title: Komisjoni direktiiv 96/55/EÜ, 4. september 1996, millega teistkordselt kohandatakse tehnika arengule I lisa nõukogu direktiivis 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe (klooritud lahustid) turustamise ja kasutamise piirangutegaEMPs kohaldatav tekst

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31996L0055

Euroopa Liidu Teataja L 231 , 12/09/1996 Lk 0020 - 0021

		Komisjoni direktiiv 96/55/EÜ,4. september 1996,millega teistkordselt kohandatakse tehnika arengule I lisa nõukogu direktiivis 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe (klooritud lahustid) turustamise ja kasutamise piirangutega(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/769/EMÜ [1] liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega, mida on viimati muudetud direktiiviga 94/60/EÜ, [2] ning eriti selle direktiivi artiklit 2a, mis on lisatud direktiiviga 89/678/EMÜ, [3]ning arvestades, et:mõned klooritud lahustid kujutavad endast ohtu tervisele/keskkonnale ning neid ei tohiks ainetes ega valmististes elanikkonnale turustada;Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 94/60/EÜ, millega 14. korda muudeti direktiivi 76/769/EMÜ, on kindlaks määratud, et elanikkonnale müügiks turustatavates ainetes ega valmististes ei tohi kasutada kaheksat klooritud lahustit;vahepeal on selgunud, et need klooritud lahustid võivad olla ohtlikud tervisele/keskkonnale ka siis, kui neid kasutatakse praegu tarvitatavate lahustite asemel difusioonirakendustes nagu näiteks pindade ja riide puhastamine;nende kaheksa klooritud lahusti kasutamine selliste difusioonirakenduste jaoks turustatavates ainetes ja valmististes tuleks samuti keelata;käesoleva direktiiviga piirangute kehtestamisel klooritud lahustite kasutamise suhtes on arvesse võetud praegust teadmiste ja tehnika olukorda seoses ohutumate alternatiividega;käesolev direktiiv põhineb klooritud lahustitest tulenevate ohtude ning nende piirangute eeliste ja tagasilöökide esialgsel analüüsil; praegu koostatakse kloroformist tulenevate tervise- ja keskkonnaohtude üldhinnangut vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) nr 793/93 [4] ja komisjoni määrusele (EÜ) nr 1488/94; [5]käesolev direktiiv ei mõjuta ühenduse õigusakte, milles on sätestatud töötajate kaitse miinimumnõuded, mis sisalduvad nõukogu direktiivis 89/391/EMÜ [6] ja sellel põhinevates üksikdirektiivides, eriti direktiivis 90/394/EMÜ; [7]käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on ohtlike ainete ja valmististe sektoris tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega kooskõlas,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 76/769/EMÜ I lisa kohandatakse tehnika arengule vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 2Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud sätted vastu 31. detsembriks 1997 ning teatavad sellest viivitamata komisjonile. Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 30. juunist 1998.Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse sätetesse või nende sätete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 4. september 1996Komisjoni nimelkomisjoni liigeMartin Bangemann[1] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 201.[2] EÜT L 365, 31.12.1994, lk 1.[3] EÜT L 398, 30.12.1989, lk 24.[4] EÜT L 84, 5.4.1993, lk 1.[5] EÜT L 161, 29.6.1994, lk 3.[6] EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.[7] EÜT L 196, 26.7.1990, lk 1.--------------------------------------------------LISA"Direktiivi 76/769/EMÜ I lisas asendatakse punktid 33–40 (kaasa arvatud) järgmiste punktidega:Aine, ainerühma või valmistise nimetus | Piirangu tingimused |33. Kloroform, CAS nr 67-66-3 34. Tetrakloorsüsinik, CAS nr 56-23-5 35. 1,1,2-trikloroetaan, CAS nr 79-00-5 36. 1,1,2,2-tetrakloroetaan, CAS nr 79-34-5 37. 1,1,1,2-tetrakloroetaan, CAS nr 630-20-06 38. pentakloroetaan, CAS nr 76-01-7 39. 1,1-dikloroetüleen, CAS nr 75-35-4 40. 1,1,1-trikloroetaan, CAS nr 71-55-6 | Ei tohi kasutada kontsentratsioonis, mis on 0,1 % massist või suurem, ainetes ja valmististes, mida turustatakse müügiks elanikkonnale, ja/või difusioonirakendustes nagu näiteks pindade ja riide puhastamine. Selliste ainete ja valmististe pakendil, mis sisaldavad neid kontsentratsioonis 0,1 % või suuremas kontsentratsioonis, peab olema loetav ja kustutamatu märge: "Ainult tööstuslikuks kasutamiseks", ilma et see piiraks ohtlike ainete ja valmististe liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate muude ühenduse sätete kohaldamist. Erandina ei kohaldata seda sätet: a)ravimite ja veterinaarravimite suhtes, mis on määratletud direktiivis 65/65/EMÜ, mida on viimati muudetud direktiiviga 93/39/EMÜ;b)kosmeetikatoodete suhtes, mis on määratletud direktiivis 76/768/EMÜ, mida on viimati muudetud direktiiviga 93/35/EMÜ. |--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 23. november 1979, millega muudetakse direktiivi 75/106/EMÜ teatud vedelike mahu järgi kinnispakkidesse villimist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31979L1005

Euroopa Liidu Teataja L 308 , 04/12/1979 Lk 0025 - 0029 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 2 Lk 0206  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 9 Lk 0033  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 2 Lk 0206  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 10 Lk 0247  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 10 Lk 0247

		Nõukogu direktiiv,23. november 1979,millega muudetakse direktiivi 75/106/EMÜ teatud vedelike mahu järgi kinnispakkidesse villimist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(79/1005/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:nõukogu 20. jaanuari 1976. aasta direktiivi 76/211/EMÜ teatavate toodete massi või mahu järgi pakendamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta [4] kohaldamisala erineb nõukogu 19. detsembri 1974. aasta direktiivi 75/106/EMÜ (teatud vedelike mahu järgi kinnispakkidesse villimist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) [5] kohaldamisalast;seetõttu tuleks nende kahe direktiivi kohaldamisalad neis käsitletud kinnispakkide mahtude osas viia vastavusse;direktiivi 75/106/EMÜ vastuvõtmise ajal taotles nõukogu tarbija parema kaitsmise eesmärgil, et komisjon esitaks enne 31. detsembrit 1980 uue ettepaneku, mis üksteisele liiga lähedasi väärtusi kõrvaldades vähendaks nimimahtude loetelu III lisas;nõukogu 18. oktoobri 1971. aasta direktiivi 71/354/EMÜ mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta [6] on viimati muudetud direktiiviga 76/770/EMÜ; [7]vastavalt direktiivi 75/106/EMÜ artikli 7 lõikele 2 on Belgial, Iirimaal, Madalmaadel ja Ühendkuningriigil selle direktiivi rakendamiseks aega viis aastat; seetõttu peaks käesolev direktiiv seda tähtaega arvesse võtma;teatavatel liikmesriikidel on raske nimimahtude arvu vähendada; seetõttu tuleks neile liikmesriikidele ette näha üleminekuperiood, mis ei takista siiski kõnealuste toodete ühendusesisest kaubandust ega ohusta käesoleva direktiivi rakendamist teistes liikmesriikides,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 75/106/EMÜ artikkel 1 asendatakse järgmisega:"Artikkel 1Käesolev direktiiv käsitleb kinnispakke, mis sisaldavad III lisas loetletud vedelikke, mida mõõdetakse mahu alusel ja müüakse üksikute kogustena 5 milliliitrist 10 liitrini (kaasa arvatud)."Artikkel 2Direktiivi 75/106/EMÜ artikli 2 lõige 2 asendatakse järgmisega:"2. Toode on kinnispakis, kui see pannakse ükskõik millisesse pakendisse ilma ostja kohalviibimiseta ja pakendis sisalduva toote kogus on eelnevalt kindlaks määratud ning seda ei saa muuta ilma pakendi avamiseta või märgatava muutmiseta."Artikkel 3Direktiivi 75/106/EMÜ artikli 3 lõige 1 asendatakse järgmisega:"1. Kinnispakid, mida võib märgistada I lisa punktis 3.3 nimetatud EMÜ tähisega, peavad vastama I lisa nõuetele."Artikkel 41. Direktiivi 75/106/EMÜ artikkel 4 asendatakse järgmisega:"Artikkel 41. Kõigil artiklis 3 nimetatud kinnispakkidel peab olema I lisa kohaselt märge neis sisalduva vedeliku mahu kohta, mida nimetatakse "nimimahuks".2. Kuni nende ajavahemike lõpuni, mis on sätestatud nõukogu 18. oktoobri 1971. aasta direktiivis 71/354/EMÜ (mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta,(1) viimati muudetud direktiiviga 76/770/EMÜ (2), peab käesoleva direktiivi I lisa punktis 3.1 ettenähtud SI mõõtühikutes väljendatud nimimahu märkele Ühendkuningriigi ja Iirimaa soovi korral nende riikide territooriumil kaasnema märge inglise süsteemi mõõtühikutes väljendatud nimimahu kohta, kui need mõõtühikud on esitatud käesoleva direktiivi I lisas."2. Lisatakse järgmised viited:"(1) EÜT L 243, 29.10.1971, lk 29.(2) EÜT L 262, 27.9.1976, lk 204."Artikkel 5Direktiivi 75/106/EMÜ artikkel 5 asendatakse järgmisega:"Artikkel 51. Liikmesriigid ei tohi käesoleva direktiivi nõuetele vastavate kinnispakkide turuleviimisest keelduda, seda keelata või piirata põhjustel, mis on seotud nende mahtude määramisega, nende kontrollimise meetoditega või nimimahtudega, kui need on esitatud III lisas.2. Alates 1. jaanuarist 1984 tohib III lisa punkti 1 alapunktis a loetletud tooteid sisaldavaid kinnispakke turustada ainult juhul, kui nende nimimahud on sätestatud III lisas.Kuni 31. detsembrini 1983 võivad liikmesriigid lubada kõiki seni nende turgudel lubatud väärtusi.3. Siiski:a) III lisa II veerus loetletud nimimahtudega kinnispakkide puhul kohaldatakse lõiget 1 kuni 31. detsembrini 1988 ainult riikides, mis lubasid selliseid kinnispakke 31. detsembril 1973, välja arvatud kategooria 1 a "Veinid" kinnispakid nimiväärtusega 0,73 l, mille lõppkuupäev on 31. detsember 1985;b) III lisa punkti 1 alapunktides a ja b ning punktis 4 täpsustatud vedelike puhul kohaldatakse lõiget 1 ainult juhul, kui sellised vedelikud on pakkides, mille nimimaht on loetletud selle lisa vastavates veergudes, ja kui järgitakse vedeliku päritoluliikmesriigi kaubandustavade eeskirju vaatamata sellele, kas villimine toimus päritoluliikmesriigis või muus riigis.4. Käesoleva direktiivi sätted ei ole takistuseks siseriiklikele õigusaktidele, mis keskkonnakaitselistel põhjustel reguleerivad pakendi kasutamist, pidades silmas selle ringlussevõttu."Artikkel 6Direktiivi 75/106/EMÜ I lisa punkt 2.4 asendatakse järgmisega:"2.4 Lubatud negatiivne hälve kinnitatakse vastavalt järgmisele tabelile:Nimimaht Vn millimeetrites | Lubatud negatiivne hälve |Vn protsentidena | milliliitrites |5–50 | 9 | — |50–100 | — | 4,5 |100–200 | 4,5 | — |200–300 | — | 9 |300–500 | 3 | — |500–1000 | — | 15 |1000–10000 | 1,5 | — |Tabeli kasutamisel ümardatakse tabelis protsentidena näidatud lubatud negatiivse hälbe väärtused, mis on arvutatud mahuühikutes, ülespoole lähima kümnendiku milliliitrini."Artikkel 7Direktiivi 75/106/EMÜ I lisa punkti 3.1 teine lõik asendatakse järgmisega:"Kuni direktiivis 71/354/EMÜ (muudetud direktiiviga 76/770/EMÜ) sätestatud ajavahemike lõppemiseni võib vastavalt esimesele lõikele SI ühikutes väljendatud nimimahu näidu juures olla sama väärtus inglise süsteemi (Ühendkuningriik) mõõtühikutes, mis arvutatakse järgmiste ümberarvestuskoefitsientide alusel:üks milliliiter = 0,0352 vedelikuuntsiüks liiter = 1,760 pinti või 0,220 gallonit."Artikkel 8Direktiivi 75/106/EMÜ III lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisaga.Artikkel 91. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 1. jaanuari 1981 ning need jõustuvad 1. jaanuaril 1981.2. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide tekst edastatakse komisjonile.Artikkel 10Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 23. november 1979Nõukogu nimeleesistujaR. Mac Sharry[1] EÜT C 250, 19.10.1977, lk 7.[2] EÜT C 163, 10.7.1978, lk 72.[3] EÜT C 283, 27.11.1978, lk 40.[4] EÜT L 46, 21.2.1976, lk 1.[5] EÜT L 42, 15.2.1975, lk 1.[6] EÜT L 243, 29.10.1971, lk 29.[7] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 204.--------------------------------------------------LISA"III LISAVedelikud | Nimimaht liitrites |I Lõplikult lubatud | II Ajutiselt lubatud |1.a)Värsketest viinamarjadest valmistatud vein; värske viinamarjavirre, mille käärimine on peatatud alkoholi lisamise teel, sealhulgas vein, mis on valmistatud kääritamata viinamarjamahlale alkoholi lisamise teel, välja arvatud veinid, mis kuuluvad ühise tollitariifistiku alamrubriikidesse 22.05 A ja B, ning liköörveinid (ühise tollitariifistiku alamrubriik ex 22.05 C); viinamarjavirre, käärimisprotsessis või muul viisil kui alkoholi lisamisega peatatud käärimisprotsessiga (ühise tollitariifistiku rubriik 22.04) | 0,10 –0,25 –0,375 0,50 –0,75 –1 1,5 –2 –3 5 | 0,35 –0,70 –0,73 1,25 |b)"Kuldsed" veinid, millel on õigus ühele järgmistest päritolunimetustest: "Côtes du Jura", "Arbois", "L’Étoile" ja "Château-Chalon" | 0,62 | |c)Muud kääritatud mittevahutavad joogid, näiteks siider, pirnisiider ja mõdu (ühise tollitariifistiku alamrubriik 22.07 B II) | 0,10 –0,25 –0,375 0,50 –0,75 –1 1,5 –2 –5 | 0,35 –0,70 |d)Vermutid ja muud värsketest viinamarjadest valmistatud veinid, lõhnaekstraktidega (ühise tollitariifistiku rubriik 22.06); liköörveinid (ühise tollitariifistiku alamrubriik ex 22.05 C) | 0,05 kuni 0,10 0,10 –0,20 –0,375 0,50 –0,75 –1 1,5 | |2.a)Vahuveinid (ühise tollitariifistiku alamrubriik 22.05 A)Vein pudelites, mille seenekujulisi korke hoiavad kinni seosed või kinnitused, ning muus pakendis vein rõhu all, mis on temperatuuril 20 °C vähemalt 1 baar, kuid vähem kui 3 baari (ühise tollitariifistiku alamrubriik 22.05 B) | 0,125 –0,20 –0,375 0,75 –1,5 –3 | 0,10 –0,25 –0,70 |b)Muud kääritatud vahujoogid, näiteks siider, pirnisiider ja mõdu (ühise tollitariifistiku alamrubriik 22.07 B I) | 0,10 –0,20 –0,375 0,75 –1 –1,5 3 | 0,125 |3.a)Linnaseõlu (ühise tollitariifistiku rubriik 22.03), v.a hapud õlled | 0,25 –0,33 –0,50 0,75 –1 –2 3 –4 –5 | 0,35 |b)Hapud õlled, gueuze | 0,25 –0,375 –0,75 | |4.Kanged alkohoolsed joogid (v.a ühise tollitariifistiku rubriigis 22.08 nimetatud); liköörid ja muud alkohoolsed joogid; alkoholtoodete segud, mida kasutatakse jookide valmistamiseks (ühise tollitariifistiku rubriik 22.09) | 0,02 –0,03 –0,04 0,05 –0,10 0,20 –0,50 –1 1,5 –2 –2,5 3 | 0,35 –0,375 –0,70 0,75 |5.Äädikas ja selle asendajad (ühise tollitariifistiku rubriik 22.10) | 0,25 –0,50 –0,75 1 –2 –5 | |6.Oliiviõli (ühise tollitariifistiku alamrubriik 15.07 A), muud toiduõlid (ühise tollitariifistiku alamrubriik 15.07 D II) | 0,25 –0,50 –0,75 1 –2 –3 5 –10 | |7.Piim, värske, kontsentreerimata ja magustamata (ühise tollitariifistiku rubriik 04.01), v.a jogurt, keefir, kalgendatud piim, vadak ja muu fermenteeritud või hapendatud piimPiimapõhised joogid (ühise tollitariifistiku alamrubriik 22.02 B) | 0,20 –0,25 –0,50 0,75 –1 –2 | 0,10 |8.a)Veed, sealhulgas mineraalveed ja karboniseeritud veed (ühise tollitariifistiku rubriik 22.01) | 0,125 –0,20 –0,25 0,33 –0,50 –0,75 1 –1,5 –2 | kõik mahud alla 0,20 –0,35 –0,45 0,46 –0,70 –0,90 0,92 –1,25 |b)Limonaad, lõhna- ja maitseainelisandiga mineraalveed ja karboniseeritud veed ning muud karastusjoogid, mis ei sisalda piima või piimarasvu (ühise tollitariifistiku alamrubriik 22.02 A), v.a puu- ja köögiviljamahlad ühise tollitariifistiku rubriigis 22.07 ning kontsentraadid | 0,125 –0,20 –0,25 0,33 –0,50 –0,75 1 –1,5 –2 | kõik mahud alla 0,20 –0,70 |c)Joogid, mis on märgistatud kui alkoholivabad aperitiivid | 0,10 | |9.Kääritamata, piirituselisandita puuvilja- ja marjamahlad (sh viinamarjavirre) ning köögiviljamahlad, suhkrulisandiga või ilma, mis kuuluvad ühise tollitariifistiku alamrubriiki 20.07 B, puuviljanektar (nõukogu 17. novembri 1975. aasta direktiiv 75/726/EMÜ puuviljamahlu ja teatavaid samalaadseid tooteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) | 0,125 –0,20 –0,25 0,33 –0,50 –0,75 1 –1,5 –2 | kõik mahud alla 0,125 –0,70 –0,18 0,35 (ainult purkides) |"--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 8. detsember 1986, pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31986L0635

Euroopa Liidu Teataja L 372 , 31/12/1986 Lk 0001 - 0017 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 6 Köide 2 Lk 0136  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 6 Köide 2 Lk 0136

		Nõukogu direktiiv,8. detsember 1986,pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta(86/635/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 54 lõike 3 punkti g,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:nõukogu 25. juuli 1978. aasta direktiivi 78/660/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid, [4] viimati muudetud direktiiviga 84/569/EMÜ, [5] ei ole kuni edasise kooskõlastamiseni vaja kohaldada pankade ja muude rahaasutuste (edaspidi "krediidiasutused") suhtes; pidades silmas nende ettevõtjate keskset tähtsust ühenduses, on selline kooskõlastamine vajalik;nõukogu 13. juuni 1983. aasta direktiiviga 83/349/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb raamatupidamise konsolideeritud aruandeid, [6] on ette nähtud kõrvalekalded krediidiasutustele üksnes seni, kuni möödub käesoleva direktiivi kohaldamiseks seatud tähtaeg; seepärast peab käesolev direktiiv samuti sisaldama konkreetselt krediidiasutuste raamatupidamise konsolideeritud aruandeid käsitlevaid sätteid;selline kooskõlastamine on muutunud kiireloomuliseks ka seepärast, et üha rohkemate krediidiasutuste tegevus ületab riigipiire; võlausaldajate, võlgnike, osanike ja aktsionäride ning üldsuse jaoks on otsustava tähtsusega nende asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete võrreldavuse parandamine;nõukogu 12. detsembri 1977. aasta direktiivi 77/780/EMÜ (krediidiasutuste asutamise ja tegevusega seotud õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta) [7] tähenduses krediidiasutused, millel on mitu eri õiguslikku vormi, konkureerivad pangandussektoris üksteisega praktiliselt kõikides ühenduse liikmesriikides; seepärast näib olevat soovitatav mitte piirduda nende krediidiasutustega seotud kooskõlastamisel direktiivis 78/660/EMÜ hõlmatud õiguslike vormidega, vaid valida reguleerimisala, mis hõlmab kõik äriühingud, nagu on määratletud asutamislepingu artiklis 58;kuivõrd käsitletakse rahaasutusi, peaks käesoleva direktiivi reguleerimisala siiski piirduma nende rahaasutustega, mis võtavad ühe direktiivis 78/660/EMÜ osutatud õiguslikest vormidest; nimetatud direktiiviga reguleerimata rahaasutused peavad automaatselt langema käesoleva direktiivi reguleerimisalasse;on vaja sidet krediidiasutustega seotud kooskõlastamisel, sest raamatupidamise aastaaruandeid ja konsolideeritud aruandeid reguleerivate normide aspektid avaldavad mõju sellise kooskõlastamise muudes valdkondades, nagu loanõuded ja järelevalveks kasutatavad näitajad;ehkki krediidiasutuste eripära silmas pidades oleks asjakohane vastu võtta eraldi direktiiv selliste asutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta, ei eelda see uusi normikogumeid, mis kalduksid kõrvale direktiivide 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ alusel kehtivatest; sellised eraldi eeskirjad ei oleks asjakohased ega vastaks äriühinguõiguse kooskõlastamise aluspõhimõtetele, sest arvestades krediidiasutuste olulist osa ühenduse majanduses, ei saa neid välja jätta ettevõtjate jaoks üldiselt kavandatud eeskirjade raamistikust; sel põhjusel on arvesse võetud üksnes krediidiasutuste eripära ning käesolevas direktiivis käsitletakse üksnes direktiivides 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ sisalduvate normide erandeid;krediidiasutuste bilansi struktuur ja sisu on igas liikmesriigis erinev; käesoleva direktiiviga tuleb seepärast ette näha kõigi ühenduse krediidiasutuste bilansi üks ja seesama skeem, nomenklatuur ja mõistestik; tuleks lubada kõrvalekaldeid, kui neid tingib äriühingu õiguslik vorm või selle äritegevuse eriline laad;kui raamatupidamise aastaaruanded ja konsolideeritud aruanded peavad olema võrreldavad, tuleb lahendada mitmed põhiküsimused seoses eri tehingute avaldamisega bilansis ja bilansiväliselt;parema võrreldavuse huvides on samuti vaja, et määrataks täpselt kindlaks eri bilansi ja bilansiväliste kirjete sisu;seesama kehtib ka kasumiaruandeskeemi ja -kirjete määratluse kohta;bilansi ja kasumiaruande arvude võrreldavus sõltub otsustavalt ka väärtusest, millega vara ja kohustused bilanssi kantakse;pidades silmas pangandusega seotud erilist riski ning vajadust säilitada usaldusväärsus, tuleks võimaldada kirje "üldise pangandusriski fond" sisseseadmine bilansis; samal põhjusel oleks soovitatav, et liikmesriikidel lubataks kuni edasise kooskõlastamiseni võimaldada krediidiasutustele mõningast valikuvabadust, eriti laenude ja avansside ning teatavate väärtpaberite hindamisel; viimasel puhul peaksid liikmesriigid siiski lubama nendelsamadel krediidiasutustel luua eespool osutatud "üldise pangandusriski fond"; samuti oleks asjakohane lubada liikmesriikidel tasaarvestada kasumiaruandes teatavaid kulusid ja tulusid;pidades silmas krediidiasutuste erilist laadi, on samuti vaja teatavaid muudatusi seoses raamatupidamisaruannete lisadega;soovides seada ühele ja samale alusele võimalikult palju krediidiasutusi, nagu on tehtud ka direktiivi 77/780/EMÜ puhul, ei nähta direktiivi 78/660/EMÜ alusel kehtestatud leevendusi ette väikeste ja keskmise suurusega krediidiasutuste jaoks; kui selline leevendamine kogemuste põhjal siiski vajalikuks osutub, oleks seda võimalik ette näha edasisel kooskõlastamisel; samadel põhjustel ei ole krediidiasutustele laiendatud reguleerimisala, mis võimaldab liikmesriikidel direktiivi 83/349/EMÜ alusel vabastada emaettevõtjad ühendamisnõudest, kui ühendatavad äriühingud üheskoos ei ületa teatavat suurust;raamatupidamise konsolideeritud aruandeid käsitlevate sätete kohaldamine krediidiasutuste suhtes nõuab teatavaid täpsustusi mõnedes normides, mida kohaldatakse kõikide tööstus- ja kaubandusäriühingute suhtes; on ette nähtud selgesõnalised normid segakontsernide tarvis ning osalise ühendamisest vabastamise suhtes võidakse ette näha lisatingimusi;arvestades riigipiiridest üle ulatuvate pangandusvõrkude tähtsust ning nende pidevat arengut, tuleks ühes liikmesriigis oleva peakontoriga krediidiasutuse raamatupidamise konsolideeritud aruanded avaldada kõikides liikmesriikides, kus see krediidiasutus tegutseb;seoses käesoleva direktiivi teemaga esile kerkivate probleemide läbivaatamine, mis märkimisväärselt puudutab selle kohaldamist, nõuab liikmesriikide esindajate ja komisjoni koostööd kontaktkomitees; selliste komiteede kiire kasvu vältimiseks on soovitav, et see koostöö leiaks aset direktiivi 78/660/EMÜ artiklis 52 ettenähtud komitees; krediidiasutustega seotud probleemide läbivaatamisel peab kõnealune komitee siiski olema asjakohase koosseisuga;pidades silmas küsimuse keerukust, tuleb käesoleva direktiiviga hõlmatud krediidiasutustele selle direktiivi sätete rakendamiseks võimaldada harilikust pikem tähtaeg;suuremat selgust ja ühtlustamist silmas pidades tuleks ette näha käesoleva direktiivi teatavate sätete läbivaatamine selle direktiivi kohaldamise viieaastaste kogemuste põhjal,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:1. JAGUEELSÄTTED JA REGULEERIMISALAArtikkel 11. Direktiivi 78/660/EMÜ artikleid 2 ja 3, artikli 4 lõikeid 1 ja 3-5, artikleid 6, 7, 13, 14, artikli 15 lõikeid 3 ja 4, artikleid 16–21, 29–35, 37–41, artikli 42 esimest lauset, artikli 45 lõiget 1, artikleid 46 ja 48–50, artikli 51 lõiget 1, artikleid 54, 56–59 ja 61 kohaldatakse käesoleva direktiivi artiklis 2 osutatud asutuste suhtes, kui käesolevas direktiivis ei ole sätestatud teisiti.2. Kui direktiivides 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ on osutatud direktiivi 78/660/EMÜ artiklitele 9 ja 10 (bilanss) või artiklitele 23–26 (kasumiaruanne), peetakse selliseid viiteid viideteks käesoleva direktiivi artiklile 4 (bilanss) või artiklitele 27 ja 28 (kasumiaruanne).3. Direktiivides 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ olevaid viiteid direktiivi 78/660/EMÜ artiklitele 31–42 peetakse viideteks neile artiklitele, võttes arvesse käesoleva direktiivi artikleid 35–39.4. Kui direktiivi 78/660/EMÜ eespool osutatud sätetes on osutatud bilansikirjetele, mille kohta käesolevas direktiivis puudub võrdväärne säte, peetakse selliseid viiteid viideteks kõnesolevaid vara ja kohustusi hõlmavatele kirjetele käesoleva direktiivi artiklis 4.Artikkel 21. Käesoleva direktiiviga ettenähtud kooskõlastusmeetmeid kohaldatakse:a) direktiivi 77/780/EMÜ artikli 1 esimese taande tähenduses krediidiasutuste suhtes, mis on äriühingud vastavalt määratlusele asutamislepingu artikli 58 teises lõigus;b) rahaasutuste suhtes, millel on üks direktiivi 78/660/EMÜ artikli 1 lõikes 1 osutatud õiguslikest vormidest ning mille kohta see direktiiv kõnealuse artikli lõike 2 põhjal ei kehti.Käesoleva direktiivi kohaldamisel hõlmavad "krediidiasutused" ka rahaasutusi, kui kontekst ei eelda teisiti.2. Liikmesriikidel ei ole vaja kohaldada käesolevat direktiivi:a) direktiivi 77/780/EMÜ artikli 2 lõikes 2 loetletud krediidiasutuste suhtes;b) sellesama liikmesriigi asutuste suhtes, mis vastavalt määratlusele direktiivi 77/780/EMÜ artikli 2 lõike 4 punktis a on liidetud selle liikmesriigi keskasutusega. Sel puhul tuleb kõnealuse keskasutuse ja sellega liidetud asutuste moodustatava terviku kohta koostada raamatupidamise konsolideeritud aruanne, mis hõlmab tegevusaruande ning mis koostatakse, auditeeritakse ja avaldatakse kooskõlas käesoleva direktiiviga, ilma et see piiraks käesoleva direktiivi kohaldamist selle keskasutuse suhtes;c) järgmiste krediidiasutuste suhtes:- Kreekas: ETEBA (Riigi Tööstusarengu Investeerimispank) ja Τραπεζα Επενδύσεων (Investeerimispank);- Iirimaal: Industrial and Provident Societies;- Ühendkuningriigis: Friendly Societies ja Industrial and Provident Societies.4. Ilma et see piiraks direktiivi 78/660/EMÜ artikli 2 lõike 3 kohaldamist ning kuni edasise kooskõlastamiseni võivad liikmesriigid:a) sätestada käesoleva direktiivi artikli 2 lõike 1 punktis a osutatud krediidiasutuste kohta, mis ei ole ühtegi direktiivi 78/660/EMÜ artikli 1 punktis 1 loetletud liiki äriühingud, käesolevast direktiivist kõrvalekalduvaid norme, kui kõrvalekalduvaid norme on vaja selliste asutuste õigusliku vormi pärast;b) sätestada spetsialiseerunud krediidiasutuste kohta käesolevast direktiivist kõrvalekalduvaid norme, kui kõrvalekalduvaid norme on vaja selliste asutuste äritegevuse erilise laadi pärast.Selliste kõrvalekalduvate normidega võidakse ette näha üksnes bilansi ja kasumiaruande skeem, nomenklatuur, mõistestik ja kirjete sisuga seotud mugandused; neil ei tohi olla mõju, mis võimaldaks asutustel, mille suhtes neid kohaldatakse, esitada oma raamatupidamise aastaaruannetes vähem teavet kui teised asutused, mille kohta kehtib käesolev direktiiv.Liikmesriigid teatavad komisjonile need krediidiasutused, võimaluse korral liigiti, kuue kuu jooksul alates artikli 47 lõikes 2 ette nähtud tähtaja lõpust. Liikmesriigid teatavad komisjonile sel eesmärgil ette nähtud kõrvalekalletest.Need kõrvalekalded vaadatakse läbi 10 aasta jooksul alates käesoleva direktiivi teatavakstegemisest. Kui see on asjakohane, esitab komisjon sobivad ettepanekud. Samuti esitab komisjon vahearuande viie aasta jooksul alates käesoleva direktiivi teatavakstegemisest.2. JAGUÜLDSÄTTED BILANSI JA KASUMIARUANDE KOHTAArtikkel 3Krediidiasutuste puhul piirdub võimalus kombineerida kirjeid vastavalt direktiivi 78/660/EMÜ artikli 4 lõike 3 punktile a või b bilansi ja kasumiaruande allkirjetega, mis on tähistatud väiketähtedega, ning seda lubatakse teha üksnes liikmesriikide kehtestatud eeskirjade alusel.3. JAGUBILANSISKEEMArtikkel 4Liikmesriigid näevad bilansi tarvis ette järgmise skeemi.Aktiva1. Raha pangakontodel ja kassas, saldod kesk- ja postipankades.2. Riigivõlakirjad ja muud keskpankade kaudu refinantseeritavad võlakirjad:a) riigivõlakirjad ja samalaadsed väärtpaberid;b) muud keskpankade kaudu refinantseeritavad võlakirjad (kui siseriikliku õigusega ei ole ette nähtud, et sellised võlakirjad näidatakse aktivakirjetel 3 ja 4).3. Laenud ja avansid krediidiasutustele:a) nõudmisel tagastatavad;b) muud laenud ja avansid.4. Laenud ja avansid klientidele.5. Võlakirjad, sealhulgas püsituluväärtpaberid, mis on:a) riigiasutuste välja lastud;b) teiste laenuvõtjate välja lastud; eraldi näidata:- oma võla väärtpaberid (kui siseriikliku õigusega ei nõuta nende mahaarvamist kohustustest).6. Aktsiad ja muud muutuvtuluväärtpaberid.7. Kapitalihuvi; eraldi näidata:- osalus krediidiasutustes (kui siseriikliku õigusega ei nõuta selle avaldamist raamatupidamisaruannete lisades).8. Sidusettevõtete osad või aktsiad; eraldi näidata:- krediidiasutuste osad või aktsiad (kui siseriikliku õigusega ei nõuta nende avaldamist raamatupidamisaruannete lisades).9. Immateriaalne põhivara, nagu on kirjeldatud direktiivi 78/660/EMÜ artikli 9 aktivarubriikides B ja C. I; eraldi näidata:- asutamisväljaminekud, nagu on määratletud siseriikliku õigusega ja kuivõrd siseriikliku õigusega lubatakse nende näitamist aktivas (kui siseriikliku õigusega ei nõuta nende avaldamist raamatupidamisaruannete lisades),- maineväärtus, kuivõrd see on omandatud tasu eest (kui siseriikliku õigusega ei nõuta selle avaldamist raamatupidamisaruannete lisades).10. Materiaalne põhivara, nagu on kirjeldatud direktiivi 78/660/EMÜ artikli 9 aktivarubriigis C. II; eraldi näidata:- maa ja ehitised, mida krediidiasutus kasutab oma tarbeks (kui siseriikliku õigusega ei nõuta nende avaldamist raamatupidamisaruannete lisades).11. Märgitud sissemaksmata kapital; eraldi näidata:- sissemaksmata kapital (kui siseriikliku õigusega ei nähta ette, et sissemaksmata kapital hõlmatakse passivas. Sel juhul tuleb sissemaksmisele kuuluv, kuid seni sissemaksmata kapital hõlmata sellel aktivakirjel või aktiva kirjel 14).12. Oma osad või aktsiad (näidata nende nimiväärtus või selle puudumisel arvestuslik nimiväärtus), kuivõrd siseriikliku õigusega on lubatud nende näitamine bilansis.13. Muu vara.14. Märgitud kapital, mis kuulub sissemaksmisele, kuid on seni sissemaksmata (kui siseriikliku õigusega ei nõuta, et sissemaksmata kapital näidatakse aktiva kirjel 11).15. Ettemaksed ja viitlaekumised.16. Aruandeaasta kahjum (kui siseriikliku õigusega ei nähta ette, et see hõlmatakse passiva kirjel 14).Passiva1. Krediidiasutustele võlgnetavad summad:a) nõudmisel tagastatavad;b) kokkulepitud tähtajaga või etteteatatava tähtajaga.2. Klientidele võlgnetavad summad:a) säästuhoiused; eraldi näidata:- nõudmisel tagastatavad ning kokkulepitud tähtajaga või etteteatatava tähtajaga säästuhoiused, kui siseriikliku õigusega lubatakse sellist liigendamist (kui siseriikliku õigusega ei nähta ette, et selline teave esitatakse raamatupidamisaruannete lisades);b) muud võlad:ba) nõudmisel tagastatavad;bb) kokkulepitud tähtajaga või etteteatatava tähtajaga.3. Sertifikaadiga tõendatud võlad:a) väljalastavad võlakirjad;b) muud.4. Muud kohustused.5. Viitvõlad ja ettemakstud tulud.6. Eraldised kohustuste ja kulude tarvis:a) pensionieraldised ja eraldised samalaadsete kohustuste tarvis;b) maksueraldised;c) muud eraldised.7. Aruandeaasta kasum (kui siseriikliku õigusega ei nähta ette, et see hõlmatakse passiva kirjel 14).8. Subordineeritud kohustused.9. Märgitud kapital (kui siseriikliku õigusega ei nähta ette, et sellel kirjel näidatakse sissemaksmata kapital. Sel juhul tuleb eraldi näidata märgitud kapitali ja sissemakstud kapitali summa).10. Aažio.11. Reservid.12. Ümberhindluse reserv.13. Eelnenud perioodide kasum või kahjum.14. Aruandeaasta kasum või kahjum (kui siseriikliku õigusega ei nõuta, et see näidatakse aktivakirjel 16 või passivakirjel 7).Bilansivälised kirjed1. Tingimuslikud passivad; eraldi näidata:- aktseptid ja indossod,- tagatised ja tagatisena panditud vara.2. Kohustused; eraldi näidata:- müügi- ja repotehingutest tulenevad kohustused.Artikkel 5Kõnealuste kirjete allkirjetel tuleb eraldi näidata:- sertifikaadiga tõendatud või tõendamata ning aktivakirjetel 2-5 kajastatavad nõuded sidusettevõtetele,- sertifikaadiga tõendatud või tõendamata ning aktivakirjetel 2-5 kajastatavad nõuded ettevõtjatele, millega krediidiasutus on seotud osaluse kaudu,- sertifikaadiga tõendatud või tõendamata ning passivakirjetel 1, 2, 3 ja 8 kajastatavad kohustused sidusettevõtete ees,- sertifikaadiga tõendatud või tõendamata ning passivakirjetel 1, 2, 3 ja 8 kajastatavad kohustused ettevõtjate ees, millega krediidiasutus on seotud osaluse kaudu.Artikkel 61. Subordineeritud vara näidatakse eraldi, skeemi kirjete ja kooskõlas artikliga 5 loodud allkirjete allkirjetel.2. Sertifikaadiga tõendatud või tõendamata vara subordineeritakse, kui see tuleb ettevõtja lõpetamise või pankroti korral tagasi maksta alles pärast ülejäänud võlausaldajate nõuete rahuldamist.Artikkel 7Liikmesriigid võivad lubada, et artiklites 5 ja 6 osutatud teave avaldatakse asjakohaselt eri kirjeteks liigendatuna raamatupidamisaruannete lisades.Artikkel 81. Vara näidatakse asjakohases bilansirubriigis ka siis, kui bilanssi koostav krediidiasutus on pantinud selle tagatisena omaenda või kolmanda isiku kohustuste eest või eraldanud selle muul viisil tagatisena kolmandale isikule.2. Krediidiasutus ei hõlma oma bilansis vara, mis on sellele krediidiasutusele panditud või muul viisil tagatisena eraldatud, kui selline vara ei ole raha selle krediidiasutuse pangakontol või kassas.Artikkel 91. Kui laenu on taganud sündikaat, mis koosneb mitmest krediidiasutusest, avaldab iga sündikaadis osalev krediidiasutus üksnes tema enda rahastatud osa kogulaenust.2. Kui krediidiasutuse tagatava rahalise vara summa ületab lõikes 1 kirjeldatud sündikaatlaenu puhul summa, mille see krediidiasutus on kättesaadavaks teinud, näidatakse tagatise mis tahes lisaosa tingimusliku passivana (bilansivälise kirje 1 teises taandes).Artikkel 101. Rahaline vara, mida krediidiasutus haldab omaenda nimel, kuid kolmanda isiku huvides, tuleb bilansis näidata, kui krediidiasutus saab kõnealuse vara omandiõiguse. Sellise vara ja kohustuste kogusumma näidatakse eraldi või raamatupidamisaruannete lisades, liigendatult vastavalt eri aktiva- ja passivakirjetele. Liikmesriigid võivad siiski lubada, et selline rahaline vara avaldatakse bilansivälistel kirjetel, tingimusel et on olemas erieeskirjad, mille alusel sellise rahalise vara saab välja arvata jaotatavast varast krediidiasutuse lõpetamise (või samalaadse menetluse) korral.2. Bilansis ei tohi näidata kolmanda isiku nimel ja huvides soetatud vara.Artikkel 11Nõudmisel tagastatavateks summadeks peetakse üksnes summasid, mida saab igal ajal ette teatamata kõrvaldada või mille suhtes on kokku lepitud 24 tunni või ühe tööpäeva pikkune tähtaeg või etteteatamisaeg.Artikkel 121. Müügi- ja repotehingud on tehingud, milles krediidiasutus või klient (võõrandaja) annab üle vara, näiteks võlakirju, võlgu või vabalt kaubeldavaid väärtpabereid teisele krediidiasutusele või kliendile (omandajale) vastavalt lepingule, mille kohaselt seesama vara antakse hiljem võõrandajale kokkulepitud hinna eest tagasi.2. Kui omandaja kohustub tagastama kõnealuse vara piiritletud kuupäeval või kuupäeval, mille määrab võõrandaja, peetakse kõnealust tehingut kindlaks müügi- ja repotehinguks.3. Kui omandajal on üksnes õigus tagastada vara soetushinna eest või määratud või määrataval kuupäeval ette kokkulepitava teistsuguse summa eest, peetakse kõnealust tehingut tagasiostuvõimalusega müügitehinguks.4. Lõikes 2 osutatud müügi- ja repotehingu puhul jätkatakse üleantud vara näitamist võõrandaja bilansis; võõrandaja saadud soetushind näidatakse omandajale võlgnetava summana. Lisaks sellele avaldatakse üleantud vara väärtus võõrandaja raamatupidamisaruannete lisas. Omandajal ei ole õigust näidata üleantud vara oma bilansis; võõrandajale makstud soetushind näidatakse võõrandaja võlgnetava summana.5. Lõikes 3 osutatud tagasiostuvõimalusega müügitehingu puhul ei ole võõrandajal siiski õigust näidata üleantud vara oma bilansis; see vara näidatakse omandaja bilansi aktivas. Võõrandaja kannab bilansivälisele kirjele 2 summa, mis võrdub tagasiostmise puhuks kokku lepitud summaga.6. Käesoleva artikli tähenduses ei peeta müügi- ja repotehinguks ühtegi välisvaluuta tähtpäevatehingut optsioontehingut ega tehingut, milles lastakse välja võlakirjad kohustusega kogu väljalase või selle osa enne tähtaja möödumist tagasi osta, ega ühtegi samalaadset tehingut.4. JAGUERISÄTTED SEOSES TEATAVATE BILANSIKIRJETEGAArtikkel 13Aktiva: kirje 1 — raha pangakontodel ja kassas, saldod kesk- ja postipankades1. Raha pangakontodel ja kassas hõlmab seaduslikud maksevahendid, sealhulgas välisvaluutatähed ja mündid.2. Sellel kirjel võidakse hõlmata üksnes saldod selle riigi või nende riikide kesk- ja postipankades, kus krediidiasutus tegutseb. Sellised saldod peavad igal ajal olema likviidsed. Muud nõuded sellistele asutustele tuleb näidata nõuetena krediidiasutustele (aktiva kirjel 3) või nõuetena klientidele (aktiva kirjel 4).Artikkel 14Aktiva: kirje 2 — riigivõlakirjad ja muud keskpankade kaudu refinantseeritavad võlakirjad1. Sellel kirjel hõlmatakse punkti a all riigivõlakirjad ja samalaadsed väärtpaberid, st riigivõlakirjad, riigisertifikaadid ja samalaadsed riigiasutuste väljalastud võladokumendid, mis on refinantseeritavad selle riigi või nende riikide keskpankade kaudu, kus krediidiasutus tegutseb. Need riigiasutuste väljalastud võladokumendid, mis ei vasta eespool esitatud tingimusele, näidatakse aktiva kirje 5 allkirjel a.2. Sellel kirje allkirjel b hõlmatakse võlakirjad, mis on keskpankade kaudu refinantseeritavad, st kõik portfelli võlakirjad, mis on ostetud krediidiasutustelt või klientidelt, kuivõrd need on siseriikliku õiguse alusel refinantseeritavad selle riigi või nende riikide keskpankade kaudu, kus krediidiasutus tegutseb.Artikkel 15Aktiva: kirje 3 — laenud ja avansid krediidiasutustele1. Laenud ja avansid krediidiasutustele hõlmavad kõik laenud ja avansid, mis tulenevad bilanssi koostavale krediidiasutusele tehingutest oma- või välismaiste krediidiasutustega, olenemata nende tegelikust nimetusest.Ainus erand on võlakirjad või mis tahes muu väärtpaberiga esindatud nõuded, mis tuleb näidata aktiva kirjel 5.2. Käesoleva artikli kohaldamisel on krediidiasutused kõik ettevõtjad, mis on loetletud vastavalt direktiivi 77/780/EMÜ artikli 3 lõikele 7 Euroopa Ühenduste Teatajas avaldatud nimekirjas, samuti keskpangad ning ametlikud siseriiklikud ja rahvusvahelised pangandusorganisatsioonid ning kõik eraõiguslikud ja avalikõiguslikud ettevõtjad, mis ei tegutse ühenduses, kuid mis vastavad määratlusele direktiivi 77/780/EMÜ artiklis 1.Laenud ja avansid ettevõtjatele, mis ei vasta eespool esitatud tingimustele, näidatakse aktiva kirjel 4.Artikkel 16Aktiva: kirje 4 — laenud ja avansid klientideleLaenud ja avansid klientidele hõlmavad igat liiki vara laenude ja avansside kujul oma- ja välismaistele klientidele, mis ei ole krediidiasutused, olenemata nende tegelikust nimetusest.Ainsad erandid on võlakirja või mis tahes muu väärtpaberiga esindatud laenud ja avansid, mis tuleb näidata aktivakirjel 5.Artikkel 17Aktiva: kirje 5 — võlakirjad, sealhulgas püsituluväärtpaberid1. See kirje hõlmab kaubeldavaid võlakirju, sealhulgas püsituluväärtpaberid, mille on väljastanud krediidiasutused, muud ettevõtjad või riigiasutused; viimasel puhul hõlmatakse sellised väärtpaberid siiski üksnes siis, kui neid ei tule näidata aktiva kirjel 2.2. Võlakirjadeks, sealhulgas püsituluväärtpaberiteks peetakse ka väärtpabereid, mille intressid muutuvad kooskõlas spetsiifiliste teguritega, näiteks pankadevahelise turu või euroturu intressimääraga.3. Kirje 5 allkirjele b võidakse hõlmata üksnes tagasiostetud ja üleantavaid oma võla väärtpabereid.Artikkel 18Passiva: kirje 1 — krediidiasutustele võlgnetavad summad1. Krediidiasutustele võlgnetavad summad hõlmavad kõik pangatehingutest tulenevad summad, mida bilanssi koostav krediidiasutus võlgneb muudele oma- või välismaistele krediidiasutustele, olenemata nende tegelikust nimetusest.Ainus erand on võlakiri või mis tahes muu väärtpaberiga esindatud kohustus, mis tuleb näidata passiva kirjel 3.2. Käesoleva artikli kohaldamisel on krediidiasutused kõik ettevõtjad, mis on loetletud vastavalt direktiivi 77/780/EMÜ artikli 3 lõikele 7 Euroopa Ühenduste Teatajas avaldatud nimekirjas, samuti keskpangad ning ametlikud siseriiklikud ja rahvusvahelised pangandusorganisatsioonid ning kõik eraõiguslikud ja avalikõiguslikud ettevõtjad, mis ei tegutse ühenduses, kuid mis vastavad määratlusele direktiivi 77/780/EMÜ artiklis 1.Artikkel 19Passiva: kirje 2 — klientidele võlgnetavad summad1. Klientidele võlgnetavad summad hõlmavad kõik summad, mis võlgnetakse võlausaldajatele, mis ei ole krediidiasutused artikli 18 tähenduses, olenemata nende tegelikust nimetusest.Ainus erand on võlakirja või mis tahes muu väärtpaberiga esindatud kohustused, mis tuleb näidata passivakirjel 3.2. Säästuhoiusena käsitletakse üksnes hoiuseid, mis vastavad siseriikliku õigusega ette nähtud tingimustele.3. Säästuobligatsioonid näidatakse vastaval allkirjel üksnes siis, kui need ei ole kajastatud siirdsertifikaadiga.Artikkel 20Passiva: kirje 3 — sertifikaadiga tõendatud võlad1. Sellel kirjel hõlmatakse nii võlakirjad kui ka võlad, mille eest on välja lastud siirdvõlatähti, eriti hoiukviitungid, bons de caisse ja oma aktseptidest ja lihtvekslitest tulenevad kohustused.2. Oma aktseptidena käsitletakse üksnes neid aktsepte, mille krediidiasutus on välja lasknud omaenda refinantseerimisotstarbel ning mille suhtes see krediidiasutus on esimene vastutav pool (trassaat).Artikkel 21Passiva: kirje 8 — subordineeritud kohustusedKui on lepinguga kinnitatud, et krediidiasutuse lõpetamise või pankroti korral makstakse kohustused, olenemata sellest, kas need on võlatähtedega tõendatud või mitte, tagasi üksnes pärast kõigi võlausaldajate nõuete rahuldamist, näidatakse kõnealused kohustused sellel kirjel.Artikkel 22Passiva: kirje 9 — märgitud kapitalSee kirje hõlmab olenemata tegelikust nimetusest kõik summad, mida kooskõlas asjaomase krediidiasutuse õigusliku struktuuriga käsitletakse siseriiklikus õiguses omakapitalina, mille on märkinud osanikud või aktsionärid või muud omanikud.Artikkel 23Passiva: kirje 11 — reservidSee kirje hõlmab igat liiki reservid, mis on loetletud direktiivi 78/660/EMÜ artikli 9 passivarubriigis A. IV, nagu on määratletud kõnealuses direktiivis. Vajaduse korral võivad liikmesriigid direktiivis 78/660/EMÜ kajastamata krediidiasutuste tarvis ette näha ka muud liiki reserve, kui seda on vaja direktiivis 78/660/EMÜ kajastamata krediidiasutuste tarvis.Esimeses lõigus osutatud liiki reservid näidatakse asjaomase krediidiasutuse bilansis passivakirje 11 allkirjetel eraldi, välja arvatud ümberhindluse reserv, mis näidatakse kirjel 12.Artikkel 24Bilansiväline kirje 1 — tingimuslikud passivadSee kirje hõlmab kõik tehingud, milles krediidiasutus on üle võtnud kolmanda isiku kohustusi.Raamatupidamisaruannete lisades märgitakse krediidiasutuse tegevuse suhtes olulise mis tahes tingimusliku passiva laad ja summa.Rediskonteeritud võlakirjade indosseerimisest tulenevad kohustused hõlmatakse sellel kirjel üksnes siis, kui siseriikliku õigusega ei nõuta teisiti. Seesama kehtib aktseptide kohta, mis ei ole oma aktseptid.Tagatisena panditud tagatisdokumendid ja vara hõlmavad kõik tekkinud kohustused ning kolmandate isikute nimel tagatisena panditud vara, eriti tagatisdokumentide ja tühistamatute akreditiivide puhul.Artikkel 25Bilansiväline kirje 2 — kohustusedSee kirje hõlmab iga tühistamatu kohustuse, millest võib tuleneda risk.Raamatupidamisaruannete lisades märgitakse krediidiasutuse tegevuse suhtes olulise mis tahes kohustuse laad ja summa.Müügi- ja repotehingutest tulenevad kohustused sisaldavad kohustusi, mille krediidiasutus on võtnud müügi- ja repotehingute kontekstis (kindlate kokkulepete põhjal, mille järgi müüakse tagasiostuvõimalusega) artikli 12 lõike 3 tähenduses.5. JAGUKASUMIARUANDESKEEMArtikkel 26Kasumiaruande esitamise tarvis näevad liikmesriigid ette ühe skeemi või mõlemad skeemid, mis on sätestatud artiklites 27 ja 28. Kui liikmesriik näeb ette mõlemad skeemid, võib see liikmesriik lubada, et ettevõtjad valivad nende seast ühe.Artikkel 27Püstskeem1. Saadaolevad intressid ja samalaadsed tulud; eraldi näidata intressinõuded ja samalaadsed tulud püsituluväärtpaberitelt.2. Makstaolevad intressid ja samalaadsed kulud.3. Tulud väärtpaberitelt:a) tulud aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluväärtpaberitelt;b) tulud osalusest;c) tulud sidusettevõtete osadelt või aktsiatelt.4. Saadaolev komisjonitasu.5. Makstaolev komisjonitasu.6. Puhaskasum või puhaskahjum finantstehingutest.7. Muud põhitegevustulud.8. Üldhalduskulud:a) tööjõukulud; eraldi näidata:- palgakulu,- sotsiaalkulu; eraldi näidata pensioniga seotud kulu;b) muud halduskulud.9. Väärtuse täpsustused aktivakirjete 9 ja 10 suhtes.10. Muud ärikulud.11. Väärtuse täpsustused laenude ja avansside suhtes ning eraldised tingimuslike passivate ja kohustuste tarvis.12. Väärtuse lisatäpsustused laenude ja avansside suhtes ning eraldised tingimuslike passivate ja kohustuste tarvis.13. Väärtuse täpsustused finantspõhivarana vallatavate vabalt kaubeldavate väärtpaberite, osaluse ning sidusettevõtete osade või aktsiate suhtes.14. Väärtuse lisatäpsustused finantspõhivarana vallatavate vabalt kaubeldavate väärtpaberite, osaluse ning sidusettevõtete osade või aktsiate suhtes.15. Tulumaks põhitegevuskasumilt või -kahjumilt.16. Põhitegevuskasum või -kahjum pärast tulumaksustamist.17. Erakorralised tulud.18. Erakorralised kulud.19. Erakorraline kasum või kahjum.20. Tulumaks erakorraliselt kasumilt või kahjumilt.21. Erakorraline kasum või kahjum pärast tulumaksustamist.22. Muud maksud, mida ei ole näidatud eelmistel kirjetel23. Aruandeaasta puhaskasum või -kahjum.Artikkel 28RõhtskeemA. Kulud1. Makstaolevad intressid ja samalaadsed kulud.2. Makstaolev komisjonitasu.3. Puhaskahjum finantstehingutest.4. Üldhalduskulud:a) tööjõukulud; eraldi näidata:- palgakulu,- sotsiaalkulu; eraldi näidata pensioniga seotud kulu;b) muud halduskulud.5. Väärtuse täpsustused aktivakirjete 9 ja 10 suhtes.6. Muud ärikulud.7. Väärtuse täpsustused laenude ja avansside suhtes ning eraldised tingimuslike passivate ja kohustuste tarvis.8. Väärtuse täpsustused finantspõhivarana vallatavate vabalt kaubeldavate väärtpaberite, osaluse ning sidusettevõtete osade või aktsiate suhtes.9. Tulumaks põhitegevuskasumilt või -kahjumilt.10. Põhitegevuskasum või -kahjum pärast tulumaksustamist.11. Erakorralised kulud.12. Tulumaks erakorraliselt kasumilt või kahjumilt.13. Erakorraline kahjum pärast tulumaksustamist.14. Muud maksud, mida ei ole näidatud eelmiste kirjete all.15. Aruandeaasta kasum.B. Tulud1. Saadaolevad intressid ja samalaadsed tulud; eraldi näidata saadaolevad intressid ja samalaadsed tulud püsituluväärtpaberitelt.2. Tulud väärtpaberitelt:a) tulud aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluga väärtpaberitelt;b) tulud osalusest;c) tulud sidusettevõtete osadelt või aktsiatelt.3. Saadaolev komisjonitasu.4. Puhaskasum finantstehingutest.5. Väärtuse lisatäpsustused laenude ja avansside suhtes ning eraldised tingimuslike passivate ja kohustuste tarvis.6. Väärtuse lisatäpsustused finantspõhivarana vallatavate vabalt kaubeldavate väärtpaberite, osaluse ning sidusettevõtete osade suhtes.7. Muud äritulud.8. Põhitegevuskasum või -kahjum pärast tulumaksustamist.9. Erakorralised tulud.10. Erakorraline kasum pärast tulumaksustamist.11. Aruandeaasta kahjum.6. JAGUERISÄTTED SEOSES TEATAVATE KASUMIARUANDEKIRJETEGAArtikkel 29Artikkel 27, kirjed 1 ja 2 (püstskeem)Artikkel 28, kirjed A1 ja B1 (rõhtskeem)Saadaolevad intressid ja samalaadsed tulud ning makstaolevad intressid ja samalaadsed kulud.Need kirjed hõlmavad iga pangandustegevusest tuleneva kasumi ja kahjumi, sealhulgas:1) kõik tulud aktivakirjetele 1–5 kantud varalt, olenemata selle väljaarvutamise viisist. Sellised tulud hõlmavad ka tulusid, mis tulenevad tähtaja möödumisel makstaolevast summast odavamalt omandatud vara ning kallimalt kokku lepitud kohustuste diskonto ajapõhisest hajutamisest;2) kõik kulud, mis tulenevad passivakirjetele 1, 2, 3 ja 8 kantud kohustustest, olenemata nende väljaarvutamise viisist. Sellised kulud hõlmavad ka kulud, mis tulenevad tähtaja möödumisel maksta olevast summast kallimalt omandatud vara ning odavamalt kokku lepitud kohustuste aažio ajapõhisest hajutamisest;3) kattega tähtpäevatehingutest tulenevad tulud ja kulud, mis on hajutatud lepingu tegeliku kestuse suhtes ning sarnanevad laadilt intressiga;4) tasud ja komisjonitasud, mis sarnanevad laadilt intressiga ning on arvutatud ajapõhiselt või nõude või kohustuse summa põhjal.Artikkel 30Artikkel 27, kirje 3 (püstskeem)Artikkel 28, kirje B2 (rõhtskeem)Tulud aktsiatelt ja muudelt muutuvtuluväärtpaberitelt, osalusest ning sidusettevõtete osadelt või aktsiateltArtikkel 31Artikkel 27, kirjed 4 ja 5 (püstskeem)Artikkel 28, kirjed A2 ja B3 (rõhtskeem)Saadaolev komisjonitasu ja makstaolev komisjonitasuIlma et see piiraks artikli 29 kohaldamist, hõlmab saadaolev komisjonitasu tulud kolmandatele isikutele tarnitud teenuste eest ning makstaolev komisjonitasu hõlmab kulud kolmandate isikute osutatud teenuste eest, eriti:- komisjonitasu tagatiste eest, laenuhalduse eest teiste laenuandjate huvides ning väärtpaberitehingute eest kolmandate isikute huvides,- komisjonitasu ning muud kulud ja tulud maksetehingute eest, kontohalduskulud ning komisjonitasu väärtpaberite turvalise hoidmise ja haldamise eest,- komisjonitasu välisvaluutatehingute eest ning müntide ja väärismetalli müügi ja ostmise eest kolmandate isikute huvides,- komisjonitasu maaklerteenuste eest seoses hoiu- ja kindlustuslepingute ning laenudega.Artikkel 32Artikkel 27, kirje 6 (püstskeem)Artikkel 28, kirje A3 või B4 (rõhtskeem)Puhaskasum või puhaskahjum finantstehingutestSellel kirjel hõlmatakse:1) puhaskasum või -kahjum tehingutest väärtpaberitega, mida ei vallata finantspõhivarana, koos selliste väärtpaberite väärtuse täpsustuste ja lisatäpsustustega, võttes artikli 36 lõike 2 kohaldamise korral arvesse selle artikli kohaldamisest tulenevat vahet; artiklis 37 sätestatud võimalust kasutavates liikmesriikides hõlmatakse see puhaskasum või -kahjum ning väärtuse täpsustused ja lisatäpsustused üksnes määral, mil need on seotud tehinguportfelli kuuluvate väärtpaberitega;2) puhaskasum või puhaskahjum valuutatehingutest; ilma et see piiraks artikli 29 punkti 3 kohaldamist;3) puhaskasum ja puhaskahjum muudest ostu- ja müügitehingutest finantsinstrumentidega, sealhulgas väärismetalliga.Artikkel 33Artikkel 27, kirjed 11 ja 12 (püstskeem)Artikkel 28, kirjed A7 ja B5 (rõhtskeem)Väärtuse täpsustused laenude ja avansside suhtes ning eraldised tingimuslike passivate ja kohustuste tarvisVäärtuse lisatäpsustused laenude ja avansside suhtes ning eraldised tingimuslike passivate ja kohustuste tarvis1. Need kirjed hõlmavad väärtuse täpsustuste debiteeringud aktivakirjetel 3 ja 4 näidatavate laenude ja avansside suhtes ning eraldised bilansivälistel kirjetel 1 ja 2 näidatavate tingimuslike passivate ja kohustuste tarvis, samuti krediteeringud mahakantud laenude ja avansside tagastamisest ning pärast varasemaid väärtuse täpsustusi ja eraldisi tagasikirjutatud summad.2. Artiklis 37 sätestatud võimalust kasutavates liikmesriikides hõlmatakse sellel kirjel ka puhaskasum või -kahjum aktivakirjetel 5 ja 6 hõlmatavatest tehingutest väärtpaberitega, mida ei vallata artikli 35 lõikes 2 määratletud finantspõhivarana ning mis ei kuulu tehinguportfelli, koos selliste väärtpaberite väärtuse täpsustuste ja lisatäpsustustega, võttes artikli 36 lõike 2 kohaldamise korral arvesse selle artikli kohaldamisest tulenevat vahet. Selle kirje nomenklatuuri kohandatakse vastavalt.3. Liikmesriigid võivad lubada, et nendel kirjetel hõlmatavaid kulusid ja tulusid tasaarvestatakse omavahel selliselt, et näidakse üksnes puhassumma (tulu või kulu).4. Kui krediidiasutustele, klientidele, krediidiasutusega osaluse kaudu seotud ettevõtjatele ning sidusettevõtetele antud laenude ja avansside väärtuse täpsustused on olulised, näidatakse need raamatupidamisaruannete lisades eraldi. Kui liikmesriik lubab tasaarvestust vastavalt lõikele 3, ei tarvitseta seda sätet kohaldada.Artikkel 34Artikkel 27, kirjed 13 ja 14 (püstskeem)Artikkel 28, kirjed A8 ja B5 (rõhtskeem)Väärtuse täpsustused finantspõhivarana vallatavate vabalt kaubeldavate väärtpaberite, osaluse ning sidusettevõtete osade või aktsiate suhtesVäärtuse lisatäpsustused finantspõhivarana vallatavate vabalt kaubeldavate väärtpaberite, osaluse ning sidusettevõtete osade või aktsiate suhtes1. Nendel kirjetel hõlmatakse väärtuse täpsustuste debiteeringud aktivakirjetel 5–8 näidatava vara suhtes ning pärast varasemaid väärtuse täpsustusi tagasi kirjutatud summad, kuivõrd need kulud ja tulud on seotud artikli 35 lõikes 2 määratletud finantspõhivarana vallatavate vabalt kaubeldavate väärtpaberite, osaluse ning sidusettevõtete osade või aktsiatega.2. Liikmesriigid võivad lubada, et nendel kirjetel hõlmatavaid kulusid ja tulusid tasaarvestatakse omavahel selliselt, et näidakse üksnes puhassumma (tulu või kulu).3. Kui nende vabalt kaubeldavate väärtpaberite, osaluse ning sidusettevõtete osade või aktsiate väärtuse täpsustused on olulised, näidatakse need raamatupidamisaruannete lisades eraldi. Kui liikmesriik lubab tasaarvestust vastavalt lõikele 2, ei tarvitseta seda sätet kohaldada.7. JAGUHINDAMISREEGLIDArtikkel 351. Aktivakirjeid 9 ja 10 tuleb alati hinnata kui põhivara. Muudel bilansikirjetel hõlmatavat vara hinnatakse põhivarana, kui need on mõeldud kestvaks kasutamiseks ettevõtja tavalise äritegevuse käigus.2. Kui viidatakse finantspõhivarale direktiivi 78/660/EMÜ 7. jaos, peetakse seda mõistet krediidiasutuste puhul osaluseks, sidusettevõtete osadeks või aktsiateks ning väärtpaberiteks, mis on mõeldud kestvaks kasutamiseks ettevõtja tavalise äritegevuse käigus.3. a) Finantspõhivarana vallatavad võlakirjad, sealhulgas püsituluväärtpaberid näidatakse bilansis soetushinnas. Liikmesriigid võivad siiski nõuda või lubada, et sellised võlakirjad näidatakse bilansis tähtaja möödudes tagasimakstava summa põhjal.b) Kui selliste võlakirjade soetushind ületab tähtaja möödudes tagasimakstava summa, tuleb see vahe debiteerida kasumiaruandesse. Liikmesriigid võivad siiski nõuda või lubada, et see vahe kantakse maha ositi, nii et see on võlakirjade tagasimaksmise ajaks täielikult maha kantud. See vahe tuleb bilansis või raamatupidamisaruannete lisades eraldi näidata.c) Liikmesriigid võivad nõuda või lubada, et kui selliste võlakirjade soetushind on väiksem kui tähtaja möödudes tagasimakstav summa, vabastatakse see vahe tagasimaksmiseni jäänud aja jooksul ositi tuludesse. See vahe tuleb bilansis või raamatupidamisaruannete lisades eraldi näidata.Artikkel 361. Kui vabalt kaubeldavad väärtpaberid, mida ei vallata finantspõhivarana, näidatakse bilansis soetushinnas, avaldavad krediidiasutused oma raamatupidamisaruannete lisades vahe soetushinna ja bilansipäeval kõrgema turuväärtuse vahel.2. Liikmesriigid võivad siiski nõuda või lubada, et need vabalt kaubeldavad väärtpaberid näidatakse bilansis bilansipäeval kõrgemal turuväärtusel. Soetushinna ja kõrgema turuväärtuse vahe avaldatakse raamatupidamisaruannete lisades eraldi.Artikkel 371. Direktiivi 78/660/EMÜ artiklit 39 kohaldatakse krediidiasutuste nende laenude ja avansside, võlakirjade, aktsiate ning muude muutuvtuluväärtpaberite hindamise suhtes, mida ei vallata finantspõhivarana.2. Kuni edasise kooskõlastamiseni võivad liikmesriigid siiski lubada, et:a) laenud ja avansid krediidiasutustele ja klientidele (aktivakirjed 3 ja 4) ning aktivakirjetel 5 ja 6 hõlmatavad võlakirjad, aktsiad ning muud muutuvtuluväärtpaberid, mida ei vallata artikli 35 lõikes 2 määratletud finantspõhivarana ning mis ei kuulu tehinguportfelli, näidatakse sellest väiksemal väärtusel, mis tuleneks direktiivi 78/660/EMÜ artikli 39 lõike 1 kohaldamisest, kui seda nõuab teatavast pangandusega seotud riskist tingitud ettevaatlikkus. Pärast eespool osutatud artikli 39 kohaldamist ei tohi nende kahe väärtuse vahe siiski olla suurem kui 4 % eespool osutatud vara summast;b) punkti a kohaldamisest tulenev väiksem väärtus säilitatakse, kuni krediidiasutus otsustab seda täpsustada;c) kui liikmesriik kasutab punktis a sätestatud võimalust, ei kohaldata käesoleva direktiivi artikli 36 lõiget 1 ega direktiivi 78/660/EMÜ artikli 40 lõiget 2.Artikkel 381. Kuni edasise kooskõlastamiseni peavad artiklis 37 sätestatud võimalust kasutavad liikmesriigid lubama ning liikmesriigid, mis seda võimalust ei kasuta, võivad lubada passivakirje 6A "üldise pangandusriski fond" sisseseadmist. Sellel kirjel hõlmatakse summad, mida krediidiasutus otsustab reserveerida sellise riski katmiseks, kui teatav pangandusega seotud risk selle tingib.2. "Üldise pangandusriski fondi" kasvu ja kahanemise puhassaldo tuleb näidata kasumiaruandes eraldi.Artikkel 391. Välisvaluutas nomineeritud aktivad ja passivad arvutatakse ümber bilansipäeval valitseva spotkursi järgi. Liikmesriigid võivad siiski nõuda või lubada, et finantspõhivarana vallatav vara ning materiaalne või immateriaalne põhivara, mida spot- või tähtpäevatehinguturud ei hõlma või konkreetselt ei hõlma, arvutatakse ümber selle soetuskuupäeval valitsenud kursi järgi.2. Lõpetamata välisvaluuta tähtpäevatehingud ja spot-valuutatehingud arvutatakse ümber bilansipäeval valitseva spotkursi järgi.Liikmesriigid võivad siiski nõuda, et tähtpäevatehingud arvutatakse ümber bilansipäeval valitseva tähtpäevaintressi järgi.3. Ilma et see piiraks artikli 29 lõike 3 kohaldamist, näidatakse kasumiaruandes vara, kohustuste ja tähtpäevatehingute ning kooskõlas lõigetega 1 ja 2 ümberarvutamisel saadud summade vahe. Liikmesriigid võivad siiski nõuda või lubada, et kooskõlas lõigetega 1 ja 2 ümberarvutamisel tekkinud vahed hõlmatakse täielikult või osaliselt reservides, mida ei saa jaotada, kui need vahed tekivad finantspõhivarana vallatava vara puhul, materiaalse ja immateriaalse põhivara puhul ning selle vara katmiseks sooritatud mis tahes tehingu puhul.4. Liikmesriigid võivad ette näha, et kasumiaruandes ei näidata positiivseid ümberarvutusvahesid, mis tulenevad tähtpäevatehingutest, varast või kohustustest, mida muudes tähtpäevatehingutes või aktivas või passivas ei hõlmata või konkreetselt ei hõlmata.5. Direktiivi 78/660/EMÜ artiklis 59 piiritletud meetodi kasutamise korral kantakse mis tahes ümberarvutusvahed täielikult või osaliselt üle otse reservidesse. Reservidesse üle kantud positiivsed või negatiivsed ümberarvutusvahed näidatakse bilansis või raamatupidamisaruannete lisades eraldi.6. Liikmesriigid võivad nõuda või lubada, et ümberarvutusvahed, mis tekivad ühendamisel sidusettevõtte omakapitalist või omakapitali osast aruandeperioodi algul, hõlmatakse täielikult või osaliselt ühendreservides koos ümberarvutusvahedega, mis tulenevad sellise omakapitali katmiseks sooritatud mis tahes tehingute ümberarvutamisest.7. Liikmesriigid võivad nõuda või lubada, et sidusettevõtetest või osalusest tulenevad tulud ja kulud arvutatakse ühendamisel ümber aruandeperioodi jooksul valitsenud keskmiste valuutakursside järgi.8. JAGURAAMATUPIDAMISARUANNETE LISADE SISUArtikkel 401. Direktiivi 78/660/EMÜ artikli 43 lõiget 1 kohaldatakse vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 37 ning järgmistele sätetele.2. Lisaks direktiivi 78/660/EMÜ artikli 43 lõike 1 punktis 5 nõutavale teabele avaldavad krediidiasutused seoses passivakirjega 8 (subordineeritud kohustused) järgmise teabe:a) iga võetud laenu suhtes, mis ületab 10 % subordineeritud kohustuste kogusummast:i) laenu summa, selle nimivaluuta, intressimäära ning tagastamise kuupäeva või asjaolu, et see on püsiväljalase;ii) varasemat tagastamist tingivad asjaolud, kui neid on;iii) subordineerimise tingimused, kõnealuse subordineeritud kohustuse kapitaliks või muuks passivaks konverteerimise mis tahes sätete olemasolu ning selliste sätete tingimused;b) muid võetud laene reguleerivad reeglid üldiselt.3. a) Direktiivi 78/660/EMÜ artikli 43 lõike 1 punktis 6 nõutava teabe asemel märgivad krediidiasutused oma raamatupidamisaruannete lisades aktivakirje 3 allkirje b ja kirje 4 ning passivakirje 1 allkirje b, kirje 2 allkirje a, allkirje b jaotise bb ning kirje 3 allkirje b kohta eraldi nende laenude ja avansside ning kohustuste summad järelejäänud tähtaja alusel järgmiselt:- mitte rohkem kui kolm kuud,- rohkem kui kolm kuud, kuid mitte rohkem kui üks aasta,- rohkem kui üks aasta, kuid mitte rohkem kui viis aastat,- rohkem kui viis aastat.Aktivakirje 4 kohta tuleb samuti näidata nõudmiseni laenud ja avansid ning lühikese etteteatamisega tagastatavad laenud ja avansid.Kui laenud ja avansid või kohustused makstakse tagasi ositi, on järelejäänud tähtaeg periood bilansipäeva ja iga osamakse tähtpäeva vahel.Viie aasta jooksul alates artikli 47 lõikes 2 osutatud kuupäevast võivad liikmesriigid siiski nõuda või lubada, et käesolevas artiklis osutatud vara ja kohustuste loetlemine tagasimaksetähtaja alusel põhineb algselt kokkulepitud tähtajal või etteteatamisajal. Sel juhul, kui krediidiasutus on soetanud olemasoleva, sertifikaadiga tõendamata laenu, nõuavad liikmesriigid, et selle laenu liigitamine põhineks järelejäänud tähtajal selle soetuskuupäeva seisuga. Käesoleva punkti kohaldamisel on laenude suhtes algselt kokkulepitud tähtaeg periood esimese väljavõtmise ja tagastamiskuupäeva vahel; etteteatamisajaks peetakse perioodi teatamise kuupäeva ja tagastamiskuupäeva vahel; kui laenud ja avansid või kohustused makstakse tagasi ositi, on kokkulepitud tähtaeg periood selliste laenude ja avansside või kohustuste tekkimise kuupäeva ja viimase osamakse tähtpäeva vahel. Krediidiasutused näitavad käesolevas punktis osutatud bilansikirjete kohta ka nende varade ja kohustuste osatähtsuse, mille tagasimaksetähtaeg saabub ühe aasta jooksul alates bilansipäevast.b) Krediidiasutused näitavad aktivakirje 5 (võlakirjad, sealhulgas püsituluväärtpaberid) ning passivakirje 3 allkirje a (väljalastavad võlakirjad) kohta, millise vara- ja kohustusteosa tagasimaksetähtaeg on ühe aasta jooksul alates bilansipäevast.c) Liikmesriigid võivad nõuda, et punktides a ja b osutatud teave antaks bilansis.d) Krediidiasutused annavad üksikasjad vara kohta, mille nad on pantinud omaenda või kolmandate isikute kohustuste (sealhulgas tingimuslikud passivad) tagatisena; need andmed peaksid olema piisavalt üksikasjalikud, et näidata iga passivakirje ning iga bilansivälise kirje kohta tagatisena panditud vara kogusumma.4. Kui krediidiasutustel tuleb anda direktiivi 78/660/EMÜ artikli 43 lõike 1 punktis 7 osutatud teave bilansivälises kirjes, ei tarvitseta seda teavet raamatupidamisaruannete lisades korrata.5. Direktiivi 78/660/EMÜ artikli 43 lõike 1 punktis 8 nõutava teabe asemel näitab krediidiasutus raamatupidamisaruannete lisades oma tulude osatähtsuse artikli 27 kirjete 1, 3, 4, 6 ja 7 või artikli 28 kirjete B1, B2, B3, B4 ja B7 suhtes geograafiliste turgude kaupa, kuivõrd need turud üksteisest oluliselt erinevad, võttes arvesse kõnealuse krediidiasutuse korraldamise viisi. Kohaldatakse direktiivi 78/660/EMÜ artikli 45 lõike 1 punkti b.6. Direktiivi 78/660/EMÜ artikli 43 lõike 1 punktis 9 sisalduvat viidet selle direktiivi artikli 23 lõikele 6 peetakse viiteks käesoleva direktiivi artikli 27 kirjele 8 või artikli 28 kirjele A4.7. Kaldudes kõrvale direktiivi 78/660/EMÜ artikli 43 lõike 1 punktist 13, on krediidiasutustel vaja avaldada üksnes oma haldus-, juht- ja järelevalveorganite liikmetele antud laenude ja avansside summad ning nende huvides mis tahes tagatise kujul võetud kohustused. See teave tuleb anda kogusummana iga liigi kohta.Artikkel 411. Direktiivi 78/660/EMÜ artikli 15 lõikes 3 ettenähtud teave tuleb anda käesoleva direktiivi artiklis 35 määratletud finantspõhivarana vallatava vara kohta. Kui liikmesriik vastavalt käesoleva direktiivi artikli 34 lõikele 2 lubab väärtuse täpsustuste vahelist tasaarvestust, ei kohaldata siiski kohustust näidata väärtuse täpsustused eraldi. Sel juhul võidakse väärtuse täpsustusi muude kirjetega ühte liita.2. Liikmesriigid nõuavad, et krediidiasutused annaksid oma raamatupidamisaruannete lisades ka järgmist teavet:a) aktivakirjetel 5–8 näidatavad vabalt kaubeldavad väärtpaberid liigendatuna börsil registreeritud ja registreerimata väärtpaberiteks;b) aktivakirjetel 5 ja 6 näidatavad vabalt kaubeldavad väärtpaberid liigendatuna väärtpaberiteks, mida vastavalt artiklile 35 vallatakse või ei vallata finantspõhivarana, ning nende kahe vabalt kaubeldava väärtpaberi liigi eristamise kriteerium;c) liisingutehingute väärtus jaotatuna asjakohaste bilansikirjete vahel;d) aktivakirje 13, passivakirje 4, kasumiaruande püstskeemi kirjete 10 ja 18 või rõhtskeemi kirjete A6 ja A11 ning püstskeemi kirjete 7 ja 17 või rõhtskeemi kirjete B7 ja B9 liigendus nende põhilisteks osasummadeks, kui sellised summad on olulised raamatupidamise aastaaruande hindamisel, samuti nende laadi ja summa selgitus;e) kulud, mida krediidiasutus on vaadeldaval aastal subordineeritud kohustuste tõttu maksnud;f) asjaolu, et krediidiasutus osutab kolmandatele isikutele haldus- ja esindamisteenuseid, kui seda laadi äritegevuse ulatus on oluline krediidiasutuse tegevuse kui terviku suhtes;g) välisvaluutas nomineeritud vara ja kohustuste liitsummad ümberarvutatuna valuutasse, milles koostatakse raamatupidamise aastaaruanne;h) aruanne bilansipäevaks lõppemata tähtpäevatehingute liikide kohta, näidates igat liiki tehingu suhtes eriti seda, kas see on olulisel määral sõlmitud turvevahendina intressimäärade, valuutakursside ja turuhindade kõikumise mõjude vastu, ning seda, kas see on olulisel määral sõlmitud vahendustegevuse eesmärgil. Need tehinguliigid hõlmavad kõik tehingud, millega seoses kantakse tulu või kulu artikli 27 kirjele 6, artikli 28 kirjetele A3 või B4 või artikli 29 kirjele 3, näiteks välisvaluuta, väärismetallid, vabalt kaubeldavad väärtpaberid, hoiusertifikaadid ja muu vara.9. JAGURAAMATUPIDAMISE KONSOLIDEERITUD ARUANNETEGA SEOTUD SÄTTEDArtikkel 421. Krediidiasutused koostavad raamatupidamise konsolideeritud aruandeid ja tegevuse konsolideeritud aruandeid kooskõlas direktiiviga 83/349/EMÜ, kuivõrd käesolevas jaos ei ole sätestatud teisiti.2. Kuivõrd liikmesriik ei saa tugineda direktiivi 83/349/EMÜ artiklile 5, kohaldatakse käesoleva artikli lõiget 1 ka emaettevõt jate suhtes, mille ainus eesmärk on omandada osalust tütarettevõtjates, seda osalust majandada ning selle abil kasumit saada, kui need tütarettevõtjad on eranditult või põhiliselt krediidiasutused.Artikkel 431. Direktiivi 83/349/EMÜ kohaldatakse vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 1 ning käesoleva artikli lõikele 2.2. a) Direktiivi 83/349/EMÜ artikleid 4, 6, 15 ja 40 ei kohaldata.b) Liikmesriigid võivad direktiivi 83/349/EMÜ artikli 7 kohaldamise suhtes kehtestada järgmised lisatingimused:- emaettevõtja peab olema teatanud, et ta tagab vabastatud ettevõtja võetavad kohustused; selle teate olemasolu tuleb avaldada vabastatud ettevõtja raamatupidamisaruannetes;- emaettevõtja peab olema krediidiasutus käesoleva direktiivi artikli 2 lõike 1 punkti a tähenduses.c) Direktiivi 83/349/EMÜ artikli 9 lõike 2 kahes esimeses taandes osutatud teave, nimelt:- põhivara summa ja- puhaskäive,asendatakse:- käesoleva direktiivi artikli 27 kirjete 1, 3, 4, 6 ja 7 või artikli 28 kirjete B1, B2, B3, B4 ja B7 summaga.d) Kui tütarettevõtjat, mis on krediidiasutus, ei hõlmata direktiivi 83/349/EMÜ artikli 13 lõike 3 punkti c kohaldamise tulemusel raamatupidamise konsolideeritud aruandesse, ent kui kõnesoleva ettevõtja ümberkujundamise või päästmiseesmärgiga finantsabitehingu tulemusel selle ettevõtja osi või aktsiaid ajutiselt vallatakse, liidetakse selle ettevõtja raamatupidamise aastaaruanne raamatupidamise konsolideeritud aruandega ning raamatupidamisaruannete lisades antakse lisateavet kõnealuse finantsabitehingu laadi ja tingimuste kohta.e) Liikmesriik võib samuti kohaldada direktiivi 83/349/EMÜ artiklit 12 kahe või rohkema krediidiasutuse suhtes, mis ei ole omavahel seotud vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 1 lõikes 1 või 2 kirjeldatule, kuid mida juhitakse ühisel alusel, mis ei ole ette nähtud lepinguga ega asutamislepingu ega põhikirja sätetega.f) Direktiivi 83/349/EMÜ artiklit 14, v.a selle lõiget 2, kohaldatakse vastavalt järgmisele sättele.Kui emaettevõtja on krediidiasutus ning kui ühel või mitmel ühendataval tütarettevõtjal selline staatus puudub, hõlmatakse need tütarettevõtjad ühendamisel, kui nende tegevus on panganduse otsene laiendus või on seotud panganduse abiteenuste, näiteks liisingu, arvemüügi, investeerimisfondide, andmetöötlusteenuste juhtimise või mis tahes muu samalaadse tegevusalaga.g) Raamatupidamise konsolideeritud aruannete skeemi puhul:- kohaldatakse käesoleva direktiivi artikleid 3, 5–26 ning 29–34;- kohaldatakse direktiivi 83/349/EMÜ artiklis 17 sisalduvat viidet direktiivi 78/660/EMÜ artikli 15 lõikele 3 vara suhtes, mida vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 35 vallatakse põhivarana.h) Direktiivi 83/349/EMÜ artiklit 34 kohaldatakse raamatupidamisaruannete lisade sisu suhtes vastavalt käesoleva direktiivi artiklitele 40 ja 41.10. JAGUAVALDAMINEArtikkel 441. Krediidiasutuse asjakohaselt kinnitatud raamatupidamise aastaaruanne ning tegevusaruanne ja aruanne, mille on esitanud raamatupidamisaruannete auditeerimise eest vastutav isik, avaldatakse vastavalt siseriiklikule õigusele kooskõlas direktiivi 68/151/EMÜ [8] artikliga 3.Siseriikliku õigusega võidakse siiski lubada, et tegevusaruannet ei avaldata eespool ettenähtud viisil. Sel juhul tehakse see üldsusele kättesaadavaks äriühingu registrisse kantud asukohas asjaomases liikmesriigis. Taotluse korral peab olema võimalik tasuta saada kogu sellise aruande või selle mis tahes osa koopia. Sellise koopia hind ei tohi ületada selle halduskulusid.2. Lõiget 1 kohaldatakse ka asjakohaselt kinnitatud raamatupidamise konsolideeritud aruannete, tegevuse konsolideeritud aruannete ning raamatupidamisaruannete auditeerimise eest vastutavate isikute aruannete suhtes.3. Kui raamatupidamise aastaaruande või tegevusaruande koostanud krediidiasutus ei ole asutatud ühena direktiivi 78/660/EMÜ artikli 1 lõikes 1 loetletud liiki äriühingutest ning sellelt krediidiasutuselt ei nõuta siseriikliku õigusega, et see avaldaks käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 osutatud dokumendid vastavalt direktiivi 68/151/EMÜ artiklis 3 ettenähtule, peab see krediidiasutus vähemalt tegema need dokumendid üldsusele kättesaadavaks oma registrisse kantud asukohas või selle puudumise korral oma äritegevuse põhikohas. Taotluse korral peab olema võimalik tasuta saada kogu sellise aruande või selle mis tahes osa koopia. Sellise koopia hind ei tohi ületada selle haldusmaksumust.4. Krediidiasutuse raamatupidamise aastaaruanne ja konsolideeritud aruanne tuleb avaldada igas liikmesriigis, kus sellel krediidiasutusel on filiaale direktiivi 77/780/EMÜ artikli 1 tähenduses. Sellised liikmesriigid võivad nõuda, et need dokumendid avaldataks nende ametlikus keeles.5. Liikmesriigid näevad ette asjakohased sanktsioonid käesolevas artiklis osutatud avaldamisnormide täitmatajätmise eest.11. JAGUAUDITEERIMINEArtikkel 45Liikmesriigil ei ole vaja kohaldada direktiivi 84/253/EMÜ [9] artikli 2 lõike 1 punkti b alapunkti iii riiklike hoiupankade suhtes, kui nende ettevõtjate põhikirjajärgne auditeerimine, millele on osutatud selle direktiivi artikli 1 lõikes 1, on käesoleva direktiivi jõustumise ajal reserveeritud nende pankade olemasolevale järelevalveorganile ning kui vastutav isik vastab vähemalt direktiivi 84/253/EMÜ artiklites 3–9 sätestatud tingimustele.12. JAGULÕPPSÄTTEDArtikkel 46Kooskõlas direktiivi 78/660/EMÜ artikliga 52 asutatud kontaktkomiteel on asjakohase koosseisuga koosolekutel ka järgmised ülesanded:a) ilma et see piiraks asutamislepingu artiklite 169 ja 170 kohaldamist, hõlbustada käesoleva direktiivi ühtlustatud kohaldamist korrapäraste koosolekute abil, millel käsitletakse praktilisi probleeme, mis tekivad seoses käesoleva direktiivi kohaldamisega;b) vajaduse korral nõustada komisjoni käesoleva direktiivi täiendamise või muutmise suhtes.Artikkel 471. Liikmesriigid jõustavad neile käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 31. detsembriks 1990. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriik võib ette näha, et lõikes 1 osutatud norme kohaldatakse esmakordselt raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete suhtes aruandeaastate kohta, mis algavad 1. jaanuaril 1993 või 1993. kalendriaasta jooksul.3. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 48Viis aastat pärast artikli 47 lõikes 2 osutatud kuupäeva vaatab nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal läbi käesoleva direktiivi kõik sätted, milles pakutakse liikmesriikidele valikuvõimalusi, ning artikli 2 lõike 1, artiklid 27, 28 ja 41 ning vajaduse korral muudab neid käesoleva direktiivi kohaldamisel omandatud kogemuste taustal, pidades eriti silmas käesolevas direktiivis osutatud sätete suuremat selgust ja ühtlustatust.Artikkel 49Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 8. detsember 1986Nõukogu nimeleesistujaN. Lawson[1] EÜT C 130, 1.6.1981, lk 1, EÜT C 83, 24.3.1984, lk 6 ning EÜT C 351, 31.12.1985, lk 24.[2] EÜT C 242, 12.9.1983, lk 33 ning EÜT C 163, 10.7.1978, lk 60.[3] EÜT C 112, 3.5.1982, lk 60.[4] EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11.[5] EÜT L 314, 4.12.1984, lk 28.[6] EÜT L 193, 18.7.1983, lk 1.[7] EÜT L 322, 17.12.1977, lk 30.[8] EÜT L 65, 14.3.1968, lk 8.[9] EÜT L 126, 12.5.1984, lk 20.--------------------------------------------------


Tähtis õiguslik teade

|

31975L0106

Nõukogu direktiiv, 19. detsember 1974, teatud vedelike mahu järgi kinnispakkidesse villimist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

Euroopa Liidu Teataja L 042 , 15/02/1975 Lk 0001 - 0013 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 1 Lk 0201  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 3 Lk 0032  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 1 Lk 0201  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 4 Lk 0054  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 4 Lk 0054  CS.ES Peatükk 13 Köide 002 Lk 156  - 168 ET.ES Peatükk 13 Köide 002 Lk 156  - 168 HU.ES Peatükk 13 Köide 002 Lk 156  - 168 LT.ES Peatükk 13 Köide 002 Lk 156  - 168 LV.ES Peatükk 13 Köide 002 Lk 156  - 168 MT.ES Peatükk 13 Köide 002 Lk 156  - 168 PL.ES Peatükk 13 Köide 002 Lk 156  - 168 SK.ES Peatükk 13 Köide 002 Lk 156  - 168 SL.ES Peatükk 13 Köide 002 Lk 156  - 168

		Nõukogu direktiiv,19. detsember 1974,teatud vedelike mahu järgi kinnispakkidesse villimist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(75/106/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:enamikus liikmesriikides on pakendatud vedelike müügiks pakkumise tingimused reguleeritud kohustuslike eeskirjadega, mis liikmesriigiti erinevad, takistades seega selliste kinnispakkidega kauplemist; seetõttu tuleks selliseid sätteid ühtlustada;et võimaldada tarbijate korrektset teavitamist, tuleks ette näha meetod, mille kohaselt kinnispakile märgitakse selles sisalduva vedeliku nimimaht;samuti on vaja määratleda kinnispakkide sisu suurim lubatud hälve ja määratleda sellise kontrolli standardmeetod, mis võimaldaks tagada, et kinnispakid vastavad ettenähtud sätetele;vaja on võimalikult palju vähendada sama toote teistele mahtudele liiga lähedaste mahtude arvu, mis seega võivad tarbijat eksitada; pidades silmas kinnispakkide äärmiselt suuri varusid ühenduses saab selline vähendamine toimuda ainult järk-järgult;nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi 71/316/EMÜ (liikmesriikide õigusaktide mõõtevahendeid ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamise kohta, [3] viimati muudetud ühinemisaktiga [4]) artikkel 16 näeb ette, et teatavate toodete turustamisnõuete ühtlustamist, eelkõige kinnispakkide nimikoguste kindlaksmääramise, mõõtmise ja märgistamise osas võib reguleerida üksikdirektiividega;kuna liiga kiire muudatus siseriiklike õigusaktidega sätestatud koguse määratlemise vahendite osas, uute kontrollsüsteemide organiseerimisel ja ka uue mõõtesüsteemi kehtestamisel võib teatavates liikmesriikides tekitada raskusi, tuleks nende liikmesriikide jaoks ette näha üleminekuperiood; sellised sätted ei tohiks siiski takistada ühendusesisest kauplemist vastavate toodetega ega piirata käesoleva direktiivi rakendamist teistes liikmesriikides,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolev direktiiv käsitleb kinnispakke, mis sisaldavad III lisas loetletud vedelikke, mida mõõdetakse mahu alusel ja müüakse üksikute kogustena 0,05 liitrist viie liitrini (kaasa arvatud).Artikkel 21. Kinnispakk tähendab käesolevas direktiivis kombinatsiooni tootest ja individuaalpakendist, millesse see on pakendatud.2. Toode on kinnispakis, kui see pannakse ükskõik millise olemusega pakendisse ilma ostja kohalviibimiseta ja pakendis sisalduval toote kogusel on eelnevalt kindlaksmääratud väärtus, mida ei saa muuta ilma pakendit muutmata.Artikkel 31. Kinnispakid, mida võib märgistada I lisa punktis 3.3 nimetatud EMÜ tähisega, peavad vastama I ja III lisa nõuetele.2. Nende suhtes kohaldatakse metroloogilist kontrolli I lisa punktis 5 ja II lisas määratletud tingimustel.Artikkel 41. Kõigil artiklis 3 nimetatud kinnispakkidel peab olema märge vedeliku mahu kohta, mida nimetatakse "nimimahuks", mida need vastavalt I lisale peavad sisaldama.2. Selliste kinnispakkide puhul on lubatud ainult III lisas loetletud nimimahud.3. Kuni üleminekuperioodi lõpuni, mille jooksul ühenduses on lubatud kasutada nõukogu 18. oktoobri 1971. aasta direktiivi 71/354/EMÜ (mõõtühikuid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [5] viimati muudetud ühinemisaktiga) II lisas loetletud inglise süsteemi mõõtühikuid, peab käesoleva direktiivi I lisa punktis 3.1 ettenähtud SI mõõtühikutes väljendatud nimimahu märkele Ühendkuningriigi ja Iirimaa soovi korral nende riikide territooriumil kaasnema märge inglise süsteemi mõõtühikutes väljendatud nimimahu kohta, kui need mõõtühikud on esitatud käesoleva direktiivi I lisas.Artikkel 5Liikmesriigid ei tohi käesolevas direktiivis sätestatud nõuetele vastavate kinnispakkide turuleviimist keelata ega piirata või sellest keelduda, põhjendades seda nende mahu, mahu kindlaksmääramise või nende kontrollimise meetoditega.Artikkel 6Muudatused, mis on vajalikud käesoleva direktiivi I ja II lisa sätete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu nõukogu direktiivi 71/316/EMÜ artiklites 18 ning 19 ettenähtud korras.Artikkel 71. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 18 kuu jooksul alates käesoleva direktiivi teatavakstegemisest ja teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Erandina lõikest 1 võivad Belgia, Iirimaa, Madalmaad ja Ühendkuningriik käesoleva direktiivi ja selle lisade rakendamist edasi lükata hiljemalt 31. detsembrini 1979.3. Ajavahemikul, kui käesolev direktiiv pole liikmesriigis jõustunud, ei tohi see liikmesriik kehtestada direktiivi vastuvõtmise ajal kehtivatest meetmetest rangemaid kontrollimeetmeid teistest liikmesriikidest pärinevates ja käesoleva direktiiviga reguleeritud kinnispakkides sisalduva koguse kohta.4. Sama ajavahemiku jooksul võtavad käesoleva direktiivi kehtestanud liikmesriigid vastu käesoleva artikli lõikes 2 sätestatud erandit kasutavatest liikmesriikidest pärinevad kinnispakid, mis vastavad käesoleva direktiivi I lisa punkti 1 ja III lisa nõuetele, isegi kui neil pole I lisa punktis 3.3 nimetatud EMÜ tähist, samal alusel ja samadel tingimustel kui kinnispakid, mis vastavad kõigile käesoleva direktiivi sätetele.5. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide tekst edastatakse komisjonile.Artikkel 8Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 19. detsember 1974Nõukogu nimeleesistujaJ. P. Fourcade[1] EÜT C 56, 2.6.1972, lk 35.[2] EÜT C 123, 27.11.1972, lk 9.[3] EÜT L 202, 6.9.1971, lk 1.[4] EÜT L 73, 27.3.1972, lk 14.[5] EÜT L 243, 29.10.1971, lk 29.--------------------------------------------------I LISA1. EESMÄRGIDKäesoleva direktiiviga hõlmatud kinnispakid on valmistatud nii, et täidetud kinnispakid vastavad järgmistele nõuetele:1.1. täitemaht ei ole keskmiselt väiksem kui nimimaht;1.2. kinnispakkide osa, mille negatiivne hälve on punktis 2.4 sätestatud lubatud negatiivsest hälbest suurem, on piisavalt väike, et kinnispakkide partiid vastaksid II lisas nimetatud kontrolli nõuetele;1.3. ükski kinnispakk, mille negatiivne hälve on suurem kui punkti 2.4 tabelis esitatud kahekordne lubatud negatiivne hälve, ei tohi kanda punktis 3.3 sätestatud EMÜ tähist.2. MÄÄRATLUSED JA PÕHISÄTTED2.1. Kinnispaki nimimaht on kinnispakil näidatud maht, st vedeliku maht, mida kinnispakk loetakse sisaldavat.2.2. Kinnispaki täitemaht on vedeliku maht, mida see tegelikult sisaldab. Kõigi kontrollitoimingute puhul mõõdetakse või korrigeeritakse kasutatav täitemahu väärtus temperatuuril 20 °C.2.3. Negatiivne hälve on kogus, mille võrra täitemaht on väiksem kinnispaki nimimahust.2.4. Lubatud negatiivne hälve kinnitatakse vastavalt järgmisele tabelile:Nimimaht Vn milliliitrites | Lubatud negatiivne hälve |% Vn-st | milliliitrites |50–100 | – | 4,5 |100–200 | 4,5 | – |200–300 | – | 9 |300–500 | 3 | – |500–1000 | – | 15 |1000–5000 | 1,5 | – |3. SILDID JA MARKEERINGUDKõigil vastavalt käesolevale direktiivile koostatud kinnispakkidel peab olema järgmine markeering, mis on kinnitatud nii, et see oleks kustumatu, kergesti loetav ja harilikes müügitingimustes kinnispakil nähtav:3.1. nimimaht, mis on väljendatud liitrites, sentiliitrites või milliliitrites ja märgitud vähemalt 6 mm kõrguses kirjas, kui nimimaht on suurem kui 100 cl, 4 mm kõrguses kirjas, kui see on alla 100 cl, aga suurem kui 20 cl, ja 3 mm kõrguses kirjas, kui see ei ületa 20 cl, koos kasutatud mõõtühiku sümboliga või vajaduse korral mõõtühiku nimetusega vastavalt nõukogu direktiivile 71/354/EMÜ;kuni üleminekuperioodi lõpuni, mille jooksul ühenduses on lubatud kasutada nõukogu direktiivi 71/354/EMÜ II lisas loetletud inglise süsteemi mõõtühikuid, võib vastavalt eelmisele lõigule SI ühikutes väljendatud nimimahu märke juures olla samaväärne väärtus inglise süsteemi (Ühendkuningriik) mõõtühikustes, mis arvutatakse järgmiste ümberarvestuskoefitsientide alusel:üks milliliiter = 0,0352 vedelikuuntsi,üks liiter = 1,760 pinti või 0,220 gallonit.Kui liikmesriigid vajalikuks peavad, võivad nad nõuda, et nende territooriumil müügiks pakutavatel toodetel oleks see teine märge;3.2. tähis või silt, mis võimaldab asjaomasel ametil identifitseerida pakendaja või pakendamise eest vastutava isiku või ühenduses tegutseva importija;3.3. vähemalt 3 mm kõrgune väike "e", mis asub nimimahu märke lähedal ja millega tõendatakse, et kinnispakk vastab käesoleva direktiivi nõuetele.Tähe kuju on näidatud nõukogu direktiivi 71/316/EMÜ II lisa punktis 3 esitatud joonisel.Selle direktiivi artiklit 12 kohaldatakse mutatis mutandis.Kui pakend on mõõtemahuti, mis vastab asjakohase direktiivi nõuetele, ja kui selle nimimahu märge on kinnispakil harilikes müügitingimustes nähtav, pole käesolevas direktiivis nõutaval viisil vaja näidata kinnispaki nimimahtu nagu see on sätestatud punktis 3.1.Seda ei kohaldata juhul, kui kinnispaki nimimaht erineb kuni 0,05 liitri võrra III lisas sama tooteliigi jaoks ettenähtud teisest nimimahust.4. PAKENDAJA VÕI IMPORTIJA VASTUTUSKinnispakis sisalduva vedeliku koguse, mida nimetatakse "täitemahuks", mõõtmise ja kontrollimise eest vastutab pakendaja. Mõõtmisel või kontrollimisel kasutatakse ametlikku mõõtevahendit, mis sobib vajalike toimingute tegemiseks.Kontrollida võib proovide võtmise teel.Kui täitemahtu ei mõõdeta, korraldab pakendaja kontrollimise viisil, mis tõhusalt tagab nimetatud nimimahu.See tingimus on täidetud, kui pakendaja teeb toodangu kontrolli liikmesriigi pädevate ametite heakskiidetud korras ja säilitab neile asutustele kättesaadavalt selliste kontrollide tulemusi sisaldavad dokumendid, millega tõestatakse, et need kontrollid koos nende põhjal vajalikuks osutunud täpsustuste ja mugandustega on tehtud nõuetekohaselt ja täpselt.Üks mitmest mõõtmis- ja kontrollinõude täitmise meetodist on kinnispaki koostamisel mõõtemahuteid käsitlevas direktiivis määratletud tüüpi mõõtemahuti kasutamine, mis täidetakse käesolevas direktiivis ja mõõtemahutitena kasutatavaid pakendeid käsitlevas direktiivis ettenähtud tingimustel.5. KONTROLL, MIDA PÄDEVAD AMETID TEEVAD PAKENDAJA VÕI IMPORTIJA RUUMIDESKinnispakkide vastavuse tagamiseks käesoleva direktiivi nõuetele teevad liikmesriikide pädevad ametid kontrolli proovide võtmise teel pakendaja ruumides või juhul, kui see ei ole võimalik, importija või tema ühenduses tegutseva esindaja ruumides.Statistiline test toimub vastavalt tunnustatud kvaliteedikontrolli meetoditele. Selle tõhusus peab olema võrreldav II lisas täpsustatud standardmeetodiga.6. MUU PÄDEVATE AMETITE TEHTAV KONTROLLKäesolev direktiiv ei välista mis tahes kontrolli, mida liikmesriikide pädevad ametid võivad teha turustusprotsessi käigus eriti selleks, et kontrollida kinnispakkide vastavust käesoleva direktiivi nõuetele.--------------------------------------------------II LISAKäesolev lisa sätestab menetlused kinnispakkide partiide statistiliseks kontrolliks, et need vastaksid käesoleva direktiivi artikli 3 ja I lisa punkti 5 nõuetele.See kontroll põhineb ISO standardil nr 2859, mis käsitleb testimeetodeid omaduste alusel, võttes nõuetekohaseks kvaliteeditasemeks 2,5 %. Proovide võtmise määr vastab selle standardi II määrale, kui testitakse kinnispakke avamata, ja määrale S 3, kui kinnispakk testi käigus avatakse.1. KINNISPAKKIDE TÄITEMAHU MÕÕTMISE NÕUDEDKinnispakkide täitemahtu võib mõõta vahetult mõõtevahendite abil või kaudselt kaalumise ja tiheduse mõõtmise teel.Olenemata kasutatud meetodist ei tohi hälve kinnispaki täitemahu mõõtmisel ületada üht viiendikku kinnispaki nimimahu konkreetsest lubatud negatiivsest hälbest. Kinnispaki täitemahu mõõtmise menetlust võib igas liikmesriigis reguleerida siseriiklike sätetega.2. KINNISPAKKIDE PARTIIDE KONTROLLI NÕUDEDKinnispakke kontrollitakse proovide võtmise teel, mis toimub kahes osas:- proovi iga kinnispaki täitemahu kontroll,- proovi kinnispakkide keskmise täitemahu kontroll.Kinnispakkide partii loetakse nõuetekohaseks, kui mõlema kontrolli tulemused on nõuetekohased.Kummagi kontrolli jaoks on kaks proovivõtuplaani:- test kinnispakke avamata,- test, mis hõlmab kinnispakkide avamist või hävitamist.Majanduslikel ja praktilistel põhjustel on viimane test piiratud täiesti hädavajaliku miinimumiga ja see pole nii tõhus kui esimene.Testi, mis hõlmab kinnispakkide avamist, kasutatakse seetõttu ainult juhtudel, kui test kinnispakke avamata on võimatu. Üldjuhul ei kohaldata seda vähem kui 100 ühikust koosnevate partiide suhtes.2.1. Kinnispakkide partiid2.1.1. Partii koosneb kõigist kontrollitavatest sama tüüpi ja sama tootmistsükli kinnispakkidest.2.1.2. Kui kinnispakke kontrollitakse pakkeliini lõpus, on iga partii suurus võrdne pakkeliini maksimumtoodanguga tunnis. Muudel juhtudel piiratakse partii suurust 10000 kinnispakiga.2.1.3. Test kinnispakke avamata on vähem kui 100 kinnispakist koosnevate partiide puhul 100 %.2.1.4. Enne punktides 2.2 ja 2.3 nimetatud teste võetakse partiist pisteliselt piisav arv kinnispakke, et saaks teha kontrolli, mis nõuab suuremat proovi.Teiseks kontrolliks võetakse esimesest proovist pisteliselt vajalik proov ja märgistatakse.Märgistamine lõpetatakse enne mõõtmise algust.2.2. Kinnispaki vähima lubatud mahu kontroll2.2.1. Vähima lubatud mahu arvutamiseks lahutatakse asjaomase nimimahu lubatud negatiivne hälve kinnispaki nimimahust.2.2.2. Partii individuaalsed ühikud, mille täitemaht on väiksem kui vähim lubatud maht, loetakse defektseks.2.2.3. Kontrolliks proovide võtmise teel kasutatakse üht järgmistest proovivõtuplaanidest (ühe- või kaheastmelist), mille valib iga liikmesriik.2.2.3.1. Üheastmeline proovivõtuplaanKontrollitavate kinnispakkide arv võrdub nende arvuga proovis, nagu plaanis näidatud:- kui proovist leitud defektsete ühikute arv on väiksem või võrdne nõuetekohasuse näitajaga, loetakse kinnispakkide partii selle kontrolli seisukohalt nõuetekohaseks,- kui proovist leitud defektsete ühikute arv on tagasilükkamisnäitajaga võrdne või suurem, lükatakse kinnispakkide partii tagasi.2.2.3.1.1. Testiskeem kinnispakke avamataPartii suurus | Proovi suurus | Defektsete ühikute arv |Nõuetekohasuse näitaja | Tagasilükkamisnäitaja |100–150 | 20 | 1 | 2 |151–280 | 32 | 2 | 3 |281–500 | 50 | 3 | 4 |501–1200 | 80 | 5 | 6 |1201–3200 | 125 | 7 | 8 |üle 3200 | 200 | 10 | 11 |2.2.3.1.2. Testiskeem kinnispakke avadesPartii suurus | Proovi suurus | Defektsete ühikute arv |Nõuetekohasuse näitaja | Tagasilükkamisnäitaja |Ükskõik milline arv ≥ 100) | 20 | 1 | 2 |2.2.3.2. Kaheastmeline proovivõtuplaanKontrollitavate kinnispakkide arv võrdub ühikute arvuga esimeses proovis, nagu plaanis näidatud:- kui esimesest proovist leitud defektsete ühikute arv on väiksem või võrdne esimese nõuetekohasuse näitajaga, loetakse partii selle kontrolli seisukohalt nõuetekohaseks,- kui esimesest proovist leitud defektsete ühikute arv on esimese tagasilükkamisnäitajaga võrdne või suurem, lükatakse partii tagasi,- kui esimesest proovist leitud defektsete ühikute arv jääb esimese nõuetekohasuse näitaja ja esimese tagasilükkamisnäitaja vahele, kontrollitakse teist proovi, mille ühikute arv on plaanis näidatud.Esimesest ja teisest proovist leitud defektsed ühikud liidetakse ja:- kui defektsete ühikute arv kokku on väiksem või võrdne teise nõuetekohasuse näitajaga, loetakse partii selle kontrolli seisukohalt nõuetekohaseks,- kui defektsete ühikute arv kokku on teise tagasilükkamisnäitajaga võrdne või suurem, lükatakse partii tagasi.2.2.3.2.1. Testiskeem kinnispakke avamataPartii suurus | Proovid | Defektsete ühikute arv |Järjekord | Arv | Koguarv | Nõuetekohasuse näitaja | Tagasilükkamisnäitaja |100–150 | 1. | 13 | 13 | 0 | 2 |2. | 13 | 26 | 1 | 2 |151–280 | 1. | 20 | 20 | 0 | 3 |2. | 20 | 40 | 3 | 4 |281–500 | 1. | 32 | 32 | 1 | 4 |2. | 32 | 64 | 4 | 5 |501–1200 | 1. | 50 | 50 | 2 | 5 |2. | 50 | 100 | 6 | 7 |1201–3200 | 1. | 80 | 80 | 3 | 7 |2. | 80 | 160 | 8 | 9 |üle 3200 | 1. | 125 | 125 | 5 | 9 |2. | 125 | 250 | 12 | 13 |2.2.3.2.2. Testiskeem kinnispakke avadesPartii suurus | Proovid | Defektsete ühikute arv |Järjekord | Arv | Koguarv | Nõuetekohasuse näitaja | Tagasilükkamisnäitaja |Ükskõik milline arv (≥ 100) | 1. | 13 | 13 | 0 | 2 |2. | 13 | 26 | 1 | 2 |2.3. Partii moodustavate üksikute kinnispakkide keskmise täitemahu kontroll2.3.1. x=∑ xin on suurem kui väärtus:V−s2n · t1 − αSelles valemis:Vn = kinnispaki nimimaht,s = partii täitemahu hinnanguline standardhälve,n = kinnispakkide arv kontrollimiseks võetud proovis,t(1–a) = 0,995 Studenti jaotuse usaldusnivoo, mille vabadusaste on v = n – 12.3.2. Kui xi on n ühikust koosneva proovi i-nda ühiku täitemahu mõõdetud väärtus, siis:2.3.2.1. proovi mõõdetud väärtuste keskmine saadakse järgmise tehtega:x=∑xin2.3.2.2 ja standardhälbe s hinnanguline väärtus järgmise tehtega:- ∑i = 1i = nxi2- ∑xn2- SC = ∑−∑xin2- v =SCn − 1s =v2.3.3. Selle kontrolliga hõlmatud kinnispakkide partiide nõuetekohasuse või tagasilükkamise tingimused:Testi tingimused kinnispakke avamataPartii suurus | Proovi suurus | Näitajad |Nõuetekohasus | Tagasilükkamine |≤ 500 | 30 | x− ≥ Vn − 0,503 s | x− < Vn − 0,503 s |> 500 | 50 | x− ≥ Vn − 0,379 s | x− < Vn − 0,379 s |Testi tingimused kinnispakke avadesPartii suurus | Proovi suurus | Näitajad |Nõuetekohasus | Tagasilükkamine |Ükskõik milline arv (≥100) | 20 | x− ≥ Vn − 0,640 s | x− < Vn − 0,640 s |--------------------------------------------------III LISAVedelikud | Nimimaht liitrites |I Lõplikult lubatud | II [1] Ajutiselt lubatud |1.a)vein värsketest viinamarjadest; viinamarjavirre, mille käärimine on katkestatud alkoholi lisamise teel (ühise tollitariifistiku rubriik ex 22.05 C), välja arvatud liköörveinid | 0,10 – 0,25 – 0,35 0,375 – 1 – 0,70 0,75 – 5 – 1,5 2 | 0,20 – 0,36 – 0,475 0,60 – 0,68 – 0,72 0,95 – 1,75 – 1,88 |b)muud mittevahutavad kääritatud joogid, näiteks siider, pirnisiider ja mõdu (ühise tollitariifistiku rubriik 22.07 B II) | 0,10 – 0,25 – 0,35 0,375 – 0,50 0,70 – 0,75 1 – 1,5 2 – 5 | 0,20 – 0,33 – 0,36 0,72 |c)vermutid ja muud maitsestatud veinid värsketest viinamarjadest (ühise tollitariifistiku rubriik 22.06), liköörveinid (ühise tollitariifistiku rubriik 22.05 C) | 0,10 – 0,375 – 0,50 0,75 – 1 – 1,5 | 0,20 – 0,35 – 0,36 0,68 – 0,70 – 0,72 |2.a)vahuveinid (ühise tollitariifistiku rubriik 22.05 A + B) | 0,10 – 0,125 – 0,20 0,375 – 0,75 – 1,5 3 | 0,57 – 0,77 |b)muud kääritatud vahutavad joogid, nt siider, pirnisiider ja mõdu (ühise tollitariifistiku rubriik 22.07 B I) | 0,10 – 0,125 – 0,20 0,375 – 0,75 – 1 1,5 – 3 | 0,57 – 0,77 |3.linnastest valmistatud õlu(ühise tollitariifistiku rubriik 22.03): | 0,25 – 0,33 – 0,50 0,75 – 1 – 2 3 – 4 – 5 | 0,18 (ainult purkides) 0,20 – 0,30 – 0,35 (ainult purkides) 0,45 – 0,66 – 3,8 |—hapu õlu, gueuze | 0,375 | |4.alkohol ja muud alkohoolsed joogid (ühise tollitariifistiku rubriik 22.09) | 0,05 – 0,10 – 0,20 0,35 – 0,375 – 0,50 0,70 – 0,75 – 1 1,5 – 2 – 2,5 3 | 0,25 – 0,36 – 0,60 0,72 |5.äädikas ja äädikaasendajad (ühise tollitariifistiku rubriik 22.10) | 0,25 – 0,50 – 0,75 1 – 2 – 5 | 0,35 – 0,7 – 1,5 2,5 |6.toiduõlid (ühise tollitariifistiku rubriik 15.07 A I) (ühise tollitariifistiku rubriik 15.07. D II) | 0,10 – 0,25 – 0,50 1 – 2 – 3 – 5 | 0,375 – 0,625 – 0,75 1,5 – 2,5 |7.piim ja piimal põhinevad joogid, mida müüakse mahu alusel (ühise tollitariifistiku rubriik 04.01) (välja arvatud jogurt ja keefir, ühise tollitariifistiku rubriik 22.02 B) | 0,10 – 0,2 – 0,25 0,50 – 0,75 – 1 2 – 3 – 4 | 0,22 – 0,33 – 0,6 |8.a)veed, kaasa arvatud mineraalveed ja gaseeritud veed(ühise tollitariifistiku rubriik 22.01) | kõik kogused alla 0,20 – 0,20 – 0,25 0,33 – 0,50 – 0,70 0,75 – 1 – 1,5 2 | 0,35 – 0,45 – 0,47 0,90 – 0,94 |b)limonaad, maitsestatud mineraalveed ja maitsestatud karboniseeritud veed ning muud mittealkohoolsed joogid, mis ei sisalda puuvilja- või köögiviljamahla (ühise tollitariifistiku rubriik 22.02 A) | kõik kogused alla 0,20 – 0,20 – 0,25 0,33 – 0,50 – 0,70 0,75 – 1 – 1,5 2 – 3 – 4 5 | 0,35 – 0,45 – 0,47 0,60 – 0,90 – 0,94 |9.puuvilja- ja köögiviljamahlad, lisatud suhkruga või ilma, kääritamata, mis ei sisalda piiritust ega kontsentreerimata puuviljamahlu(ühise tollitariifistiku rubriik 20.07) | kõik kogused alla 0,125 – 0,125 – 0,20 0,25 – 0,33 – 0,50 0,70 – 0,75 – 1 1,5 – 2 – 3 4 – 5 | 0,18 – 0,35 (ainult purkides) |Märkus:Punkti 1 alapunktides a ja b, punktis 4, punkti 8 alapunktides a ja b ning punktis 9 nimetatud vedelikke võib ühenduses müügiks pakkuda ainult kinnispakkides, mille nimimaht on näidatud tabelis ja mis vastavad vedeliku päritoluliikmesriigi asjakohastele õigusaktidele või harilikule kaubandustavale hoolimata sellest, kas pakendamine toimub päritoluliikmesriigis või teises liikmesriigis.[1] Kinnispakkide suhtes, mille nimimahud on esitatud II tulbas, kohaldatakse artiklit 5 riikides, kus lubati selliste kinnispakkide vaba ringlust 31. detsembril 1971, ainult 31. detsembrini 1980, välja arvatud punkti 8 alapunktis a täpsustatud kinnispakid, mille puhul nimetatud tähtaega pikendatakse kuni 31. detsembrini 1988.--------------------------------------------------