr 1272/2008 VI lisa tabel 3.

            (4)  Määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisa tabel 3.6.2.

            (5)  Määruse (EÜ) nr 1272/2008 I lisa tabel 3.5.2.

            (6)  Tervise ja keskkonnariskide teaduskomitee (SCHER), Euroopa Standardikomitee vastus toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomitee arvamusele hinnangu kohta, mis käsitleb Euroopa Standardikomitee aruannet mänguasjades sisalduvate orgaaniliste kemikaalide riskihindamise kohta. Vastu võetud 29. mail 2007.
         http://ec.europa.eu/health/archive/ph_risk/committees/04_scher/docs/scher_o_056.pdf

            (7)  Euroopa Kemikaalide Büroo, Tervishoiu ja Tarbijakaitse Instituut, 2004. EUR 21092 EN. punkt 5.2.1.2, lk 180.
         https://echa.europa.eu/documents/10162/6434698/orats_final_rar_aniline_en.pdf/0abd36ad-53de-4b0f-b258-10cf90f90493

            (8)  Riskihindamise komitee, sotsiaal-majandusliku analüüsi komitee, arvamus XV lisa toimiku kohta, milles tehakse ettepanek piirata ainete kasutamist tätoveerimistindis ja püsimeigis. Vastu võetud 20. novembril 2018. 2. liide, punkt 2, lk 90.
         https://echa.europa.eu/documents/10162/2b4533af-f717-4bff-939b-2320fb43b462

            (9)  Vt komisjoni eksperdirühmade register, mänguasjade ohutuse eksperdirühm (E01360).
         https://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc&id=20916&no=1

            (10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ning millega asutatakse Euroopa Kemikaaliamet, muudetakse direktiivi 1999/45/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 793/93 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1488/94 ning samuti nõukogu direktiiv 76/769/EMÜ ja komisjoni direktiivid 91/155/EMÜ, 93/67/EMÜ, 93/105/EÜ ja 2000/21/EÜ (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

            (11)  Kemikaalide allrühma koosolekudokument: EXP/WG/2015/027/Ann1, Aniline from azodye cleavage, Results from Sweden.

            (12)  Brüschweiler et al., Identification of non-regulated aromatic amines of toxicological concern which can be cleaved from azo dyes used in clothing textiles, Regulatory Toxicology and Pharmacology 69 (2014) 263–272. Tsiteeritud dokumendis: ANEC – Position paper on aniline. Aprill 2016 Esitatud kemikaalide allrühma 1. juuni 2016. aasta koosolekul (EXP/WG/2016/027).

            (13)  Ökotest 2/2015, lk 69.

            (14)  EXP/2015/029/rev1.

            (15)  Vt komisjoni eksperdirühmade register, mänguasjade ohutuse eksperdirühm (E01360).
         http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupMeeting&meetingId=4151.

            (16)  Komisjoni eksperdirühmade register, mänguasjade ohutuse eksperdirühm (E01360), vahekaart „Koosolekud“.
         http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupMeeting&meetingId=1485.

            (17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrus (EÜ) nr 1935/2004 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete kohta, ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/590/EMÜ ja 89/109/EMÜ (ELT L 338, 13.11.2004, lk 4).

            (18)  Komisjoni 14. jaanuari 2011. aasta määrus (EL) nr 10/2011 toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -esemete kohta (ELT L 12, 15.1.2011, lk 1).


title: Komisjoni direktiiv (EL) 2020/367, 4. märts 2020, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/49/EÜ III lisa seoses keskkonnamüra kahjuliku mõju hindamise meetodi kehtestamisega (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  5.3.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 67/132

         KOMISJONI DIREKTIIV (EL) 2020/367,
         4. märts 2020,
         millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/49/EÜ III lisa seoses keskkonnamüra kahjuliku mõju hindamise meetodi kehtestamisega
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/49/EÜ, mis on seotud keskkonnamüra hindamise ja kontrollimisega, (1) eriti selle artiklit 12,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Direktiivi 2002/49/EÜ III lisas on osutatud kõnealuse lisa teaduse ja tehnika arenguga kohaldamisega kehtestatavatele mürataseme ja müra mõju suhtele.

                     (2)

                     Käesoleva direktiivi vastuvõtmise ajal oli võimalik kasutada kvaliteetset ja statistiliselt olulist teavet, mis sisaldub dokumendis „World Health Organisation (WHO) Environmental Noise Guidelines for the European Region“ („Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) Euroopa piirkonna keskkonnamüra suunised“), (2) milles kirjeldatakse taseme ja mõju suhet keskkonnamüraga kokkupuutest tuleneva kahjuliku mõju puhul. Seega peaksid direktiivi 2002/49/EÜ III lisas esitatud mürataseme ja müra mõju suhe põhinema kõnealustel suunistel. Eelkõige statistilise olulisuse osas põhinesid WHO uuringud representatiivsetel andmekogumitel ning seetõttu peetakse nende hindamise meetodite tulemusi representatiivsete andmekogumite suhtes relevantseks.

                     (3)

                     Lisaks Maailma Terviseorganisatsioonis (WHO) välja töötatud mürataseme ja müra mõju suhtele võivad muud uuringud näidata teistsugust tervisele avalduva mõju taset ja teistsugust tervisemõju, eelkõige kohaliku maantee-, raudtee- ja lennukimüra mõju teatavates riikides. WHO suuniste raames kehtestatud alternatiivseid mürataseme ja müra mõju suhteid võib kasutada tingimusel, et need põhinevad kvaliteetsetel ja statistiliselt olulistel uuringutel.

                     (4)

                     Praegu on teadmised tööstusmüra kahjuliku mõju kohta piiratud, mistõttu ei ole selle hindamiseks võimalik välja pakkuda ühtset meetodit. Uuringute käigus ei hinnatud ka riigi eripära ning seetõttu ei saanud seda lisada käesolevasse lisasse. Samuti leiti, et keskkonnamüra ja teatavad kahjulikud tagajärjed (insult, kõrgvererõhutõbi, diabeet ja muud ainevahetusega seotud tervisehädad, kognitiivsete funktsioonide kahjustus lastel, vaimne tervis ja heaolu, kuulmislangus, tinnitus ja sünnikahjustused) on omavahel seotud, kuid praegu ei ole piisavaid tõendeid selle kohta, kuidas määrata kindlaks ühine meetod sellise kahjuliku mõju hindamiseks. Kuigi on leitud, et südame isheemiatõbi (IHD) on seostatav raudtee- ja õhusõidukimüraga, on nende kahe müraallika puhul IHD suurenenud riski kvantifitseerimine ennatlik.

                     (5)

                     Seepärast tuleks direktiivi 2002/49/EÜ vastavalt muuta.

                     (6)

                     Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 2002/49/EÜ artikli 13 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

            Artikkel 1
            Direktiivi 2002/49/EÜ III lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisaga.

            Artikkel 2

               1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembril 2021. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
               Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

               2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

            Artikkel 3
            Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Artikkel 4
            Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

            Brüssel, 4. märts 2020

                  Komisjoni nimel

                  komisjoni liige

               Virginijus SINKEVIČIUS

            (1)  EÜT L 189, 18.7.2002, lk 12.

            (2)  Environmental Noise Guidelines for the European Region, World Health Organisation 2018, ISBN 978 92 890 5356 3.

            LISA

                     „III LISA
                     KAHJULIKU MÕJU HINDAMISE MEETODID
                     (millele on viidatud artikli 6 lõikes 3)
                     1.   Kahjulik mõju

                     Kahjuliku mõju hindamisel võetakse arvesse järgmist:

                                 —

                                 südame isheemiatõbi (ischaemic heart disease, IHD), vastab Maailma Tervishoiuorganisatsiooni poolt kehtestatud rahvusvahelise klassifikatsiooni ICD-11 koodidele BA40–BA6Z;

                                 —

                                 suur häiritus (high annoyance, HA);

                                 —

                                 märkimisväärselt häiritud uni (high sleep disturbance, HSD).

                           2.   Kahjuliku mõju arvutamine

                     Kahjulikku mõju arvutatakse ühel järgmisel viisil:

                                 —

                                  kahjuliku mõju suhteline risk (RR), mis määratakse kindlaks järgmise valemiga:

                                 —

                                 kahjuliku mõju absoluutne risk (AR), mis määratakse kindlaks järgmise valemiga:

                           2.1.   IHD

                     IHD kahjuliku mõju ja esinemissageduse (i) suhtelise riski (RR) arvutamiseks kasutatakse järgmist mürataseme ja müra mõju suhet:

                     maateemüra puhul.
                     2.2.   HA

                     HA kahjuliku mõju absoluutse riski (AR) arvutamiseks kasutatakse järgmist mürataseme ja müra mõju suhet:

                                 maanteemüra puhul;

                                 raudteemüra puhul;

                                 õhusõidukimüra puhul.

                           2.3.   HSD

                     HSD kahjuliku mõju absoluutse riski (AR) arvutamiseks kasutatakse järgmist mürataseme ja müra mõju suhet:

                                 maanteemüra puhul;

                                 raudteemüra puhul;

                                 õhusõidukimüra puhul.

                           3.   Kahjuliku mõju hindamine

                     3.1.   Elanikkonna kokkupuutumist hinnatakse eraldi iga müraallika ja kahjuliku mõju kohta. Kui samad inimesed puutuvad samal ajal kokku eri müraallikatega, ei loeta mõju üldjuhul kumulatiivseks. Eri mõjuliike võib siiski võrrelda, et hinnata iga müraliigi suhtelist tähtsust.
                     3.2.   IHD hindamine

                     3.2.1.   Raudtee- ja õhusõidukimüraga seotud IHD puhul: elanikkonnal, kes puutub kokku indikaatori Lden normist suurema tasemega, on hinnanguliselt suurem IHD risk, samas ei ole IHD juhtumite täpset arvu N võimalik arvutada.
                     3.2.2.   Maanteemüraga seotud IHD puhul: konkreetse kahjuliku mõjuga seotud juhtumite osakaal, mis on seostatav keskkonnamüraga kokku puutuvale elanikkonnale avalduva suhtelise riskiga (RR), arvutatakse müraallika x (maantee), kahjuliku mõju y (IHD) ja esinemissageduse i puhul järgmiselt:

                     kus:

                                 —

                                    PAFx,y
                                     on elanikkonnale omistatav osakaal;

                                 —

                                    j müravahemikud koosnevad üksikutest vahemikest, mille suurus ei ületa 5 dB (nt 50–51 dB, 51–52 dB, 52–53 dB jne või 50–54 dB, 55–59 dB, 60–64 dB jne);

                                 —

                                    pj
                                     on kogu elanikkonna P osakaal hinnatavas piirkonnas, kus esineb kokkupuude müravahemikuga j, mis on seostatav konkreetse kahjuliku mõju suhtelise riskiga RRj,x,y
                                    . RRj,x,y
                                     arvutatakse käesoleva lisa punktis 2 esitatud valemite alusel, kusjuures kasutatakse iga müravahemiku keskväärtust (sõltuvalt andmete kättesaadavusest nt 50,5 dB, kui müravahemik on 50–51 dB, või 52 dB, kui müravahemik on 50–54 dB).

                           3.2.3.   Maanteemüraga seotud IHD puhul: IHD juhtumite koguarv N (inimesed, keda mõjutab kahjulik mõju y; omistatavate juhtumite arv) tulenevalt allikast x on siis:

                        Nx,y
                         = PAFx,y,i
                         * Iy
                         * P (valem 11)
                     maantee puhul.
                     kus:

                                 —

                                    PAFx,y,i
                                     arvutatakse esinemissageduse i kohta;

                                 —

                                    Iy on IHD esinemise määr hinnatavas piirkonnas, mida on võimalik arvutada selle piirkonna või riigi tervisestatistika põhjal, kus hinnatav piirkond asub;

                                 —

                                    P on hinnatava piirkonna koguelanikkond (eri müravahemikega hõlmatud elanikkonna summa).

                           3.3.   Maantee-, raudtee ja õhusõidukimüraga seotud HA ja IHD puhul: nende inimeste koguarv N, keda mõjutab kahjulik mõju y
                        , (omistatavate juhtumite arv) tulenevalt allikast x iga müraallika kombinatsiooni kohta x (maantee-, raudtee- või õhusõidukimüra) ja kahjulik mõju y (HA, HSD) on siis:

                     kus:

                                 —

                                    ARx,y
                                     on asjakohase kahjuliku mõju (HA, HDS) absoluutne risk (AR) ja see arvutatakse käesoleva lisa punktis 2 esitatud valemite alusel, kusjuures kasutatakse iga müravahemiku keskväärtust (sõltuvalt andmete kättesaadavusest, nt 50,5 dB, kui müravahemik on 50–51 dB, või 52 dB, kui müravahemik on 50–54 dB;

                                 —

                                    nj
                                     on inimeste arv, kes puutuvad kokku müravahemikuga j.

                           4.   Edasine läbivaatamine

                     Käesoleva lisa edasise läbivaatamisega kehtestatavad mürataseme ja müra mõju suhe hõlmab eelkõige järgmist:

                                 —

                                 häirituse ja indikaatori Lden suhe tööstusmüra puhul;

                                 —

                                 une häirimise ja indikaatori Lnight suhe tööstusmüra puhul.

                           Vajaduse korral võidakse esitada konkreetne mürataseme ja müra mõju suhe järgmise kohta:

                                 —

                                 elamud, millel on VI lisas määratletud spetsiaalne müraisolatsioon,

                                 —

                                 elamud, millel on VI lisas määratletud vaiksed välispiirded,

                                 —

                                 kliima- ja kultuurierinevused,

                                 —

                                 tundlikud elanikerühmad,

                                 —

                                 tonaalne tööstusmüra,

                                 —

                                 impulsse sisaldav tööstusmüra ja muud erijuhud.

               “


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2020/700, 25. mai 2020, millega muudetakse direktiive (EL) 2016/797 ja (EL) 2016/798 ülevõtmisperioodi pikendamise osas (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  27.5.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 165/27

         EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2020/700,
         25. mai 2020,
         millega muudetakse direktiive (EL) 2016/797 ja (EL) 2016/798 ülevõtmisperioodi pikendamise osas
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 91 lõiget 1,
         võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
         olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
         pärast konsulteerimist Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteega,
         pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,
         toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (1)

         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/797 (2) artikli 57 lõikele 1 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/798 (3) artikli 33 lõikele 1 oleksid liikmesriigid pidanud nimetatud direktiivide asjakohaste sätete järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid jõustama 16. juuniks 2019. Direktiivi (EL) 2016/797 artikli 57 lõike 2 ja direktiivi (EL) 2016/798 artikli 33 lõike 2 kohaselt oli liikmesriikidel siiski võimalus pikendada ülevõtmisperioodi ühe aasta võrra.

                     (2)

                     17 liikmesriiki on teatanud komisjonile ja Euroopa Liidu Raudteeametile („amet“) direktiivide (EL) 2016/797 ja (EL) 2016/798 ülevõtmise tähtaja pikendamisest 16. juunini 2020.

                     (3)

                     COVID‐19 puhangust põhjustatud erakorralise ja ettenägematu olukorra tõttu on mõnel neist liikmesriikidest raskusi seadusandlike ülesannete täitmisega ettenähtud ülevõtmise tähtaja jooksul ning seetõttu on oht, et tähtajast ei peeta kinni. Kui tähtajast kinni ei peeta, võib see tekitada raudteesektori, riikide ametiasutuste ja ameti jaoks õiguskindlusetuse raudteede ohutusele ja koostalitlusvõimele kohalduvate õigusaktide osas. Teatavate liikmesriikide võimetus COVID‐19 puhangu tõttu direktiive (EL) 2016/797 ja (EL) 2016/798 üle võtta toob raudteesektorile kaasa kahjulikud tagajärjed.

                     (4)

                     Oluline on tagada raudteesektorile õigusselgus ja -kindlus, lubades liikmesriikidel vajaduse korral jätkata alates 16. juunist 2020 piiratud aja jooksul Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2004/49/EÜ (4) ja 2008/57/EÜ (5) kohaldamist.

                     (5)

                     Kuna COVID‐19 puhang leidis aset direktiivide (EL) 2016/797 ja (EL) 2016/798 riiklike ülevõtmismeetmete vastuvõtmise lõppetapis, tuleks liikmesriikidele anda ülevõtmise lõpuleviimiseks täiendav tähtaeg.

                     (6)

                     Direktiivide (EL) 2016/797 ja (EL) 2016/798 ülevõtmise tähtaegu tuleks pikendada kuni 31. oktoobrini 2020. Direktiivide 2004/49/EÜ ja 2008/57/EÜ kehtetuks tunnistamise kuupäevi, mis on sätestatud direktiivi (EL) 2016/797 artiklis 58 ja direktiivi (EL) 2016/798 artiklis 34, tuleks vastavalt kohandada.

                     (7)

                     Direktiivi (EL) 2016/798 alusel on vastu võetud mitu delegeeritud õigusakti, mis kajastavad varasemaid ülevõtmise tähtaegu. Need õigusaktid tuleb praeguses olukorras viia vastavusse uue ülevõtmistähtajaga.

                     (8)

                     Pidades silmas COVID‐19 puhangust põhjustatud erandlikest asjaoludest tulenevat kiireloomulisust, peeti asjakohaseks teha erand Euroopa Liidu lepingule (ELi leping), Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklis 4 osutatud kaheksa nädala pikkusest tähtajast.

                     (9)

                     Kuna käesoleva määruse eesmärki, nimelt direktiide (EL) 2016/797 ja (EL) 2016/798 muutmist seoses COVID‐19 puhanguga, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

                     (10)

                     Direktiive (EL) 2016/797 ja (EL) 2016/798 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

                     (11)

                     Selleks et käesolevas direktiivis sätestatud meetmeid oleks võimalik viivitamata kohaldada, peaks direktiiv jõustuma võimalikult kiiresti järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

            Artikkel 1
            Direktiivi (EL) 2016/797 muutmine
            Direktiivi (EL) 2016/797 muudetakse järgmiselt.

                        1)

                        Artikli 54 lõige 4 asendatakse järgmisega:

                           „4.   Amet asub hiljemalt alates 16. juunist 2019 täitma artiklite 21 ja 24 kohaseid loa andmisega seotud ülesandeid ja artiklis 19 osutatud ülesandeid seoses kasutusalaga liikmesriikides, kes ei ole ametit ega komisjoni artikli 57 lõike 2 kohaselt teavitanud. Erandina artiklitest 21 ja 24 võivad nende liikmesriikide riiklikud ohutusasutused, kes on ametit ja komisjoni artikli 57 lõike 2 kohaselt teavitanud, jätkata lubade andmist kooskõlas direktiiviga 2008/57/EÜ kuni 16. juunini 2020. Erandina artiklitest 21 ja 24 võivad nende liikmesriikide riiklikud ohutusasutused, kes on ametit ja komisjoni artikli 57 lõike 2a kohaselt teavitanud, jätkata lubade andmist kooskõlas direktiiviga 2008/57/EÜ kuni 31. oktoobrini 2020.“

                        2)

                        Artiklisse 57 lisatakse järgmine lõige:

                           „2a.   Liikmesriigid, kes on pikendanud ülevõtmisperioodi kooskõlas lõikega 2, võivad seda pikendada kuni 31. oktoobrini 2020. Liikmesriigid kohaldavad oma ülevõtmismeetmeid alates nimetatud kuupäevast. Kõnealused liikmesriigid teatavad sellest ametile ja komisjonile hiljemalt 29. maiks 2020.“

                        3)

                        Artikli 58 esimeses lõigus asendatakse kuupäev „16. juunist 2020“ kuupäevaga „31. oktoobrist 2020“.

            Artikkel 2
            Direktiivi (EL) 2016/798 muutmine
            Direktiivi (EL) 2016/798 muudetakse järgmiselt.

                        1)

                        Lisatakse järgmine artikkel:

                           „Artikkel 6a

                           Ühiste ohutusmeetodite vastavusse viimine muudetud tähtaegadega
                           Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikli 27 vastu delegeeritud õigusakte, et viia artikli 6 lõike 6 alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide kohaldamise kuupäevad vastavusse artikli 33 lõikes 2a sätestatud ülevõtmise tähtajaga. Käesoleva artikli alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes kohaldatakse artiklis 27a sätestatud menetlust.“

                        2)

                        Artiklisse 27 lisatakse järgmine lõige:

                           „7.   Artiklis 6a osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile alates 28. maist 2020 kuni 31. oktoobrini 2020.“

                        3)

                        Lisatakse järgmine artikkel:

                           „Artikkel 27a

                           Kiirmenetlus

                              1.   Käesoleva artikli kohaselt vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub viivitamata ja seda kohaldatakse seni, kuni selle suhtes ei esitata vastuväidet kooskõlas lõikega 2. Delegeeritud õigusakti teatavakstegemisel Euroopa Parlamendile ja nõukogule põhjendatakse kiirmenetluse kasutamist.

                              2.   Nii Euroopa Parlament kui ka nõukogu võivad delegeeritud õigusakti suhtes esitada vastuväiteid artikli 27 lõikes 6 osutatud korras. Sellisel juhul tunnistab komisjon pärast seda, kui Euroopa Parlament või nõukogu teatab oma otsusest esitada vastuväide, õigusakti viivitamata kehtetuks.“

                        4)

                        Artikli 31 lõige 3 asendatakse järgmisega:

                           „3.   Amet asub täitma artikli 10 kohaseid ohutustunnistuste andmisega seotud ülesandeid hiljemalt alates 16. juunist 2019 seoses tegevuspiirkondadega liikmesriikides, kes ei ole ametit ja komisjoni artikli 33 lõike 2 kohaselt teavitanud. Erandina artiklist 10 võivad nende liikmesriikide riiklikud ohutusasutused, kes on ametit ja komisjoni artikli 33 lõike 2 kohaselt teavitanud, jätkata tunnistuste andmist kooskõlas direktiiviga 2004/49/EÜ kuni 16. juunini 2020. Erandina artiklist 10 võivad nende liikmesriikide riiklikud ohutusasutused, kes on ametit ja komisjoni artikli 33 lõike 2a kohaselt teavitanud, jätkata tunnistuste andmist kooskõlas direktiiviga 2004/49/EÜ kuni 31. oktoobrini 2020.“

                        5)

                        Artiklisse 33 lisatakse järgmine lõige:

                           „2a.   Liikmesriigid, kes on pikendanud ülevõtmisperioodi kooskõlas lõikega 2, võivad seda pikendada kuni 31. oktoobrini 2020. Nende ülevõtmismeetmeid kohaldatakse alates nimetatud kuupäevast. Kõnealused liikmesriigid teatavad sellest ametile ja komisjonile hiljemalt 29. maiks 2020.“

                        6)

                        Artikli 34 esimeses lõigus asendatakse kuupäev „16. juunist 2020“ kuupäevaga „31. oktoobrist 2020“.

            Artikkel 3
            Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Artikkel 4
            Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

            Brüssel, 25. mai 2020

                  Euroopa Parlamendi nimel

                  president

               D. M. SASSOLI

                  Nõukogu nimel

                  eesistuja

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  Euroopa Parlamendi 15. mai 2020. aasta seisukoht (Euroopa Liidu
            Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 25. mai 2020. aasta otsus.

            (2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/797 Euroopa Liidu raudteesüsteemi koostalitluse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 44).

            (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiiv (EL) 2016/798 raudteeohutuse kohta (ELT L 138, 26.5.2016, lk 102).

            (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/49/EÜ ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee‐ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv) (ELT L 164, 30.4.2004, lk 44).

            (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. juuni 2008. aasta direktiiv 2008/57/EÜ ühenduse raudteesüsteemi koostalitlusvõime kohta (ELT L 191, 18.7.2008, lk 1).


title: Nõukogu direktiiv (EL) 2020/876, 24. juuni 2020, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL, et tegeleda kiireloomulise vajadusega lükata COVID-19 pandeemia tõttu edasi teatavad maksustamisalase teabe esitamise ja vahetamise tähtajad

text:
                  26.6.2020

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 204/46

         NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2020/876,
         24. juuni 2020,
         millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL, et tegeleda kiireloomulise vajadusega lükata COVID-19 pandeemia tõttu edasi teatavad maksustamisalase teabe esitamise ja vahetamise tähtajad
         EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 113 ja 115,
         võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
         olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
         võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),
         võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),
         toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     COVID-19 pandeemiast rahvatervisele tulenevatel tõsistel ohtudel ja muudel takistustel ning liikmesriikide poolt pandeemia leviku piiramiseks kehtestatud liikumispiirangutel on oluline häiriv mõju ettevõtjate ja liikmesriikide maksuhaldurite suutlikkusele täita mõningaid nõukogu direktiivist 2011/16/EL (3) tulenevaid kohustusi.

                     (2)

                     Paljud liikmesriigid ja direktiivi 2011/16/EL kohaselt liikmesriikide pädevatele asutustele teavet esitama kohustatud isikud on palunud lükata edasi teatavad kõnealuses direktiivis sätestatud tähtajad. Need tähtajad on seotud automaatse teabevahetusega finantskontode kohta, mille puhul kasusaajad on teise liikmesriigi maksuresidendid, ja aruantavate piiriüleste skeemide kohta, millel on direktiivi 2011/16/EL IV lisas loetletud tunnuseid (edaspidi „aruantavad piiriülesed skeemid“).

                     (3)

                     COVID-19 pandeemiast tingitud tugev häiriv mõju paljude finantsasutuste ja aruantavatest piiriülestest skeemidest teatama kohustatud isikute tegevusele takistavad nende direktiivist 2011/16/EL tulenevate aruandluskohustuste õigeaegset täitmist. Finantsasutused peavad praegu täitma COVID-19 pandeemiaga seotud kiireloomulisi ülesandeid.

                     (4)

                     Lisaks seisavad finantsasutused ja teatamiskohustusega isikud silmitsi tõsiste tööalaste häiretega, eelkõige enamikus liikmesriikides kehtestatud liikumispiirangutest põhjustatud kaugtöö tingimuste tõttu. Samuti mõjutab see negatiivselt liikmesriikide maksuhaldurite suutlikkust andmeid koguda ja töödelda.

                     (5)

                     See olukord nõuab kiiret ja võimaluste piires koordineeritud reageerimist liidus. Selleks on vaja anda liikmesriikidele võimalus lükata edasi tähtaegu, mis on seotud teabevahetusega finantskontode kohta, mille puhul kasusaajad on teise liikmesriigi maksuresidendid, et liikmesriigid saaksid kohandada oma riigisiseseid tähtaegu, mille jooksul aruandekohustuslikud finantsasutused sellise teabe peavad esitama. Lisaks peaks liikmesriikidel olema võimalik pikendada ka aruantavaid piiriüleseid skeeme käsitleva teabe esitamise ja vahetamise tähtaegu.

                     (6)

                     Tähtaegade edasilükkamise (edaspidi „edasilükkamine“) eesmärk on käsitleda erakorralist olukorda ning see ei tohiks häirida direktiivi 2011/16/EL ülesehitust ja toimimist. Seega on vaja, et edasilükkamine oleks piiratud kestusega ning jääks proportsionaalseks teabe esitamisel ja vahetamisel COVID‐19 pandeemia põhjustatud praktiliste raskustega.

                     (7)

                     Võttes arvesse praegust ebakindlust COVID-19 pandeemia arengu suhtes ja seda, et käesoleva direktiivi vastuvõtmist õigustavad asjaolud võivad mõnda aega jätkuda, on asjakohane näha ette võimalus edasilükkamisperioodi üks kord pikendada. Selline pikendamine peaks toimuma ainult juhul, kui käesolevas direktiivis sätestatud tingimused on täidetud.

                     (8)

                     Pidades silmas COVID-19 pandeemiast tingitud majandushäirete olulist mõju eelarvetele, inimressurssidele ja liikmesriikide maksuhaldurite toimimisele, peaks nõukogul olema õigus komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt otsustada pikendada edasilükkamisperioodi.

                     (9)

                     Ükski edasilükkamine ei tohiks mõjutada direktiivi 2011/16/EL kohase aruandlus- ja teabevahetuskohustuse olulisi elemente ning see peaks tagama, et edasilükkamisperioodil avalikustatavaks muutuv teave lõpuks ka esitatakse või vahetatakse.

                     (10)

                     Pidades silmas COVID-19 pandeemiast tingitud erandlikest asjaoludest tulenevat kiireloomulisust, sellega seotud rahvatervise kriisi ning selle sotsiaalseid ja majanduslikke tagajärgi, on peetud asjakohaseks teha erand Euroopa Liidu lepingule, Euroopa Liidu toimimise lepingule ja Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingule lisatud protokolli nr 1 (riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus) artiklis 4 osutatud kaheksanädalasest tähtajast.

                     (11)

                     Direktiivi 2011/16/EL tuleks seetõttu vastavalt muuta.

                     (12)

                     Arvestades, et liikmesriigid peavad tegutsema väga lühikese aja jooksul, et lükata edasi tähtajad, mis muidu direktiivi 2011/16/EL kohaselt kohaldatavaks muutuksid, peaks käesolev direktiiv jõustuma võimalikult kiiresti,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

            Artikkel 1
            Direktiivi 2011/16/EL lisatakse järgmised artiklid:

                  „Artikkel 27a
                  Tähtaegade vabatahtlik edasilükkamine COVID-19 pandeemia tõttu

                     1.   Olenemata teabe esitamiseks aruantavate piiriüleste skeemide kohta artikli 8ab lõikes 12 sätestatud tähtaegadest, võivad liikmesriigid võtta vajalikke meetmeid, et võimaldada vahendajatel ja asjaomastel maksumaksjatel esitada aruantavate piiriüleste skeemide kohta, mille rakendamiseks tehti esimene samm ajavahemikus 25. juunist 2018 kuni 30. juunini 2020, teavet 28. veebruariks 2021.

                     2.   Kui liikmesriigid võtavad lõikes 1 osutatud meetmeid, võtavad nad ka vajalikud meetmed, et võimaldada järgmist:

                                 a)

                                 olenemata artikli 8ab lõikest 18 esitatakse teave esimest korda 30. aprilliks 2021;

                                 b)

                                 artikli 8ab lõigetes 1 ja 7 osutatud 30-päevane teabe esitamise tähtaeg algab hiljemalt 1. jaanuaril 2021, kui

                                             i)

                                             aruantav piiriülene skeem tehakse rakendamiseks kättesaadavaks või on rakendamiseks valmis või kui selle rakendamiseks tehti esimene samm ajavahemikus 1. juulist 2020 kuni 31. detsembrini 2020 või

                                             ii)

                                             vahendajad artikli 3 punkti 21 teise lõigu tähenduses annavad ajavahemikus 1. juulist 2020 kuni 31. detsembrini 2020 otse või teiste isikute kaudu abi, tuge või nõu;

                                 c)

                                 turustatavate skeemide puhul esitab vahendaja artikli 8ab lõike 2 kohase esimese perioodilise aruande 30. aprilliks 2021.

                     3.   Olenemata artikli 8 lõike 6 punktis b sätestatud tähtajast võivad liikmesriigid võtta vajalikke meetmeid, mis võimaldavad edastada artikli 8 lõikes 3a osutatud teabe, mis käsitleb 2019. kalendriaastat või muud asjakohast aruandlusperioodi, 12 kuu jooksul pärast 2019. kalendriaasta või muu asjakohase aruandlusperioodi lõppu.

                  Artikkel 27b
                  Edasilükkamisperioodi pikendamine

                     1.   Nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt vastu võtta rakendusotsuse, millega pikendatakse artiklis 27a sätestatud tähtaegade edasilükkamisperioodi kolme kuu võrra, tingimusel et COVID-19 pandeemiast rahvatervisele tulenevad tõsised ohud, takistused ja majandushäired püsivad ning liikmesriigid kohaldavad liikumispiiranguid.

                     2.   Nõukogu rakendusotsuse ettepanek esitatakse nõukogule vähemalt üks kuu enne asjakohase tähtaja möödumist.“

            Artikkel 2
            Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Artikkel 3
            Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

            Brüssel, 24. juuni 2020

                  Nõukogu nimel

                  eesistuja

               A. METELKO-ZGOMBIĆ

            (1)  19. juuni 2020. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

            (2)  14. juuni 2020. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

            (3)  Nõukogu 15. veebruari 2011. aasta direktiiv 2011/16/EL maksustamisalase halduskoostöö kohta ja direktiivi 77/799/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 64, 11.3.2011, lk 1).