title: Nõukogu direktiiv, 11. november 1980, millega muudetakse direktiivi 72/461/EMÜ sigade vesikulaarhaiguse ja sigade klassikalise katku osas

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31980L1099

Euroopa Liidu Teataja L 325 , 01/12/1980 Lk 0014 - 0015 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 12 Lk 0210  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 31 Lk 0239  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 12 Lk 0210  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 19 Lk 0238  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 03 Köide 19 Lk 0238

		Nõukogu direktiiv,11. november 1980,millega muudetakse direktiivi 72/461/EMÜ sigade vesikulaarhaiguse ja sigade klassikalise katku osas(80/1099/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 43 ja 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse assamblee arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:direktiiv 72/461/EMÜ, [4] viimati muudetud direktiiviga 80/213/EMÜ, [5] sätestab loomatervishoiunõuded, mida tuleb täita lihaloomade puhul;sigade vesikulaarhaigus ühenduses kujutab endast ohtu ühenduse seakarjale, tuleks võtta meetmed tagamaks, et haigus ei leviks värske sealihaga kauplemise käigus;sigade klassikalise katku püsimine ühenduse teatavates osades kujutab endast ohtu nende liikmesriikide haigusest vabale seakarjale; kuni ajani, mil sigade klassikaline katk on likvideeritud osades, kus seda ikka veel esineb, tuleks sellistel liikmesriikidel lubada võtta lisameetmeid eesmärgiga vältida saastamist kauplemise käigus,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Jõustumisega 1. novembrist 1980 muudetakse direktiivi 72/461/EMÜ käesolevaga järgmiselt:a) artikli 3 lõigetes b ja c lisatakse sõnad "sigade vesikulaarhaigus" sõnade "sigade katk" ja "või Tescheni haigus" vahele;b) artikli 13 teine lõik jäetakse välja;c) lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 13a1. Liikmesriigid, kes on kasutanud direktiivis 80/218/EMÜ sätestatud luba ja kus ametlikult ei esine sigade katku, ei või seista vastu värske sealiha toomisele nende territooriumile teisest liikmesriigist, kui see liha on saadud:i) sigadest, kes vastavad direktiivi 64/432/EMÜ artikli 4c lõike 1 nõudmistele; võiii) vaktsineerimata sigadest, keda on peetud ametlikult sigade katkust vabades põllumajandusettevõtetes, mis asuvad liikmesriigi territooriumi osas, mille moodustab sigade katkust vaba piirkond või mitu üksteisega külgnevat sigade katkust vaba piirkonda, ja tapetud territooriumi selles osas,ja kui kohaldatakse nimetatud artikli 4c lõike 1 punkti b või kui kohaldatakse eespool toodud alapunkti ii, kus liha saadakse sellistes tapamajades tapetud sigadest, milles ei ole tapetud vaktsineeritud sigu või on neid tapetud muul ajal või eraldatud kohas, tingimusel et viimastel juhtudel ladustatakse liha eraldi.2. Nõukogu koostab komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt kolme kuu jooksul arvates ettepaneku esitamise kuupäevast nimekirja lõike 1 alapunktis ii nimetatud liikmesriikidest ja territooriumite osadest, kus ei esine sigade katku.Komisjon peatab kõnealuses loetelus olevate liikmesriikide ja territooriumide osade staatuse 15päevaseks ajavahemikuks sigade katku puhangu või mitme episootiliselt seotud puhangu esinemise korral geograafiliselt piiratud alal, ilma et see piiraks artikli 8 kohaldamise võimalust.Nimetatud ajavahemiku jooksul võib teha otsuse artiklis 9 sätestatud korras kõnesoleva liikmesriigi või territooriumi osa staatuse kinnitamise või tühistamise kohta.Tühistamise korral ei saa sellist staatust liikmesriigile või territooriumi osale uuesti anda sama korra kohaselt, välja arvatud pärast seda, kui on möödunud:- kolm kuud, kui ei ole tehtud vaktsineerimist,- kuus kuud, kui on tehtud vaktsineerimine."Artikkel 21. Tegutsedes enne 31. detsembrit 1982 esitatavate komisjoni ettepanekute põhjal, vaatab nõukogu uuesti läbi ühendusesisese kaubanduse probleemi seoses vaktsineeritud sigadest saadava värske lihaga, pöörates erilist tähelepanu liha eraldamisele direktiivi 72/461/EMÜ artikli 13a lõikes 1 osutatud tapamajades.2. Direktiivi 72/461/EMÜ artiklit 13a kohaldatakse kuni 31. detsembrini 1985.3. Komisjon esitab nõukogule enne 1. juulit 1985 aruande olukorra arengu kohta, pöörates erilist tähelepanu kaubandusele, esitades kohaseid ettepanekuid sigade katku kohta.4. Nõukogu teeb nende ettepanekute põhjal otsuse hiljemalt 31. detsembril 1985.Artikkel 3Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. juulil 1981 ning teavitavad sellest viivitamata komisjoni.Kuni kuupäevani, mil liikmesriigid on võimelised käesolevat direktiivi järgima ja hiljemalt 1. juulini 1981 lubatakse Taanil, Iirimaal ja Ühendkuningriigil säilitada värske sealiha toomisel nende territooriumile oma siseriiklikud eeskirjad kaitseks sigade katku vastu, tingimusel et nad järgivad EMÜ asutamislepingu üldsätteid.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 11. november 1980Nõukogu nimeleesistujaC. Ney[1] EÜT C 130, 31.5.1980, lk 8.[2] EÜT C 175, 14.7.1980, lk 79.[3] EÜT C 300, 18.11.1980, lk 20.[4] EÜT L 302, 31.12.1972, lk 24.[5] EÜT L 47, 21.2.1980, lk 1.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 2004/82/EÜ, 29. aprill 2004, veoettevõtjate kohustuse kohta edastada reisijaid käsitlevaid andmeid

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32004L0082

Nõukogu direktiiv 2004/82/EÜ, 29 aprill 2004, veoettevõtjate kohustuse kohta edastada reisijaid käsitlevaid andmeid

Euroopa Liidu Teataja L 261 , 06/08/2004 Lk 0024 - 0027

		Nõukogu direktiiv 2004/82/EÜ,29. aprill 2004,veoettevõtjate kohustuse kohta edastada reisijaid käsitlevaid andmeidEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 62 lõike 2 punkti a ja artikli 63 lõike 3 punkti b,võttes arvesse Hispaania Kuningriigi algatust [1]ning arvestades järgmist:(1) Tõhusaks ebaseadusliku sisserändega võitlemiseks ja piirikontrolli parandamiseks on oluline, et liikmesriigid kehtestaksid sätted reisijaid liikmesriikide territooriumile vedavate lennuettevõtjate kohustuste kohta. Lisaks on nimetatud eesmärgi tõhusamaks saavutamiseks vaja võimalikult suures ulatuses ühtlustada liikmesriikides praegu sätestatud rahalisi karistusi veoettevõtjatele, kes oma kohutusi ei täida, võttes seejuures arvesse liikmesriikide õigussüsteemide ja tavade erinevusi.(2) 25. ja 26. märtsi 2004. aasta Euroopa Ülemkogu võttis vastu deklaratsiooni terrorismi vastu võitlemise kohta, milles rõhutatakse vajadust kiirendada meetmete läbivaatamist selles valdkonnas ja edendada tööd seoses kavandatud nõukogu direktiiviga, mis käsitleb veoettevõtjate kohustust reisijate andmete edastamiseks, pidades silmas kõnealuse meetme peatset vastuvõtmist.(3) Tähtis on vältida vaakumit ühenduse tegevuses ebaseadusliku sisserände vastu võitlemisel.(4) Alates 1. maist 2004 ei saa nõukogu enam tegutseda liikmesriigi algatusel.(5) Nõukogu on ammendanud kõik võimalused Euroopa Parlamendi arvamuse õigeaegseks saamiseks.(6) Nimetatud erakorralistel asjaoludel tuleks direktiiv vastu võtta ilma Euroopa Parlamendi arvamuseta.(7) Käesolevast direktiivist tulenevalt veoettevõtjate suhtes rakendatavad kohustused täiendavad 14. juuni 1985. aasta Schengeni kokkuleppe rakendamise 1990. aasta Schengeni konventsiooni (mida on täiendatud nõukogu direktiiviga 2001/51/EÜ) [2] artikli 26 sätete alusel kehtestatud kohustusi, kusjuures need kaks kohustuste liiki teenivad sama migratsioonivoogude ohjeldamise ja ebaseadusliku sisserände vastu võitlemise eesmärki.(8) Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) [3] sätete kohaldamist, ei tohiks see mõjutada liikmesriikide vabadust säilitada või kehtestada lennuettevõtjate või mõningate muude veoettevõtjate kategooriate suhtes täiendavaid kohustusi, sealhulgas tagasisõidupiletitega seotud teave, olenemata sellest, kas sellele on käesolevas direktiivis viidatud või mitte.(9) Tõhusamaks võitlemiseks ebaseadusliku sisserände vastu ja selle eesmärgi suurema efektiivsuse tagamiseks on tähtis võtta esimesel võimalusel arvesse, ilma et see piiraks direktiivi 95/46/EÜ sätete kohaldamist, võimalikke tehnoloogilisi uuendusi, eriti seoses biomeetriliste elementide integreerimise ja kasutamisega veoettevõtjate poolt edastatavas teabes.(10) Liikmesriigid peaksid tagama, et veoettevõtjate vastu algatatud menetlustes, mille tulemuseks võib olla karistuste kohaldamine, on võimalik tõhusalt teostada õigust kaitsele ning õigust nimetatud otsuseid edasi kaevata.(11) Need meetmed käsitlevad Schengeni täitevkomitee otsuses (SCH/Com-ex (94) 17-rev. 4) sätestatud kontrollivõimalusi, mille eesmärgiks on võimaldada suurendada piirikontrolli ja näha ette piisav aeg, et teha võimalikuks kõigi reisijate üksikasjalik ja põhjalik kontroll reisijate andmete edastamise kaudu kõnealuse kontrolli teostamise eest vastutavatele asutustele.(12) Direktiivi 95/46/EÜ kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes liikmesriikide asutuste poolt. See tähendab, et kuigi piirikontrolli tegemiseks edastatud reisijate andmete töötlemine oleks õigustatud ka selleks, et võimaldada nende kasutamist tõendusmaterjalina menetlustes, mille eesmärgiks on rakendada sissesõitu ja sisserändu reguleerivaid õigusnorme, sealhulgas nende avaliku korra (ordre public) ja riigi julgeoleku kaitset käsitlevaid sätteid, oleks edasine töötlemine neile otstarvetele mittevastaval viisil vastuolus direktiivi 95/46/EÜ artikli 6 lõike 1 punktis b sätestatud põhimõttega. Liikmesriigid peaksid ette nägema sanktsioonide süsteemi kohaldamiseks muul kui käesolevast direktiivist tuleneval otstarbel kasutamise suhtes.(13) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva direktiivi vastuvõtmisel, mistõttu see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele. Arvestades, et käesolev direktiiv põhineb Schengeni acquis'l Euroopa Ühenduse asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise alusel, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 5 kohaselt kuue kuu jooksul pärast seda, kui nõukogu on käesoleva direktiivi vastu võtnud, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.(14) Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev direktiiv endast nende Schengeni acquis sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahel sõlmitud lepingu tähenduses, mis käsitleb viimaste ühinemist Schengeni acquis sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega, [4] mis on seotud nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu 17. mai 1999. aasta otsuse 1999/437/EÜ [5] artikli 1 punktis E osutatud valdkonnaga.(15) Ühendkuningriik osaleb käesolevas direktiivis Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis sätetes) [6] artikli 8 lõike 2 kohaselt.(16) Iirimaa osaleb käesolevas direktiivis Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis Euroopa Liitu integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2000/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis sätetes) [7] artikli 6 lõike 2 kohaselt.(17) Käesolev direktiiv kujutab endast õigusakti, mis põhineb Schengeni acquis'l või on sellega seotud mõnel muul viisil vastavalt 2003. aasta ühinemisakti artikli 3 lõikele 1,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1EesmärkKäesoleva direktiivi eesmärk on parandada piirikontrolli ja võidelda ebaseadusliku sisserände vastu reisijate eelandmete edastamisega veoettevõtjate poolt pädevatele siseriiklikele asutustele.Artikkel 2MõistedKäesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) veoettevõtja – füüsiline või juriidiline isik, kelle tööks on reisijate vedu õhu, mere või maismaa kaudu;b) välispiirid – liikmesriikide välispiirid kolmandate riikidega;c) piirikontroll – piiril toimuv kontroll, mis igast muust põhjusest sõltumata leiab aset ainult piiriületamise kavatsuse korral;d) piiripunkt – koht, mille kaudu pädevad asutused on lubanud ületada välispiiri;e) isikuandmed, isikuandmete töötlemine ja isikuandmete kataloog – tähendus on sätestatud direktiivi 95/46/EÜ artiklis 2.Artikkel 3Andmete edastamine1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et kehtestada veoettevõtjate kohustus edastada isikute välispiiridel kontrollimise eest vastutavate asutuste taotluse korral registreerimise lõpuks teave nende veetavate reisijate kohta volitatud piiripunkti, mille kaudu need isikud sisenevad liikmesriigi territooriumile.2. Eespool osutatud teave hõlmab järgmist:- kasutatud reisidokumendi number ja liik,- kodakondsus,- täisnimed,- sünniaeg,- liikmesriikide territooriumile sisenemise piiripunkt,- transpordikoodeks,- transpordivahendi väljumis- ja saabumisaeg,- transpordivahendil veetavate reisijate koguarv,- algne pealemineku koht.3. Igal juhul ei vabasta nimetatud andmete edastamine direktiiviga 2001/51/EÜ täiendatud Schengeni konventsiooni artikli 26 veoettevõtjatele sätestatud kohustustest ja vastutusest.Artikkel 4Sanktsioonid1. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed sanktsioonide rakendamiseks veoettevõtjate suhtes, kes ei ole eksimuse tõttu andmeid edastanud või on edastanud mittetäielikud või valeandmed. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et sanktsioonid oleksid hoiatavad, tõhusad ja proportsionaalsed ning et:a) selliste sanktsioonide maksimumsumma on vähemalt 5000 eurot või samaväärne summa omavääringus käesoleva direktiivi jõustumiskuupäeval Euroopa Liidu Teatajas avaldatud vahetuskursiga iga reisi kohta, mille reisijate andmeid ei edastatud või edastati valesti; võib) selliste sanktsioonide miinimumsumma on vähemalt 3000 eurot või samaväärne summa omavääringus käesoleva direktiivi jõustumiskuupäeval Euroopa Liidu Teatajas avaldatud vahetuskursiga iga reisi kohta, mille reisijate andmeid ei edastatud või edastati valesti.2. Käesolev direktiiv ei välista liikmesriikide õigust võtta vastu või säilitada käesoleva direktiivi sätetest tulenevaid kohustusi tõsiselt rikkuvate ettevõtjate suhtes muid sanktsioone, näiteks transpordivahendi liikumise takistamine, arestimine ja konfiskeerimine või tegevusloa ajutine peatamine või tühistamine.Artikkel 5MenetlemineLiikmesriigid tagavad, et veoettevõtjatele, kelle vastu algatatakse sanktsioonide määramiseks menetlus, oleks liikmesriikide õigusnormidega ette nähtud tõhus kaitse- ja edasikaebamisõigus.Artikkel 6Andmetöötlus1. Artikli 3 lõikes 1 osutatud isikuandmed edastatakse asutustele, kes vastutavad isikute kontrollimise eest välispiiridel, mille kaudu reisija siseneb liikmesriigi territooriumile, et hõlbustada kõnealuse kontrolli teostamist eesmärgiga võidelda tõhusamalt ebaseadusliku sisserände vastu.Liikmesriigid tagavad, et veoettevõtjad koguvad kõnealuseid andmeid ja edastavad need elektroonilisel teel või rikke korral mõnel muul asjakohasel viisil asutustele, kes vastutavad piirikontrolli eest volitatud piiripunktis, mille kaudu reisija siseneb liikmesriigi territooriumile. Isikute välispiiridel kontrollimise eest vastutavad asutused salvestavad andmed ajutisse faili.Pärast reisijate sisenemist kustutavad asutused andmed 24 tunni jooksul pärast edastamist, kui andmeid ei ole hiljem vaja välispiiridel isikute kontrollimise eest vastutavate asutuste põhiseaduslike funktsioonide täitmiseks vastavalt siseriiklikule õigusele ja arvestades direktiivi 95/46/EÜ andmekaitsesätteid.Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et kohustada veoettevõtjaid kustutama nende poolt käesoleva direktiivi kohaldamisel kogutud ja piirivalveasutustele edastatud isikuandmed 24 tunni jooksul pärast transpordivahendi saabumist vastavalt artikli 3 lõikele 1.Kooskõlas oma siseriikliku õigusega ja arvestades direktiivist 95/46/EÜ tulenevaid andmekaitsesätteid, võivad liikmesriigid kasutada artikli 3 lõikes 1 osutatud isikuandmeid ka õiguskaitse eesmärgil.2. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et kohustada veoettevõtjaid teavitama reisijaid kooskõlas direktiivi 95/46/EÜ sätetega. Ühtlasi kujutab see endast direktiivi 95/46/EÜ artikli 10 punktis c ja artikli 11 lõike 1 punktis c osutatud teavet.Artikkel 7Ülevõtmine1. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud meetmed hiljemalt 5. septembril 2006. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.Artikkel 8JõustumineKäesolev direktiiv jõustub 30 päeva pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Artikkel 9AdressaadidKäesolev direktiiv on vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingule adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 29. aprill 2004Nõukogu nimeleesistujaM. McDowell[1] ELT C 82, 5.4.2003, lk 23.[2] EÜT L 187, 10.7.2001, lk 45.[3] EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.[4] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.[5] EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.[6] EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.[7] EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/93/EÜ, 12. detsember 2006 , rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni teise väljaande (1988) 16. lisa 1. köite 3. peatüki II osas käsitletud lennukite lendude reguleerimise kohta (kodifitseeritud versioon)   (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               27.12.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 374/1

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2006/93/EÜ,
   12. detsember 2006,
   rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni teise väljaande (1988) 16. lisa 1. köite 3. peatüki II osas käsitletud lennukite lendude reguleerimise kohta
   (kodifitseeritud versioon)
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 80 lõiget 2,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
   pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,
   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 2. märtsi 1992. aasta direktiivi 92/14/EMÜ rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni teise väljaande (1988) 16. lisa 1. köite 2. peatüki II osas käsitletud lennukite lendude piiramise kohta (3) on korduvalt oluliselt muudetud (4). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

               (2)

               Mürastandardite kohaldamine tsiviilkasutuses olevate allahelikiirusega reaktiivlennukite suhtes on lennutransporditeenuste osutamise seisukohast olulise tähtsusega, eriti kui kõnealused standardid piiravad lennuettevõtjate käitatavate lennukite kasulikku tööiga.

               (3)

               Nõukogu 4. detsembri 1989. aasta direktiiv 89/629/EMÜ tsiviilkasutuses olevate allahelikiirusega reaktiivlennukite müra piiramise kohta (5) piirab ainult rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni teise väljaande (1988) 16. lisa 1. köite 2. peatüki II osas kindlaksmääratud standarditele vastavate lennukite kandmist liikmesriikide tsiviilõhusõidukite registritesse. Kõnealuses direktiivis täpsustatakse, et registreerimise piiramine on ainult esimene etapp.

               (4)

               Ühenduse lennujaamade üha suureneva ülekoormuse tõttu on oluline tagada, et olemasolevaid rajatisi kasutatakse parimal viisil. See on võimalik ainult siis, kui kasutatakse keskkonnale sobivaid lennukeid.

               (5)

               Töö, mida ühendus on teinud koostöös teiste rahvusvaheliste organitega, on näidanud, et meetmed, millega piiratakse selliste lennukite käitamist, mis ei vasta 16. lisa 3. peatükis kindlaksmääratud standarditele, peavad järgima kõiki registreerimist piiravaid eeskirju, et sellest oleks keskkonnale kasu.

               (6)

               Sel eesmärgil tuleks kehtestada ühtsed eeskirjad põhjendatud aja jooksul, et tagada kogu ühenduses kooskõlastatud lähenemine olemasolevate eeskirjade täiendamisele. See on eriti tähtis, pidades silmas hiljutist suunda järk-järgult liberaliseerida Euroopa lennuliiklust.

               (7)

               Lennukimüra tuleks vähendada, võttes arvesse keskkonnategureid, tehnilist teostatavust ja majanduslikke tagajärgi.

               (8)

               Seepärast on asjakohane reguleerida nende tsiviilkasutuses olevate allahelikiirusega reaktiivlennukite käitamist, mis on kantud liikmesriikide registritesse ja mis vastavad 16. lisa 3. peatüki standarditele.

               (9)

               Liikmesriigid peaksid sätestama reeglid sanktsioonide kohta käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud siseriiklike sätete rikkumiste eest. Need sanktsioonid peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

               (10)

               Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud I lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtaegadega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   1.   Käesoleva direktiivi eesmärk on reguleerida artiklis 2 kirjeldatud tsiviilkasutuses olevate allahelikiirusega reaktiivlennukite käitamist.
   2.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse lennukite suhtes, mille maksimaalne stardimass on vähemalt 34 000 kg või kui kõnealuse lennukitüübi kinnitatud maksimaalne mahutavus on rohkem kui 19 istekohta, välja arvatud meeskonnale ettenähtud kohad.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid tagavad, et kõik nende territooriumil asuvatest lennujaamadest käitatavad tsiviilkasutuses olevad allahelikiirusega reaktiivlennukid vastavad teise rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni (1988) 16. lisa 1. osa 3. peatüki II osas täpsustatud standarditele.
   2.   Lõikes 1 märgitud territooriumide hulka ei kuulu asutamislepingu artikli 229 lõikes 2 märgitud ülemeredepartemangud.
   Artikkel 3
   1.   Liikmesriigid võivad anda erandeid artikli 2 nõuetest ajaloolist huvi pakkuvatele lennukitele.
   2.   Iga liikmesriik, kes annab erandeid lõike 1 alusel, teatab sellest ja oma otsuse põhjustest teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ja komisjonile.
   3.   Iga liikmesriik tunnustab teise liikmesriigi antud erandeid viimase registris olevate lennukite suhtes.
   4.   Üksikjuhtudel võivad liikmesriigid lubada oma territooriumil asuvatel lennuväljadel ajutiselt kasutada lennukeid, mida ei või käitada käesoleva direktiivi muude sätete alusel. See erand peaks piirduma:

               a)

               lennukitega, mille käitamine on nii erandlik, et ajutise erandi tegemisest keeldumine ei oleks mõistlik;

               b)

               lennukitega, mis teostavad mittetulunduslikke lende seoses ümberehitustööde, remondi või hooldustöödega.

         Artikkel 4
   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide tekstid.
   Artikkel 5
   Liikmesriigid kehtestavad reeglid käesoleva direktiivi kohaselt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide rikkumisel kohaldatavate sanktsioonide kohta ja võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada nende reeglite kohaldamine. Sätestatavad sanktsioonid peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teatavad komisjonile nimetatud sätted ja viivitamatult kõik nimetatud sätteid puudutavad muudatused.
   Artikkel 6
   1.   Direktiiv 92/14/EMÜ tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud I lisa B osas esitatud direktiivide siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtaegadega.
   2.   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas II lisas esitatud vastavustabeliga.
   Artikkel 7
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 8
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 12. detsember 2006.

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         J. BORRELL FONTELLES

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         M. PEKKARINEN

      (1)  ELT C 108, 30.4.2004, lk 55.

      (2)  Euroopa Parlamendi 10. veebruari 2004. aasta arvamus (ELT C 97 E, 22.4.2004, lk 67) ja nõukogu 14. novembri 2006. aasta otsus.

      (3)  EÜT L 76, 23.3.1992, lk 21. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 991/2001 (EÜT L 138, 22.5.2001, lk 12).

      (4)  Vt I lisa A osa.

      (5)  EÜT L 363, 13.12.1989, lk 27.

      I LISA
      A osa
      Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatustega

                  Nõukogu direktiiv 92/14/EMÜ

                  (EÜT L 76, 23.3.1992, lk 21)

                  Nõukogu direktiiv 98/20/EÜ

                  (EÜT L 107, 7.4.1998, lk 4)

                  Komisjoni direktiiv 1999/28/EÜ

                  (EÜT L 118, 6.5.1999, lk 53)

                  Komisjoni määrus (EÜ) nr 991/2001

                  (EÜT L 138, 22.5.2001, lk 12)

            B osa
      Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtajad

         (artikkel 6)

                  Direktiiv

                  Ülevõtmise tähtaeg

                  92/14/EMÜ

                  1. juuli 1992

                  98/20/EÜ

                  1. märts 1999

                  1999/28/EÜ

                  1. september 1999

      II LISA
      VASTAVUSTABEL

                  Direktiiv 92/14/EMÜ

                  Käesolev direktiiv

                  Artikkel 1 lõiked 1 ja 2

                  Artikkel 1 lõiked 1 ja 2

                  Artikkel 1 lõige 3

                  —

                  Artikkel 2 lõige 1

                  —

                  Artikkel 2 lõige 2

                  Artikkel 2 lõige 1

                  Artikkel 2 lõige 3

                  Artikkel 2 lõige 2

                  Artikkel 2 lõige 4

                  —

                  Artiklid 3 ja 4

                  —

                  Artikkel 5 lõige 1

                  —

                  Artikkel 5 lõige 2

                  Artikkel 3 lõige 1

                  Artiklid 6 ja 7

                  —

                  Artikkel 8

                  Artikkel 3 lõige 4

                  Artikkel 9 lõige 1

                  Artikkel 3 lõige 2

                  Artikkel 9 lõige 2

                  Artikkel 3 lõige 3

                  Artiklid 9a ja 9b

                  —

                  Artikkel 10 lõige 1

                  —

                  Artikkel 10 lõige 2

                  Artikkel 4

                  —

                  Artikkel 5 (1)

                  —

                  Artikkel 6

                  —

                  Artikkel 7

                  Artikkel 11

                  Artikkel 8

                  Lisa

                  —

                  —

                  I lisa

                  —

                  II lisa

         (1)  Nõukogu direktiivi 98/20/EÜ artikkel 2.


title: Komisjoni direktiiv 2000/51/EÜ, 26. juuli 2000, millega muudetakse direktiivi 95/31/EÜ puhtuse erikriteeriumide kohta magusainete kasutamisel toiduainetesEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32000L0051

Euroopa Liidu Teataja L 198 , 04/08/2000 Lk 0041 - 0043

		Komisjoni direktiiv 2000/51/EÜ,26. juuli 2000,millega muudetakse direktiivi 95/31/EÜ puhtuse erikriteeriumide kohta magusainete kasutamisel toiduainetes(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivi 89/107/EMÜ toiduainetes lubatud lisaaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 94/34/EÜ, [2] eriti selle artikli 3 lōike 3 punkti a,olles konsulteerinud toidu teaduskomiteeganing arvestades järgmist:(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 1994. aasta direktiivis 94/35/EÜ, [3] viimati muudetud direktiiviga 96/83/EÜ, [4] on nende ainete loetelu, mida tohib toiduainetes magusainetena kasutada.(2) Komisjoni 5. juuli 1995. aasta direktiivis 95/31/EÜ puhtuse erikriteeriumide kohta magusainete kasutamisel toiduainetes, [5] viimati muudetud direktiiviga 98/66/EÜ, [6] nähakse ette direktiivis 94/35/EÜ mainitud magusainete puhtuse kriteeriumid.(3) Tehnika arengut silmas pidades on tarvis muuta mannitooli (E 421) ja maltitoolsiirupit [E 965 (ii)] käsitlevas direktiivis 95/31/EÜ ettenähtud puhtuse kriteeriume. Seetõttu tuleb kohandada kõnealust direktiivi.(4) Arvesse tuleb võtta FAO/WHO toidulisandite ekspertkomisjoni ühiskomitee (JECFA) poolt Codex Alimentarius'es esitatud magusainete spetsifikatsioone ja analüüsimeetodeid.(5) Käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toiduainekomitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 95/31/EÜ lisa mannitooli (E 421) ja maltitoolsiirupit [E 965 (ii)] käsitlev tekst asendatakse käesoleva direktiivi lisas oleva tekstiga.Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi sätete täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. juuniks 2001. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid kõnealused normid vastu võtavad, viidatakse nendes käesolevale direktiivile või lisatakse neile selline viide ametliku avaldamise korral. Viitamise viisi sätestavad liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 26. juuli 2000Komisjoni nimelkomisjoni liigeDavid Byrne[1] EÜT L 40, 11.2.1989, lk 27.[2] EÜT L 237, 10.9.1994, lk 1.[3] EÜT L 237, 10.9.1994, lk 3.[4] EÜT L 48, 19.2.1997, lk 16.[5] EÜT L 178, 28.7.1995, lk 1.[6] EÜT L 257, 19.9.1998, lk 35.--------------------------------------------------LISA"E 421 MANNITOOL1.MannitoolSünonüümid | D-mannitool |Määratlus | Mannitooli saadakse invertsuhkrust valmistatud glükoosi- ja fruktoosisegust katalüütilise hüdrogeenimise abil |Keemiline nimetus | D-mannitool |Einecs | 200-711-8 |Valem | C6H14O6 |Molekulmass | 182,2 |Analüüsi abil määratud sisaldus | D-mannitooli sisaldus vähemalt 96,0 % ning kuni 102 % kuivainest |Iseloomustus | Valge kristalliline pulber, lõhnata |IdentifitseerimineA. Lahustuvus | Vees lahustuv, etanoolis halvasti lahustuv, eetris praktiliselt lahustumatu |B. Sulamistemperatuuri vahemik | 164–169 °C |C. Õhekihikromatograafia | Analüüsi tulemused vastavad nõuetele |D. Eripöörang | α20D= +23o kuni +25o (boraadilahuses) |E. pH | 5–8 Enne pH mõõtmist lisatakse 10 ml-le 10(massi/mahu)protsendilisele lahusele 0,5 ml kaaliumkloriidi küllastunud lahust |PuhtusMassikadu kuivatamisel | Kuni 0,3 % (105 °C, 4 h) |Redutseerivad suhkrud | Kuni 0,3 % (glükoosina) |Suhkrud kokku | Kuni 1 % (glükoosina) |Sulfaattuhk | Kuni 0,1 % |Kloriidid | Kuni 70 mg/kg |Sulfaadid | Kuni 100 mg/kg |Nikkel | Kuni 2 mg/kg |Plii | Kuni 1 mg/kg |2.Kääritamisel saadud mannitoolSünonüümid | D-mannitool |Määratlus | Mannitooli saab valmistada ka tavalise pärmseene Zygosaccharomyces rouxii tüve perioodilisel kääritamisel aeroobsetes tingimustes |Keemiline nimetus | D-mannitool |Einecs | 200-711-8 |Valem | C6H14O6 |Molekulmass | 182,2 |Analüüsi abil määratud sisaldus | Mitte alla 99 % kuivainest |Iseloomustus | Valge kristalliline pulber, lõhnata |IdentifitseerimineA. Lahustuvus | Vees lahustuv, etanoolis halvasti lahustuv, eetris praktiliselt lahustumatu |B. Sulamistemperatuuri vahemik | 164—169 °C |C. Õhekihikromatograafia | Analüüsi tulemused vastavad nõuetele |D. Eripöörang | α20D= +23o kuni +25o (boraadilahuses) |E. pH | Vahemikus 5—8 Enne pH mõõtmist lisatakse 10 ml-le 10(massi/mahu)protsendilisele lahusele 0,5 ml kaaliumkloriidi küllastunud lahust |PuhtusArabitool | Kuni 0,3 % |Massikadu kuivatamisel | Kuni 0,3 % (105 °C, 4 h) |Redutseerivad suhkrud | Kuni 0,3 % (glükoosina) |Suhkrud kokku | Kuni 1 % (glükoosina) |Sulfaattuhk | Kuni 0,1 % |Kloriidid | Kuni 70 mg/kg |Sulfaadid | Kuni 100 mg/kg |Plii | Kuni 1 mg/kg |Aeroobsed mesofiilsed bakterid | Kuni 103/g |Kolibakterid | Puuduvad 10 grammis |Salmonella | Puuduvad 10 grammis |E.coli | Puuduvad 10 grammis |Staphylococcus aureus | Puuduvad 10 grammis |Pseudomonas aeruginosa | Puuduvad 10 grammis |Hallitusseened | Kuni 100/g |Pärmseened | Kuni 100/g" |"E 965 (ii) MALTITOOLSIIRUPSünonüümid | Hüdrogeenitud suure maltoosi- ja glükoosisisaldusega siirup, hüdrogeenitud glükoosisiirup |Määratlus | Segu, mis koosneb põhiliselt maltitoolist, sorbitoolist ja hüdrogeenitud oligo- ja polüsahhariididest. Valmistatakse suure maltoosisisaldusega glükoosisiirupist katalüütilise hüdrogeenimisega. Toodet kasutatakse nii siirupina kui ka tahke ainena |Analüüsi abil määratud sisaldus | Hüdrogeenitud sahhariidide üldsisaldus peab olema vähemalt 99 % ja maltitoolisisaldus vähemalt 50 % kuivainest |Iseloomustus | Värvusetu selge viskoosne vedelik või valge kristalne mass. Lõhnata |IdentifitseerimineA. Lahustuvus | Vees väga hästi lahustuv, etanoolis halvasti lahustuv |B. Õhekihikromatograafia | Analüüsi tulemused vastavad nõuetele |PuhtusVesi | Kuni 31 % (Karl-Fischeri järgi) |Redutseerivad suhkrud | Kuni 0,3 % (glükoosina) |Sulfaattuhk | Kuni 0,1 % |Kloriidid | Kuni 50 mg/kg |Sulfaadid | Kuni 100 mg/kg |Nikkel | Kuni 2 mg/kg |Plii | Kuni 1 mg/kg" |--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 2003/72/EÜ, 22. juuli 2003, millega täiendatakse Euroopa ühistu põhikirja töötajate kaasamise osas

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32003L0072

Euroopa Liidu Teataja L 207 , 18/08/2003 Lk 0025 - 0036

		Nõukogu direktiiv 2003/72/EÜ,22. juuli 2003,millega täiendatakse Euroopa ühistu põhikirja töötajate kaasamise osasEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 308,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades järgmist:(1) Asutamislepingu eesmärkide saavutamiseks on nõukogu määrusega (EÜ) nr 1435/2003 [4] kehtestatud Euroopa ühistu (SCE) põhikiri.(2) Nimetatud määruse eesmärk on luua ühtne õigusraamistik, mis võimaldaks eri liikmesriikide ühistutel ning muudel juriidilistel ja füüsilistel isikutel kavandada ja reorganiseerida oma tegevust ühistuna ühenduse ulatuses.(3) Ühenduse sotsiaalsete eesmärkide saavutamiseks tuleb näha ette erisätted, eelkõige töötajate kaasamise valdkonnas, mille eesmärk on tagada, et SCE loomine ei tooks kaasa töötajate senise kaasamise kadumist või vähenemist nendes äriühingutes, mis osalevad SCE loomises. Nimetatud eesmärgi saavutamiseks tuleks kehtestada selles valdkonnas eeskirjad, mis täiendavad määruse (EÜ) nr 1435/2003 sätteid.(4) Kuna eespool kirjeldatud kavandatavate meetmete eesmärke ei saa piisaval määral saavutada liikmesriigid, sest eesmärk on kehtestada töötajate kaasamise eeskirjad, mida kohaldataks SCE suhtes, ja seetõttu on nimetatud eesmärk kavandatud meetmete ulatuslikkuse ning mõju tõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks.(5) Kuna liikmesriikide eeskirju ja tavasid selles suhtes, kuidas töötajate usaldusisikud on kaasatud otsuste tegemisse ühistutes, on väga palju ja erinevaid, ei ole soovitatav ette näha SCE suhtes kohaldatavat töötajate kaasamise ühtset Euroopa mudelit.(6) Iga SCE asutamisel tuleks riigiülesel tasandil tagada teavitamise ja ärakuulamise menetluste rakendamine, mida tuleks vajalikul määral kohandada SCEde puhul, mis asutatakse ex novo ja kui see on õigustatud nende suuruse tõttu mõõdetuna töötajate arvuga.(7) Kui osavõtuõigused on olemas ühes või mitmes äriühingus, kes loovad SCE, tuleb need õigused põhimõtteliselt säilitada kogu nende SCE-le üleminekuaja jooksul, välja arvatud juhul, kui pooled otsustavad teisiti.(8) Kõigi SCE suhtes kohaldatavad töötajate riikidevaheline teavitamise ja ärakuulamise menetlused ning vajaduse korral osavõtumenetlused tuleks kõigepealt kindlaks määrata asjaomaste poolte kokkuleppega või selle puudumisel kõrvaleeskirjade kohaldamise teel.(9) Arvestades töötajate kaasamist käsitlevate siseriiklike süsteemide mitmekesisust, peaks liikmesriikidele jääma võimalus ühinemise korral mitte kohaldada osavõtuga seotud standardeeskirju. Sellisel juhul tuleb säilitada osalevates äriühingutes olemasolev osalussüsteem ja -tava registreerimiseeskirjade kohandamise teel.(10) Töötajaid esindava spetsiaalse läbirääkimisorgani hääletamiskord, eriti kui sõlmitakse kokkuleppeid, millega nähakse ette ühes või mitmes osalevas äriühingus kohaldatavast osavõtutasemest madalam tase, peaks olema vastavuses olemasolevate osavõtusüsteemide ja -tavade kadumise või nõrgenemise ohuga. See oht on ümberkujundamise või ühinemise teel loodavate SCEde puhul suurem kui SCEde puhul, mis luuakse ex novo.(11) Kui töötajate usaldusisikute ja osalevate äriühingute pädevate organite läbirääkimistele ei järgne kokkulepet, tuleks ette näha teatavad standardnõuded, mida kohaldada SCE suhtes alates tema loomisest. Need standardnõuded peaksid tagama töötajate riikidevahelise teavitamise ja ärakuulamise menetluste tõhusa toimimise, samuti töötajate osavõtu SCE asjaomaste organite töös, kui sellist osavõttu on kohaldatud osalevates äriühingutes enne SCE loomist.(12) Kui eespool nimetatud menetlusi ei ole võimalik kohaldada ex novo loodud SCEs osalevate äriühingute suhtes selletõttu, et nad on töötajate arvu poolest väikesed, tuleks SCE suhtes kohaldada selle liikmesriigi siseriiklikke õigusnorme töötajate kaasamise kohta, kuhu luuakse SCE registrijärgne asukoht või kus SCE-l on tütarettevõtteid või üksusi. See ei tohiks piirata juba asutatud SCE kohustust neid menetlusi täita, kui seda nõuab suur arv töötajaid.(13) Erinõuded peaksid kehtima töötajate osaluse kohta üldkoosolekutel sel määral, kui siseriiklik õigus seda lubab. Nende nõuete kohaldamine ei välista muude käesolevas direktiivis ettenähtud osalusvormide kasutamist.(14) Liikmesriigid peaksid asjakohaste nõuetega tagama, et SCE loomisele järgnevate struktuurimuutuste korral on töötajate osaluse korda vajaduse korral võimalik uuesti läbi rääkida.(15) Käesolevast direktiivist lähtudes tegutsevatele töötajate esindajatele tuleb nende ülesannete täitmisel tagada samasugune kaitse ja tagatised, nagu on töötajate esindajatel tööle võtva riigi õigusaktide ja/või tava alusel. Neid ei tohiks nende seadusliku tegevuse tõttu mingil viisil diskrimineerida ega ka ahistada ning vallandamise ja muude sanktsioonide korral tuleks tagada neile piisav kaitse.(16) Tundliku informatsiooni konfidentsiaalsus tuleks säilitada ka pärast töötajate usaldusisikute ametiaja lõppu ning näha ette, et SCE pädev organ võib jätta edastamata teabe, mis avalikustamise korral võiks tõsiselt kahjustada SCE toimimist.(17) Kui SCE ja tema tütarettevõtjate ja üksuste suhtes kehtib nõukogu 22. septembri 1994. aasta direktiiv 94/45/EÜ (Euroopa töönõukogu asutamise või töötajate teavitamise ja ärakuulamise korra sisseseadmise kohta üleühenduselistes ettevõtjates või kontsernides), [5] tuleks nimetatud direktiivi sätteid ja selle siseriiklikesse õigusaktidesse ülevõtmist käsitlevaid sätteid SCE ja tema tütarettevõtjate ja üksuste suhtes kohaldada üksnes juhul, kui spetsiaalne läbirääkimisorgan otsustab läbirääkimisi mitte alustada või juba alustatud läbirääkimised lõpetada.(18) Käesolev direktiiv ei peaks mõjutama muid kehtivaid õigusi, mis käsitlevad kaasamist, ning ei pruugi mõjutada muid olemasolevaid esindusstruktuure, mis on ette nähtud ühenduse või siseriiklike õigusaktide ja tavadega.(19) Liikmesriigid peavad võtma asjakohaseid meetmeid juhul, kui käesoleva direktiiviga kehtestatud kohustusi ei täideta.(20) Asutamislepingus ei ole kavandatava direktiivi vastuvõtmiseks sätestatud komisjonile muid vajalikke volitusi peale nende, mis on ette nähtud artikliga 308.(21) Käesoleva direktiivi oluline põhimõte ja deklareeritud eesmärk on tagada töötajatele nende omandatud õigused olla kaasatud äriühingu otsuste tegemisse. Enne SCE loomist kehtinud töötajate õigused peaksid moodustama aluse töötajate õigusele olla SCEs kaasatud ("enne ja pärast" - põhimõte). Järelikult tuleks kõnealust lähenemisviisi kohaldada mitte ainult SCE asutamise puhul, vaid ka olemasoleva SCE struktuurimuutuste korral ja niisuguste äriühingute suhtes, mida mõjutavad struktuurimuutused. Seepärast peaksid töötajate kaasamisõigused SCE registrijärgse asukoha viimisel ühest liikmesriigist teise säilima vähemalt samal tasemel. Peale selle peaksid need õigused säilima töötajate kaasamise künnise saavutamisel või ületamisel pärast SCE registrisse kandmist samamoodi kui nad oleksid kehtinud siis, kui künnis oleks saavutatud või ületatud enne SCE registrisse kandmist.(22) Liikmesriigid võivad sätestada, et ametiühingute esindajad võivad olla spetsiaalse läbirääkimisorgani liikmed olenemata sellest, kas nad töötavad äriühingus, mis osaleb SCE loomises. Sellega seoses peaks liikmesriikidel olema eelkõige võimalik seda õigust kasutada juhtudel, kui ametiühingu esindajatel on siseriiklike õigusaktide kohaselt õigus kuuluda ettevõtte haldus- või järelevalveorgani koosseisu ja neis hääletada.(23) Mitmes liikmesriigis on töötajate kaasamise ja muude töösuhete aluseks siseriiklikud õigusaktid ja tavad, mis selles seoses hõlmavad ka eri riiklikul, sektorilisel ja/või äriühingu tasandil sõlmitud kollektiivlepinguid,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I JAOTISÜLDSÄTTEDArtikkel 1Eesmärk1. Käesolev direktiiv reguleerib töötajate kaasamist määruses (EÜ) nr 1435/2003 nimetatud Euroopa ühistute (edaspidi SCEde) tegevusse.2. Selleks kehtestab iga SCE töötajate kaasamise korra vastavalt artiklites 3—6 nimetatud läbirääkimismenetlusele või artiklis 7 kindlaksmääratud tingimustel lisa sätete kohaselt.Artikkel 2MõistedKäesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) SCE — ühistu, mis on loodud määruse (EÜ) nr 1435/2003 kohaselt;b) osalev juriidiline isik — äriühingud asutamislepingu artikli 48 teise lõigu tähenduses, sealhulgas ühistud, ning muud juriidilised isikud, mis on moodustatud liikmesriigi õiguse kohaselt, mida ka kohaldatakse tema suhtes, ja mis osaleb otseselt SCE asutamisel;c) osaleva juriidilise isiku tütarettevõte — ettevõte, mille üle sellel äriühingul on määrav mõjuvõim, nagu on määratletud direktiivi 94/45/EÜ artikli 3 lõigetes 2–7;d) asjaomane tütarettevõte või üksus — osaleva juriidilise isiku tütarettevõte või üksus, millest kavandatakse SCE loomisel viimase tütarettevõtet või üksust;e) töötajate usaldusisikud — siseriikliku õiguse ja/või tavaga ettenähtud töötajate esindajad;f) esindusorgan — töötajaid esindav organ, mis on loodud artiklis 4 nimetatud kokkulepete kohaselt või vastavalt lisa sätetele ja mille eesmärk on teavitada ja nõustada SCE ja tema ühenduses asuvate tütarettevõtete ja üksuste töötajaid ning vajaduse korral kasutada osavõtuõigusi SCE suhtes;g) spetsiaalne läbirääkimisorgan — organ, mis on moodustatud artikli 3 kohaselt selleks, et pidada läbirääkimisi osalevate juriidiliste isikute pädevate organitega töötajate kaasamise korra kehtestamise üle SCEs;h) töötajate kaasamine — mis tahes menetlus, sealhulgas teavitamine, ärakuulamine ja osavõtt, mille kaudu töötajate usaldusisikud võivad mõjutada äriühingus tehtavaid otsuseid;i) teavitamine — SCE pädev organ teavitab töötajate esindusorganit ja/või töötajate usaldusisikuid küsimustest, mis puudutavad SCEd ennast või tema teises liikmesriigis asuvaid tütarettevõtteid või üksusi, või küsimustest, mis ületavad ühe liikmesriigi otsuseid langetavate organite pädevuse, sellisel ajal, viisil ja niisuguse sisuga, et töötajate usaldusisikud saaksid võimalikke mõjusid põhjalikult hinnata ja vajaduse korral ette valmistada ärakuulamise SCE pädeva organiga;j) ärakuulamine — dialoogi arendamine ja arvamuste vahetamine töötajate esindusorgani ja/või töötajate usaldusisikute ja SCE pädeva organi vahel sellisel ajal, viisil ja niisuguse sisuga, et töötajate usaldusisikud saaksid esitatud teabe põhjal avaldada arvamust pädeva organi kavandatavate meetmete kohta, mida võib SCE-siseses otsustamisprotsessis arvesse võtta;k) osavõtt — töötajate esindusorgani ja/või töötajate usaldusisikute mõju äriühingu tegevusele järgmiste õiguste kasutamise kaudu:- õigus valida või nimetada osa juriidilise isiku järelevalve- või haldusorganite liikmetest, või- õigus teha soovitusi ja/või väljendada vastuseisu kõigi või osa juriidilise isiku järelevalve- või haldusorganite liikmete nimetamise suhtes.II JAOTISVÄHEMALT KAHE JURIIDILISE ISIKU POOLT VÕI ÜMBERKUJUNDAMISE TEEL LOODAVATE SCEde SUHTES KOHALDATAV LÄBIRÄÄKIMISMENETLUSArtikkel 3Spetsiaalse läbirääkimisorgani moodustamine1. SCE loomise kava koostamisel võtavad osalevate juriidiliste isikute juhtimis- või haldusorganid võimalikult vara meetmeid, kaasa arvatud andes teavet osalevate juriidiliste isikute ning nende tütarettevõtete ja üksuste identiteedi ning nende töötajate arvu kohta, mida on vaja selleks, et alustada läbirääkimisi nende töötajate usaldusisikutega SCE töötajate kaasamise korra üle.2. Selleks luuakse osalevate juriidiliste isikute ja asjaomaste tütarettevõtete või üksuste töötajaid esindav spetsiaalne läbirääkimisorgan järgmiste sätete kohaselt:a) spetsiaalse läbirääkimisorgani liikmete valimisel või nimetamisel tuleb tagada:i) et need liikmed valitakse või nimetatakse ametisse vastavalt igas liikmesriigis osalevate juriidiliste isikute või asjaomaste tütarettevõtete või üksuste töötajate arvule, eraldades igale liikmesriigile ühe koha selle riigi töötajate arvu kohta, mis moodustab 10 % või osa sellest kõikides liikmesriikides asuvate osalevate juriidiliste isikute ja tütarettevõtete või üksuste töötajate koguarvust;ii) et juhul, kui SCE on loodud ühinemise teel, määratakse igast liikmesriigist vastavalt vajadusele lisaliikmed, et spetsiaalse läbirääkimisorgani töös osaleks vähemalt üks esindaja iga osaleva juriidilise isiku kohta, mis on registreeritud selles liikmesriigis, millel on seal töötajaid ja mille suhtes on tehtud ettepanek, et ta SCE registreerimise järel lõpetaks tegevuse iseseisva juriidilise isikuna, tingimusel et:- selliste lisaliikmete arv ei ületa 20 % punkti i kohaselt määratud liikmete arvust ja- spetsiaalse läbirääkimisorgani koosseis on selline, et asjaomastel töötajatel ei ole kahekordset esindatust.Kui selliste ühistute arv on suurem esimese lõigu sätetele vastavast lisakohtade arvust, jaotatakse lisakohad eri liikmesriikide ühistute vahel kahanevas järjestuses vastavalt töötajate arvule;b) liikmesriigid määravad kindlaks nende territooriumil valitavate või ametisse nimetatavate spetsiaalse läbirääkimisorgani liikmete valimise või ametisse nimetamise korra. Nad võtavad vajalikke meetmeid, tagamaks et võimaluse korral oleks kõnealuste liikmete hulgas vähemalt üks liige iga osaleva juriidilise isiku kohta, millel on asjaomases liikmesriigis töötajaid. Selliste meetmetega ei või suurendada liikmete koguarvu. Töötajate usaldusisikute nimetamisel või valimisel tuleks taotleda sugupoolte esindajate arvulist võrdsust.Liikmesriigid võivad ette näha, et kõnealuste liikmete hulgas võib olla ametiühingute esindajaid, olenemata sellest, kas tegemist on osalevate juriidiliste isikute või asjaomaste tütarettevõtete või üksuste töötajatega või mitte.Ilma et see piiraks esindusorgani moodustamise suhtes ettenähtud arvulist künnist käsitlevate siseriikike õigusaktide ja/või tavade kohaldamist, näevad liikmesriigid ette, et niisuguste ettevõtete või üksuste töötajatel, kus ei ole töötajate usaldusisikuid töötajatest olenematutel põhjustel, on õigus valida või ametisse nimetada spetsiaalse läbirääkimisorgani liikmeid.3. Spetsiaalne läbirääkimisorgan ja osalevate juriidiliste isikute pädevad organid määravad kirjaliku kokkuleppega kindlaks töötajate SCE töötajate kaasamise korra.Selleks annavad osalevate juriidiliste isikute pädevad organid spetsiaalsele läbirääkimisorganile teavet SCE loomise kava ja edenemise kohta kuni SCE registreerimiseni.4. Vastavalt lõikele 6 võtab spetsiaalne läbirääkimisorgan otsuseid vastu oma liikmete absoluutse häälteenamusega, tingimusel et see esindab ka töötajate absoluutset enamust. Igal liikmel on üks hääl. Kui aga läbirääkimiste tulemused viiksid osavõtuõiguste vähendamiseni, on sellise kokkuleppe heakskiitmiseks võetava otsuse jaoks vajalik häälteenamus kaks kolmandikku spetsiaalse läbirääkimisorgani nende liikmete häältest, kes esindavad vähemalt kaht kolmandikku töötajatest, kaasa arvatud nende liikmete hääled, kes esindavad vähemalt kahes liikmesriigis töötavaid töötajaid,- kui SCE on loodud ühinemise teel ja kui osalus hõlmab vähemalt 25 % osalevate ühistute töötajate koguarvust, või- kui SCE luuakse mis tahes muul moel ja kui osalus hõlmab vähemalt 50 % osalevate juriidiliste isikute töötajate koguarvust.Osavõtuõiguste vähendamine tähendab sellist artikli 2 punkti k kohaste SCE organite liikmete suhtarvu, mis on väiksem kui osalevate juriidiliste isikute suurim suhtarv.5. Läbirääkimiste eesmärgil võib spetsiaalne läbirääkimisorgan paluda enda valitud eksperte, näiteks asjaomaste ühenduse tasandi ametiühingute esindajaid, et need komisjoni tema töös abistaksid. Kõnealused eksperdid võivad spetsiaalse läbirääkimisorgani taotlusel läbirääkimistes osaleda nõuandva pädevusega, kui on vaja edendada ühtsust ja järjepidevust ühenduse tasandil. Spetsiaalne läbirääkimisorgan võib otsustada teatada läbirääkimiste alustamisest asjaomastele kolmandatele organisatsioonidele, sealhulgas ametiühingutele.6. Spetsiaalne läbirääkimisorgan võib teises lõigus kirjeldatud enamusega võtta vastu otsuse läbirääkimisi mitte alustada või lõpetada juba alustatud läbirääkimised ning tugineda töötajate teavitamist ja ärakuulamist käsitlevatele eeskirjadele, mis kehtivad selles liikmesriigis, kus SCE-l on töötajaid. Niisugune otsus peatab artiklis 4 viidatud kokkuleppe sõlmimise menetluse. Kui on tehtud selline otsus, ei kohaldata lisas toodud sätteid.Läbirääkimiste alustamata jätmise või läbirääkimiste lõpetamise otsuseks nõutav häälteenamus on kaks kolmandikku liikmete häältest, kes esindavad vähemalt kaht kolmandikku töötajatest, kaasa arvatud nende liikmete hääled, kes esindavad vähemalt kahes liikmesriigis hõivatud töötajaid.Kui SCE on loodud ümberkujundamise teel, ei kohaldata käesolevat lõiget juhul, kui tegemist on osavõtuga ümberkujundatavas ühistus.Spetsiaalne läbirääkimisorgan kutsutakse uuesti kokku kõige varem kaks aastat pärast eespool nimetatud otsuse tegemist, kui vähemalt 10 % SCE, tema tütarettevõtete ja üksuste töötajatest või nende usaldusisikud seda kirjalikult nõuavad, välja arvatud juhul, kui pooled lepivad kokku taasalustada läbirääkimisi juba varem. Kui spetsiaalne läbirääkimisorgan otsustab taasalustada läbirääkimised juhtkonnaga, aga läbirääkimiste tulemusena kokkuleppele ei jõuta, lisasätteid ei kohaldata.7. Kõiki kulusid, mis on seotud spetsiaalse läbirääkimisorgani tegevusega ja läbirääkimistega üldiselt, kannavad osalevad juriidilised isikud nii, et spetsiaalne läbirääkimisorgan saaks oma ülesandeid nõuetekohaselt täita.Vastavalt sellele põhimõttele võivad liikmesriigid kehtestada spetsiaalse läbirääkimisorgani tegevuse eelarvenormid. Eelkõige võivad nad piirduda ainult ühe eksperdi kulude katmisega.Artikkel 4Kokkuleppe sisu1. Osa levate juriidiliste isikute pädevad organid ja spetsiaalne läbirääkimisorgan peavad läbirääkimisi koostöö vaimus ja eesmärgiga jõuda kokkuleppele SCE töötajate kaasamise korra suhtes.2. Ilma et see piiraks poolte iseseisvust ja kui lõikes 4 ei sätestata teisiti, määratakse lõikes 1 nimetatud osalevate juriidiliste isikute pädevate organite ja spetsiaalse läbirääkimisorgani vahelise kokkuleppega kindlaks:a) kokkuleppe kohaldamisala;b) selle esindusorgani koosseis, liikmete arv ja kohtade jaotus, mis on SCE pädeva organi arutelupartner SCE, tema tütarettevõtete ja üksuste töötajate teavitamise ja ärakuulamise korra küsimuses;c) esindusorgani tööülesanded ning teavitamis- ja ärakuulamismenetlus;d) esindusorgani koosolekute sagedus;e) esindusorganile eraldatud rahalised ja materiaalsed vahendid;f) kui läbirääkimiste käigus otsustavad pooled esindusorgani moodustamise asemel kehtestada ühe või mitu teavitamis- ja ärakuulamismenetlust, siis nende menetluste rakendamise kord;g) kui läbirääkimiste käigus otsustavad pooled kehtestada osalemiskorra, selle korra sisu, kaasa arvatud (kui vaja) SCE haldus- või järelevalveorgani liikmete arv, keda töötajad võivad valida, nimetada, soovitada või tagasi lükata, ja nende liikmete valimise, nimetamise, soovitamise või tagasilükkamise kord ja nende õigused;h) kokkuleppe jõustumiskuupäev ja kehtivusaeg, kokkuleppe uuesti läbirääkimise tingimused ja uuesti läbirääkimise menetlus, kaasa arvatud (kui vaja) SCE ja tema tütarettevõtete ja üksuste struktuurimuutuste korral, mis toimuvad pärast SCE loomist.3. Kokkuleppe suhtes ei kohaldata lisas nimetatud standardeeskirju, kui kokkuleppes ei ole sätestatud teisiti.4. Kui SCE on loodud ümberkujundamise teel, tagab kokkulepe, et töötajate kaasamine on igas suhtes vähemalt samal tasemel, kui selles ühistus, mis kujundatakse ümber SCEks, ilma et see piiraks artikli 15 lõike 3 punkti a kohaldamist.5. Kokkuleppes võib kooskõlas käesoleva direktiivi artikliga 9 ning määruse (EÜ) nr 1435/2003 artikli 59 lõikega 4 määrata kindlaks töötajate õiguse osaleda üldkoosolekutel või sektsiooni või sektori koosolekutel ja selle õiguse kasutamise korra.Artikkel 5Läbirääkimiste kestus1. Läbirääkimised algavad niipea kui spetsiaalne läbirääkimisorgan on moodustatud ja võivad kesta kuus kuud pärast seda.2. Pooled võivad ühisel kokkuleppel otsustada läbirääkimisi pikendada üle lõikes 1 nimetatud tähtaja kokku ühe aastani alates spetsiaalse läbirääkimisorgani moodustamisest.Artikkel 6Läbirääkimismenetluse suhtes kohaldatavad õigusaktidKui käesoleva direktiiviga ei ole ette nähtud teisiti, kohaldatakse artiklites 3—5 sätestatud läbirääkimismenetluse suhtes selle liikmesriigi õigusakte, kus on SCE registrijärgne asukoht.Artikkel 7Standardeeskirjad1. Artiklis 1 kirjeldatud eesmärgi saavutamiseks kehtestavad liikmesriigid töötajate kaasamise standardeeskirjad, mis peavad vastama lisa sätetele.Standardeeskirju, mis vastavad selle liikmesriigi õigusaktidele, kuhu kavandatakse SCE registrijärgset asukohta, kohaldatakse alates SCE registreerimise kuupäevast, kuia) pooled lepivad nii kokku võib) artiklis 5 sätestatud tähtajaks ei ole kokkulepet sõlmitud, ja:- iga osaleva juriidilise isiku pädev organ otsustab hakata kohaldama standardeeskirju SCE suhtes ja seega jätkata SCE registreerimist, ja- spetsiaalne läbirääkimisorgan ei ole vastu võtnud artikli 3 lõikes 6 ettenähtud otsust.2. Lisaks sellele kohaldatakse standardeeskirju, mis on kinnitatud registreerimisliikmesriigi õigusaktidega, kooskõlas lisa 3. osaga üksnes järgmistel juhtudel:a) kui SCE on loodud ümberkujundamise teel ja kui liikmesriigis kehtivaid eeskirju töötajate osavõtu kohta haldus- või järelevalveorgani töös kohaldati SCEks ümberkujundatud ühistu suhtes;b) ühinemise teel loodud SCE suhtes:- kui enne SCE registreerimist kohaldati ühes või mitmes osalevas ühistus üht või mitut osalemisvormi, mis hõlmab vähemalt 25 % kõigi osalevate ühistute töötajate koguarvust, või- kui enne SCE registreerimist kohaldati ühes või mitmes osalevas ühistus üht või mitut osalemisvormi, mis hõlmab vähem kui 25 % kõigi osalevate ühistute töötajate koguarvust, ja kui spetsiaalne läbirääkimisorgan nii otsustab;c) mis tahes muul moel loodud SCE suhtes:- kui enne SCE registreerimist kohaldati ühes või mitmes osalevas juriidilises isikus üht või mitut osalusvormi, mis hõlmab vähemalt 50 % kõigi osalevate juriidiliste isikute töötajate koguarvust või- kui enne SCE registreerimist kohaldati ühes või mitmes osalevas juriidilises isikus üht või mitut osalemisvormi, mis hõlmab vähem kui 50 % kõigi osalevate juriidiliste isikute töötajate koguarvust, ja kui spetsiaalne läbirääkimisorgan nii otsustab.Kui erinevate osalevate juriidiliste isikute hulgas esines mitu osalemisvormi, otsustab spetsiaalne läbirääkimisorgan, milline neist vormidest kehtestada SCEs. Liikmeriigid võivad määrata kindlaks eeskirjad, mida kohaldada siis, kui nende territooriumil registreeritud SCE kohta ei ole sellist otsust tehtud. Spetsiaalne läbirääkimisorgan teavitab osalevate juriidiliste isikute pädevaid organeid kõikidest käesoleva lõike kohaselt tehtud otsustest.3. Liikmesriigid võivad sätestada, et lisa 3. osas osutatud standardeeskirju ei kohaldata lõike 2 punktis b ettenähtud juhul.III JAOTISÜKSNES FÜÜSILISTE ISIKUTE VÕI ÜHE JURIIDILISE ISIKU JA FÜÜSILISTE ISIKUTE POOLT ASUTATUD SCEde SUHTES KEHTIVAD EESKIRJADArtikkel 81. Üksnes füüsiliste isikute või ühe juriidilise isiku ja füüsiliste isikute poolt asutatud SCEde suhtes, millel on kokku vähemalt 50 töötajat vähemalt kahes liikmesriigis, kohaldatakse artiklite 3—7 sätteid.2. Üksnes füüsiliste isikute või ühe juriidilise isiku ja füüsiliste isikute poolt asutatud SCEde puhul, millel on kokku vähem kui 50 töötajat või 50 või rohkem töötajat üksnes ühes liikmesriigis, reguleeritakse töötajate kaasamist järgmiselt:- SCEs endas kohaldatakse SCE registrijärgse asukoha liikmesriigi õigusnorme, mida kohaldatakse ka teiste sama liiki juriidiliste isikute suhtes,- SCEs tütarettevõtetes ja üksustes kohaldatakse nende asukoha liikmesriigi õigusnorme, mida kohaldatakse ka teiste sama liiki üksuste suhtes.Kui töötajate osavõtuga SCE registrijärgne asukoht viiakse ühest liikmesriigist teise, peavad töötajate osavõtuõigused säilima vähemalt samal tasemel.3. Artiklite 3—7 sätteid kohaldatakse mutatis mutandis, kui seda nõuab pärast lõikes 2 osutatud SCE registreerimist vähemalt kolmandik tema ja tema vähemalt kahes eri liikmesriigis asuvate tütarettevõtete ja üksuste töötajaid või kui töötajaid on vähemalt kahes liikmesriigis kokku 50 või rohkem. Sellisel juhul asendatakse mõisted "osalevad juriidilised isikud" ja "asjaomased tütarettevõtted või üksused" vastavalt mõistetega "SCE" ja "SCE tütarettevõtted või üksused".IV JAOTISOSALEMINE ÜLDKOOSOLEKUTEL VÕI SEKTSIOONIDE VÕI SEKTORITE KOOSOLEKUTELArtikkel 9Arvestades määruse (EÜ) nr 1435/2003 artikli 59 lõikes 4 sätestatud piiranguid, on SCE töötajatel ja/või nende usaldusisikutel õigus osaleda SCE üldkoosolekul või olemasolu korral selle sektsioonide või sektorite koosolekutel koos õigusega hääletada järgmistel asjaoludel:1. kui pooled otsustavad nii artiklis 4 osutatud kokkuleppe sõlmimise teel või2. kui sellise süsteemiga ühistu kujundatakse ümber SCEks või3. kui muul moel kui ümberkujundamise teel asutatud SCE korral kasutati selles osalevas ühistus sellist süsteemi ja:i) pooled ei jõua artiklis 4 osutatud kokkuleppeni artiklis 5 sätestatud tähtajaks jaii) kohaldatakse artikli 7 lõike 1 punkti b ja lisa 3. osa jaiii) sellise süsteemiga osaleval ühistul on teistest osalevatest ühistutest enne SCE registreerimist kõige suurem osavõtt artikli 2 punkti k tähenduses.V JAOTISMUUD SÄTTEDArtikkel 10Salajas pidamine ja konfidentsiaalsus1. Liikmesriigid näevad ette, et spetsiaalse läbirääkimisorgani või esindusorgani liikmetel ja kõikidel neid abistavatel ekspertidel ei ole lubatud avaldada mingit neile konfidentsiaalselt usaldatud teavet.Sama kehtib ka teavitamis- ja ärakuulamismenetluses osalevate töötajate usaldusisikute kohta.See kohustus kehtib nimetatud isikute suhtes olenemata nende asukohast ja pärast nende ametiaja lõppemist.2. Iga liikmesriik näeb ette, et erandjuhtudel ning siseriiklikes õigusaktides sätestatud tingimustel ja piires ei ole SCE või selle liikmesriigi territooriumil loodud osaleva juriidilise isiku järelevalve- või haldusorgan kohustatud teavet edastama, kui tegemist on niisuguse teabega, mille edastamine objektiivsete kriteeriumide kohaselt kahjustaks tõsiselt SCE (või osaleva juriidilise isiku) või tema tütarettevõtete ja üksuste toimimist või oleks neile ohtlik.Liikmesriik võib sellise kohustusest vabastamise teha sõltuvaks eelnevast haldus- või kohtuloast.3. Iga liikmesriik võib kehtestada oma territooriumil paiknevate SCEde suhtes erisätteid, mille otseseks ja põhiliseks eesmärgiks on teavitamise ja arvamuste väljendamise ideoloogiline suunamine, tingimusel et käesoleva direktiivi vastuvõtmise päeval on siseriiklikes õigusaktides sellised sätted juba olemas.4. Lõigete 1, 2 ja 3 kohaldamisel sätestavad liikmesriigid haldusliku või kohtuliku edasikaebamise menetlused, mida töötajate usaldusisikud võivad kasutada, kui SCE või osaleva juriidilise isiku järelevalve- või haldusorgan nõuab konfidentsiaalsust või ei anna teavet.Nimetatud menetlused võivad hõlmata ka kõnealuse teabe konfidentsiaalsuse kaitsmiseks kavandatud korda.Artikkel 11Esindusorgani tegevus ja töötajate teavitamis- ja ärakuulamismenetlusSCE pädev organ ja esindusorgan töötavad koostöö vaimus ja arvestades vastastikuseid huve ja kohustusi.Sama kehtib SCE järelevalve- või haldusorgani ja töötajate usaldusisikute vahelise koostöö kohta seoses töötajate teavitamis- ja ärakuulamismenetlusega.Artikkel 12Töötajate usaldusisikute kaitseSpetsiaalse läbirääkimisorgani liikmetel, esindusorgani liikmetel, töötajate usaldusisikutel, kes täidavad töötajate teavitamis- ja ärakuulamismenetlusega seotud ülesandeid, ja SCE järelevalve- või haldusorganisse kuuluvatel töötajate usaldusisikutel, kes on SCE, tema tütarettevõtete või üksuste või osaleva juriidilise isiku töötajad, on tööülesannete täitmisel samasugune kaitse ja tagatised, nagu on siseriiklike õigusaktide ja/või tavaga ette nähtud töötajate usaldusisikutele selles riigis, kus nad töötavad.Eelkõige kehtib see spetsiaalse läbirääkimisorgani või esindusorgani koosolekutel või mis tahes muudel artikli 4 lõike 2 punktis f nimetatud kokkuleppe alusel toimuvatel koosolekutel või haldus- või järelevalveorgani koosolekutel osalemise kohta, samuti ka palga väljamaksmise kohta osaleva juriidilise isiku või SCE või tema tütarettevõtete või üksuste liikmetele töölt puudumise ajal, kui see on neile vajalik oma kohustuste täitmiseks.Artikkel 13Menetluste väärkasutusLiikmesriigid võtavad ühenduse õigusele vastavaid asjakohaseid meetmeid, et ära hoida SCE väärkasutust, mille eesmärk on võtta töötajatelt õigused olla kaasatud või kõnealuste õiguste kasutamist edasi lükata.Artikkel 14Käesoleva direktiivi täitmine1. Iga liikmesriik tagab, et tema territooriumil paikneva SCE üksuste juhtkond ja tütarettevõtete ja osalevate juriidiliste isikute järelevalve- või haldusorganid ning töötajate usaldusisikud või olukorrale vastavalt töötajad ise täidavad käesoleva direktiiviga sätestatud kohustusi, hoolimata sellest, kas SCE registrijärgne asukoht on tema territooriumil või mitte.2. Kui käesolevat direktiivi ei täideta, näevad liikmesriigid ette asjakohased meetmed; eelkõige tagavad nad, et käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmise tagamiseks oleksid kättesaadavad haldus- ja kohtumenetlused.Artikkel 15Seos käesoleva direktiivi ja muude sätete vahel1. Kui SCE on üleühenduseline ettevõtja või üleühenduselist kontserni kontrolliv ettevõtja direktiivi 94/45/EÜ tähenduses või vastavalt nõukogu 15. detsembri 1997. aasta direktiivile 97/74/EÜ, millega laiendatakse nimetatud direktiivi Ühendkuningriigi suhtes, [6] ei kohaldata nimetatud direktiivide sätteid ja nende siseriiklikesse õigusaktidesse ülevõtmiseks kehtestatud sätteid SCE või tema tütarettevõtete suhtes.Kui aga spetsiaalne läbirääkimisorgan otsustab vastavalt artikli 3 lõikele 6 läbirääkimisi mitte alustada või lõpetada juba alustatud läbirääkimised, kohaldatakse direktiivi 94/45/EÜ või direktiivi 97/74/EÜ sätteid ja nende siseriiklikesse õigusaktidesse ülevõtmiseks kehtestatud sätteid.2. Siseriiklike õigusaktidega ja/või tavaga ettenähtud õigusnorme töötajate kaasamise kohta äriühingute organite töösse, välja arvatud õigusnormid, millega rakendatakse käesolevat direktiivi, ei kohaldata SCEde suhtes, mille suhtes kohaldatakse artikleid 3—7.3. Käesolev direktiiv ei piira:a) muid kaasamisõigusi peale SCE organitest osavõtmise õiguse, mida SCE ja tema tütarettevõtete ja üksuste töötajad kasutavad vastavalt liikmesriikide siseriiklike õigusaktidele ja/või tavadele;b) sätteid organite tööst osavõtu kohta, mis on ette nähtud siseriiklike õigusaktidega ja/või tavaga, mida kohaldatakse SCE tütarettevõtete või SCEde suhtes, mille suhtes ei kohaldata artikleid 3—7.4. Lõikes 3 nimetatud õiguste säilitamiseks võivad liikmesriigid võtta vajalikke meetmeid tagamaks, et iseseisva juriidilise isikuna tegutsemast lakkavate osalevate juriidiliste isikute töötajate esindusstruktuurid säiliksid ka pärast SCE registreerimist.Artikkel 16Lõppsätted1. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu hiljemalt 18. augustil 2006 või tagavad hiljemalt selleks kuupäevaks, et tööturu osapooled kehtestavad nõutavad sätted kokkuleppimise teel; seejuures on liikmesriigid kohustatud võtma kõik vajalikud meetmed, mis alati tagaksid käesoleva direktiiviga ettenähtud tulemused. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.2. Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 17Komisjonipoolne läbivaatamineHiljemalt 18. augustiks 2009 vaatab komisjon koostöös liikmesriikide ja ühenduse tasandi tööturu osapooltega uuesti läbi, kuidas käesolevat direktiivi on kohaldatud, et vajaduse korral esitada nõukogule asjakohased muudatusettepanekud.Artikkel 18JõustumineKäesolev direktiiv jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 19AdressaadidKäesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. juuli 2003Nõukogu nimeleesistujaG. Alemanno[1] EÜT C 236, 31.8.1993, lk 36.[2] EÜT C 42, 15.2.1993, lk 75.[3] EÜT C 223, 31.8.1992, lk 42.[4] ELT L 207, 18.8.2003, lk 1.[5] EÜT L 254, 30.9.1994, lk 64. Direktiivi on muudetud direktiiviga 97/74/EÜ (EÜT L 10, 16.1.1998, lk 22).[6] EÜT L 10, 16.1.1998, lk 22.--------------------------------------------------LISASTANDARDEESKIRJAD(millele on viidatud artiklites 7 ja 8)1. osa: töötajate esindusorgani koosseisArtiklis 1 kirjeldatud eesmärgi saavutamiseks ja artiklis 7 nimetatud juhtudeks moodustatakse esindusorgan vastavalt järgmistele eeskirjadele:a) esindusorgan koosneb SCE, tema tütarettevõtete ja üksuste töötajatest, kelle valivad või nimetavad ametisse töötajate usaldusisikud või viimaste puudumisel kõik töötajad;b) esindusorgani liikmete valimine või ametisse nimetamine toimub vastavalt siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavale.Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad, millega tagatakse, et esindusorgani liikmete arvu ja kohtade jaotust muudetakse arvestades SCEs ja tema tütarettevõtetes ja üksustes toimuvaid muudatusi. Töötajate usaldusisikute nimetamisel või valimisel tuleks taotleda sugupoolte esindajate arvulist võrdsust;c) kui esindusorgani suurus seda õigustab, valib ta oma liikmete hulgast kõige rohkem kolmeliikmelise komitee;d) esindusorgan võtab vastu oma töökorra;e) esindusorgani liikmed valitakse või nimetatakse ametisse vastavalt SCE ja selle tütarettevõtete või üksuste töötajate arvule igas liikmesriigis, eraldades igale liikmesriigile ühe koha selle riigi töötajate arvu kohta, mis moodustab 10 % või osa sellest kõikides liikmesriikides asuvate SCE ja selle tütarettevõtete või üksuste töötajate koguarvust;f) SCE pädevale organile teatakse esindusorgani koosseis;g) hiljemalt neli aastat pärast asutamist uurib esindusorgan, kas alustada läbirääkimisi käesoleva direktiivi artiklites 4 ja 7 nimetatud kokkuleppe sõlmimiseks või jätkata kooskõlas käesoleva lisaga vastuvõetud standardeeskirjade kohaldamist.Kui on vastu võetud otsus pidada läbirääkimisi kokkuleppe üle vastavalt artiklile 4, kohaldatakse mutatis mutandis käesoleva direktiivi artikli 3 lõikeid 4—7 ja artikleid 4—6, mille puhul sõnad "spetsiaalne läbirääkimisorgan" asendatakse sõnaga "esindusorgan". Kui läbirääkimiste lõpetamiseks kehtestatud tähtajaks ei ole kokkulepet sõlmitud, jätkatakse vastavalt standardeeskirjadele vastuvõetud esialgse korra kohaldamist.2. osa: teavitamise ja ärakuulamise standardeeskirjadSCE moodustatud esindusorgani pädevust ja volitusi reguleerivad järgmised eeskirjad:a) esindusorgani pädevus on piiratud küsimustega, mis puudutavad SCEd ennast ja tema tütarettevõtteid või üksusi, mis asuvad mõne teise liikmesriigi territooriumil, või küsimustega, mille puhul ühe liikmesriigi otsuseid tegevad organid ei ole pädevad otsustama;b) esindusorganil on õigus olla teavitatud või ära kuulatud pädeva organi koostatud korrapäraste aruannete alusel SCE tegevuse edenemise ja väljavaadete kohta ning sel eesmärgil kohtuda SCE pädeva organiga vähemalt kord aastas, piiramata koosolekute pidamist vastavalt punktile c. Sellest teavitatakse ka kohalikke juhtkondi.SCE pädev organ esitab esindusorganile haldusorgani või vajaduse korral juhtimis- või järelevalveorgani koosoleku päevakorra ja koopiad kõigist dokumentidest, mis on esitatud SCE üldkoosolekule.Eelkõige käsitletakse koosolekul ettevõtete struktuuri, majanduslikku ja rahalist olukorda, äri-, tootmis- ja müügitegevuse võimalikku arengut, kogu SCE sotsiaalse vastutuse suhtes tehtud algatusi, tööhõivet ja selle võimalikku arengusuunda, investeeringuid, olulisi korralduslikke muudatusi, uute tööviiside või tootmisprotsesside juurutamist, tootmise üleviimist, ettevõtete, üksuste või nende oluliste osade ühinemisi, vähendamisi või sulgemisi ning kollektiivseid koondamisi;c) esindusorganil on õigus saada teavet töötajate huve olulisel määral mõjutavate erakordsete asjaolude kohta, eelkõige ümberpaigutamiste, üleviimiste, üksuste või ettevõtete sulgemise või kollektiivsete koondamiste kohta. Esindusorganil või eelkõige juhul, kui ta asja kiireloomulisuse tõttu nii otsustab, siis kitsamal komiteel on õigus oma taotluse alusel kohtuda SCE pädeva organiga või mis tahes asjakohasema tasandi SCE juhtorganiga, kellel on iseseisev otsustusõigus, et olla teavitatud ja ära kuulatud töötajate huve oluliselt mõjutavate meetmete küsimuses.Kui pädev organ otsustab mitte tegutseda vastavalt esindusorgani arvamusele, on esindusorganil õigus korraldada uus kohtumine SCE pädeva organiga, et jõuda kokkuleppele.Kui korraldatakse kohtumine kitsama komiteega, on õigus osaleda ka nendel esindusorgani liikmetel, kes esindavad töötajaid, keda kõnealused meetmed otseselt mõjutavad.Eespool nimetatud koosolekud ei mõjuta pädeva organi õigusi;d) liikmesriigid võivad kehtestada teavitamis- ja ärakuulamiskoosolekute juhatamise eeskirja.Enne kohtumist SCE pädeva organiga on esindusorganil või kitsamal komiteel, mille koosseisu on vajaduse korral laiendatud vastavalt punkti c kolmandale lõigule, õigus omavahel kohtuda pädeva organi esindajate juuresviibimiseta;e) esindusorgani liikmed teatavad SCE ja tema tütarettevõtete ja üksuste töötajate usaldusisikutele teavitamis- ja ärakuulamismenetluse sisu ja tulemused, ilma et see piiraks artikli 10 kohaldamist;f) esindusorgan või kitsam komitee võib kasutada enda valitud ekspertide abi;g) esindusorgani liikmetel on õigus koolituse saamiseks palka kaotamata töölt puududa, kui see on vajalik nende ülesannete täitmiseks;h) esindusorgani kulud kannab SCE, mis tagab esindusorgani liikmetele rahalised ja materiaalsed vahendid, mida neil on vaja selleks, et täita oma ülesandeid nõuetekohaselt.Kui ei ole kokku lepitud teisiti, tasub SCE eelkõige esindusorgani ja kitsama komitee liikmete koosolekute korraldamise, tõlketeenuste, majutus- ja reisikulude maksumuse.Vastavalt sellele põhimõttele võivad liikmesriigid kehtestada spetsiaalse läbirääkimisorgani tegevuse eelarvenormid. Eelkõige võivad nad piirduda ainult ühe eksperdi kulude katmisega.3. osa: osavõtu standardeeskirjadTöötajate osavõttu SCEs reguleerivad järgmised eeskirjad:a) kui SE on loodud ümberkujundamise teel ja kui liikmesriigis kehtivaid eeskirju töötajate osavõtu kohta haldusvõi järelevalveorgani töös kohaldati enne SCE registreerimist, kohaldatakse SCE suhtes jätkuvalt kõiki töötajate osalemise aspekte. Selleks kohaldatakse punkti b mutatis mutandis;b) kui SCE on loodud muul moel, on SCE, tema tütarettevõtete ja üksuste töötajatel ja/või nende esindusorganil õigus valida, ametisse nimetada, soovitada või tagasi lükata selline arv SCE haldus- või järelevalveorgani liikmeid, mis vastab asjaomaste osalevate äriühingute suurimale suhtarvule enne registreerimist;c) kui ühegi osaleva juriidilise isiku suhtes enne SCE registreerimist töötajate osavõtu eeskirju ei kohaldatud, ei ole SCE kohustatud kehtestama töötajate osalemist käsitlevaid sätteid;d) esindusorgan otsustab vastavalt SCE töötajate arvule igas liikmesriigis haldus- või järelevalveorgani kohtade jaotuse eri liikmesriikide töötajaid esindavate liikmete vahel või määrab kindlaks, mil viisil SCE töötajad võivad nimetatud organite liikmete ametisse nimetamise suhtes soovitusi esitada või vastuseisu väljendada. Kui ühe või mitme liikmesriigi töötajate suhtes sellist proportsionaalsuskriteeriumit ei ole, nimetab esindusorgan ametisse liikme ühest sellisest liikmesriigist, kui on asjakohane, siis eelkõige liikmesriigist, kus on SCE registrijärgne asukoht. Iga liikmesriik võib otsustada, kuidas talle eraldatud haldus- või järelevalveorgani kohad jaotatakse;e) iga SCE haldusorgani või kui on asjakohane, järelevalveorgani liige, keda on valinud, ametisse nimetanud või soovitanud esindusorgan või sõltuvalt asjaoludest töötajad, on täisliige, kellel on samasugused õigused ja kohustused kui ühistu liikmeid esindavatel liikmetel, kaasa arvatud õigus hääletada.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 97/15/EÜ, 25. märts 1997, millega võetakse vastu Eurocontroli standardid ja muudetakse nõukogu direktiivi 93/65/EMÜ omavahel ühilduvate tehnospetsifikaatide määratlemise ja kasutamise kohta lennuliikluse korraldamiseks vajalike seadmete ning süsteemide hankimiselEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31997L0015

Euroopa Liidu Teataja L 095 , 10/04/1997 Lk 0016 - 0018

		Komisjoni direktiiv 97/15/EÜ,25. märts 1997,millega võetakse vastu Eurocontroli standardid ja muudetakse nõukogu direktiivi 93/65/EMÜ omavahel ühilduvate tehnospetsifikaatide määratlemise ja kasutamise kohta lennuliikluse korraldamiseks vajalike seadmete ning süsteemide hankimisel(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingutvõttes arvesse nõukogu 19. juuli 1993. aasta direktiivi 93/65/EMÜ omavahel ühilduvate tehnospetsifikaatide määratlemise ja kasutamise kohta lennuliikluse korraldamiseks vajalike seadmete ning süsteemide hankimisel [1], eriti selle artiklit 3 ja artikli 5 lõiget 2,ning arvestades, et:komisjon identifitseerib ja võtab vastu Eurocontroli standardid kooskõlas direktiivi 93/65/EMÜ artikliga 3;direktiivi 93/65/EMÜ I lisa sisaldab Eurocontroli standardite soovituslikku loendit; see loend peaks olema võimalikult täielik;direktiivi 93/65/EMÜ II lisas määratakse kindlaks aeronavigatsiooniseadmete hankimise eest vastutavad hankeüksused; seda loendit tuleb ajakohastada;kui Eurocontrol on vastu võtnud kaks standardit, on asjakohane, et need standardid muudetakse kohustuslikuks; samuti on asjakohane, et I lisa soovituslikku loendit muudetakse Eurocontroli EATCHIP programmi juurutamise tõttu;II lisa on vaja muuta, võtmaks arvesse liikmesriikide teatatud muudatusi ja lisades edaspidi uute liikmesriikide hankeüksusi;käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 93/65/EMÜ kohaselt loodud komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Järgmistes Eurocontroli standardi dokumentides sisalduvaid Eurocontroli spetsifikaatide kohustuslikke osi on vastu võetud niivõrd, kuivõrd need on vajalikud Euroopa integreeritud lennuliikluse juhtimissüsteemi rakendamiseks:- Eurocontroli standard andmete vahetamiseks reaalajas (OLDI), esimene väljaanne, (Eurocontroli dokumendi viide 001-92),- Eurocontroli standard lennuliiklusteeninduste vahetatud andmete esitamiseks (ADEXP) (Eurocontroli dokumendi viide 002-93).Artikkel 2Direktiivi 93/65/EMÜ I lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisaga.Artikkel 3Direktiivi II lisa muudetakse järgmiselt:1. Loendit Eurocontroli hankeüksustest Belgias, Taanis, Prantsusmaal, Kreekas, Iirimaal, Itaalias, Portugalis ja Ühendkuningriigis muudetakse järgmiselt:EUROCONTROL Rue de la Fusée, 96 B-1130BelgiaRégie des Voies Aériennes (RVA/RLW)Centre Communication Nord (CCN)rue du Progrès 80 Bte 2B-1030 BruxellesTaaniStatens Luftfahrsvaesen(Civil Aviation Administration)Postbox 744DK-Copenhagen SVBillund LufthavnPO Box 10DK-7190 BillundKøbenhavns Lufthavne A/SPO Box 74Flyvervej 11DK-2770 KastrupPrantsusmaaMinistre chargé de l'aviation civileDirection générale de l'aviation civile48, rue Camille DesmoulinsF-92452 Issy-les-Moulineaux Cedexja oma pädevuse piires:Aéroport de Paris291, Boulevard RaspailF-75675 Paris Cedex 14KreekaMinistry of Transport and CommunicationsCivil Aviation AuthorityGeneral Directorate of Air Navigationkes annab volitused eelkõige järgmisele asutusele:Electronics DivisionVasileos Georgiou 1PO Box 73751-16604 EllinikoGR-AthensIirimaaThe Irish Aviation AuthorityAviation HouseHawkins StreetIRL-Dublin 2Aer Rianta Cpt.Dublin AirportIRL-County DublinItaaliaENAVEnte Nazionale di Assistenza al VoloVia Salaria, 715I-00138 RomaPortugalANA-E.P. (Empresa Pública de Aeroportos e Navegação Aérea).Rua D, Edifício 120Aeroporto de LisboaP-1700 LisboaÜhendkuningriikNational Air Traffic Services LtdCAA House45-59 KingswayUK-London WC2B 6TE2. Loendisse lisatakse järgmised hankeüksused:AustriaAustro Control GmbHSchnirchgasse 11A-1030 WienSoomeIlmailulaitos/Luftfartsverket(CAA Finland)PO Box 50FIN-01531 VantaaRootsiSwedish Civil Aviation AdministrationLuftfartsverketVikboplan 11S-601 79 NorrköpingArtikkel 41. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud sätted hiljemalt 1. detsembril 1997. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti. Komisjon teatab sellest teistele liikmesriikidele.Artikkel 5Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 25. märts 1997Komisjoni nimelkomisjoni liigeNeil KINNOCK[1] EÜT L 187, 29.7.1993, lk 52.--------------------------------------------------LISA"I LISAARTIKLIS 3 NIMETATUD EUROCONTROLI STANDARDITE VALDKONNADSoovituslik loendSideNavigeerimineJärelevalveAndmetöötlussüsteemidÕhuruumi korraldus ja lennuliikluse korraldamise menetlusedLennuliikluse korralduse tööeeskirjad ja operatiivnõudedInimressursid"--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 4. detsember 1989, tsiviilkasutuses olevate allahelikiirusega reaktiivlennukite müra piiramise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31989L0629

Euroopa Liidu Teataja L 363 , 13/12/1989 Lk 0027 - 0029 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 7 Köide 3 Lk 0191  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 7 Köide 3 Lk 0191

		Nõukogu direktiiv,4. detsember 1989,tsiviilkasutuses olevate allahelikiirusega reaktiivlennukite müra piiramise kohta(89/629/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 84 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:mürastandardite kohaldamine tsiviilkasutuses olevate allahelikiirusega reaktiivlennukite suhtes on lennutransporditeenuste osutamise seisukohast olulise tähtsusega, eriti kui sellised standardid seavad piiranguid lennukitüüpidele, mida lennuettevõtjad võivad käitada, aitavad kaasa investeeringutele kõige uuematesse ja vaiksematesse saada olevatesse lennukitesse ja hõlbustavad olemasolevate mahtude, kaasa arvatud lennujaamade läbilaskevõime, paremat ärakasutamist; direktiiv 80/51/EMÜ, [4] mida on muudetud direktiiviga 83/206/EMÜ, [5] kehtestab sellisele mürale piirangud;nõukogu eelisprogramm lennutranspordi probleemide uurimiseks käsitleb lennukist lähtuvat heidet, kaasa arvatud müra;Euroopa ühenduste keskkonnaalane tegevusprogramm [6] näitab selgelt müraprobleemi tähtsust ja eelkõige vajadust võtta meetmeid lennuliikluse tekitatud müra vastu;lennukimüra tuleks veelgi vähendada, võttes arvesse keskkonnategureid, tehnilist teostatavust ja majanduslikke tagajärgi;seepärast on asjakohane, et liikmesriikide registritesse kantaks ainult need tsiviilkasutuses olevad allahelikiirusega reaktiivlennukid, mis vastavad rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni teise väljaande (1988) 16. lisa 1. köite 3. peatüki II osas kindlaksmääratud standarditele; seoses sisepiirideta ala loomisega oleks mõistlik selle registreerimist piirava eeskirja alt välja jätta lennukid, mis on kantud liikmesriikide riiklikesse registritesse 1. novembriks 1990; liikumisvabaduse tõttu, mida see eeskiri lubaks, on oluline, et erandite arv oleks piiratud ning et tehtavate erandite üle peetaks ranget järelevalvet ja et nende kestus oleks piiratud;selleks tuleks põhjendatud aja jooksul kehtestada ühiseeskirjad, et tagada kogu ühenduses kooskõlastatud lähenemine olemasolevate eeskirjade täiendamisele; see on eriti tähtis, pidades silmas hiljutist püüet liberaliseerida Euroopa lennuliiklust;töö, mida ühendus on teinud koostöös teiste rahvusvaheliste organitega, on näidanud, et liikmesriikide registritesse kandmise suhtes piirangu seadmine lennukitele, mis ei vasta eespool nimetatud 16. lisa 3. peatükis kindlaksmääratud müraalase sertifitseerimise standarditele, tooks iseenesest keskkonnale piiratud kasu ning seda peaks seepärast käsitlema ainult esimese etapina, millele järgnevad meetmed mainitud 16. lisa 3. peatüki standarditele mittevastavate lennukite käitamise piiramiseks,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Käesoleva direktiivi eesmärk on kehtestada rangemad eeskirjad tsiviilkasutuses olevate allahelikiirusega reaktiivlennukite müra piiramiseks.2. Käesolevat direktiivi ei kohaldata lennukite suhtes, mille maksimaalne stardimass on kuni 34000 kg ja mahutavus 19 istekohta või vähem.Artikkel 21. Alates 1. novembrist 1990 tagavad liikmesriigid, et tsiviilkasutuses olevaid allahelikiirusega reaktiivlennukeid, mis on nende territooriumil registreeritud pärast seda kuupäeva, võib nende territooriumil või teiste liikmesriikide territooriumil käitada ainult siis, kui neile on antud mürasertifikaat nende vastavuse kohta standarditele, mis on vähemalt võrdsed rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni teise väljaande (1988) 16. lisa 1. köite 3. peatüki II osas kindlaksmääratud standarditega.2. Lõiget 1 ei kohaldata lennukite suhtes, mis on kantud liikmesriikide registritesse seisuga 1. november 1990.3. Lõikes 1 nimetatud territooriumide hulka ei kuulu asutamislepingu artikli 227 lõikes 2 märgitud ülemeredepartemangud.Artikkel 3Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, tagamaks, et artikli 1 lõikes 1 seatud eesmärgist ei hiilitaks mööda näiteks mingit liisingulepingu vormi kasutades.Artikkel 4Liikmesriigid võivad anda artikli 2 nõuetest erandeid:a) ajaloolist huvi pakkuvate lennukite suhtes;b) lennukite suhtes, mida liikmesriigi käitajad on kasutanud kehtiva järelmaksuga müügilepingu või liisingulepingu alusel enne 1. novembrit 1989, ning mis on seetõttu registreeritud kolmandas riigis;c) lennukite suhtes, mis on liisitud kolmanda riigi käitajale ja sel põhjusel ajutiselt liikmesriigi registrist kustutatud;d) lennuki suhtes, mis asendab lennukit, mis on hävinud õnnetusjuhtumi tagajärjel ja mida käitaja ei saa asendada turul saadaoleva artikli 2 lõikega 1 ettenähtud mürasertifikaati omava õhusõidukiga, tingimusel et asenduslennuk registreeritakse aasta jooksul pärast nimetatud hävimist;e) lennukite suhtes, mille mootorite kahekontuursuse aste on 2 või enam.Artikkel 5Liikmesriigid võivad anda erandeid artikli 2 nõuetest esialgu kuni kolmeks aastaks ja pikendamise võimalusega kuni kaheks aastaks, tingimusel et sellised erandid kaotavad kehtivuse 31. detsembriks 1995:- lennukite suhtes, mis on liisitud kolmandast riigist lühikeseks ajaks, tingimusel et käitaja tõendab, et see on tema tegevusalal harilik tava ja et tema tegevus oleks vastasel juhul kahjustatud,- lennukite suhtes, mille käitaja tõendab, et tema tegevus oleks vastasel juhul põhjendamatult kahjustatud.Artikkel 61. Erandeid tegev liikmesriik teatab sellest liikmesriikide pädevatele asutustele ja komisjonile.2. Liikmesriigid tunnustavad teiste liikmesriikide poolt artiklite 4 ja 5 alusel antud erandeid.Artikkel 71. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 30. septembrit 1990.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile siseriiklike sätete teksti, mille nad on vastu võtnud käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas.Artikkel 8Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 4. detsember 1989Nõukogu nimeleesistujaM. Delebarre[1] EÜT C 37, 14.2.1989, lk 6.[2] EÜT C 158, 26.6.1989, lk 492.[3] EÜT C 221, 28.8.1989, lk 1.[4] EÜT L 18, 24.1.1980, lk 26.[5] EÜT L 117, 4.5.1983, lk 15.[6] EÜT C 328, 7.12.1987, lk 1.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 16. detsember 1991, lennunduspersonali lennunduslubade vastastikuse tunnustamise kohta tsiviillennunduses

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31991L0670

Euroopa Liidu Teataja L 373 , 31/12/1991 Lk 0021 - 0025 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 6 Köide 3 Lk 0088  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 6 Köide 3 Lk 0088

		Nõukogu direktiiv,16. detsember 1991,lennunduspersonali lennunduslubade vastastikuse tunnustamise kohta tsiviillennunduses(91/670/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 84 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:piisava hulga vajalikku erialast ettevalmistust ja lennunduslubasid omavate õhusõiduki meeskonnaliikmete olemasolu on õhuveoteenuste häireteta ja ohutuks osutamiseks vältimatu;siseturu väljakujundamine 1992. aasta lõpuks nõuab tõhusa õhutranspordisüsteemi olemasolu isikute liikumise hõlbustamiseks ühenduse piires;õhutransport on väga dünaamiline ja kiiresti arenev ning eelkõige rahvusvaheline sektor; seetõttu saab lennunduspersonali nõudmise ja pakkumise vahelist tasakaalu säilitada tõhusamalt pigem ühenduse kui riiklikul tasandil;seepärast on oluline, et ühist transpordipoliitikat tsiviillennunduses laiendatakse õhusõiduki meeskonnaliikmete liikumise hõlbustamisele ühenduse piires;eri liikmesriikide nõudmised õhusõiduki meeskonnaliikmete lennunduslubade saamiseks on erinevad;ühenduses ei ole lennunduslubade saamiseks vajaliku kvalifikatsiooni nõuded praegu sätestatud; seepärast on liikmesriikidel õigus kindlaks määrata selline erialase ettevalmistuse tase, mis tagab nende territooriumil registrisse kantud õhusõidukite poolt pakutavate teenuste ohutuse; asutamislepinguga neile sätestatud kohustusi rikkumata ei või liikmesriigid nõuda, et teise liikmesriigi kodanik omandaks sellise erialase ettevalmistuse, mille nad määravad üldjuhul kindlaks üksnes oma riikliku haridus- ja koolitussüsteemi põhjal, kui asjaomane isik on juba omandanud selle ettevalmistuse muus liikmesriigis;asutamislepingust tulenevate kohustuste täitmise hõlbustamiseks ja õhusõiduki meeskonnaliikmete liikuvuse tagamiseks tuleks kehtestada ühenduse menetlus nimetatud personali lennunduslubade ja kvalifikatsiooni tunnustamiseks;erapiloodi lennundusluba saab juba praegu kõikides liikmesriikides tunnustada;kui liikmesriigis registrisse kantud õhusõiduki käitamise lubamiseks peavad teises liikmesriigis lennundusloa saanud ametpiloodid tegema lisakatsed, tuleks neile pakkuda nende katsete tegemise võimalust nii kiiresti kui võimalik;liikmesriikide pakutavad koolitusvõimalused ei vasta alati nõudmisele; asutamislepingu artikli 7 kohaselt peavad liikmesriigid teiste liikmesriikide kodanikke vastu võtma riiklikesse ja erakoolitusasutustesse ning laskma neid kutseeksamile kedagi diskrimineerimata;lennunduslubade täieliku vastastikuse tunnustamise saavutamiseks võtab nõukogu rahvusvaheliste organisatsioonide edusamme arvestades ning komisjoni enne 1. juulit 1992 esitatud ettepaneku alusel enne 1. jaanuari 1993 vastu meetmed lennunduslube ja koolitusprogramme käsitlevate ühtlustatud nõuete rakendamiseks; iga liikmesriik tunnustab nendele nõuetele vastavaid lennunduslube,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevat direktiivi kohaldatakse tsiviillennunduses liikmesriikide poolt väljastatud õhusõiduki meeskonnaliikmete lennunduslubade vastastikuse tunnustamise menetluse suhtes.Artikkel 2Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) lennundusluba — liikmesriigi väljastatud kehtiv dokument, mis lubab lennundusloa valdajal täita õhusõiduki meeskonnaliikme ülesandeid liikmesriigis registrisse kantud tsiviilõhusõiduki pardal. Käesolev määratlus hõlmab ka selle dokumendiga seotud pädevusmärkeid;b) pädevusmärge — lennundusloale või eraldi dokumendile kantud märge, milles täpsustatakse selle lennundusloaga seotud eritingimused, õigused ja piirangud;c) lennunduslubade tunnustamine — teises liikmesriigis väljastatud lennundusloa ning selle juurde kuuluvate õiguste ja sertifikaatide tunnustamine või valideerimine liikmesriigi poolt. Tunnustamine, mis võib toimuda liikmesriigi oma lennundusloa väljastamise teel, ei tohi kesta kauem kui originaallennundusloa kehtivusaja lõpuni;d) tunnustamine — luba kasutada ühes liikmesriigis registrisse kantud õhusõidukil teises liikmesriigis välja antud lennundusluba sellega seotud õiguste kohaselt;e) valideerimine — liikmesriigi otsene avaldus selle kohta, et teises liikmesriigis väljastatud lennundusluba võib kasutada nagu tema enda lennundusluba;f) õhusõiduki meeskonnaliikmed — lennunduslubasid omav lennunduspersonal, kelle ülesanded on otseselt seotud õhusõiduki käitamisega lennu ajal. See määratlus kehtib pilootide, pardanavigaatorite ja pardamehaanikute suhtes.Artikkel 31. Liikmesriik tunnustab liigse viivituseta ja lisakatseteta teise liikmesriigi poolt väljastatud lennundusloa koos sellega seotud õiguste ja tunnistustega.2. Isikul, kellel on liikmesriigi väljastatud erapiloodi lennundusluba, lubatakse juhtida teises liikmesriigis registrisse kantud õhusõidukit. Selline tunnustamine kehtib üksnes erapiloodi lennundusloas ja sellega seotud õhusõiduki pädevusmärgetes selle valdajale antud õiguse suhtes lennata visuaallennureeglite järgi päeval lennukil, mis on sertifitseeritud lendamiseks ühe piloodiga.Artikkel 41. Artikli 3 lõiget 1 kohaldatakse, kui ühe liikmesriigi väljastatud ja teisele liikmesriigile tunnustamiseks esitatud lennundusluba põhineb vastuvõtva liikmesriigi nõuetega võrdväärsetel nõuetel. Et pädevad asutused saaksid hinnata teise liikmesriigi väljastatud lennunduslubade võrdväärsust, koostab komisjon liikmesriikide poolt samade ülesannete täitmiseks väljastatavate lennunduslubade suhtes kohaldatavate nõuete võrdluse ja edastab selle liikmesriikidele enne 1. jaanuari 1992.2. a) Iga liikmesriik võib küsida komisjoni arvamust talle tunnustamiseks esitatud lennundusloa võrdväärsuse kohta kolme nädala jooksul alates taotluse saamisest.b) Komisjon peab esitama oma arvamuse kahe kuu jooksul. Asjaomasel liikmesriigil on taotlejale vastamiseks üks kuu aega.c) Kui liikmesriik ei küsi komisjoni arvamust, on ta kohustatud taotlejale vastama kolme kuu jooksul.d) Punktides a, b ja c nimetatud tähtaegu hakatakse kohaldama, kui on olemas kogu vajalik teave.3. Kui pärast lennundusloa kontrollimist liikmesriigi poolt, kellele see on tunnustamiseks esitatud, jäävad õigustatud kahtlused asjaomase lennundusloa võrdväärsuse suhtes püsima, võib see liikmesriik olenemata artikli 3 lõikes 1 sätestatud põhimõtetest otsustada, et lennundusloa tunnustamiseks on vajalikud lisanõuded ja/või -katsed. Lennundusloa valdajale, lennundusloa väljastanud liikmesriigile ja komisjonile teatakse sellest kirjalikult. Vastuvõttev liikmesriik, kellele lennundusluba on heakskiitmiseks esitatud, annab lennundusloa valdajale võimaluse läbida täiendavad katsed niipea kui võimalik ilma kodakondsuse alusel diskrimineerimata.4. Kui taotleja on täitnud lisanõuded ja/või läbinud nõutava(d) lisakatse(d), nagu lõikes 3 on sätestatud, tunnustab asjaomane liikmesriik viivitamata kõnealust lennundusluba.5. Olenemata eespool nimetatust ja lõigetest 1–4 tunnustab liikmesriik piloodi lennunduslubade osas iga Chicago rahvusvahelise tsiviillennunduse konventsiooni 1. lisa nõuete kohaselt väljastatud lennundusluba, kui loa omanik vastab käesoleva direktiivi lisas sätestatud lubade valideerimise erinõuetele.Artikkel 5Liikmesriigid tagavad, et teiste liikmesriikide kodanikke võetakse vastu riiklikesse ja erakoolitusasutustesse ning et neil võimaldatakse teha lennunduslubade saamiseks vajalikke eksameid ja läbida vastavaid menetlusi samadel alustel nende endi kodanikega.Artikkel 6Kui liikmesriik annab lennundusloa võrdväärsuse kinnitamiseks välja lennundusloa kolmandas riigis väljastatud lennundusloa ja sellega seotud õiguste ja sertifikaatide alusel, tehakse lennundusloas selle kohta märge. Muud liikmesriigid ei ole kohustatud selliseid lennunduslube tunnustama.Artikkel 71. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid pärast komisjoniga konsulteerimist 1. juuniks 1992. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.3. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud siseriiklike õigusnormide teksti.4. Liikmesriigid abistavad üksteist käesoleva direktiivi rakendamisel ja vahetavad vajaduse korral teavet nende poolt võrdväärsuse põhjal tunnustatud lennunduslubade kohta.5. Käesoleva direktiivi kohaldamisel saadud konfidentsiaalne teave kuulub ametisaladuse alla.Artikkel 8Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 16. detsember 1991Nõukogu nimeleesistujaH. Maij-weggen[1] EÜT C 10, 16.1.1990, lk 12 ja EÜT C 175, 6.7.1991, lk 14.[2] EÜT C 284, 12.11.1990, lk 198.[3] EÜT C 124, 21.5.1990, lk 18.--------------------------------------------------LISALubade valideerimise erimenetlusIR = instrumentaallend.[1]Valideerimise erinõuded |Ülesanne | Lennundusluba | Meditsiinilised nõuded | Vanus | Kogemused | Sobivuskatsed [1] vastuvõtva liikmesriigi poolt ettenähtud ja Chicago konventsiooni 6. lisa reguleerimisalasse kuuluvate nõuete tundmise kontroll, mis tehakse taotleja valikul kas lennundusluba valideeriva riigi või inglise keeles,kontroll-lend, sh instrumentaallend lennukil või simulaatoril (nende katsete üksikasjad iga üksikjuhu kohta on täpsustatud allpool olevas veerus) |1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |1.Äriline lennutransport FAR 25 ja JAR 25 lennukitela) Kapten | a) ATPL-A | a)1. klassi meditsiinisertifikaat ilma eranditeta | a) 21-60 | a)1500 tundi õhusõiduki kaptenina FAR 25/JAR 25 lennukitel | a)kontroll-lend, sh instrumentaalpädevuse kontroll-lend lennukil või simulaatoril |b) Teine piloot | b) ATPL-A | b)1. klassi meditsiinisertifikaat ilma eranditeta | b) 21-60 | b) 1500 tundi FAR 25/JAR 25 lennukitel | b)kontroll-lend, sh instrumentaalpädevuse kontroll-lend lennukil või simulaatoril |2.Äriline lennutransport muudel kui FAR 25 ja JAR 25 lennukitela) Kapten | a) CPL-A (instrumentaallennu pädevusmärkega) | a)1. klassi meditsiinisertifikaat ilma eranditeta | a) 21–60 | a)1000 tundi ärilist lennutransporti õhusõiduki kaptenina enne instrumentaallennu pädevuse saamist | a)kontroll-lend, sh instrumentaalpädevuse kontroll-lend lennukil või simulaatoril |b) Teine piloot | b) CPL-A (instrumentaallennu pädevusmärkega) | b)1. klassi meditsiinisertifikaat ilma eranditeta | b) 21–60 | b) 1000 tundi ärilist lennutransporti | b)kontroll-lend, sh instrumentaalpädevuse kontroll-lend lennukil või simulaatoril |3. a)Õhutööd lennukitel (v.a lennukoolitus)| a) CPL-A | a) 1.klassi meditsiinisertifikaat ilma eranditeta | a) 21–60 | a)700 tundi õhusõiduki kaptenina tavalistel lennukitel, sh 200 tundi õhutöid, mille valideerimist taotletakse, sh 50 tundi vastavates ülesannetes viimase 12 kuu jooksul | a) kontroll-lend vastavates ülesannetes |3. b)Õhutööd kopteritel (v.a lennukoolitus ja lennud mere kohal)| b) CPL-H | b)1. klassi meditsiinisertifikaat ilma eranditeta | b) 21–60 | b)700 tundi õhusõiduki kaptenina kopteritel, sh 200 tundi õhutöid, mille valideerimist taotletakse, sh 50 tundi vastavates ülesannetes viimase 12 kuu jooksul | b) kontroll-lend vastavates ülesannetes |4.Äriline lennutransport või lennud kopteritel mere kohala) Kapten | a)ATPL-H (instrumentaalpädevusega, kui nõutakse instrumentaallende) | a)1. klassi meditsiinisertifikaat ilma eranditeta | a) 21–60 | a)1500 tundi õhusõiduki kaptenina lendudel, millele valideerimist taotletakse. 500 tundi lennukogemust enne instrumentaallennu pädevuse saamist, kui nõutakse instrumentaallendu | a)kontroll-lend, sh vajaduse korral instrumentaalpädevuse kontroll-lend lennukil või simulaatoril |b) Teine piloot | b)ATPL-H (instrumentaalpädevusega, kui nõutakse instrumentaallende) | b)1. klassi meditsiinisertifikaat ilma eranditeta | b) 21–60 | b)1500 tundi lendudel, mille valideerimist taotletakse. 500 tundi lennukogemust enne instrumentaallennu pädevuse saamist, kui nõutakse instrumentaallendu | b)kontroll-lend, sh vajaduse korral instrumentaalpädevuse kontroll-lend lennukil või simulaatoril |[1] Taotlejale tuleb anda võimalus läbida eespool nimetatud kontroll ja sooritada katse nii kiiresti kui võimalik.Tavalisteks lennukiteks loetakse muid kui JAR 25 alusel sertifitseeritud lennukeid ja ülikerglennukeid.--------------------------------------------------