title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2021/1187, 7. juuli 2021, millega tõhustatakse üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) väljaarendamise edendamiseks võetavaid meetmeid

text:
                  20.7.2021

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 258/1

         EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2021/1187,
         7. juuli 2021,
         millega tõhustatakse üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) väljaarendamise edendamiseks võetavaid meetmeid
         EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 172,
         võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
         olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
         võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
         võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),
         toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1315/2013 (4) on kehtestatud kodanike teenistuses olevate, liidu sotsiaalse, majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks vajalike ajakohaseimate liidu koostalitlusvõimeliste võrkude loomise ühisraamistik, aidates luua Euroopa ühtset transpordi- ja liikuvuspiirkonda ning tugevdades seeläbi siseturgu. Üleeuroopaline transpordivõrk (TEN-T) koosneb kahetasandilisest struktuurist, mis hõlmab üldvõrku ja põhivõrku. Üldvõrk tagab kõigi liidu piirkondade ühendatuse, samal ajal kui põhivõrk koosneb liidu jaoks strateegiliselt kõige tähtsamatest üldvõrgu osadest. Määruses (EL) nr 1315/2013 seatakse siduvad lõpliku väljaarendamise eesmärgid, st et põhivõrk tuleb lõplikult välja arendada 2030. aastaks ja üldvõrk 2050. aastaks, seades esikohale eelkõige piiriülesed ühendused, parandades koostalitlusvõimet ja aidates kaasa liidu mitmeliigilise transpordi taristu integreerimisele.

                     (2)

                     Vajadusest ja siduvast ajakavast hoolimata on kogemused näidanud, et paljud TEN-T lõplikuks väljaarendamiseks mõeldud investeeringud jäävad pidama arvukate, erinevate ja keerukate loamenetluste, piiriüleste hankemenetluste ja muude menetluste taha. Selline olukord seab ohtu projektide õigeaegse ellurakendamise ja paljudel juhtudel on tulemuseks märkimisväärsed viivitused ja suuremad kulud. Lisaks võib see tekitada projektiarendajates ja võimalikes erainvestorites ebakindlust ning viia mõnel juhul isegi selleni, et projekte ei viida esialgu kavandatud kujul ellu. Käesoleva direktiivi eesmärk on nende küsimuste lahendamine ning TEN-T lõpliku koordineeritud ja õigeaegse väljaarendamise võimaldamine liidu tasandil võetavate ühtlustatud meetmete abil. Kui liikmesriigid koostavad oma riiklikke kavasid ja programme, peaksid nad kooskõlas määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 49 lõikega 2 võtma arvesse TEN-T arendamist.

                     (3)

                     Käesolev direktiiv peaks hõlmama projektidega seotud menetlusi, sealhulgas keskkonnamõju hindamise menetlust. Käesolev direktiiv ei tohiks aga piirata linna- või maakasutuse planeerimist, riigihankelepingute sõlmimist ega strateegilisel tasandil läbi viidavaid projektiga mitteseotud menetlusi, nagu keskkonnamõju strateegiline hindamine, avaliku sektori eelarve kavandamine ning riiklikud või piirkondlikud transpordikavad. Selleks et suurendada loamenetluste tõhusust ja tagada projektide kvaliteetne dokumentatsioon, peaksid projektiarendajad enne loamenetluse algust tegema ettevalmistavaid töid, nagu eeluuringud ja koostama aruanded. Käesolevat direktiivi ei tuleks kohaldada vaideid menetleva asutuse või kohtu menetluste suhtes.

                     (4)

                     Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada projektide suhtes, mis on TEN-T põhivõrgu eelnevalt kindlaks määratud lõikude osad vastavalt käesoleva direktiivi lisas esitatud loetelule, ja muude põhivõrgukoridoride projektide suhtes, mille kogumaksumus ületab 300 000 000 eurot. Projektid, mille maksumus ületab sellise summa, on tihtipeale strateegiliselt tähtsad liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia eesmärkide saavutamise seisukohalt ja aitavad saavutada määruse (EL) nr 1315/2013 eesmärke. Põhivõrgukoridoride ühendused on kindlaks määratud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 1316/2013 (5) esitatud ühendamiste abil ja määruses (EL) nr 1315/2013 esitatud põhivõrgukaartide abil. Kõnealuste kaartide tehniline alus pärineb TEN-T interaktiivsest geograafilisest ja tehnilisest infosüsteemist (TENtec), mis sisaldab üksikasjalikumaid andmeid TEN-T taristu kohta.

                     (5)

                     Üksnes telemaatiliste rakenduste, uue tehnoloogia ja innovatsiooniga seotud projektid tuleks käesoleva direktiivi kohaldamisalast välja jätta, kuna nende kasutuselevõtt ei piirdu põhivõrguga.

                     (6)

                     Siiski võivad liikmesriigid kohaldada käesolevat direktiivi muude põhivõrgu ja üldvõrgu projektide suhtes, sealhulgas üksnes telemaatiliste rakenduste, uue tehnoloogia ja innovatsiooniga seotud projektide suhtes, et saavutada transporditaristu projektide ühtlustatud käsitlust. Kui liikmesriikide ametiasutused avaldavad käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate üksikprojektide loetelud, võib see suurendada projektiarendajate jaoks läbipaistvust seoses TEN-T nii käimasolevate kui ka tulevaste töödega.

                     (7)

                     Arvestades eri keskkonnamõju hindamisi, mida on liidu ja liikmesriikide õigusest tulenevalt vaja põhivõrgu projektide jaoks loa saamiseks, peaksid liikmesriigid võimaluse korral ja asjakohasel juhul kehtestama liidu ja liikmesriikide õiguse nõuetele vastava ühise lihtsustatud menetluse, et aidata saavutada käesoleva direktiivi eesmärki ehk meetmete tõhustamist.

                     (8)

                     Asjakohasel juhul tuleks käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvaid projekte käsitleda eelisjärjekorras. Selline käsitlemine võib hõlmata lühemaid tähtaegu, samaaegseid menetlusi või kaebuste menetlemise piiratud tähtaegu, tagades samal ajal, et kooskõlas liidu ja liikmesriikide õigusega saavutatakse ka muude horisontaalsete poliitikavaldkondade, näiteks keskkonnapoliitika eesmärgid, mille eesmärk on vältida, ennetada, vähendada või kompenseerida kahjulikku mõju keskkonnale. Paljude liikmesriikide õigusraamistikus käsitletakse eelisjärjekorras teatavaid projektiliike, lähtudes nende strateegilisest tähtsusest majanduse jaoks. Kui selline eelisjärjekord on liikmesriigi õigusraamistikus olemas, tuleks seda automaatselt kohaldada käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate projektide suhtes. Sellele vaatamata peaks liikmesriikidel olema õigus katsetada piiratud arvu projektide puhul konkreetseid loamenetlusi, et hinnata nende võimalikku laiendamist teistele projektidele. Nimetatud katsetamise ajal ei tohiks asjaomane liikmesriik olla kohustatud kohaldama selliseid katsemenetlusi teiste käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate projektide suhtes.

                     (9)

                     Et teha võimalikuks kogu menetluse selge juhtimine ja pakkuda projektiarendajatele kontaktpunkti, tuleks põhivõrgukoridoride projekte toetada tõhusate loamenetlustega. Liikmesriigid peaksid olenevalt oma riigisisesest õigusraamistikust ja halduskorraldusest ning asjaomastest projektiliikidest määrama selleks ühe ametiasutuse või mitu ametiasutust. Kui liikmesriik määrab mitu asutust, peab ta tagama, et konkreetse projekti jaoks on määratud ainult üks konkreetne asutus ja loamenetlus.

                     (10)

                     Ühe asutuse määramine projektiarendaja kontaktpunktiks peaks vähendama menetluste keerukust ning suurendama nende tõhusust ja läbipaistvust. Samuti peaks see asjakohasel juhul parandama liikmesriikide koostööd. Menetlused peaksid edendama tegelikku koostööd projektiarendajate ja määratud asutuse vahel.

                     (11)

                     Määratud asutusele võib usaldada muu hulgas ülesandeid, mis on seotud loodusõnnetuste või inimtegevusest tingitud õnnetuste korral põhivõrgu taristu taastamisele suunatud eriprojektide koordineerimise ja neile loa andmisega kooskõlas liidu ja liikmesriigi õigusega.

                     (12)

                     Käesolevas direktiivis sätestatud menetlus ei tohiks piirata rahvusvahelise ja liidu õiguse nõuete, sealhulgas keskkonna- ja inimeste tervise kaitse nõuete järgimist. Käesolev direktiiv ei tohiks alandada kahjuliku keskkonnamõju vältimiseks, ennetamiseks, vähendamiseks või kompenseerimiseks ette nähtud standardeid.

                     (13)

                     Pidades silmas põhivõrgu väljaarendamise hädavajalikkust, tuleks koos loamenetluste lihtsustamisega kehtestada tähtaeg menetlustele, mille tulemuseks on transporditaristu ehitusloa andmise otsuse vastuvõtmine. See tähtaeg peaks soodustama menetluste tõhusust ja ei tohiks mingil juhul olla vastuolus liidu rangete keskkonnakaitse ega üldsuse osalemise nõuetega. Loamenetluste tähtaega peaks olema võimalik pikendada igakülgselt põhjendatud juhtudel, sealhulgas juhul, kui ilmnevad ettenägematud asjaolud või kui see on vajalik keskkonnakaitseks. Pikendamine võiks olla väljendatud näiteks ajavahemiku, kuupäeva või kindlalt saabuva sündmusena. Pikendatud tähtaeg ei tohiks kindlasti hõlmata ajavahemikke, mis on vajalikud vaide- või kohtumenetluse läbiviimiseks või õiguskaitsevahendite taotlemiseks kohtus. Liikmesriike ei tohiks pidada vastutavaks juhul, kui tähtajast ei peeta kinni projektiarendaja põhjustatud viivituse tõttu, näiteks juhul, kui projektiarendaja ei pea kinni liikmesriigi õiguses sätestatud tähtajast või määratud asutuse soovituslikest tähtaegadest või kui projektiarendaja on tegutsenud liigselt viivitades.

                     (14)

                     Liikmesriigid peaksid püüdma tagada, et loa andmise otsuse sisu või menetlemise seaduslikkust vaidlustavaid kaebusi menetletakse võimalikult tõhusalt.

                     (15)

                     Kahte või enamat liikmesriiki hõlmavate TEN-T taristuprojektide loamenetluste koordineerimine on seotud teatavate probleemidega. Seetõttu peaksid asjaomaste liikmesriikide määratud asutused tegema koostööd oma ajakavade kooskõlastamiseks ja loamenetluse ühise ajakava kindlaksmääramiseks, niivõrd kui selline ajakavade kooskõlastamine ja ühise ajakava koostamine on võimalik ja asjakohane, võttes arvesse projekti ettevalmistatuse ja küpsuse astet, mis sõltub peamiselt projektiarendajast, eelkõige aga kuupäevast, millal projektiarendaja teatas projektist iga asjaomase liikmesriigi määratud asutusele.

                     (16)

                     Määruse (EL) nr 1315/2013 kohaselt ametisse nimetatud Euroopa koordinaatoreid tuleks asjaomastest menetlustest teavitada, et hõlbustada nende sünkroniseerimist ja lõpuleviimist, võttes arvesse eesmärki viia põhivõrgu rakendamine lõpule tähtajaks ehk 2030. aastaks.

                     (17)

                     Seal, kus TEN-T laieneb kolmandatesse riikidesse, nagu nähtub määruses (EL) nr 1315/2013 esitatud näitlikelt kaartidelt, tuleks kõnealuseid kolmandaid riike kutsuda üles asjakohasel juhul kohaldama käesolevas direktiivis sätestatud normidega sarnaseid norme.

                     (18)

                     Piiriüleste projektidega seotud riigihankeid tuleks korraldada kooskõlas aluslepingutega ning kui see on kohane, Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2014/24/EL (6) või direktiiviga 2014/25/EL (7). Selleks et tagada põhivõrgu piiriüleste projektide tõhus elluviimine, tuleks ühisettevõtte korraldatavate riigihangete suhtes kohaldada ühe liikmesriigi õigust. Erandina liidu riigihankeõigusest tuleks põhimõtteliselt kohaldada selle liikmesriigi õigust, kus on ühisettevõtte registrijärgne asukoht. Jätkuvalt peaks olema võimalik määrata kohaldatav õigus kindlaks valitsustevahelise kokkuleppega. Kui riigihanget korraldab ühisettevõtte tütarettevõtja, peaks see tütarettevõtja kohaldama ühe asjaomase liikmesriigi õigusnorme, mis võiks olla ühisettevõttele kohaldatav liikmesriigi õigus. Õiguskindluse huvides peaksid praegused hankestrateegiad jääma kohaldatavaks ühisettevõtte suhtes, mis on loodud enne käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva.

                     (19)

                     Komisjon ei osale üksikprojektide heakskiitmises süstemaatiliselt. Mõnel juhul on aga vaja teatavaid projekti ettevalmistamise aspekte kontrollida ja need heaks kiita liidu tasandil. Kui komisjon on menetlusesse kaasatud, käsitleb ta eelisjärjekorras liidu projekte ja tagab projektiarendajatele kindlustunde. Mõnel juhul on vaja heaks kiita riigiabi andmine. Ilma et see mõjutaks käesoleva direktiiviga kehtestatud tähtpäevi, peaks liikmesriikidel olema kooskõlas riigiabi kontrollimise parimate tavade juhendiga õigus paluda komisjonil tegeleda nende põhivõrku käsitlevate projektidega, mis nende arvates on prioriteetsemad, kohaldades prognoositavamaid ajakavasid, lähtudes juhtumipõhisest lähenemisviisist või ühisest kavandamisest.

                     (20)

                     Põhivõrgu taristuprojektide rakendamist tuleks toetada ka komisjoni suunistega, millega täpsustatakse teatavate projektiliikide elluviimist ja mis samal ajal järgivad liidu õigustikku. Sel eesmärgil annab komisjoni 27. aprilli 2017. aasta teatis „Loodust, rahvast ja majandust käsitlev tegevuskava“ suuniseid ning toob rohkem selgust selle kohta, kuidas järgida Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/147/EÜ (8) ning nõukogu direktiivi 92/43/EMÜ (9). Et tagada avaliku sektori raha eest parim hinna ja kvaliteedi suhe, tuleks seoses riigihangetega teha projektidele kättesaadavaks otsene tugi.

                     (21)

                     Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt TEN-T väljaarendamise edendamiseks võetavate meetmete tõhustamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda liidu tasandil võetavate ühtlustatud meetmete kaudu TEN-T projektide loamenetluste raamistikku tugevdades paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

                     (22)

                     Õiguskindluse huvides ei tohiks käesolevat direktiivi kohaldada nende loamenetluste suhtes, mis on alanud enne käesoleva direktiivi ülevõtmise tähtpäeva,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

            Artikkel 1
            Reguleerimisese ja kohaldamisala

               1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse loamenetluste suhtes, mis on nõutavad selliste projektide elluviimise lubamiseks, mis on:

                           a)

                           põhivõrgu eelnevalt kindlaks määratud lõikude osad vastavalt lisas esitatud loetelule;

                           b)

                           muude määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 44 lõike 1 kohaselt kindlaks määratud põhivõrgukoridoride projektide suhtes, mille kogumaksumus ületab 300 000 000 eurot,

                     välja arvatud projektid, mis on seotud üksnes telemaatiliste rakenduste, uue tehnoloogia ja innovatsiooniga nimetatud määruse artiklite 31 ja 33 tähenduses.
               Käesolevat direktiivi kohaldatakse ka käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate piiriüleste projektidega seotud riigihangete suhtes.

               2.   Liikmesriigid võivad otsustada kohaldada käesolevat direktiivi teistele põhivõrgu ja üldvõrgu projektidele, sealhulgas lõikes 1 osutatud üksnes telemaatiliste rakenduste, uue tehnoloogia ja innovatsiooniga seotud projektidele. Liikmesriigid teatavad sellisest otsusest komisjonile.

            Artikkel 2
            Mõisted
            Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

                        1)

                        „loa andmise otsus“ – otsus või otsuste kogum, mis võib olla halduslikku laadi ja mille liikmesriigi asutus või asutused, välja arvatud halduskaebusi menetlevad asutused ja kohtud, on vastu võtnud samal ajal või üksteise järel liikmesriigi õigussüsteemi ja haldusõiguse kohaselt ning millega määratakse kindlaks, kas projektiarendajal on õigus projekti asjaomases geograafilises piirkonnas ellu viia, piiramata mis tahes otsuse tegemist vaide- või kohtumenetluse raames;

                        2)

                        „loamenetlus“ – menetlus, mida tuleb käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluva üksikprojektiga seoses järgida, et saada liidu või liikmesriigi õiguse alusel liikmesriigi asutuse või asutuste nõutav loa andmise otsus, välja arvatud linna või maakasutuse planeerimine, riigihankelepingute sõlmimine ning strateegilisel tasandil võetud ja konkreetse projektiga mitteseotud meetmed, nagu keskkonnamõju strateegiline hindamine, avaliku sektori eelarve kavandamine ning riiklikud või piirkondlikud transpordikavad;

                        3)

                        „projekt“ – ettepanek sellise transporditaristu kindlaksmääratud lõigu ehitamiseks, kohandamiseks või muutmiseks, mille eesmärk on parandada taristu läbilaskevõimet, ohutust ja tõhusust ning mille elluviimise peab loa andmise otsusega heaks kiitma;

                        4)

                        „piiriülene projekt“ – projekt, mis hõlmab kahe või enama liikmesriigi vahelist piiriülest lõiku;

                        5)

                        „projektiarendaja“ – projekti elluviimise jaoks loa taotleja või projekti algatav ametiasutus;

                        6)

                        „määratud asutus“ – asutus, mis on projektiarendaja kontaktpunkt ning hõlbustab loamenetluste tõhusat ja struktureeritud läbiviimist kooskõlas käesoleva direktiiviga;

                        7)

                        „ühine asutus“ – asutus, mis on loodud kahe või enama liikmesriigi ühisel kokkuleppel, et hõlbustada piiriüleste projektidega seotud loamenetlusi, sealhulgas määratud asutuste loodud ühised asutused, kui liikmesriigid on andnud neile volituse selliste ühiste asutuste loomiseks.

            Artikkel 3
            Prioriteetsus

               1.   Liikmesriigid püüavad tagada, et kõik loamenetluses osalevad asutused, sealhulgas määratud asutus, välja arvatud kohtud, seavad käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvad projektid prioriteediks.

               2.   Kui liikmesriigi õiguses on prioriteetsetele projektidele kehtestatud spetsiifiline loamenetlus, tagavad liikmesriigid, ilma et see piiraks käesoleva direktiivi eesmärkide, nõuete ja tähtaegade kohaldamist, et käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvaid projekte ka nii menetletakse. See ei takista liikmesriike katsetamast spetsiifilist loamenetlust piiratud arvu projektide puhul, et hinnata nende võimalikku laiendamist teistele projektidele, ega kohusta neid kohaldama sellist menetlust käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate projektide suhtes.

               3.   Käesolev artikkel ei piira eelarveotsuste tegemist.

            Artikkel 4
            Määratud asutus

               1.   Iga liikmesriik määrab hiljemalt 10. augustiks 2023 asjakohase haldustasandi asutuse, kes peab tegutsema määratud asutusena.

               2.   Kui see on kohane, võib liikmesriik määratud asutuseks määrata mitu asutust, sõltuvalt projektist või projektikategooriast, transpordiliigist või geograafilisest piirkonnast. Sel juhul tagab liikmesriik, et konkreetse projekti ja konkreetse loamenetlusega tegeleb ainult üks määratud asutus.

               3.   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et anda projektiarendajale kergesti kättesaadavat teavet konkreetse projekti määratud asutuse kohta.

               4.   Liikmesriigid võivad anda määratud asutusele volituse loa andmise otsuse tegemiseks.
               Kui määratud asutusele on antud esimese lõigu kohaselt volitus loa andmise otsuse tegemiseks, kontrollib nimetatud määratud asutus, et kõik loa andmise otsuse tegemiseks vajalikud load, otsused ja arvamused on saadud, ning teatab loa andmise otsusest projektiarendajale.

               5.   Kui määratud asutusel ei ole loa andmise otsuse tegemise volitust, võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed tagamaks, et projektiarendajale teatatakse loa andmise otsuse vastuvõtmisest.

               6.   Liikmesriigid võivad volitada määratud asutust kehtestama kooskõlas artikli 5 lõikega 1 loamenetluse eri vaheetappide soovituslikud tähtajad, ilma et see mõjutaks nimetatud lõikes osutatud nelja-aastase tähtaja kohaldamist.

               7.   Määratud asutusel on järgmised ülesanded:

                           a)

                           olla konkreetse projekti loa andmise otsuse tegemise menetluses projektiarendaja ja muude menetluses osalevate asjaomaste asutuste kontaktpunkt teabe saamiseks;

                           b)

                           kui see on liikmesriigi õigusega ette nähtud, esitada projektiarendajale artikli 6 lõikes 4 osutatud üksikasjalikud taotlemistingimused, sealhulgas loamenetluse soovituslikke tähtaegu käsitlev teave, kooskõlas artikli 5 lõikes 1 osutatud nelja-aastase tähtajaga;

                           c)

                           jälgida loamenetluse tähtaegu ja eelkõige registreerida kõik artikli 5 lõike 4 kohaselt tehtud tähtaegade pikendamised;

                           d)

                           anda taotluse korral projektiarendajale suuniseid selle kohta, kuidas esitada kogu asjakohane teave ja kõik asjakohased dokumendid, sealhulgas kõik load, otsused ja arvamused, mis tuleb loa andmise otsuse tegemiseks saada ja esitada.

                     Määratud asutus võib anda projektiarendajale ka suuniseid selle kohta, millist lisateavet ja/või dokumente tuleks esitada juhul, kui artikli 6 lõikes 1 osutatud teade on tagasi lükatud.

               8.   Lõige 7 ei piira teiste loamenetluses osalevate asutuste pädevust ega projektiarendaja võimalust taotleda üksikutelt asutustelt loa andmise otsuse osaks olevaid konkreetseid lube, otsuseid ja arvamusi.

            Artikkel 5
            Loamenetluse kestus

               1.   Liikmesriigid kehtestavad loamenetluse, sealhulgas menetlustähtpäevad, mis ei või ületada nelja aastat alates loamenetluse algusest. Liikmesriigid võivad võtta vajalikke meetmeid kasutada oleva ajavahemiku eri etappideks jaotamise eesmärgil kooskõlas liidu ja liikmesriigi õigusega.

               2.   Lõikes 1 osutatud nelja-aastane tähtaeg ei piira rahvusvahelisest ja liidu õigusest tulenevaid kohustusi ega hõlma ajavahemikke, mida on vaja vaide- ja kohtumenetluse läbiviimiseks ning järelmeetmete võtmiseks ning õiguskaitsevahendite taotlemiseks kohtus ega ajavahemikke, mida on vaja kaasuvate otsuste või õiguskaitsevahendite rakendamiseks.

               3.   Lõikes 1 osutatud nelja-aastane tähtaeg ei piira liikmesriigi õigust sätestada, et loamenetlus viiakse lõpuni konkreetse riigisisese õigusakti vastuvõtmisega ning sellisel juhul võib nimetatud õigusakti vastuvõtmise menetlus ületada erandina lõikest 1 nelja-aastast tähtaega, tingimusel et ettevalmistav töö, mille alusel riigisisene õigusakt vastu võetakse, viiakse nimetatud ajavahemiku jooksul lõpuni. Ettevalmistav töö loetakse lõppenuks, kui konkreetne riigisisene õigusakt on esitatud riigi parlamendile.

               4.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et igakülgselt põhjendatud juhtudel võib lõikes 1 osutatud nelja-aastast tähtaega asjakohaselt pikendada. Pikendamise kestus määratakse kindlaks igal üksikjuhul eraldi, seda tuleb igakülgselt põhjendada ning selle ainus eesmärk saab olla loamenetluse lõpuleviimine ja loa andmise otsuse tegemine. Kui selline pikendamine on heaks kiidetud, teavitatakse projektiarendajat heakskiitmise põhjustest. Tähtaega võib samadel tingimustel veel üks kord pikendada.

               5.   Kui ei peeta kinni lõikes 1 osutatud nelja-aastasest tähtajast, mida on pikendatud vastavalt lõikele 4 ning kui viivituse põhjustas projektiarendaja, ei vastuta selle eest liikmesriigid.

            Artikkel 6
            Loamenetluse korraldamine

               1.   Projektiarendaja teatab projektist määratud asutusele või asjakohasel juhul kooskõlas artikli 7 lõikega 2 loodud ühisele asutusele. Loamenetluse alguseks loetakse projektiarendaja esitatud projektiteadet.

               2.   Projekti küpsuse hindamise hõlbustamiseks võivad liikmesriigid määrata kindlaks, kui üksikasjalik peab olema projektiarendaja poolt projektiteates esitatav teave ning millised asjakohased dokumendid tuleb esitada. Kui projekt ei ole küps, lükatakse teade mitte hiljem kui neli kuud pärast selle kättesaamist igakülgselt põhjendatud otsusega tagasi.

               3.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et projektiarendajatele antakse projekti elluviimiseks nõutavaid lubasid, otsuseid ja arvamusi käsitlevate suuniste kujul üldteavet, mis on asjakohasel juhul kohandatud asjaomasele transpordiliigile.
               Kõnealune teave sisaldab iga loa, otsuse ja arvamuse kohta järgmist:

                           a)

                           üldteave selle kohta, milline peab olema projektiarendaja esitatava teabe sisuline maht ja üksikasjalikkus;

                           b)

                           kohaldatavad tähtajad või kui selliseid tähtaegu ei ole, siis soovituslikud tähtajad, ning

                           c)

                           selliste asutuste ja sidusrühmade kontaktandmed, kes on tavaliselt eri lubade, otsuste ja arvamustega seotud konsultatsioonidesse kaasatud.

                     See teave tuleb teha kõigile asjaomastele projektiarendajatele kergesti kättesaadavaks, eelkõige elektrooniliste või füüsiliste teabeportaalide kaudu.

               4.   Teate edukuse hõlbustamiseks võivad liikmesriigid kohustada määratud asutust esitama projektiarendaja taotluse korral üksikasjalikud taotlemistingimused, mis sisaldavad järgmist üksikprojektile kohandatud teavet:

                           a)

                           menetluse üksiketapid ja kohaldatavad tähtajad, või kui selliseid tähtaegu ei ole, siis soovituslikud tähtajad;

                           b)

                           projektiarendaja esitatava teabe sisuline maht ja üksikasjalikkus;

                           c)

                           selliste lubade, otsuste ja arvamuste loetelu, mida projektiarendaja peab kooskõlas liidu ja liikmesriigi õigusega loamenetluse käigus saama;

                           d)

                           selliste asutuste ja sidusrühmade kontaktandmed, kes tuleb asjaomaste kohustuste täitmisesse kaasata, sealhulgas avaliku konsultatsiooni ametlikus etapis.

               5.   Loamenetluse ajal kehtivad üksikasjalikud taotlemistingimused. Üksikasjalikesse taotlemistingimustesse tehtavad muudatused peavad olema igakülgselt põhjendatud.

               6.   Määratud asutus võib esitada projektiarendajale taotluse korral täiendavat teavet lõikes 4 osutatud elementide kohta.

               7.   Kui projektiarendaja on esitanud täieliku taotlustoimiku, võetakse loa andmise otsus vastu artikli 5 lõikes 1 osutatud tähtaja jooksul.

               8.   Loamenetluses osalevad asutused teavitavad määratud asutust, kui nõutavad load, otsused ja arvamused või loa andmise otsus on väljastatud.

            Artikkel 7
            Piiriülese loamenetluse koordineerimine

               1.   Liikmesriigid tagavad, et vähemalt kaht liikmesriiki hõlmavate projektide puhul teevad kõnealuste liikmesriikide määratud asutused koostööd, eesmärgiga kooskõlastada oma ajakavasid ja leppida kokku loamenetluse ühises ajakavas.

               2.   Piiriüleste projektide jaoks võib luua ühise asutuse.

               3.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et määruse (EL) nr 1315/2013 artikli 45 kohaselt ametisse nimetatud Euroopa koordinaatorid saavad loamenetluse kohta teavet ning et Euroopa koordinaatorid võivad hõlbustada määratud asutuste vahelist suhtlust vähemalt kaht liikmesriiki hõlmavate projektidega seotud loamenetluse raames.

               4.   Kui artikli 5 lõikes 1 osutatud tähtajast kinni ei peeta, annavad liikmesriigid taotluse korral asjaomastele Euroopa koordinaatoritele teavet meetmete kohta, mis on võetud või mida kavatsetakse võtta, et loamenetluse saaks võimalikult kiiresti lõpule viia.

            Artikkel 8
            Piiriüleste projektidega seotud riigihanked

               1.   Kui piiriüleses projektis korraldab hankemenetlust ühisettevõte, võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed tagamaks, et ühisettevõte kohaldab ühe liikmesriigi õigust ning et erandina direktiividest 2014/24/EL ja 2014/25/EL määratakse see õigus kindlaks direktiivi 2014/24/EL artikli 39 lõike 5 punkti a või direktiivi 2014/25/EL artikli 57 lõike 5 punkti a kohaselt, välja arvatud juhul, kui osalevad liikmesriigid on omavahel kokku leppinud teisiti. Igal juhul määratakse sellises kokkuleppes kindlaks, et ühisettevõtte korraldatavate hankemenetluste suhtes kohaldatakse ühe liikmesriigi õigust.

               2.   Kui riigihanget korraldab ühisettevõtte tütarettevõtja, võtavad asjaomased liikmesriigid vajalikud meetmed tagamaks, et tütarettevõtja kohaldab ühe liikmesriigi õigust. Sellega seoses võivad asjaomased liikmesriigid otsustada, et tütarettevõtja peab kohaldama ühisettevõttele kohaldatavat liikmesriigi õigust.

            Artikkel 9
            Üleminekusätted

               1.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata projektide suhtes, mille loamenetlused algasid enne 10. augustit 2023.

               2.   Artiklit 8 kohaldatakse ainult selliste lepingute suhtes, mille kohta on riigihange välja kuulutatud, või kui hanke väljakuulutamine ei ole ette nähtud, siis juhtudel, kus avaliku sektori hankija või võrgustiku sektori hankija alustas hankemenetlust pärast 10. augustit 2023.

               3.   Artiklit 8 ei kohaldata ühisettevõtte suhtes, mis on loodud enne 9. augustit 2021, kui selle ettevõtte hankemenetluste suhtes kohaldatakse jätkuvalt sama õigust, mida kohaldati tema hangete suhtes sel kuupäeval.

            Artikkel 10
            Aruandlus

               1.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule esimest korda 10. veebruariks 2027 ning seejärel korrapäraste ajavahemike järel aruande käesoleva direktiivi rakendamise ja selle tulemuste kohta.

               2.   Kõnealune aruanne põhineb teabel, mille liikmesriigid esitavad iga kahe aasta tagant ja esimest korda 10. augustiks 2026 ning milles on esitatud käesoleva direktiivi kohaldamisalasse kuuluvate loamenetluste arv, loamenetluste keskmine kestus, tähtaja ületanud loamenetluste arv ja see, kas aruandeperioodi kestel on loodud ühine asutus.

            Artikkel 11
            Ülevõtmine

               1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 10. augustiks 2023. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.
               Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

               2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste õigusnormide teksti.

            Artikkel 12
            Jõustumine
            Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
            Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

            Strasbourg, 7. juuli 2021

                  Euroopa Parlamendi nimel

                  president

               D. M. SASSOLI

                  Nõukogu nimel

                  president

               A. LOGAR

            (1)  ELT C 62, 15.2.2019, lk 269.

            (2)  ELT C 168, 16.5.2019, lk 91.

            (3)  Euroopa Parlamendi 13. veebruari 2019. aasta seisukoht (ELT C 449, 23.12.2020, lk 576) ja nõukogu 14. juuni 2021. aasta esimese lugemise seisukoht (ELT C 273, 8.7.2021, lk 1). Euroopa Parlamendi 6. juuli 2021. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

            (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1315/2013 üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate liidu suuniste kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks otsus nr 661/2010/EL (ELT L 348, 20.12.2013, lk 1).

            (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1316/2013, millega luuakse Euroopa ühendamise rahastu, muudetakse määrust (EL) nr 913/2010 ja tunnistatakse kehtetuks määrused (EÜ) nr 680/2007 ja (EÜ) nr 67/2010 (ELT L 348, 20.12.2013, lk 129).

            (6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 94, 28.3.2014, lk 65).

            (7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiiv 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (ELT L 94, 28.3.2014, lk 243).

            (8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. novembri 2009. aasta direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.1.2010, lk 7).

            (9)  Nõukogu 21. mai 1992. aasta direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.7.1992, lk 7).

            LISA
            Eelnevalt kindlaks määratud piiriülesed ja puuduvad ühendused põhivõrgukorides [millele on osutatud artikli 1 lõike 1 punktis a]

                        Atlandi põhivõrgukoridor

                        Piiriülesed ühendused

                        Évora – Mérida

                        Raudtee

                        Vitoria-Gasteiz – San Sebastián – Bayonne – Bordeaux

                        Aveiro – Salamanca

                        Douro jõgi (Via Navegável do Douro)

                        Siseveeteed

                        Puuduvad ühendused

                        Pürenee poolsaarel asuvad koostalitlevad liinid, mis ei ole UIC-rööpmelaiusega

                        Raudtee

                        Läänemere – Aadria mere põhivõrgukoridor

                        Piiriülesed ühendused

                        Katowice/Opole – Ostrava – Brno
                        Katowice – Žilina
                        Bratislava – Wien
                        Graz – Maribor
                        Venezia – Trieste – Divača – Ljubljana

                        Raudtee

                        Katowice – Žilina
                        Brno – Wien

                        Maantee

                        Puuduvad ühendused

                        Gloggnitz – Mürzzuschlag: Semmeringi baastunnel
                        Graz – Klagenfurt: Koralmi raudteeliin ja tunnel
                        Koper – Divača

                        Raudtee

                        Vahemere piirkonna põhivõrgukoridor

                        Piiriülesed ühendused

                        Barcelona – Perpignan

                        Raudtee

                        Lyon – Torino: baastunnel ja juurdepääsuteed

                        Nice – Ventimiglia

                        Venezia – Trieste – Divača – Ljubljana

                        Ljubljana – Zagreb

                        Zagreb – Budapest

                        Budapest – Miskolc – UA piir

                        Lendava – Letenye

                        Maantee

                        Vásárosnamény – UA piir

                        Puuduvad ühendused

                        Almería – Murcia

                        Raudtee

                        Pürenee poolsaarel asuvad koostalitlevad liinid, mis ei ole UIC-rööpmelaiusega

                        Perpignan – Montpellier

                        Koper – Divača

                        Rijeka – Zagreb

                        Milano – Cremona – Mantova – Porto Levante/Venezia – Ravenna/Trieste

                        Siseveeteed

                        Põhjamere–Läänemere põhivõrgukoridor

                        Piiriülesed ühendused

                        Tallinn – Rīga – Kaunas – Warszawa: Rail Balticu uus UIC-rööpmelaiusega täielikult koostalitlev liin

                        Raudtee

                        Świnoujście/Szczecin – Berliin

                        Raudtee ja siseveeteed

                        Via Baltica koridor EE – LV – LT – PL

                        Maantee

                        Puuduvad ühendused

                        Kaunas – Vilnius: osa Rail Balticu uuest UIC-rööpmelaiusega täielikult koostalitlevast liinist

                        Raudtee

                        Warszawa/Idzikowice – Poznań/Wrocław, sh ühendused kavandatava keskse transpordisõlmega

                        Nord-Ostsee kanal

                        Siseveeteed

                        Berliin – Magdeburg – Hannover; Mittellandkanal; Lääne-Saksamaa kanalid

                        Rein, Waal

                        Noordzeekanaal, IJssel, Twentekanaal

                        Põhjamere–Vahemere põhivõrgukoridor

                        Piiriülesed ühendused

                        Brussel või Bruxelles – Luxembourg – Strasbourg

                        Raudtee

                        Terneuzen – Gent

                        Siseveeteed

                        Seine – Scheldti võrk ning seonduvad Seine’i, Scheldti ja Meuse’i jõe basseinid

                        Reini–Scheldti koridor

                        Puuduvad ühendused

                        Albertkanaal/Canal Albert ja Kanaal Bocholt-Herentals

                        Siseveeteed

                        Ida/Vahemere idaosa põhivõrgukoridor

                        Piiriülesed ühendused

                        Dresden – Praha/Kolín

                        Raudtee

                        Wien/Bratislava – Budapest

                        Békéscsaba – Arad – Timişoara

                        Craiova – Calafat – Vidin – Sofia – Thessaloniki

                        Sofia – RS piir/MK piir

                        TR piir – Alexandroupoli

                        MK piir – Thessaloniki

                        Ioannina – Kakavia (AL piir)

                        Maantee

                        Drobeta Turnu Severin/Craiova – Vidin – Montana

                        Sofia – RS piir

                        Hamburg – Dresden – Praha – Pardubice

                        Siseveeteed

                        Puuduvad ühendused

                        Igoumenitsa – Ioannina

                        Raudtee

                        Praha – Brno

                        Thessaloniki – Kavala – Alexandroupoli

                        Timişoara – Craiova

                        Reini–Alpide põhivõrgukoridor

                        Piiriülesed ühendused

                        Zevenaar – Emmerich – Oberhausen

                        Raudtee

                        Karlsruhe – Basel

                        Milano/Novara – CH piir

                        Basel – Antwerpen/Rotterdam – Amsterdam

                        Siseveeteed

                        Puuduvad ühendused

                        Genova – Tortona/Novi Ligure

                        Raudtee

                        Zeebrugge – Gent

                        Reini–Doonau põhivõrgukoridor

                        Piiriülesed ühendused

                        München – Praha

                        Raudtee

                        Nürnberg – Plzeň

                        München – Mühldorf – Freilassing – Salzburg

                        Strasbourg – Kehl Appenweier

                        Hranice – Žilina

                        Košice – UA piir

                        Wien – Bratislava/Budapest

                        Bratislava – Budapest

                        Békéscsaba – Arad – Timișoara – RS piir

                        București – Giurgiu – Rousse

                        Doonau (Kehlheim – Constanța/Midia/Sulina) ja seonduvad Váhi, Sava ja Tisza jõe basseinid

                        Siseveeteed

                        Zlín – Žilina

                        Maantee

                        Timișoara – RS piir

                        Puuduvad ühendused

                        Stuttgart – Ulm

                        Raudtee

                        Salzburg – Linz

                        Craiova – București

                        Arad – Sighișoara – Brașov – Predeal

                        Skandinaavia – Vahemere piirkonna põhivõrgukoridor

                        Piiriülesed ühendused

                        RU piir – Helsinki

                        Raudtee

                        København – Hamburg: Fehmarni väina püsiühendusele juurdepääsu teed

                        München – Wörgl – Innsbruck – Fortezza – Bolzano – Trento – Verona: Brenneri baastunnel ja juurdepääsuteed

                        Göteborg – Oslo

                        København – Hamburg: Fehmarni väina püsiühendus

                        Raudtee/maantee


title: Komisjoni rakendusdirektiiv (EL) 2021/746, 6. mai 2021, millega muudetakse direktiive 2003/90/EÜ ja 2003/91/EÜ teatavate põllumajandustaimesortide ja köögiviljasortide kontrollimise protokollide osas ning direktiivi 2003/90/EÜ teatavate taimede botaaniliste nimetuste osas (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  7.5.2021

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 160/94

         KOMISJONI RAKENDUSDIREKTIIV (EL) 2021/746,
         6. mai 2021,
         millega muudetakse direktiive 2003/90/EÜ ja 2003/91/EÜ teatavate põllumajandustaimesortide ja köögiviljasortide kontrollimise protokollide osas ning direktiivi 2003/90/EÜ teatavate taimede botaaniliste nimetuste osas
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA KOMISJON,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
         võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/53/EÜ ühise põllumajandustaimesortide kataloogi kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 2 punkte a ja b,
         võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta direktiivi 2002/55/EÜ köögiviljaseemne turustamise kohta, (2) eriti selle artikli 7 lõike 2 punkte a ja b,
         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Komisjoni direktiivide 2003/90/EÜ (3) ja 2003/91/EÜ (4) eesmärk on tagada, et põllumajandustaime- ja köögiviljasordid, mille liikmesriigid lisavad oma riiklikesse kataloogidesse, vastaksid Ühenduse Sordiameti (CPVO) kehtestatud protokollidele. Eelkõige on nende direktiivide eesmärk tagada vastavus eeskirjadele, milles käsitletakse teatavate põllumajandustaime- ja köögiviljasortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavaid tunnuseid ja kontrollimise miinimumtingimusi. CPVO protokollidega hõlmamata liikide puhul on kõnealuste direktiivide eesmärk tagada vastavus Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu (UPOV) suunistele.

                     (2)

                     CPVO ja UPOV on kehtestanud täiendavad protokollid ja suunised ning ajakohastanud olemasolevaid, eelkõige põldherne, rapsi, puuvillapõõsa, kaera, põldtimuti, sarepta kapsasrohu, spargelkapsa, hariliku paprika, meloni, Hispaania artišoki, hariliku tomati, herne, aedspinati ja tomatipookealuste osas. Direktiive 2003/90/EÜ ja 2003/91/EÜ tuleks vastavalt kohandada, et kajastada kõnealuseid muudatusi.

                     (3)

                     Komisjoni rakendusdirektiiviga (EL) 2021/415 (5) muudeti nõukogu direktiive 66/401/EMÜ (6) ja 66/402/EMÜ (7) kink-aruheina, nisu, kõva nisu, speltanisu, sorgo ja sudaani sorgo teatavate botaaniliste nimetuste osas, et võtta arvesse teaduslike teadmiste arengut. Direktiivi 2003/90/EÜ tuleks vastavalt kohandada, et kajastada kõnealuseid muudatusi.

                     (4)

                     Seepärast tuleks direktiive 2003/90/EÜ ja 2003/91/EÜ vastavalt muuta.

                     (5)

                     Teatavate sortide puhul, mida ei ole ühtsesse põllu- või köögiviljakultuuride sordilehte kandmiseks heaks kiidetud, on ametlikud kontrollid alanud enne 1. jaanuari 2022 vastavalt CPVO protokollidele või UPOVi suunistele, mis on loetletud direktiivi 2003/90/EÜ või 2003/91/EÜ vastavas lisas, nagu need kehtisid enne nende muutmist käesoleva direktiiviga. Selleks et kõnealuseid kontrolle mitte katkestada, on asjakohane, et liikmesriigid kohaldaksid nende kontrollide suhtes siseriiklikke sätteid, millega on võetud üle direktiivid 2003/90/EÜ ja 2003/91/EÜ, nagu need kehtisid enne nende muutmist käesoleva direktiiviga.

                     (6)

                     Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

            Artikkel 1
            Direktiivi 2003/90/EÜ muutmine
            Direktiivi 2003/90/EÜ I ja II lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisa A osaga.

            Artikkel 2
            Direktiivi 2003/91/EÜ muutmine
            Direktiivi 2003/91/EÜ lisad asendatakse käesoleva direktiivi lisa B osaga.

            Artikkel 3
            Ülevõtmine

               1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2021. Nad edastavad kõnealuste õigus- ja haldusnormide teksti viivitamata komisjonile. Nad kohaldavad neid norme alates 1. jaanuarist 2022.
               Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

               2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

            Artikkel 4
            Üleminekumeetmed
            Liikmesriigid kohaldavad enne 1. jaanuari 2022 alanud sordikontrollide suhtes siseriiklikke sätteid, millega on võetud üle direktiivid 2003/90/EÜ ja 2003/91/EÜ, nagu need kehtisid enne nende muutmist käesoleva direktiiviga.

            Artikkel 5
            Jõustumine
            Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Artikkel 6
            Adressaadid
            Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

            Brüssel, 6. mai 2021

                  Komisjoni nimel

                  president

               Ursula VON DER LEYEN

            (1)  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 1.

            (2)  EÜT L 193, 20.7.2002, lk 33.

            (3)  Komisjoni 6. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/90/EÜ, millega kehtestatakse rakendusmeetmed nõukogu direktiivi 2002/53/EÜ artikli 7 kohaldamiseks teatavate põllumajandustaimesortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste osas (ELT L 254, 8.10.2003, lk 7).

            (4)  Komisjoni 6. oktoobri 2003. aasta direktiiv 2003/91/EÜ, millega kehtestatakse rakendusmeetmed nõukogu direktiivi 2002/55/EÜ artikli 7 kohaldamiseks teatavate köögiviljasortide kontrollimisel minimaalselt hõlmatavate tunnuste ja kontrollimise miinimumtingimuste osas (ELT L 254, 8.10.2003, lk 11).

            (5)  Komisjoni 8. märtsi 2021. aasta rakendusdirektiiv (EL) 2021/415, millega muudetakse nõukogu direktiive 66/401/EMÜ ja 66/402/EMÜ, et kohandada teaduslike ja tehniliste teadmiste arengust lähtuvalt teatavate seemnekultuuride ja umbrohtude liikide nimetusi ja taksonoomilist kuuluvust (ELT L 81, 9.3.2021, lk 65).

            (6)  Nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiiv 66/401/EMÜ söödakultuuride seemne turustamise kohta (EÜT 125, 11.7.1966, lk 2298).

            (7)  Nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiiv 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta (EÜT 125, 11.7.1966, lk 2309).

            LISA

               A osa – Direktiivi 2003/90/EÜ I ja II lisa muutmine

                     „I LISA

                        Artikli 1 lõike 2 punktis a osutatud selliste liikide loetelu, mis peavad vastama Ühenduse Sordiameti (CPVO) tehnilistele protokollidele
                         (*)

                                    Teaduslik nimetus

                                    Tavanimetus

                                    Ühenduse Sordiameti protokoll

                                    Festuca arundinacea Schreb.

                                 Roog-aruhein

                                 TP 39/1, 1.10.2015.

                                    Festuca filiformis Pourr.

                                 Niitjas aruhein (ahtalehine aruhein)

                                 TP 67/1, 23.6.2011.

                                    Festuca ovina L.

                                 Lamba-aruhein

                                 TP 67/1, 23.6.2011.

                                    Festuca pratensis Huds.

                                 Harilik aruhein

                                 TP 39/1, 1.10.2015.

                                    Festuca rubra L.

                                 Punane aruhein

                                 TP 67/1, 23.6.2011.

                                    Festuca trachyphylla (Hack.) Hack.

                                 Kink-aruhein

                                 TP 67/1, 23.6.2011.

                                    Lolium multiflorum Lam.

                                 Itaalia raihein

                                 TP 4/2, 19.3.2019.

                                    Lolium perenne L.

                                 Karjamaa-raihein

                                 TP 4/2, 19.3.2019.

                                    Lolium x hybridum Hausskn.

                                 Hübriidraihein

                                 TP 4/2, 19.3.2019.

                                    Pisum sativum L. (partim)

                                 Põldhernes

                                 TP 7/2 rev. 3, 6.3.2020.

                                    Poa pratensis L.

                                 Aasnurmikas

                                 TP 33/1, 15.3.2017.

                                    Vicia faba L.

                                 Põlduba

                                 TP 8/1, 19.3.2019.

                                    Vicia sativa L.

                                 Suvivikk

                                 TP 32/1, 19.4.2016.

                                    Brassica napus L. var. napobrassica (L.) Rchb.

                                 Kaalikas

                                 TP 89/1, 11.3.2015.

                                    Raphanus sativus L. var. oleiformis Pers.

                                 Õlirõigas

                                 TP 178/1, 15.3.2017.

                                    Brassica napus L. (partim)

                                 Raps

                                 TP 36/3, 21.4.2020.

                                    Cannabis sativa L.

                                 Harilik kanep

                                 TP 276/1, Partial rev., 21.3.2018.

                                    Glycine max (L.) Merr.

                                 Põldsoja

                                 TP 80/1, 15.3.2017.

                                    Gossypium spp.

                                 Puuvillapõõsas

                                 TP 88/2, 11.12.2020.

                                    Helianthus annuus L.

                                 Harilik päevalill

                                 TP 81/1, 31.10.2002.

                                    Linum usitatissimum L.

                                 Harilik lina

                                 TP 57/2, 19.3.2014.

                                    Sinapis alba L.

                                 Valge sinep

                                 TP 179/1, 15.3.2017.

                                    Avena nuda L.

                                 Paljas kaer

                                 TP 20/3, 6.3.2020.

                                    Avena sativa L. (sh A. byzantina K. Koch)

                                 Harilik kaer (sh bütsantsi kaer)

                                 TP 20/3, 6.3.2020.

                                    Hordeum vulgare L.

                                 Harilik oder

                                 TP 19/5, 19.3.2019.

                                    Oryza sativa L.

                                 Harilik riis

                                 TP 16/3, 1.10.2015.

                                    Secale cereale L.

                                 Harilik rukis

                                 TP 58/1, 31.10.2002.

                                    Sorghum bicolor (L.) Moench subsp. bicolor

                                 Harilik sorgo

                                 TP 122/1, 19.3.2019.

                                    Sorghum bicolor (L.) Moench subsp. drummondii (Steud.) de Wet ex Davidse

                                 Sudaani sorgo

                                 TP 122/1, 19.3.2019.

                                    Sorghum bicolor (L.) Moench subsp. bicolor x Sorghum bicolor (L.) Moench subsp. drummondii (Steud.) de Wet ex Davidse

                                 Liikide Sorghum bicolor subsp. bicolor ja Sorghum bicolor subsp. drummondii ristamise tulemusel saadud hübriidid

                                 TP 122/1, 19.3.2019.

                                    xTriticosecale Wittm. ex A. Camus

                                 Perekonda Triticum kuuluva liigi ja perekonda Secale kuuluva liigi ristamisel saadud hübriidid

                                 TP 121/2 rev. 1, 16.2.2011.

                                    Triticum aestivum L. subsp. aestivum

                                 Harilik nisu

                                 TP 3/5, 19.3.2019.

                                    Triticum turgidum L. subsp. durum (Desf.) van Slageren

                                 Kõva nisu

                                 TP 120/3, 19.3.2014.

                                    Zea mays L. (partim)

                                 Harilik mais

                                 TP 2/3, 11.3.2010.

                                    Solanum tuberosum L.

                                 Harilik kartul

                                 TP 23/3, 15.3.2017.

                     II LISA

                        Artikli 1 lõike 2 punktis b osutatud selliste liikide loetelu, mis peavad vastama Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu (UPOV) kontrollisuunistele
                         (*)

                                    Teaduslik nimetus

                                    Tavanimetus

                                    UPOVi suunis

                                    Beta vulgaris L.

                                 Harilik peet

                                 TG/150/3, 4.11.1994.

                                    Agrostis canina L.

                                 Soo-kastehein

                                 TG/30/6, 12.10.1990.

                                    Agrostis gigantea Roth

                                 Suur kastehein

                                 TG/30/6, 12.10.1990.

                                    Agrostis stolonifera L.

                                 Valge kastehein

                                 TG/30/6, 12.10.1990.

                                    Agrostis capillaris L.

                                 Harilik kastehein

                                 TG/30/6, 12.10.1990.

                                    Bromus catharticus Vahl

                                 Lapik luste

                                 TG/180/3, 4.4.2001.

                                    Bromus sitchensis Trin.

                                 Alaska luste

                                 TG/180/3, 4.4.2001.

                                    Dactylis glomerata L.

                                 Harilik kerahein

                                 TG/31/8, 17.4.2002.

                                    xFestulolium Asch. et Graebn.

                                 Perekonda Festuca kuuluva liigi ja perekonda Lolium kuuluva liigi ristamisel saadud hübriidid

                                 TG/243/1, 9.4.2008.

                                    Phleum nodosum L.

                                 Mugultimut

                                 TG/34/7, 17.12.2020.

                                    Phleum pratense L.

                                 Põldtimut

                                 TG/34/7, 17.12.2020.

                                    Lotus corniculatus L.

                                 Harilik nõiahammas

                                 TG 193/1, 9.4.2008.

                                    Lupinus albus L.

                                 Valge lupiin

                                 TG/66/4, 31.3.2004.

                                    Lupinus angustifolius L.

                                 Ahtalehine lupiin

                                 TG/66/4, 31.3.2004.

                                    Lupinus luteus L.

                                 Kollane lupiin

                                 TG/66/4, 31.3.2004.

                                    Medicago doliata Carmign.

                                 Liik lutserni perekonnast

                                 TG/228/1, 5.4.2006.

                                    Medicago italica (Mill.) Fiori

                                 Liik lutserni perekonnast

                                 TG/228/1, 5.4.2006.

                                    Medicago littoralis Rohde ex Loisel.

                                 Liik lutserni perekonnast

                                 TG/228/1, 5.4.2006.

                                    Medicago lupulina L.

                                 Humallutsern

                                 TG/228/1, 5.4.2006.

                                    Medicago murex Willd.

                                 Liik lutserni perekonnast

                                 TG/228/1, 5.4.2006.

                                    Medicago polymorpha L.

                                 Võrkviljaline lutsern

                                 TG/228/1, 5.4.2006.

                                    Medicago rugosa Desr.

                                 Liik lutserni perekonnast

                                 TG/228/1, 5.4.2006.

                                    Medicago sativa L.

                                 Harilik lutsern

                                 TG/6/5, 6.4.2005.

                                    Medicago scutellata (L.) Mill.

                                 Liik lutserni perekonnast

                                 TG/228/1, 5.4.2006.

                                    Medicago truncatula Gaertn.

                                 Liik lutserni perekonnast

                                 TG/228/1, 5.4.2006.

                                    Medicago x varia T. Martyn

                                 Hübriidlutsern

                                 TG/6/5, 6.4.2005.

                                    Trifolium pratense L.

                                 Aasristik

                                 TG/5/8, 17.12.2020.

                                    Trifolium repens L.

                                 Valge ristik

                                 TG/38/7, 9.4.2003.

                                    Trifolium subterraneum L.

                                 Maaristik

                                 TG/170/3, 4.4.2001.

                                    Phacelia tanacetifolia Benth.

                                 Harilik keerispea

                                 TG/319/1, 5.4.2017.

                                    Arachis hypogaea L.

                                 Harilik maapähkel

                                 TG/93/4, 9.4.2014.

                                    Brassica juncea (L.) Czern

                                 Sarepta kapsasrohi

                                 TG/335/1, 17.12.2020.

                                    Brassica rapa L. var. silvestris (Lam.) Briggs

                                 Põld-kapsasrohi (naerishein)

                                 TG/185/3, 17.4.2002.

                                    Carthamus tinctorius L.

                                 Värvisafloor

                                 TG/134/3, 12.10.1990.

                                    Papaver somniferum L.

                                 Unimagun

                                 TG/166/4, 9.4.2014.

               “

               B osa – Direktiivi 2003/91/EÜ lisade muutmine

                     „I LISA

                        Artikli 1 lõike 2 punktis a osutatud selliste liikide loetelu, mis peavad vastama Ühenduse Sordiameti (CPVO) tehnilistele protokollidele
                         (*)

                                    Teaduslik nimetus

                                    Tavanimetus

                                    Ühenduse Sordiameti protokoll

                                    Allium cepa L. (Cepa rühm)

                                 Harilik sibul, värtensibul

                                 TP 46/2, 1.4.2009.

                                    Allium cepa L. (Aggregatum-rühm)

                                 Pesasibul

                                 TP 46/2, 1.4.2009.

                                    Allium fistulosum L.

                                 Talisibul

                                 TP 161/1, 11.3.2010.

                                    Allium porrum L.

                                 Porrulauk

                                 TP 85/2, 1.4.2009.

                                    Allium sativum L.

                                 Küüslauk

                                 TP 162/1, 25.3.2004.

                                    Allium schoenoprasum L.

                                 Murulauk

                                 TP 198/2, 11.3.2015.

                                    Apium graveolens L.

                                 Varsseller

                                 TP 82/1, 13.3.2008.

                                    Apium graveolens L.

                                 Juurseller

                                 TP 74/1, 13.3.2008.

                                    Asparagus officinalis L.

                                 Harilik aspar ehk spargel

                                 TP 130/2, 16.2.2011.

                                    Beta vulgaris L.

                                 Harilik peet, sh peet Cheltenham

                                 TP 60/1, 1.4.2009.

                                    Beta vulgaris L.

                                 Lehtpeet ehk mangold

                                 TP 106/1, 11.3.2015.

                                    Brassica oleracea L.

                                 Kähar lehtkapsas

                                 TP 90/1, 16.2.2011.

                                    Brassica oleracea L.

                                 Lillkapsas

                                 TP 45/2 rev. 2, 21.3.2018.

                                    Brassica oleracea L.

                                 Spargelkapsas ehk brokoli

                                 TP 151/2 rev. 2, 21.4.2020.

                                    Brassica oleracea L.

                                 Rooskapsas

                                 TP 54/2 rev., 15.3.2017.

                                    Brassica oleracea L.

                                 Nuikapsas

                                 TP 65/1 rev., 15.3.2017.

                                    Brassica oleracea L.

                                 Kähar peakapsas, valge peakapsas ja punane peakapsas

                                 TP 48/3 rev., 15.3.2017.

                                    Brassica rapa L.

                                 Pekingi kapsas

                                 TP 105/1, 13.3.2008.

                                    Capsicum annuum L.

                                 Harilik paprika

                                 TP 76/2 rev. 2, 21.4.2020.

                                    Cichorium endivia L.

                                 Endiiviasigur

                                 TP 118/3, 19.3.2014.

                                    Cichorium intybus L.

                                 Tööstuslik sigur

                                 TP 172/2, 1.12.2005.

                                    Cichorium intybus L.

                                 Harilik sigur

                                 TP 154/1 rev., 19.3.2019.

                                    Cichorium intybus L.

                                 Salatsigur

                                 TP 173/2, 21.3.2018.

                                    Citrullus lanatus (Thunb.) Matsum. et Nakai

                                 Harilik arbuus

                                 TP 142/2, 19.3.2014.

                                    Cucumis melo L.

                                 Melon

                                 TP 104/2 rev., 21.4.2020.

                                    Cucumis sativus L.

                                 Harilik kurk

                                 TP 61/2 rev. 2, 19.3.2019.

                                    Cucurbita maxima Duchesne

                                 Suureviljaline kõrvits

                                 TP 155/1, 11.3.2015.

                                    Cucurbita pepo L.

                                 Harilik kõrvits

                                 TP 119/1 rev., 19.3.2014.

                                    Cynara cardunculus L.

                                 Hispaania artišokk ja kardi

                                 TP 184/2 rev., 6.3.2020.

                                    Daucus carota L.

                                 Metsporgand

                                 TP 49/3, 13.3.2008.

                                    Foeniculum vulgare Mill.

                                 Harilik apteegitill (fenkol)

                                 TP 183/1, 25.3.2004.

                                    Lactuca sativa L.

                                 Aedsalat

                                 TP 13/6 rev., 15.2.2019.

                                    Solanum lycopersicum L.

                                 Harilik tomat

                                 TP 44/4 rev. 4, 21.4.2020.

                                    Petroselinum crispum (Mill.) Nyman ex A. W. Hill

                                 Aedpetersell

                                 TP 136/1, 21.3.2007.

                                    Phaseolus coccineus L.

                                 Õisuba

                                 TP 9/1, 21.3.2007.

                                    Phaseolus vulgaris L.

                                 Harilik aeduba

                                 TP 12/4, 27.2.2013.

                                    Pisum sativum L. (partim)

                                 Kortsteraline hernes, siledateraline hernes ja suhkruhernes

                                 TP 7/2 rev. 3, 6.3.2020.

                                    Raphanus sativus L.

                                 Aedrõigas

                                 TP 64/2 rev. corr., 11.3.2015.

                                    Rheum rhabarbarum L

                                 Kurdlehine rabarber

                                 TP 62/1, 19.4.2016.

                                    Scorzonera hispanica L.

                                 Aed-mustjuur

                                 TP 116/1, 11.3.2015.

                                    Solanum melongena L.

                                 Harilik baklažaan

                                 TP 117/1, 13.3.2008.

                                    Spinacia oleracea L.

                                 Aedspinat

                                 TP 55/5 rev. 3, 6.3.2020.

                                    Valerianella locusta (L.) Laterr.

                                 Põldkännak

                                 TP 75/2, 21.3.2007.

                                    Vicia faba L. (partim)

                                 Põlduba

                                 TP 206/1, 25.3.2004.

                                    Zea mays L. (partim)

                                 Suhkrumais ja lõhenev mais

                                 TP 2/3, 11.3.2010.

                                    Solanum habrochaites S. Knapp & D.M. Spooner; Solanum lycopersicum L. x Solanum habrochaites S. Knapp & D.M. Spooner; Solanum lycopersicum L. x Solanum peruvianum (L.) Mill.; Solanum lycopersicum L. x Solanum cheesmaniae (L. Ridley) Fosberg; Solanum pimpinellifolium L. x Solanum habrochaites S. Knapp & D.M. Spooner

                                 Tomati pookealused

                                 TP 294/1 rev. 4, 21.4.2020.

                                    Cucurbita maxima Duchesne x Cucurbita moschata Duchesne

                                 Liikide Cucurbita maxima Duchesne ja Cucurbita moschata Duchesne ristamise tulemusel saadud hübriidid, mida kasutatakse pookealustena

                                 TP 311/1, 15.3.2017.

                     II LISA

                        Artikli 1 lõike 2 punktis b osutatud selliste liikide loetelu, mis peavad vastama Rahvusvahelise Uute Taimesortide Kaitse Liidu (UPOV) kontrollisuunistele
                         (*)

                                    Teaduslik nimetus

                                    Tavanimetus

                                    UPOVi suunis

                                    Brassica rapa L.

                                 Naeris

                                 TG/37/10, 4.4.2001.

               “

               (*)  Kõnealuste protokollide tekst on kättesaadav Ühenduse Sordiameti (CPVO) veebisaidil (www.cpvo.europa.eu).

               (*)  Kõnealuste suuniste tekst on kättesaadav UPOVi veebisaidil (www.upov.int).

               (*)  Kõnealuste protokollide tekst on kättesaadav Ühenduse Sordiameti (CPVO) veebisaidil (www.cpvo.europa.eu).

               (*)  Kõnealuste suuniste tekst on kättesaadav UPOVi veebisaidil (www.upov.int).


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2021/2261, 15. detsember 2021, millega muudetakse direktiivi 2009/65/EÜ seoses põhiteabedokumentide kasutamisega vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondid) fondivalitsejate poolt (EMPs kohaldatav tekst)

text:
                  20.12.2021

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 455/15

         EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV (EL) 2021/2261,
         15. detsember 2021,
         millega muudetakse direktiivi 2009/65/EÜ seoses põhiteabedokumentide kasutamisega vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondid) fondivalitsejate poolt
         (EMPs kohaldatav tekst)
         EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
         võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 53 lõiget 1,
         võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
         olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
         võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
         toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

         ning arvestades järgmist:

                     (1)

                     Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/65/EÜ (3) artikli 78 kohaselt peavad äriühinguna asutatud fondid ja fondivalitsejad koostama lühikese dokumendi, mis sisaldab põhiteavet investoritele pakutavate vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondid) põhiomaduste kohta (edaspidi „investorile esitatav põhiteave“), et kõnealused investorid oleksid mõistlikul määral võimelised mõistma neile pakutava eurofondi olemust ja riske ning saaksid seega teha teadlikke investeerimisotsuseid.

                     (2)

                     Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1286/2014 (4) kohaselt peavad kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete (PRIIPid) koostajad enne PRIIPi jaeinvestoritele kättesaadavaks tegemist koostama ja avaldama selle toote kohta põhiteabedokumendi, et võimaldada jaeinvestoritel mõista ja võrrelda PRIIPi põhiomadusi ja riske.

                     (3)

                     Ka eurofond kvalifitseerub PRIIPina, mille puhul on määruse (EL) nr 1286/2014 kohaselt nõutav põhiteabedokument. Kõnealuse määruse artikli 32 lõikega 1 vabastatakse direktiivi 2009/65/EÜ artikli 2 lõike 1 punktis b määratletud fondivalitsejad, kõnealuse direktiivi artiklis 27 osutatud äriühinguna asutatud fondid ning kõnealuse direktiivi artikli 1 lõikes 2 osutatud eurofondide osakute osas nõustavad ja neid müüvad isikud kõnealuses määruses sätestatud kohustustest ja seega põhiteabedokumendi koostamise nõudest kuni 31. detsembrini 2021 (edaspidi „üleminekukord“).

                     (4)

                     Komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2017/653 (5) täiendatakse määrust (EL) nr 1286/2014, kehtestades regulatiivsed tehnilised standardid seoses põhiteabedokumendi esitusviisi, sisu ja standardvormiga, riski ja tootluse esitamise ja kulude arvutamise meetoditega, põhiteabedokumendis sisalduva teabe läbivaatamise tingimuste ja miinimumsagedusega ning jaeinvestoritele põhiteabedokumendi esitamise tingimustega.

                     (5)

                     7. septembril 2021 võttis komisjon vastu delegeeritud määruse, millega muudetakse delegeeritud määruses (EL) 2017/653 sätestatud regulatiivseid tehnilisi standardeid tootluse stsenaariumide alusmetoodika ja esitusviisi, kulude esitamise ja kulude koondnäitajate arvutamise metoodika, varasemat tootlust käsitleva teabe esitusviisi ja sisu ning eri investeerimisvõimalusi pakkuvate PRIIPide kulude esitamise osas ning viiakse alusinvesteeringu võimalusena määruse (EL) nr 1286/2014 artiklis 32 osutatud fondide osakuid pakkuvate PRIIPi koostajate jaoks ette nähtud üleminekukord vastavusse kõnealuses artiklis ette nähtud pikendatud üleminekukorraga. Nimetatud delegeeritud määruse kohaldamise alguskuupäev on 1. juuli 2022, kuid on oluline kajastada vajadust anda fondivalitsejatele, äriühinguna asutatud fondidele ning eurofondide ja muude kui eurofondide osakute osas nõustavatele ja neid müüvatele isikutele piisavalt aega, et valmistuda üleminekukorra lõppemiseks ja seega põhiteabedokumendi koostamise kohustuse täitmiseks.

                     (6)

                     Tagamaks, et rahuldatakse vajadus anda piisavalt aega, et valmistuda põhiteabedokumendi koostamise kohustuse täitmiseks, on määrust (EL) nr 1286/2014 muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/2259, (6) et pikendada üleminekukorra kehtivusaega kuni 31. detsembrini 2022.

                     (7)

                     Investorile esitatav põhiteave ja põhiteabedokument hõlmavad sisuliselt sama nõutavat teavet. Seepärast on vaja tagada, et eurofondide osakute omandamisest huvitatud PRIIPide jaeinvestorid ei saaks alates 1. jaanuarist 2023 sama finantstoote kohta mõlemaid dokumente. Seepärast tuleks sätestada, et põhiteabedokumenti tuleb pidada vastavaks investorile esitatava põhiteabe suhtes kohaldatavatele nõuetele. See tähendab samuti, et muude investorite kui jaeinvestorite jaoks peaksid äriühinguna asutatud fondid ja fondivalitsejad jätkuvalt koostama direktiivi 2009/65/EÜ kohase investorile esitatava põhiteabe, välja arvatud juhul, kui nad otsustavad koostada määruses (EL) nr 1286/2014 sätestatud põhiteabedokumendi. Sellisel juhul ei tohiks pädevad asutused nõuda äriühinguna asutatud fondidelt ja fondivalitsejatelt investorile esitatavat põhiteavet, ning kõnealustele investoritele tuleks esitada ainult põhiteabedokument.

                     (8)

                     Direktiivi 2009/65/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta,

               ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

            Artikkel 1
            Direktiivi 2009/65/EÜ lisatakse järgmine artikkel:

                  „Artikkel 82a

                     1.   Liikmesriigid tagavad, et kui äriühinguna asutatud fond või mis tahes tema valitsetava lepingulise fondi puhul fondivalitseja koostab, esitab, vaatab läbi ja tõlgib põhiteabedokumendi, mis vastab Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1286/2014 (*1) põhiteabedokumentidele kehtestatud nõuetele, peavad pädevad asutused põhiteabedokumenti vastavaks käesoleva direktiivi artiklite 78–82 ja artikli 94 kohastele investorile esitatava põhiteabe nõuetele.

                     2.   Liikmesriigid tagavad, et pädevad asutused ei nõua äriühinguna asutatud fondilt või mis tahes tema valitsetava lepingulise fondi puhul fondivalitsejalt investorile esitatava põhiteabe koostamist vastavalt käesoleva direktiivi artiklitele 78–82 ja artiklile 94, juhul kui ta koostab, esitab, vaatab läbi ja tõlgib põhiteabedokumendi, mis vastab määrusega (EL) nr 1286/2014 põhiteabedokumentidele kehtestatud nõuetele.

            Artikkel 2

               1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud normid hiljemalt 30. juunil 2022. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.
               Nad kohaldavad kõnealuseid norme alates 1. jaanuarist 2023.
               Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

               2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste õigusnormide teksti.

            Artikkel 3
            Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

            Artikkel 4
            Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

            Strasbourg, 15. detsember 2021

                  Euroopa Parlamendi nimel

                  president

               D. M. SASSOLI

                  Nõukogu nimel

                  eesistuja

               A. LOGAR

            (1)  20. oktoobri 2021. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

            (2)  Euroopa Parlamendi 23. novembri 2021. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 9. detsembri 2021. aasta otsus.

            (3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/65/EÜ vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (ELT L 302, 17.11.2009, lk 32).

            (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. novembri 2014. aasta määrus (EL) nr 1286/2014, mis käsitleb kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete (PRIIPid) põhiteabedokumente (ELT L 352, 9.12.2014, lk 1).

            (5)  Komisjoni 8. märtsi 2017. aasta delegeeritud määrus (EL) 2017/653, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1286/2014, mis käsitleb kombineeritud jae- ja kindlustuspõhiste investeerimistoodete (PRIIPid) põhiteabedokumente, kehtestades regulatiivsed tehnilised standardid seoses põhiteabedokumentide esitusviisi, sisu, läbivaatamise ja muutmisega ning selliste dokumentide esitamise nõude täitmise tingimustega (ELT L 100, 12.4.2017, lk 1).

            (6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2021. aasta määrus (EL) 2021/2259, millega muudetakse määrust (EL) nr 1286/2014, et pikendada fondivalitsejate, äriühinguna asutatud fondide ja vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate (eurofondid) ja muude fondide kui eurofondide osakute kohta nõu andvate või neid müüvate isikute suhtes kohaldatava üleminekukorra kehtivusaega (vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1).