title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/65/EÜ, 13. juuli 2009 , vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               17.11.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 302/32

         EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/65/EÜ,
   13. juuli 2009,
   vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjaid (eurofondid) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta
   (uuesti sõnastatud)
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 47 lõiget 2,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (1)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 20. detsembri 1985. aasta direktiivi 85/611/EMÜ avatud investeerimisfonde (UCITS) käsitlevate õigus- ja haldusnormide kooskõlastamise kohta (2) on korduvalt oluliselt muudetud (3). Kuna direktiivi tuleb täiendavalt muuta, tuleks see selguse huvides uuesti sõnastada.

               (2)

               Direktiiv 85/611/EMÜ on olulisel määral aidanud kaasa Euroopa investeerimisfondide arengule ja edule. Ent kuigi pärast selle vastuvõtmist, eelkõige 2001. aastal, on direktiivi muudetud paremuse suunas, on üha enam ilmne, et eurofondide õigusraamistikku tuleb muuta, et kohandada seda 21. sajandi finantsturgudega. Komisjoni 12. juuli 2005. aasta rohelise raamatuga „ELi investeerimisfondide õigusraamistiku tõhustamiseks” algatati avalik arutelu direktiivi 85/611/EMÜ muutmise viisi üle, et viia see vastavusse kõnealuste uute väljakutsetega. Sisutihedate konsultatsioonide tulemusena jõuti üldiselt üksmeelsele järeldusele, et kõnealust direktiivi on vaja oluliselt muuta.

               (3)

               Eurofonde reguleerivad siseriiklikud õigusaktid tuleks kooskõlastada, et ühtlustada ettevõtjate konkurentsitingimused ühenduse tasandil, kusjuures samal ajal tuleks tagada osakuomanike tõhusam ja ühtlasem kaitse. Selline kooskõlastamine hõlbustab eurofondide osakute vaba liikumise piirangute kõrvaldamist ühenduses.

               (4)

               Võttes arvesse kõnealuseid eesmärke, on soovitav liikmesriikides asutatud eurofondide puhul ette näha ühised tegevusloa andmise, järelevalve, struktuuri ja äritegevuse põhinõuded ning teave, mille avaldamist eurofondidelt nõutakse.

               (5)

               Liikmesriikide õigusaktide kooskõlastamine peaks piirduma eurofondidega, mis pakuvad ühenduses avalikkusele müügiks oma osakuid, ning see ei peaks laienema kinnistele fondidele. On soovitav, et eurofondidel lubataks vastavalt oma investeerimiseesmärgile investeerida lisaks vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ka muudesse piisavalt likviidsetesse finantsinstrumentidesse. Finantsinstrumendid, millesse eurofondid võivad oma investeerimisportfelli vara paigutada, peaksid olema loetletud käesolevas direktiivis. Portfelliinvesteeringute valimine indeksi abil on portfellihalduse meetod.

               (6)

               Kui käesoleva direktiiviga nõutakse eurofondilt meetme võtmist, tuleks asjaomast sätet mõista kui fondivalitseja kohustust, kui eurofond on asutatud fondivalitseja valitsetava lepingulise fondina (investeerimisfondina) ja kui investeerimisfond ei oma iseseisvat teovõimet, sest ta ei ole juriidiline isik.

               (7)

               Eurofondi osakuid tuleb käsitada finantsinstrumentidena Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta) (4) tähenduses.

               (8)

               Fondivalitsejale päritoluliikmesriigis antud tegevusluba peaks tagama investorite kaitse ja fondivalitseja maksevõime, soodustades finantssüsteemi stabiilsust. Käesoleva direktiiviga vastu võetav lähenemisviis peaks tagama olulise ühtlustatuse määral, mis on vajalik ja piisav selleks, et kindlustada tegevuslubade andmise ja usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve süsteemide vastastikune tunnustamine, mis võimaldaks väljastada üheainsa, ühenduse kõigis osades tunnustatud tegevusloa ja rakendada päritoluliikmesriigi järelevalve põhimõtet.

               (9)

               Selleks et tagada fondivalitseja suutlikkus täita oma tegevusest tulenevaid kohustusi ning seeläbi tagada stabiilsus, nõutakse algkapitali ning täiendavate omavahendite olemasolu. Selleks et võtta arvesse ühenduse ja teiste rahvusvaheliste turgude suundumusi eelkõige seoses tegevusriskiga kaasnevate kapitalikuludega, tuleks kõnealused nõuded, sealhulgas tagatiste kasutamine, läbi vaadata.

               (10)

               Investorite kaitseks on tarvis tagada iga fondivalitseja siseselt ülevaate olemasolu eelkõige kaheliikmelise juhtimise süsteemi ning nõuetekohase sisekontrolli kaudu.

               (11)

               Päritoluliikmesriigi järelevalve põhimõtte kohaselt tuleks päritoluliikmesriigis tegevusloa saanud fondivalitsejatel lubada osutada kogu ühenduses tegevusloas märgitud teenuseid, asutades filiaale või kasutades teenuste osutamise vabadust.

               (12)

               Ilma et see piiraks XI peatüki kohaldamist, peaks ühisportfelli haldamiseks (usaldusfondide/lepinguliste fondide või äriühinguna asutatud fondide valitsemiseks) fondivalitsejale päritoluliikmesriigis antud tegevusluba võimaldama tal vastuvõtvas liikmesriigis teha järgmisi toiminguid: levitada päritoluliikmesriigis tema valitsetava ühtlustatud reeglite kohase usaldusfondi / lepingulise fondi (keda valitseb kõnealune fondivalitseja) osakuid, asutades filiaali; levitada asutatava filiaali kaudu tema valitsetava ühtlustatud reeglite kohaselt äriühinguna asutatud fondi aktsiaid, keda valitseb kõnealune fondivalitseja; levitada mõne muu fondivalitseja valitsetava ühtlustatud reeglite kohase usaldusfondi / lepingulise fondi osakuid või äriühinguna asutatud fondi aktsiaid; täita kõiki muid ühisportfelli haldamisega seotud funktsioone ja ülesandeid; valitseda muus liikmesriigis kui päritoluliikmesriigis asutatud äriühinguna asutatud fondide vara; täita muus liikmesriigis kui päritoluliikmesriigis asutatud fondivalitseja nimel volituse alusel ühisportfelli haldamisega seotud ülesandeid. Kui fondivalitseja levitab vastuvõtvas liikmesriigis filiaali asutamata ühtlustatud reeglite kohase usaldusfondi / lepingulise fondi osakuid või äriühinguna asutatud fondi aktsiaid, tuleks tema suhtes kohaldada ainult piiriülest turustamist käsitlevaid eeskirju.

               (13)

               Seoses fondivalitsejate tegevuse ulatusega ja selleks, et võtta arvesse siseriiklikku õigust ning võimaldada fondivalitsejatel saavutada märkimisväärset mastaabisäästu, on soovitav lubada neil valitseda ka väärtpaberiportfelle kliendipõhiselt (individuaalse väärtpaberiportfelli haldus), sealhulgas pensionifondid, ning teha teatavaid põhitegevusalaga seotud kõrvaltoiminguid, ilma et see piiraks kõnealuste fondivalitsejate stabiilsust. Siiski tuleb ette näha erisätted huvide konflikti vältimiseks juhtudel, mil fondivalitsejatel on tegevusluba nii ühisportfelli kui ka individuaalse väärtpaberiportfelli haldamiseks.

               (14)

               Individuaalse väärtpaberiportfelli haldus on investeerimisteenus, mida reguleerib direktiiv 2004/39/EÜ. Selleks et tagada kõnealuses valdkonnas ühtne reguleeriv raamistik, on soovitav kohaldada fondivalitsejate suhtes, kes on saanud tegevusloa ka nimetatud teenuse osutamiseks, kõnealuses direktiivis sätestatud tegevusnõudeid.

               (15)

               Üldjuhul peaks päritoluliikmesriigil olema võimalik kehtestada käesolevas direktiivis sätestatutest rangemad nõuded, eelkõige seoses tegevusloa andmise tingimuste, usaldatavusnormatiivide täitmise nõuete ning aruandluse ja prospektiga.

               (16)

               Soovitav on ette näha nõuded, millega määratakse kindlaks eeltingimused, mille alusel fondivalitseja võib volituse alusel konkreetsed ülesanded ja tegevused edasi anda kolmandatele isikutele, et muuta oma majandustegevus tõhusamaks. Päritoluliikmesriigi järelevalve põhimõtte nõuetekohase toimimise tagamiseks peaksid taolist ülesannete edasiandmist lubavad liikmesriigid tagama, et nendelt tegevusloa saanud fondivalitseja ei annaks kõiki oma ülesandeid edasi ühele või mitmele kolmandale isikule, muutudes ise fiktiivseks äriühinguks, ning et volitused ei takistaks tõhusat järelevalvet fondivalitseja üle. Asjaolu, et fondivalitseja on oma ülesanded edasi andnud, ei tohiks siiski mingil juhul mõjutada fondivalitseja ja depositooriumi vastutust osakuomanike ja pädevate asutuste ees.

               (17)

               Selleks et tagada võrdsed tingimused ja pikaajaline nõuetekohane järelevalve, peaks komisjonil olema võimalik uurida võimalusi ülesannete edasiandmise korra ühtlustamiseks ühenduse tasandil.

               (18)

               Päritoluliikmesriigi järelevalve põhimõtte kohaselt tunnistavad pädevad asutused tegevusloa kehtetuks või ei anna tegevusluba, kui sellised tegurid nagu tegevuskava sisu, fondi geograafiline paiknemine või reaalne tegevus näitavad selgelt, et fondivalitseja on teinud valiku ühe liikmesriigi õigussüsteemi kasuks selleks, et hoida kõrvale rangematest nõuetest, mis kehtivad teises liikmesriigis, mille territooriumil ta peamiselt kavatseb tegutseda või tegutseb. Käesoleva direktiivi kohaldamisel tuleks fondivalitsejale anda tegevusluba liikmesriigis, kus on tema registrijärgne asukoht. Vastavalt päritoluliikmesriigi järelevalve põhimõttele peaks ainult fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädeval asutusel olema pädevus teostada järelevalvet fondivalitseja tegevuse korraldamise, sealhulgas II lisas osutatud haldusülesannete täitmise kõigi menetluste ja vahendite üle, mille suhtes kohaldatakse fondivalitseja päritoluliikmesriigi õigusakte, lasuma üksnes fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevatel asutustel.

               (19)

               Kui eurofondi haldab muus kui eurofondi päritoluliikmesriigis tegevusloa saanud fondivalitseja, peaks nimetatud fondivalitseja kehtestama investorite kaebustega tegelemiseks sobiva korra, näiteks nähes osakute levitamisel ette asjaomased sätted või avaldades eurofondi päritoluliikmesriigis aadressi, mis ei pea olema fondivalitseja enda aadress. Kõnealune fondivalitseja peaks samuti kehtestama sobiva korra, et teha avalikkusele või eurofondi päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele nõudmisel kättesaadavaks vajalik teave, näiteks nimetades fondivalitseja töötaja teabenõuetega tegelevaks kontaktisikuks. Siiski ei tohiks fondivalitsejat eurofondi päritoluliikmesriigi õigusega kohustada selles liikmesriigis kohustuste täitmiseks nimetama kohalikku esindajat.

               (20)

               Pädevad asutused, mis annavad eurofondile tegevusloa, peaksid võtma arvesse lepingulise fondi tingimusi või äriühinguna asutatud fondi põhikirja, depositooriumi valikut ning fondivalitseja suutlikkust eurofondi valitseda. Kui fondivalitseja on asutatud muus liikmesriigis, peaks pädevatel asutustel olema võimalik tugineda fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevate asutuste kinnitusele selle kohta, mis tüüpi eurofonde asjaomane fondivalitseja võib valitseda. Eurofondile tegevusloa andmiseks ei tohiks fondivalitsejalt nõuda täiendava kapitalinõude täitmist, registrijärgset asukohta eurofondi päritoluliikmesriigis ega seda, et ta oleks eurofondi päritoluliikmesriigis mingis valdkonnas tegev.

               (21)

               Eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused peaksid olema pädevad teostama järelevalvet selle üle, kas järgitakse sellise eurofondi asutamist ja toimimist käsitlevaid eeskirju, mille suhtes kohaldatakse eurofondi päritoluliikmesriigi õigusakte. Selleks peaks eurofondi vastuvõtva liikmesriigi pädevatel asutustel olema võimalik saada teavet otse fondivalitsejalt. Eelkõige võivad fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused nõuda fondivalitsejalt teabe esitamist kõnealuses liikmesriigis tegevusloa saanud eurofondi investeeringutega seotud tehingute kohta, muu hulgas neid tehinguid ja raamatupidamisandmeid käsitlevates raamatupidamis- ja äridokumentides sisalduva teabe esitamist. Selleks et takistada nende järelevalvele allutatud eeskirjade rikkumist, peaks fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevatel asutustel olema võimalik loota fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevate asutuste koostööle ning vajaduse korral peaks neil olema võimalik võtta meetmeid otse fondivalitseja vastu.

               (22)

               Eurofondi päritoluliikmesriik peaks saama kehtestada eeskirjad eurofondi osakuomanike registri sisu kohta. Nimetatud registri pidamine ja asukoht peaks siiski jääma fondivalitseja otsustada vastavalt tema organisatsioonilisele korraldusele.

               (23)

               Eurofondi päritoluliikmesriigile tuleb anda kõik vahendid eurofonde käsitlevate eeskirjade mis tahes rikkumise heastamiseks. Selleks peaks eurofondi päritoluliikmesriigi pädevatel asutustel olema võimalik võtta fondivalitseja suhtes nii ennetavaid meetmeid kui ka rakendada karistusi. Viimase võimalusena peaks eurofondi päritoluliikmesriigi pädevatel asutustel olema võimalik nõuda fondivalitsejalt eurofondi valitsemise lõpetamist. Liikmesriigid peaksid kehtestama vajalikud sätted, et korraldada sellisel juhul eurofondi nõuetekohane valitsemine või likvideerimine.

               (24)

               Selleks et vältida tegevuse kandumist nõrgema järelevalvega piirkondadesse ning et tugevdada usaldust päritoluliikmesriigi pädevate asutuste järelevalve tõhususe vastu, tuleks eurofondile tegevusloa andmisest keelduda, kui tema osakute turustamisele päritoluliikmesriigis tehakse takistusi. See ei takista eurofondi pärast tegevusloa saamist vabalt valimast, millistes liikmesriikides ta käesoleva direktiivi kohaselt oma osakuid turustab.

               (25)

               Selleks et kaitsta osakuomanike huve ning tagada ühtlustatud investeerimisfondide turul võrdsed tingimused, peab äriühinguna asutatud fondil olema algkapital. Äriühinguna asutatud fondidele, kes on määranud fondivalitseja, laieneb ka fondivalitseja täiendavate omavahendite kate.

               (26)

               Kui tegevusnõuded ja ülesannete edasiandmine on õigusnormidega reguleeritud ning kui fondivalitseja päritoluliikmesriigi õigusaktid lubavad fondivalitsejal oma ülesandeid edasi anda, peaksid tegevusluba omavad äriühinguna asutatud fondid järgima mutatis mutandis asjaomaseid õigusnorme kas vahetult, kui käesoleva direktiivi alusel tegevusloa saanud fondivalitsejat ei ole määratud, või kaudselt, kui selline fondivalitseja on määratud.

               (27)

               Hoolimata vajadusest konsolideerida eurofonde, on eurofondide ühinemine seotud ühenduses paljude õigus- ja haldusprobleemidega. Seetõttu tuleb siseturu paremaks toimimiseks kehtestada ühenduse sätted, millega lihtsustatakse eurofondide (ja nende investeerimisüksuste) ühinemist. Kuigi teatavad liikmesriigid annavad ühinemisloa tõenäoliselt üksnes lepingulistele fondidele, peaksid kõik liikmesriigid lubama ja tunnustama igat tüüpi eurofondide (nii lepinguliste fondide, äriühinguna asutatud investeerimisfondide kui usaldusfondide) piiriülest ühinemist, milleks ei ole liikmesriikidel vaja kehtestada siseriiklikus õiguses uut eurofondi õiguslikku vormi.

               (28)

               Käesolev direktiiv käsitleb neid ühinemisviise, mis on liikmesriikides kõige enam levinud. Direktiiv ei nõua, et kõik liikmesriigid peaksid siseriiklikus õiguses sätestama kõik kolm ühinemise viisi, ent kõik liikmesriigid peaksid tunnustama varade üleandmist selliste ühinemiste puhul. Käesolev direktiiv ei välista, et eurofondid kasutavad olukorras, kus ühelgi ühinemises osaleval eurofondil ei ole lubatud oma osakuid piiriüleselt turustada, muid siseriiklikke ühinemise viise. Nende ühinemiste suhtes kohaldatakse jätkuvalt siseriikliku õiguse asjaomaseid sätteid. Siseriiklikes kvoorumieeskirjades ei tohiks teha vahet riigisiseste ja piiriüleste ühinemiste vahel ning samuti ei tohiks need olla rangemad kui äriühingute ühinemise eeskirjad.

               (29)

               Selleks et kaitsta investorite huve, peaksid liikmesriigid nõudma, et eurofondide taotletud riigisisesele või piiriülesele ühinemisele peavad loa andma liikmesriikide pädevad asutused. Piiriüleste ühinemiste puhul peaks ühinemiseks loa andma ühineva eurofondi pädev asutus, et tagada selliste osakuomanike huvide nõuetekohane kaitse, kes tegelikult vahetavad eurofondi. Juhul kui ühinemine hõlmab rohkem kui ühte ühinevat eurofondi ja need asuvad eri liikmesriikides, peavad kõigi ühinevate eurofondide pädevad asutused tihedas koostöös ühinemiseks loa andma, jagades muu hulgas asjakohast teavet. Kuna ka ühendava eurofondi osakuomanike huve tuleb asjakohaselt kaitsta, peaksid ühendava eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused neid arvesse võtma.

               (30)

               Nii ühineva eurofondi kui ka ühendava eurofondi osakuomanikel peaks samuti olema võimalus nõuda oma osakute tagasiostmist või -võtmist või võimaluse korral vahetada need ümber samalaadse investeerimispoliitikaga ja sama fondivalitseja või sellega seotud äriühingu valitsetud teise eurofondi osakuteks. Nimetatud õiguse kasutamise eest ei tohiks võtta lisatasu, v.a kapitali vähendamisega seotud kulud, mille peab kinni asjaomane eurofond, nagu on ette nähtud ühineva ja ühendava eurofondi prospektis.

               (31)

               Ühinemisel tuleks tagada ka kolmandate isikute poolne kontroll. Iga ühinemises osaleva eurofondi depositoorium peaks kinnitama ühinemislepingu projekti vastavust käesoleva direktiivi ja eurofondide fonditingimuste asjaomastele sätetele. Depositoorium või sõltumatu audiitor peaks koostama aruande kõigi ühinemises osalevate eurofondide kohta, kinnitades kõnealuste eurofondide varade ja kohustuste hindamismeetodid ja vahetuskursi arvutusmeetodid, mida ühinemislepingu projektis on kasutatud, aga ka tegeliku vahetuskursi ja vajaduse korral rahalise väljamakse osaku kohta. Selleks et piirata piiriülese ühinemise kulusid, peaks olema lubatud koostada kõigi ühinevate eurofondide kohta ühine aruanne ning seda peaks saama teha ühineva või ühendava eurofondi vannutatud audiitor. Et kaitsta investoreid, peaks osakuomanikel olema võimalik saada nõudmisel kõnealuse aruande koopia tasuta.

               (32)

               Eriti oluline on, et osakuomanikke teavitatakse kavandatud ühinemisest asjakohaselt ning et nende huvid on piisavalt kaitstud. Kuigi ühinemine mõjutab kõige enam ühineva eurofondi osakuomanike huve, tuleb tagada ka ühendava eurofondi osakuomanike huvide kaitse.

               (33)

               Käesoleva direktiivi sätetega, mis käsitlevad ühinemist, ei piirata õigusaktide (eelkõige nõukogu 20. jaanuari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 139/2004 kontrolli kehtestamise kohta ettevõtjate koondumiste üle (EÜ ühinemismäärus)) (5) rakendamist seoses kontrolli kehtestamisega ettevõtjate koondumiste üle.

               (34)

               Selliste osakute, mille on välja lasknud eurofondid, kellel on lubatud investeerida 100 % oma varast ühe ja sama emitendi (riigi, kohalike omavalitsuste jne) välja lastud vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse, vabalt turustamise otsese või kaudse tagajärjena ei tohiks kahjustada kapitalituru toimimist või liikmesriikide rahastamist.

               (35)

               Käeolevas direktiivis esitatud vabalt võõrandatava väärtpaberi mõiste kehtib üksnes käesoleva direktiivi kohaldamisel ega mõjuta kuidagi liikmesriikide õigusaktides muudel eesmärkidel, näiteks maksuõiguses kasutatavaid mõisteid. Seetõttu ei hõlma kõnealune mõiste selliste ühingute poolt nagu elamuühistud ning tööstusseltsid ja vastastikuse abistamise seltsid („industrial and provident societies”) väljalastud osasid ega muid nendega võrdväärseid väärtpabereid, mille omandiõigust ei saa tegelikult üle kanda, välja arvatud juhul, kui nende emitent need tagasi ostab.

               (36)

               Rahaturuinstrumendid on vabalt võõrandatavad instrumendid, millega tavajuhul kaubeldakse rahaturgudel, mitte reguleeritud turgudel, näiteks riigi ja kohalike omavalitsuste võlakirjad, hoiusesertifikaadid, kommertspaberid, keskmise tähtajaga võlaväärtpaberid ja pangaaktseptid.

               (37)

               Käesolevas direktiivis kasutatav reguleeritud turu mõiste on kooskõlas direktiivi 2004/39/EÜ määratlusega.

               (38)

               Soovitav on lubada eurofondil investeerida oma vara eurofondide ja teiste avatud investeerimisfondide osakutesse, kes investeerivad ka käesolevas direktiivis osutatud likviidsetesse finantsvaradesse ning tegutsevad riski hajutamise põhimõttel. Eurofondide ja teiste investeerimisfondide suhtes, millesse eurofond investeerib, tuleb kohaldada tõhusat järelevalvet.

               (39)

               Tuleks laiendada eurofondi võimalusi investeerida eurofondi ja teistesse investeerimisfondidesse. Seepärast on hädavajalik tagada, et kõnealune investeerimistegevus ei vähendaks investorite kaitset. Eurofondide paremate võimaluste tõttu investeerida teiste eurofondide ja investeerimisfondide osakutesse, tuleb ette näha koguseliste piirmäärade, teabe avalikustamise ning kaskaadiefekti vältimise teatavad nõuded.

               (40)

               Selleks et võtta arvesse turusuundumusi ning pidada silmas majandus- ja rahaliidu väljakujundamist, on soovitav lubada eurofondidel investeerida pangahoiustesse. Hoiustesse tehtud investeeringute nõuetekohase likviidsuse tagamiseks peaksid need hoiused olema nõudmisel lõpetatavad või katkestatavad. Hoiustamisel krediidiasutusse, mille registrijärgne asukoht on kolmandas riigis, peaksid selle krediidiasutuse suhtes kehtima ühenduse õiguses sätestatutega samaväärsed usaldatavusnormatiivid.

               (41)

               Lisaks juhule, kus eurofond vastavalt oma fonditingimustele või põhikirjale investeerib pangahoiustesse, peaks olema võimalik lubada kõigil eurofondidel omada lisakäibekapitali, näiteks nõudehoiuseid. Nimetatud lisakäibekapital võib olla põhjendatud muu hulgas jooksvate või erakorraliste maksete tasumiseks, müügi korral ajavahemikuks, mis on vajalik reinvesteerimiseks vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse, rahaturuinstrumentidesse või teistesse käesolevas direktiivis sätestatud finantsvaradesse, ajavahemikuks, mis on tingimata vajalik juhul, kui ebasoodsate turutingimuste tõttu tuleks peatada investeerimine vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse, rahaturuinstrumentidesse ja teistesse finantsvaradesse.

               (42)

               Usaldatavusnormatiivide täitmise kaalutlustel tuleb vältida eurofondi liigset, vastaspoole riski põhjustavat keskendumist investeeringutele ühte üksusesse või samasse konsolideerimisgruppi kuuluvatesse üksustesse.

               (43)

               Eurofondidel tuleks sõnaselgelt lubada üldise investeerimispoliitika ja/või riskide maandamise eesmärgil investeerida tuletisinstrumentidesse, et saavutada prospektis märgitud finantseesmärgid või riskiprofiil. Investorite kaitse tagamiseks on vaja piirata tuletisinstrumentidega seotud maksimaalset võimalikku riski nii, et see ei ületaks eurofondi kogu portfelli puhasväärtust. Selleks et tagada tuletistehingutest tulenevate riskide ja kohustuste pidev teadvustamine ning kontrollida investeerimispiirangutest kinnipidamist, tuleks neid riske ja kohustusi pidevalt mõõta ning jälgida. Selleks et tagada investorite kaitse avalikustamise abil, peaksid eurofondid avaldama ka oma tuletistehingutega seotud strateegia, meetodid ja investeerimispiirangud.

               (44)

               Meetmed, mida kasutatakse võimaliku huvide ühitamatuse kõrvaldamiseks nende toodete puhul, mille krediidirisk kantakse üle väärtpaberistamise teel, nagu nähakse ette seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiiviga 2006/48/EÜ krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta (uuesti sõnastamine) (6) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiiviga 2006/49/EÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta (uuesti sõnastamine), (7) peavad olema järjepidevad ja ühtsed kõigis asjaomastes rahandussektori õigusaktides. Komisjon kavatseb järjepidevuse ja ühtsuse tagamiseks esitada pärast nõuetekohast mõju hindamist asjakohased õigusaktide ettepanekud, kaasa arvatud käesoleva direktiivi kohta.

               (45)

               Börsiväliste tuletisinstrumentide puhul tuleks kehtestada vastaspoolte ja instrumentide kõlblikkuse, likviidsuse ning positsiooni pideva hindamise nõuded. Nimetatud nõuete eesmärk on tagada investorite kaitse piisav tase, mis on peaaegu samaväärne kaitsega, mis on tagatud reguleeritud turul kaubeldava tuletisinstrumendi omandajale.

               (46)

               Tehinguid tuletisinstrumentidega ei tohiks ühelgi juhul kasutada käesolevas direktiivis sätestatud põhimõtetest või nõuetest kõrvalehoidmiseks. Börsiväliste tuletisinstrumentide suhtes tuleks kohaldada riski hajutamise lisanõudeid riskide puhul, mis tulenevad ühest vastaspoolest või vastaspoolte rühmast.

               (47)

               Mõningad peamiselt aktsiatesse ja võlakirjadesse investeerivate investeerimisfondide portfellihaldamise meetodid põhinevad aktsiaindeksite ja võlakirjaindeksite järgimisel. Soovitav on lubada eurofondidel järgida tuntud ja tunnustatud aktsiaindekseid ja/või võlakirjaindekseid. Seepärast võib olla tarvis kehtestada paindlikumad riski hajutamise eeskirjad eurofondide suhtes, kes sel eesmärgil aktsiatesse ja võlakirjadesse investeerivad.

               (48)

               Käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvaid investeerimisfonde ei tohiks kasutada muul eesmärgil kui käesolevas direktiivis sätestatud eeskirjade kohaselt avalikkuselt saadud kapitali ühiseks investeerimiseks. Käesolevas direktiivis käsitletud juhtudel tohiks eurofondil olla tütarettevõtjaid üksnes juhul, kui need on vajalikud teatavate samuti käesolevas direktiivis käsitletud toimingute tõhusaks teostamiseks kõnealuse eurofondi nimel. Vaja on tagada eurofondide tõhus järelevalve. Seepärast tuleks eurofondil lubada kolmandas riigis tütarettevõtjat asutada üksnes käesolevas direktiivis sätestatud juhtudel ja tingimustel. Üldine kohustus tegutseda üksnes osakuomanike huvides, eelkõige kohustus suurendada kulutasuvust, ei õigusta ühelgi juhul eurofondi selliseid meetmeid, mis võiksid takistada pädevatel asutustel tõhusa järelevalve teostamist.

               (49)

               Direktiivi 85/611/EMÜ algversioon nägi ette erandi piirangust eurofondi nende varade osakaalu kohta, mida eurofond võib investeerida sama emitendi vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse, kui tegemist oli liikmesriigi poolt välja lastud või tagatud võlakirjadega. Kõnealune erand lubas eurofondidel investeerida sellistesse võlakirjadesse kuni 35 % oma varadest. Samalaadne, kuid piiratum erand on põhjendatud erasektori võlakirjade puhul, mis isegi riigitagatise puudumisel annavad investorile eritagatist nende suhtes kohaldatavate erinormide tõttu. Seepärast on vaja erandit laiendada ka kõikidele ühiselt kindlaksmääratud kriteeriumidele vastavatele erasektori võlakirjadele, pannes liikmesriikidele kohustuse koostada nende võlakirjade loetelu, mille puhul nad kavatsevad vajaduse korral teha erandi.

               (50)

               Mitmed liikmesriigid on kehtestanud sätted, mis võimaldavad mitte-eurofondidel ühendada oma varad nn ühisfondi. Selleks et võimaldada eurofondidel kõnealuste struktuuride kasutamist, tuleb teha investor-eurofondide suhtes, kes soovivad ühendada oma varad ühiseurofondis, erand keelust investeerida ühte investeerimisfondi üle 10 % oma varast või olenevalt olukorrast 20 % oma varast. Selline erand on õigustatud, kui investor-eurofond investeerib kõik või peaaegu kõik oma varad selle ühiseurofondi hajutatud investeeringutega portfelli, mille suhtes kohaldatakse eurofondide investeeringute hajutamise nõudeid.

               (51)

               Selleks et lihtsustada siseturu tõhusat toimimist ning tagada investorite ühesugune kaitse kogu ühenduses, tuleks lubada nii selliseid struktuure, kus ühiseurofond ja investor-eurofond on asutatud samas liikmesriigis, kui ka selliseid, kus nad on asutatud eri liikmesriikides. Selleks et tagada, et investorid mõistaksid paremini investor- ja ühiseurofondide struktuure ja et reguleerivad asutused saaksid neid lihtsamini kontrollida, eelkõige piiriüleses olukorras, ei tohiks ükski investor-eurofond investeerida rohkem kui ühte ühiseurofondi. Selleks et tagada investorite samal tasemel kaitse kogu ühenduses, peaks ühiseurofondil endal olema eurofondi tegevusluba. Ülemäärase halduskoormuse vältimiseks ei tuleks kohaldada piirülesest turustamisest teavitamise sätteid juhul, kui ühiseurofond ei kaasa investoritelt saadud kapitali liikmesriigist, kus ta ei ole asutatud, vaid omab selles liikmesriigis ühte või mitut investor-eurofondi.

               (52)

               Selleks et kaitsta investor-eurofondi investoreid, peaks investor-eurofondi investeeringutele ühiseurofondi andma eelneva loa investor-eurofondi päritoluliikmesriigi pädev asutus. Luba on vaja üksnes ühiseurofondi tehtava algse investeeringu puhul, millega investor-eurofond ületab teise eurofondi tehtavate investeeringute suhtes kohaldatava piirmäära. Selleks et lihtsustada siseturu tõhusat toimimist ja tagada investoritele ühesugune kaitse kogu ühenduses, peavad tingimused, mida tuleb täita investor-eurofondi poolt ühiseurofondi tehtava investeeringu puhul, ning esitatavad dokumendid ja teave olema ammendavad.

               (53)

               Selleks et investor-eurofond tegutseks oma osakuomanike parimates huvides ning et ta saaks ühiseurofondilt kogu teabe ja kõik dokumendid, mis on vajalikud tema kohustuste täitmiseks, peaksid investor- ja ühiseurofond sõlmima siduva täitmisele pööratava lepingu. Kui nii investor- kui ühiseurofondi valitseb sama fondivalitseja, peaks piisama sellest, kui viimane kehtestab äritegevuse sise-eeskirjad. Teabevahetuslepingud depositooriumide või vastavalt investor-eurofondi ja ühiseurofondi audiitorite vahel peaksid tagama teabe ja dokumentide liikumise, mis on vajalik, et investor-eurofondi depositoorium või audiitor saaks täita oma ülesandeid. Käesoleva direktiiviga tuleks tagada, et depositooriumi või audiitorit ei käsitataks nende nõuete täitmisel ühtegi teabe avalikustamise või andmekaitse vallas kehtivat piirangut rikkuvana.

               (54)

               Selleks et tagada investor-eurofondi investorite huvide kõrgetasemeline kaitse, tuleks prospekte, investorile esitatavat põhiteavet ning reklaamiteateid kohandada investor- ja ühiseurofondi struktuuride eripäraga. Investor-eurofondi poolt ühiseurofondi tehtav investeering ei tohiks mõjutada investor-eurofondi enda suutlikkust kas ise osakuomanike taotlusel osakuid tagasi osta või tagasi võtta või tegutseda osakuomanikele kõige kasulikumal viisil.

               (55)

               Käesoleva direktiiviga tuleks osakuomanikke kaitsta põhjendamatute lisakulude eest keeluga, et ühiseurofond ei või võtta märkimis- või tagasivõtmistasu investor-eurofondilt. Ühiseurofondil peaks siiski olema võimalik võtta märkimis- või tagasivõtmistasusid ühiseurofondi teistelt investoritelt.

               (56)

               Ümberkujundamise eeskirjad peaksid võimaldama olemasoleva eurofondi ümber kujundada investor-eurofondiks. Samas peaksid need piisavalt kaitsma osakuomanikke. Kuna ümberkujundamine on investeerimispoliitika oluline muutus, peaks ümberkujundataval eurofondil olema kohustus esitada osakuomanikele piisavat teavet, et nad oleksid suutelised otsustama, kas hoida investeeringut. Pädevad asutused ei tohiks nõuda investor-eurofondilt käesolevas direktiivis sätestatust enama ega erineva teabe esitamist.

               (57)

               Kui ühiseurofondi päritoluliikmesriigi pädevaid asutusi teavitatakse ühiseurofondi puhul tuvastatud eeskirjade eiramisest või kui nad tuvastavad, et ühiseurofond ei järgi käesoleva direktiivi sätteid, võivad nad vajaduse korral otsustada võtta ühiseurofondi osakuomanike asjakohase teavitamise tagamiseks asjakohaseid meetmeid.

               (58)

               Liikmesriigid peaksid tegema selget vahet reklaamiteadete ja käesoleva direktiiviga kehtestatud kohustusliku investoritele avalikustatava teabe vahel. Kohustuslik investoritele avalikustatav teave hõlmab investorile esitatavat põhiteavet, prospekti ning aasta- ja poolaasta aruandeid.

               (59)

               Investorile esitatav põhiteave tuleks investoritele esitada eraldi dokumendina tasuta, seda aegsasti enne eurofondi osakute märkimist, et aidata neil langetada teadlik investeerimisotsus. Selline investorile esitatav põhiteave peaks sisaldama üksnes olulist teavet, et teha selliseid otsuseid. Investorile esitatavas põhiteabes sisalduva teabe laad peaks olema täielikult ühtlustatud, et tagada investori asjakohane kaitse ja teabe võrreldavus. Investorile esitatav põhiteave tuleks esitada lühidalt. Piiratud pikkusega üksainus dokument, milles teave on esitatud kindlas järjekorras, on kõige sobivam viis, kuidas saavutada selle esitluse selgus ja lihtsus, mis on vajalik tavainvestoritele ning peaks võimaldama asjakohast võrdlust, eriti investeerimisotsusega kaasnevate kulude ja riskiprofiili võrdlust.

               (60)

               Iga liikmesriigi pädevad asutused võivad teha oma veebisaidi asjaomases osas üldsusele kättesaadavaks investorile esitatava põhiteabe kõikide selles liikmesriigis tegevusloa saanud eurofondide kohta.

               (61)

               Investorile esitatav põhiteave tuleks koostada kõigi eurofondide kohta. Fondivalitsejad või vajaduse korral äriühinguna asutatud fondid peaksid esitama investorile esitatava põhiteabe asjaomastele üksustele vastavalt kasutatud levitamismeetodile (otsemüük või vahendusmüük). Vahendajad peaksid investorile esitatava põhiteabe edastama ka oma klientidele ja potentsiaalsetele klientidele.

               (62)

               Eurofondil peaks samuti olema õigus turustada oma osakuid teistes liikmesriikides tingimusel, et kohaldatakse teatamise korda, mis põhineb paremal teabevahetusel liikmesriikide pädevate asutuste vahel. Pärast seda, kui eurofondi päritoluliikmesriigi pädev asutus on edastanud nõuetekohase teatise, ei tohiks eurofondi vastuvõttev liikmesriik takistada teises liikmesriigis asutatud eurofondi pääsu oma turule või vaidlustada kõnealuse teise liikmesriigi antud tegevusluba.

               (63)

               Eurofondil peaks olema õigus turustada oma osakuid tingimusel, et võetakse vajalikke meetmeid, et tagada osakuomanikele maksete tegemiseks ning osakute tagasiostmiseks ja -võtmiseks ning eurofondide poolt kohustuslikus korras esitatava teabe avaldamiseks vajalike vahendite olemasolu.

               (64)

               Selleks et lihtsustada eurofondide osakute piiriülest turustamist, tuleks eurofondi osakute turustamise korra vastavust eurofondi vastuvõtva liikmesriigi õigus- ja haldusnormidele kontrollida pärast seda, kui eurofond on sisenenud kõnealuse liikmesriigi turule. Kõnealune kontroll võiks hõlmata turustusmeetmete, eelkõige osakute levitamise korra adekvaatsust ning kohustust esitada reklaami täpselt, selgelt ja mitteeksitavalt. Käesoleva direktiiviga ei tohiks välistada seda, et vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused kontrollivad enne, kui eurofond tohib reklaamiteateid (mille hulka ei kuulu investoritele esitatav põhiteave, prospekt ja aasta- ja poolaastaaruanded) kasutada, nende vastavust siseriiklikele õigusaktidele, kuid selline kontroll ei tohi olla diskrimineeriv ega takistada eurofondi pääsu turule.

               (65)

               Suurema õiguskindluse huvides tuleb tagada, et piiriüleselt oma osakuid turustaval eurofondil on lihtne elektrooniline juurdepääs rahvusvahelises rahanduses üldkasutatavas keeles kõigile eurofondi vastuvõtvas liikmesriigis kohaldatavatele õigus- ja haldusnormidele, mis on otseselt seotud eurofondi osakute turustamise korraldusega. Avaldamisega seotud vastutust peaksid reguleerima siseriiklikud õigusaktid.

               (66)

               Selleks et lihtsustada eurofondi sisenemist teise liikmesriigi turule, peaks eurofondil olema kohustus tõlkida üksnes investoritele esitatav põhiteave eurofondi vastuvõtva liikmesriigi ametlikku keelde või ühte ametlikest keeltest või sellesse keelde, mille on heaks kiitnud selle pädev asutus. Investorile esitatavas põhiteabes peaks olema täpsustatud, millises keeles või keeltes esitatakse muud kohustuslikult avaldatavad dokumendid ja lisateave. Tõlgete eest peaks vastutama eurofond, kes peaks otsustama, kas vajalik on lihttõlge või vandetõlgi tehtud tõlge.

               (67)

               Selleks et lihtsustada eurofondi sisenemist teise liikmesriigi turule, on oluline avalikustada teavitamistasud.

               (68)

               Liikmesriigid peaksid võtma vajalikke haldus- ja korralduslikke meetmeid koostöö võimaldamiseks teiste liikmesriikide riigiasutuste ning pädevate asutuste vahel, sh nende asustuste vahel sõlmitavate kahe- ja mitmepoolsete kokkulepete abil, millega võidakse ette näha ülesannete vabatahtlik edasi andmine.

               (69)

               On vaja veelgi ühtlustada pädevate asutuste volitusi, et käesolevat direktiivi saaks kõigis liikmesriikides rakendada ühetaoliselt. Ühtsed miinimumvolitused, mis vastavad nendele, mis on antud pädevatele asutustele muude ühenduse finantsteenuseid käsitlevate õigusaktidega, peaksid tagama järelevalve tõhususe. Lisaks peaksid liikmesriigid kehtestama õigusnormid karistuste (mis võivad hõlmata kriminaal- ja halduskaristusi) ning haldusmeetmete kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi rikkumise korral. Liikmesriigid peaksid võtma vajalikud meetmed nende karistuste rakendamiseks.

               (70)

               On vaja parandada liikmesriikide pädevate asutuste vahelist teabevahetust reguleerivaid sätteid ja tugevdada nende kohustusi vastastikuse abi osutamise ja koostöö alal.

               (71)

               Teenuste piiriülese osutamise tarvis tuleks kooskõlas kohaldatava õigusega asjaomaste pädevate asutuste puhul kindlaks määrata selged pädevuspiirid, et vältida mis tahes lünki või pädevuste osalist kattumist.

               (72)

               Käesoleva direktiivi sätted, mis käsitlevad pädevate asutuste järelevalvealase töö tõhusust, hõlmavad ka konsolideeritud järelevalvet, mida tuleb teostada eurofondi või tema äritegevusele kaasaaitava äriühingu puhul, kui ühenduse õigus seda ette näeb. Sellisel juhul peavad asutused, kellele on esitatud avaldus tegevusloa saamiseks, suutma välja selgitada asutused, kes on pädevad teostama kõnealuse eurofondi või tema äritegevusele kaasaaitava äriühingu üle konsolideeritud järelevalvet.

               (73)

               Päritoluliikmesriigi järelevalve põhimõte nõuab, et pädevad asutused tunnistavad tegevusloa kehtetuks või ei anna tegevusluba, kui sellised tegurid nagu tegevuskava sisu, geograafiline paiknemine või reaalne tegevus viitavad selgelt asjaolule, et eurofond või tema äritegevusele kaasaaitav äriühing on teinud valiku ühe liikmesriigi õigussüsteemi kasuks selleks, et hoida kõrvale rangematest nõuetest, mis kehtivad teises liikmesriigis, mille territooriumil ta peamiselt tegutseb või kavatseb tegutseda.

               (74)

               Teatav käitumine, nagu pettuse toimepanek või siseinfo valdamist reguleerivate normide rikkumine, võib kahjustada rahandussüsteemi stabiilsust ja ühtsust isegi siis, kui see on seotud teiste ettevõtjatega peale eurofondi või tema äritegevusele kaasaaitava äriühingu.

               (75)

               Vajaduse korral nähakse ette teabe vahetamise võimalus pädevate asutuste ja selliste asutuste või organite vahel, kelle ülesandeks on kaasa aidata rahandussüsteemi stabiilsuse tugevdamisele. Edastatud teabe konfidentsiaalsuse säilitamiseks peaks teabevahetuse adressaatide arv jääma rangetesse piiridesse.

               (76)

               Tuleb kindlaks määrata, mis tingimustel teabe selline vahetamine on lubatud.

               (77)

               Kui on sätestatud, et teavet võib avalikustada ainult pädevate asutuste selgesõnalise kokkuleppe alusel, võivad need vajaduse korral seada kokkuleppele ranged tingimused.

               (78)

               Teabe vahetamine peaks olema lubatud ühelt poolt pädevate asutuste ja teiselt poolt keskpankade ning muude samalaadsete ülesannetega rahaasutuste vahel, vajaduse korral tuleks anda luba ka teistele maksesüsteemide järelevalve eest vastutavatele asutustele.

               (79)

               Käesolevasse direktiivi tuleks lisada, et eurofondidele tegevuslubade andmise ja järelevalve eest vastutavatel asutustel ning sellisele tegevuslubade andmise ja järelevalvetegevusele kaasaaitavatel ettevõtjatel on samasugune ametisaladuse hoidmise kohustus ning samasugused teabe vahetamise võimalused, nagu on asutustel, mis vastutavad krediidiasutustele, investeerimisühingutele ja kindlustusandjatele tegevuslubade andmise ja järelevalve eest.

               (80)

               Selleks et tugevdada järelevalvet eurofondide või tema äritegevusele kaasaaitavate äriühingute usaldatavusnormatiivide täitmise üle ning kaitsta eurofondide või tema äritegevusele kaasaaitavate äriühingute kliente, peaksid audiitorid olema kohustatud käesolevas direktiivis ettenähtud juhtudel viivitamata teavitama pädevaid asutusi, kui neile ametiülesannete täitmise käigus saavad teatavaks asjaolud, millel võib olla tõsine mõju eurofondi või tema äritegevusele kaasaaitava äriühingu finantsseisundile või haldus- ja raamatupidamiskorraldusele.

               (81)

               Pidades silmas käesoleva direktiivi eesmärki, on soovitav, et liikmesriigid näeksid ette, et selline kohustus on audiitoril kõikidel nendel juhtudel, kui ta oma tööülesandeid täites avastab nimetatud asjaolud eurofondiga või tema äritegevusele kaasaaitava äriühinguga tihedates sidemetes olevas äriühingus.

               (82)

               Audiitori kohustus vajaduse korral edastada pädevatele asutustele teatavad eurofondi või tema äritegevusele kaasaaitavat äriühingut puudutavad asjaolud ja otsused, mis saavad neile teatavaks tööülesannete täitmise käigus mõnes teises äriühingus, mis ei ole ei eurofond ega tema äritegevusele kaasaaitav äriühing, ei muuda iseenesest tema tööülesannete olemust nimetatud äriühingus ega ka nende täitmise korda.

               (83)

               Käesolev direktiiv ei tohiks mõjutada siseriiklikke maksuõiguse norme, sealhulgas korda, mille liikmesriik võib kehtestada maksuõiguse normide täitmise tagamiseks oma territooriumil.

               (84)

               Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (8).

               (85)

               Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus võtta vastu järgmised rakendusmeetmed. Fondivalitsejate puhul tuleks komisjonile anda volitus võtta vastu meetmed organisatsiooniliste nõuete, riskijuhtimise, huvide konflikti ja tegevusnõuete üksikasjade täpsustamiseks. Depositooriumide puhul tuleks komisjonile anda volitus võtta vastu meetmed, mis täpsustavad depositooriumide poolt võetavaid meetmed seoses nende kohustuste täitmisega suhetes eurofondiga, keda valitseb eurofondi päritoluriigist erinevas liikmesriigis asutatud fondivalitseja, ning depositooriumi ja fondivalitseja vahelise lepingu üksikasjad. Kõnealused rakendusmeetmed peaksid hõlbustama fondivalitsejatele ja depositooriumidele käesoleva direktiiviga kehtestatud kohustuste ühetaolist kohaldamist, kuid ei tohiks olla eeltingimuseks päritoluliikmesriigis tegevusloa saanud fondivalitseja õigusele osutada kogu ühenduses tegevusloas märgitud teenuseid, kaasa arvatud teises liikmesriigis eurofondide valitsemine, asutades filiaale või tuginedes teenuste osutamise vabadusele.

               (86)

               Ühinemiste puhul tuleks komisjonile anda volitus võtta vastu meetmed, et täpsustada osakuomanikele esitatava teabe üksikasjalik sisu, vorm ja edastamise viis.

               (87)

               Ühiseurofondi ja investor-eurofondi struktuuri puhul tuleks komisjonile anda volitus võtta vastu meetmed, et täpsustada ühiseurofondi ja investor-eurofondi vahelise lepingu ning sisekorra eeskirjade üksikasjad, samuti nende depositooriumide või audiitorite vahel sõlmitavate teabe jagamise lepingute sisu, määrata kindlaks meetmed, mille abil saaks koordineerida varade netoväärtuse arvutamise ja avaldamise vahelist aega, et vältida turgude ajastamist, hinnata ühinemise korral ühiseurofondi mõju investor-eurofondi tegevusloale, samuti täpsustada, millistel juhtudel tuleb ühiseurofondi rikkumistest teavitada investor-eurofondi, täpsustada eurofondist investor-eurofondiks ümberkujundamise korral osakuomanikele esitatava teabe edastamise viis ja vorm, määrata kindlaks investor-eurofondilt ühiseurofondile üleantavate varade hindamise ja auditeerimise kord ning investor-eurofondi depositooriumi roll kõnealuses protsessis.

               (88)

               Avalikustamist käsitlevate sätete puhul tuleks komisjonile anda volitus võtta vastu meetmed, et täpsustada tingimused prospekti esitamiseks muul püsival andmekandjal kui paberil või veebisaidil, mida ei käsitata püsiva andmekandjana, määrata ammendavalt kindlaks investorile esitatava põhiteabe üksikasjalik sisu, selle vorm ja esitusviis, võttes arvesse asjaomase eurofondi omadusi või osi ning määrata kindlaks investorile esitatava põhiteabe edastamise tingimused juhul, kui see edastatakse muul püsival andmekandjal kui paberil või veebisaidil, mida ei käsitata püsiva andmekandjana.

               (89)

               Teavitamise puhul tuleks komisjonile anda volitus võtta vastu meetmed, et täpsustada sellise kohalikke nõudeid käsitleva teabe ulatust, mille vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused peavad avaldama, ning tehnilised üksikasjad vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste juurdepääsu kohta säilitatavatele ja ajakohastatud eurofondi dokumentidele.

               (90)

               Komisjonile tuleks anda muu hulgas ka volitus selgitada mõisteid ja ühtlustada terminoloogiat ja määratlusi vastavalt hilisematele eurofonde ja nendega seotud küsimusi reguleerivatele õigusaktidele.

               (91)

               Kuna põhjendustes 85–90 osutatud meetmed on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, täiendades seda uute vähemoluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

               (92)

               Kuna käesoleva direktiivi eesmärke ei suuda niivõrd, kuivõrd need eeldavad ühenduse tasandil kohaldatavate sarnase sisuga õigusnormide vastuvõtmist, liikmesriigid piisavalt saavutada ning neid on kõnealuste õigusnormide ulatuse ja toime tõttu parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               (93)

               Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise kohustus peaks piirduma nende sätetega, mille sisu on võrreldes uuesti sõnastatavate direktiividega oluliselt muutunud. Muutmata sätete ülevõtmise kohustus tuleneb varasematest direktiividest.

               (94)

               Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud III lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega.

               (95)

               Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (9) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabelid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning tegema need üldsusele kättesaadavaks,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   SISUKORD

               I PEATÜKK

            SISU, REGULEERIMISALA JA MÕISTED

               II PEATÜKK

            EUROFONDILE TEGEVUSLOA ANDMINE

               III PEATÜKK

            FONDIVALITSEJAGA SEONDUVAD KOHUSTUSED

               1. JAGU

            Majandustegevuse alustamise tingimused

               2. JAGU

            Suhted kolmandate riikidega

               3. JAGU

            Tegevusnõuded

               4. JAGU

            Asutamis- ja teenuste osutamise vabadus

               IV PEATÜKK

            NÕUDED DEPOSITOORIUMILE

               V PEATÜKK

            NÕUDED ÄRIÜHINGUNA ASUTATUD FONDIDELE

               1. JAGU

            Majandustegevuse alustamise tingimused

               2. JAGU

            Tegevusnõuded

               3. JAGU

            Nõuded depositooriumile

               VI PEATÜKK

            EUROFONDIDE ÜHINEMINE

               1. JAGU

            Põhimõte, ühinemisloa andmine ja nõusoleku andmine

               2. JAGU

            Kolmandate isikute poolne kontroll, teave osakuomanikele ja osakuomanike muud õigused

               3. JAGU

            Kulud ja jõustumine

               VII PEATÜKK

            EUROFONDI INVESTEERIMISPOLIITIKAGA SEONDUVAD KOHUSTUSED

               VIII PEATÜKK

            INVESTOR- JA ÜHISEUROFONDI STRUKTUUR

               1. JAGU

            Reguleerimisala ja heakskiitmine

               2. JAGU

            Investor-eurofondi ja ühiseurofondi käsitlevad üldsätted

               3. JAGU

            Depositooriumid ja audiitorid

               4. JAGU

            Investor-eurofondi edastatav kohustuslik teave ja reklaamiteated

               5. JAGU

            Olemasoleva eurofondi ümberkujundamine investor-eurofondiks

               6. JAGU

            Kohustused ja pädevad asutused

               IX PEATÜKK

            INVESTORITE TEAVITAMISEGA SEOTUD KOHUSTUSED

               1. JAGU

            Prospekti ja perioodiliste aruannete avaldamine

               2. JAGU

            Muu teabe avaldamine

               3. JAGU

            Investorile esitatav põhiteave

               X PEATÜKK

            EUROFONDI ÜLDISED KOHUSTUSED

               XI PEATÜKK

            ERISÄTTED, MIDA KOHALDATAKSE EUROFONDILE SUHTES, KES EI TURUSTA OMA OSAKUID MITTE SELLES LIIKMESRIIGIS, KUS NAD ON ASUTATUD, VAID TEISTES LIIKMESRIIKIDES

               XII PEATÜKK

            TEGEVUSLUBADE JA JÄRELEVALVE EEST VASTUTAVAID ASUTUSI KÄSITLEVAD SÄTTED

               XIII PEATÜKK

            EUROOPA VÄÄRTPABERIKOMITEE

               XIV PEATÜKK

            ERANDID NING ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

               1. JAGU

            Erandid

               2. JAGU

            Ülemineku- ja lõppsätted

               I LISA

            A ja B loend

               II LISA

            Ühisportfelli haldamisega seotud ülesanded

               III LISA

               A osa

            Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatuste loeteluga

               B osa

            Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevad

               IV LISA

            Vastavustabel
         I PEATÜKK
   SISU, REGULEERIMISALA JA MÕISTED
   Artikkel 1
   1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ühiseks investeeringuks loodud ettevõtjatele (eurofondid), kes on asutatud liikmesriikide territooriumil.
   2.   Võttes arvesse artiklit 3, on eurofond käesoleva direktiivi tähenduses ettevõtja:

               a)

               kelle ainus eesmärk on avalikkuselt saadud kapitali ühine investeerimine artikli 50 lõikes 1 osutatud vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ja/või muudesse likviidsetesse finantsvaradesse ning mis tegutsevad riski hajutamise põhimõttel, ja

               b)

               kelle osakud ostetakse või võetakse tagasi osakuomanike nõudmisel otse või kaudselt nende ettevõtjate varast. Meetmeid, mida eurofond võtab kindlustamaks, et tema osakute börsiväärtus ei erineks oluliselt nende puhasväärtusest, vaadeldakse võrdväärsena sellise tagasiostmise või tagasivõtmisega.

         Liikmesriigid võivad lubada, et eurofond koosneb mitmest investeerimisüksusest.
   3.   Lõikes 2 osutatud ettevõtjat võib õigusaktides sätestatud korras asutada lepingulise fondina (fondivalitseja juhitavad lepingulised fondid), usaldusfondina (unit trust) või põhikirja omava äriühinguna (äriühinguna asutatud fondid).
   Käesolevas direktiivis:

               a)

               „lepingulised fondid” tähendavad ka usaldusfonde;

               b)

               eurofondi „osakud” tähendavad ka eurofondi aktsiaid.

         4.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata äriühinguna asutatud fondide suhtes, mille vara on tütarettevõtjate vahendusel investeeritud põhiliselt muul viisil kui vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse.
   5.   Liikmesriigid keelavad eurofondidel, mille suhtes kohaldatakse käesolevat direktiivi, muuta end investeerimisfondideks, mille suhtes käesolev direktiiv ei kehti.
   6.   Vastavalt kapitali liikumist reguleerivatele ühenduse õiguse sätetele ning artiklitele 91, 92 ja artikli 108 lõike 1 teisele lõigule ei või liikmesriik teises liikmesriigis asutatud eurofondi või selle väljalastud osakute suhtes kohaldada muid kui ainult käesoleva direktiivi sätteid juhul, kui kõnealune eurofond turustab oma osakuid selle liikmesriigi territooriumil.
   7.   Ilma et see piiraks käesoleva peatüki kohaldamist, võib liikmesriik kehtestada oma territooriumil asutatud eurofondide suhtes käesolevas direktiivis sätestatud nõuetest rangemad nõuded või lisanõuded, tingimusel et need on üldkohaldatavad ega ole vastuolus käesoleva direktiiviga.
   Artikkel 2
   1.   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)

               „depositoorium” – asutus, kes täidab artiklites 22 ja 32 osutatud ülesandeid ning kelle suhtes kohaldatakse muid IV ja V peatüki 3. jao sätteid;

               b)

               „fondivalitseja” – äriühing, kelle korrapäraseks majandustegevuseks on eurofondi, st lepinguliste fondide või äriühinguna asutatud fondide valitsemine (eurofondi ühisportfelli haldamine);

               c)

               „fondivalitseja päritoluliikmesriik” – liikmesriik, kus on fondivalitseja registrijärgne asukoht;

               d)

               „fondivalitseja vastuvõttev liikmesriik” – liikmesriik, mis ei ole fondivalitseja päritoluliikmesriik ning kus tal on filiaal või kus ta osutab teenuseid;

               e)

               „eurofondi päritoluliikmesriik” – liikmesriik, kus on eurofondile antud tegevusluba vastavalt artiklile 5;

               f)

               „eurofondi vastuvõttev liikmesriik” – liikmesriik, mis ei ole eurofondi päritoluliikmesriik ning kus turustatakse eurofondi osakuid;

               g)

               „filiaal” – tegevuskoht, mis on fondivalitseja osa, mis ei ole iseseisev juriidiline isik ja mis pakub teenuseid, mille osutamiseks fondivalitsejal on tegevusluba;

               h)

               „pädevad asutused” – asutused, mille iga liikmesriik määrab vastavalt artiklile 97;

               i)

               „märkimisväärne seos” – olukord, kus vähemalt kaks füüsilist või juriidilist isikut on seotud ühel järgmisel viisil:

                           i)

                           osaluse kaudu, mis tähendab otseselt või kontrollsuhte kaudu vähemalt 20 % omamist ettevõtja hääleõigusest või kapitalist, või

                           ii)

                           kontrolli kaudu, mis tähendab ema- ja tütarettevõtja suhet, nagu on määratletud 13. juuni 1983. aasta seitsmenda nõukogu direktiivi 83/349/EMÜ (mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb konsolideeritud aastaaruandeid) (10) artiklites 1 ja 2 ning direktiivi 83/349/EMÜ artikli 1 lõigetes 1 ja 2 osutatud kõigil juhtudel, või samasugust suhet füüsilise või juriidilise isiku ja ettevõtja vahel;

               j)

               „oluline osalus” – otsene või kaudne osalus fondivalitsejas, mis esindab 10 % või rohkem kapitalist või hääleõigustest või mis võimaldab avaldada olulist mõju selle fondivalitseja juhtimisele, milles osalust omatakse;

               k)

               „algkapital” – direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktides a ja b vahendid;

               l)

               „omavahendid” – direktiivi 2006/48/EÜ V jaotise 2. peatüki 1. jaos osutatud omavahendid;

               m)

               „püsiv andmekandja” – vahend, mis võimaldab investoril isiklikult talle suunatud teavet salvestada nii, et seda saab tulevikus teabe otstarbe seisukohast piisava aja jooksul kasutada, ja mis võimaldab salvestatud teavet muutmata kujul taasesitada;

               n)

               „vabalt võõrandatavad väärtpaberid”:

                           i)

                           äriühingute aktsiad ja muud väärtpaberid, mis on samaväärsed äriühingute aktsiatega („aktsiad”);

                           ii)

                           võlakirjad ja muud väärtpaberistatud võlakohustused („võlakirjad”);

                           iii)

                           kõik muud kaubeldavad väärtpaberid, millega kaasneb õigus märkimise või vahetuse teel omandada nimetatud vabalt võõrandatavaid väärtpabereid;

               o)

               „rahaturuinstrumendid” – likviidsed instrumendid, millega tavaliselt kaubeldakse rahaturul ning mille väärtus on igal ajahetkel täpselt kindlaks määratav;

               p)

               „ühinemine” – tegevus, mille puhul:

                           i)

                           üks või mitu eurofondi või nende investeerimisüksust – „ühinev eurofond” –, mis lõpetatakse ilma likvideerimiseta, kannavad kõik oma varad ja kohustused üle teisele olemasolevale eurofondile või selle investeerimisüksusele – „ühendavale eurofondile” –, kusjuures nende osakuomanikud saavad vastutasuks ühendava eurofondi osakuid ning vajaduse korral rahalise väljamakse, mis ei ületa 10 % kõnealuste osakute puhasväärtusest;

                           ii)

                           kaks või rohkem eurofondi või nende investeerimisüksust – „ühinev eurofond” –, mis lõpetatakse likvideerimiseta, kannavad kõik oma varad ja kohustused üle tekkivale eurofondile või selle investeerimisüksusele – „ühendavale eurofondile” –, kusjuures nende osakuomanikud saavad vastutasuks ühendava eurofondi osakuid ning vajaduse korral rahalise väljamakse, mis ei ületa 10 % kõnealuste osakute puhasväärtusest;

                           iii)

                           üks või mitu eurofondi või nende investeerimisüksust – „ühinevad eurofondid” –, mis jätkavad tegevust, kuni kohustused on täidetud, kannavad kõik oma varad üle sama eurofondi teisele investeerimisüksusele, tekkivale eurofondile või teisele olemasolevale eurofondile või selle investeerimisüksusele („ühendavale eurofondile”);

               q)

               „piiriülene ühinemine”:

                           i)

                           selliste eurofondide ühinemine, millest vähemalt kaks on asutatud eri liikmesriikides, või

                           ii)

                           samas liikmesriigis asutatud eurofondide ühinemine uueks moodustatud eurofondiks, mis on asutatud teises liikmesriigis;

               r)

               „riigisisene ühinemine” – samas liikmesriigis asutatud eurofondide ühinemine, kui vähemalt ühest osalevatest eurofondidest on teavitatud vastavalt artiklile 93.

         2.   Lõike 1 punkti b kohaldamisel hõlmab fondivalitseja korrapärane majandustegevus II lisas osutatud ülesandeid.
   3.   Lõike 1 punkti g kohaldamisel käsitatakse ühe filiaalina kõiki tegevuskohti, mille teises liikmesriigis paikneva peakontoriga fondivalitseja on ühes liikmesriigis asutanud.
   4.   Lõike 1 punkti i alapunkti ii kohaldamisel kohaldatakse järgmist:

               a)

               emaettevõtja tütarettevõtjate tütarettevõtjaid käsitatakse sama emaettevõtja tütarettevõtjatena;

               b)

               olukorras, kus kahte või enamat füüsilist või juriidilist isikut kontrollib alaliselt üks ja sama isik, käsitatakse nende isikute vahelist seost märkimisväärse seosena.

         5.   Lõike 1 punkti j kohaldamisel võetakse arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/109/EÜ (läbipaistvuse nõuete ühtlustamise kohta teabele, mis kuulub avaldamisele emitentide kohta, kelle väärtpaberid on lubatud reguleeritud turul kauplemisele) (11) artiklites 9 ja 10 osutatud hääleõigust.
   6.   Lõike 1 punkti l kohaldamisel kohaldatakse direktiivi 2006/49/EÜ artikleid 13 kuni 16 mutatis mutandis.
   7.   Lõike 1 punkti n kohaldamisel ei hõlma vabalt võõrandatavad väärtpaberid artiklis 51 osutatud meetodeid ja instrumente.
   Artikkel 3
   Järgmised ettevõtjad ei ole käesoleva direktiivi tähenduses eurofondid:

               a)

               kinnised investeerimisfondid;

               b)

               investeerimisfondid, mis suurendavad kapitali ilma et nad pakuksid osakuid avalikult ühenduse piires või selle mis tahes osas;

               c)

               investeerimisfondid, mille osakuid võib fonditingimuste või äriühinguna asutatud fondi põhikirja järgi avalikult pakkuda ainult kolmandates riikides;

               d)

               seda liiki investeerimisfondid, mis on reguleeritud nende liikmesriikide poolt, kus nad on asutatud, ning arvestades nende investeerimis- ja laenupoliitikat ei ole neile VII peatükis ning artiklis 83 sätestatud nõuete kohaldamine asjakohane.

         Artikkel 4
   Käesoleva direktiivi kohaldamisel käsitatakse, et eurofond on asutatud oma päritoluliikmesriigis.
   II PEATÜKK
   EUROFONDILE TEGEVUSLOA ANDMINE
   Artikkel 5
   1.   Eurofond võib eurofondina tegutseda üksnes siis, kui talle on antud käesoleva direktiivi kohane tegevusluba.
   Selline tegevusluba kehtib kõigis liikmesriikides.
   2.   Lepingulisele fondile antakse tegevusluba ainult juhul, kui tema päritoluliikmesriigi pädevad asutused on kinnitanud fondivalitseja taotluse kõnealust lepingulist fondi valitseda, fonditingimused ja depositooriumi valiku. Äriühinguna asutatud fondile antakse tegevusluba ainult juhul, kui tema päritoluliikmesriigi pädevad asutused on kinnitanud nii tema põhikirja kui ka depositooriumi valiku ning vajaduse korral määratud fondivalitseja taotluse kõnealust äriühinguna asutatud fondi valitseda.
   3.   Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, juhul kui eurofond ei ole asutatud fondivalitseja päritoluliikmesriigis, otsustavad eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused fondivalitseja taotluse üle eurofondi valitseda vastavalt artiklile 20. Loa saamise tingimuseks ei tohi seada, et eurofondi valitseks fondivalitseja, kelle registrijärgne asukoht on eurofondi päritoluliikmesriigis, või et fondivalitseja tegutseks või annaks oma ülesanded edasi eurofondi päritoluliikmesriigis.
   4.   Eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused keelduvad eurofondile tegevusloa andmisest, kui:

               a)

               nad teevad kindlaks, et äriühinguna asutatud fond ei vasta V peatükis sätestatud tingimustele, või

               b)

               fondivalitsejal ei ole oma päritoluliikmesriigis tegevusluba eurofondi valitseda.

         Ilma et see piiraks artikli 29 lõike 2 kohaldamist, teatatakse fondivalitsejale või vajaduse korral äriühinguna asutatud fondile kahe kuu jooksul pärast nõuetekohase taotluse esitamist, kas tegevusluba antakse või mitte.
   Eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused keelduvad eurofondile tegevusloa andmisest ka juhul, kui depositooriumi juhid ei ole laitmatu mainega või ei ole valitsetavat liiki eurofondide alal piisavalt kogenud. Sel eesmärgil edastatakse depositooriumite juhtide ning kõigi neid ametikohustuste täitmisel asendavate isikute nimed viivitamata pädevatele asutustele.
   Juht on isik, kes seaduse või põhikirja alusel esindab depositooriumi või kes tegelikult juhib depositooriumi tegevust.
   5.   Eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused ei anna tegevusluba, kui eurofondi osakute turustamiseks selle päritoluliikmesriigis on õiguslikke takistusi (nt fonditingimused või põhikirja sätted).
   6.   Ilma eurofondi päritoluliikmesriigi pädevate asutuste heakskiiduta ei tohi asendada fondivalitsejat ega depositooriumi, muuta fonditingimusi ega äriühinguna asutatud fondi põhikirja.
   7.   Liikmesriigid tagavad, et täielik teave käesoleva direktiivi rakendamiseks võetud õigus- ja haldusnormide kohta, mis käsitlevad eurofondi asutamist ja toimimist, on lihtsasti kättesaadav vahemaa tagant või elektrooniliselt. Liikmesriigid tagavad, et kõnealune teave on kättesaadav vähemalt ühes rahvusvahelises rahanduses üldkasutatavas keeles, esitatud selgelt ja üheselt mõistetavalt ning on ajakohastatud.
   III PEATÜKK
   FONDIVALITSEJAGA SEONDUVAD KOHUSTUSED
   1. JAGU
   Majandustegevuse alustamise tingimused
   Artikkel 6
   1.   Fondivalitseja võib majandustegevust alustada üksnes fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevate asutuste eelnevalt antud tegevusloa alusel. Käesoleva direktiivi kohaselt fondivalitsejale antud tegevusluba kehtib kõikides liikmesriikides.
   2.   Fondivalitseja ei tohi tegutseda muudel tegevusaladel kui käesoleva direktiivi alusel tegevusloa saanud eurofondide valitsemine, välja arvatud teiste käesoleva direktiiviga hõlmamata investeerimisfondide täiendav valitsemine, mille puhul fondivalitseja suhtes kohaldatakse usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet, kuid mille osakuid ei tohi vastavalt käesolevale direktiivile turustada teistes liikmesriikides.
   Käesoleva direktiivi kohaldamisel hõlmab eurofondide valitsemine II lisas osutatud ülesandeid.
   3.   Erandina lõikest 2 võivad liikmesriigid lubada fondivalitsejatel lisaks eurofondide valitsemisele osutada järgmisi teenuseid:

               a)

               väärtpaberiportfellide, sealhulgas pensionifondide väärtpaberiportfellide valitsemine kliendi antud volituse alusel, kliendikeskselt ja diskretsionaarselt, kui sellised portfellid sisaldavad ühte või mitut direktiivi 2004/39/EÜ I lisa C jaos loetletud instrumenti;

               b)

               kõrvalteenustena:

                           i)

                           investeerimisnõustamine seoses direktiivi 2004/39/EÜ I lisa C jaos loetletud ühe või mitme finantsinstrumendiga;

                           ii)

                           investeerimisfondi osakute hoidmine ja valitsemine.

         Mingil juhul ei tohi fondivalitsejale anda käesoleva direktiivi alusel tegevusluba üksnes käesolevas lõikes nimetatud teenuste või kõrvalteenuste osutamiseks, kui tal puudub tegevusluba esimese lõigu punktis a osutatud teenuste osutamiseks.
   4.   Direktiivi 2004/39/EÜ artikli 2 lõiget 2 ning artikleid 12, 13 ja 19 kohaldatakse käesoleva artikli lõikes 3 osutatud teenuste osutamise suhtes fondivalitsejate poolt.
   Artikkel 7
   1.   Ilma et see piiraks siseriiklikes õigusaktides sätestatud muid üldkohaldatavaid tingimusi, annavad pädevad asutused fondivalitsejale tegevusloa üksnes juhul, kui järgmised tingimused on täidetud:

               a)

               fondivalitseja algkapital on vähemalt 125 000 eurot, võttes arvesse järgmist:

                           i)

                           kui fondivalitseja portfellide väärtus ületab 250 000 000 eurot, peab fondivalitsejalt nõudma täiendavate omavahendite olemasolu, mis moodustavad 0,02 % summast, mille võrra fondivalitseja portfellide väärtus ületab 250 000 000 eurot, ent nõutava algkapitali ja täiendavate vahendite kogusumma ei pea ületama 10 000 000 eurot;

                           ii)

                           käesoleva lõike kohaldamisel tuleb fondivalitseja portfellidena käsitada järgmisi portfelle:

                                       —

                                       fondivalitseja valitsetavad lepingulised fondid, sealhulgas portfellid, mille haldamise ta on edasi andnud, v.a portfellid, mille haldamine on talle edasi antud;

                                       —

                                       äriühinguna asutatud fondid, mille fondivalitsejaks kõnealune fondivalitseja on määratud;

                                       —

                                       teised fondivalitseja valitsetavad investeerimisfondid, sealhulgas portfellid, mille haldamise ta on edasi andnud, v.a portfellid, mille haldamine on talle edasi antud;

                           iii)

                           olenemata kõnealuste kapitalinõuete summast ei tohi fondivalitseja omavahendid ühelgi juhul olla väiksemad direktiivi 2006/49/EÜ artiklis 21 sätestatud summast;

               b)

               fondivalitseja majandustegevust tegelikult juhtivad isikud on laitmatu mainega ning piisavalt kogenud sellist liiki eurofondide alal, mida fondivalitseja valitseb; nende isikute ning kõikide neid ametikohustuste täitmisel asendavate isikute nimed on viivituseta edastatud pädevatele asutustele ja fondivalitseja majandustegevust juhivad vähemalt kaks kirjeldatud tingimustele vastavat isikut;

               c)

               tegevusloa taotlusele on lisatud tegevuskava, kus on esitatud vähemalt fondivalitseja organisatsiooniline struktuur, ning

               d)

               fondivalitseja peakontor ja registrijärgne asukoht on ühes ja samas liikmesriigis.

         Esimese lõigu punkti a kohaldamisel võivad liikmesriigid lubada fondivalitsejal lisamata jätta kuni 50 % punkti a alapunktis i nimetatud täiendavatest omavahenditest, kui neil on kõnealusele summale sellise krediidiasutuse või kindlustusandja tagatis, kelle registrijärgne asukoht on liikmesriigis või kolmandas riigis, tingimusel, et tema suhtes kohaldatakse usaldatavusnormatiive, mida pädevad asutused peavad võrdväärseks ühenduse õigusaktides sätestatutega.
   2.   Kui fondivalitseja ja mõne teise füüsilise või juriidilise isiku vahel on märkimisväärne seos, annavad pädevad asutused tegevusloa ainult sel juhul, kui nimetatud märkimisväärne seos ei takista neil teostada tõhusat järelevalvet.
   Samuti keelduvad pädevad asutused tegevusloa andmisest, kui fondivalitsejaga märkimisväärselt seotud ühe või enama füüsilise või juriidilise isiku tegevust reguleerivad kolmanda riigi õigusnormid või nimetatud õigusaktide rakendamisega seotud raskused takistavad neil teostada tõhusat järelevalvet.
   Pädevad asutused nõuavad, et fondivalitsejad esitaksid neile teabe, mis on vajalik selleks, et pidevalt jälgida käesolevas lõikes esitatud tingimuste täitmist.
   3.   Pädevad asutused teatavad taotlejale kuue kuu jooksul pärast nõuetekohase taotluse esitamist, kas tegevusluba antakse või mitte. Tegevusloa andmisest keeldumist tuleb põhjendada.
   4.   Fondivalitseja võib majandustegevust alustada kohe, kui tegevusluba on antud.
   5.   Pädevad asutused võivad käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvale fondivalitsejale antud tegevusloa kehtetuks tunnistada ainult juhul, kui see fondivalitseja:

               a)

               ei ole tegevusluba kasutanud 12 kuu jooksul, selgesõnaliselt loobub tegevusloast või on käesoleva direktiiviga reguleeritava tegevuse lõpetanud rohkem kui kuus kuud tagasi, juhul kui kõnealune liikmesriik ei ole ette näinud, et sellistel juhtudel kaotab tegevusluba kehtivuse;

               b)

               on saanud tegevusloa valeandmete esitamise tõttu või mõnel muul ebaausal teel;

               c)

               ei vasta enam nendele tingimustele, mille alusel tegevusluba anti;

               d)

               ei vasta enam direktiivi 2006/49/EÜ sätetele, kui tegevusluba hõlmab ka käesoleva direktiivi artikli 6 lõike 3 punktis a osutatud individuaalse portfellihalduse teenust;

               e)

               on jämedalt ja/või järjekindlalt rikkunud käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud sätteid või

               f)

               vastab ühele juhtudest, mille puhul siseriiklikud õigusaktid näevad ette tegevusloa kehtetuks tunnistamise.

         Artikkel 8
   1.   Pädevad asutused ei anna tegevusluba fondivalitseja majandustegevuse alustamiseks enne, kui neile on teatatud kõigi kaudselt või otseselt fondivalitsejas olulist osalust omavate füüsilisest ja juriidilisest isikust aktsionäride või liikmete nimed ning nende osaluste suurus.
   Pädevad asutused keelduvad tegevusloa andmisest, kui nad fondivalitseja kindla ja usaldusväärse juhtimise tagamise vajadusest lähtudes ei ole veendunud esimeses lõigus osutatud aktsionäride või liikmete sobivuses.
   2.   Selliste fondivalitsejate filiaalide suhtes, mille registrijärgne asukoht on väljaspool ühendust ja mis alustavad majandustegevust või juba tegutsevad, ei kohalda liikmesriigid sätteid, millega kaasneks soodsam kohtlemine kui see, mis saab osaks selliste fondivalitsejate filiaalidele, mille registrijärgne asukoht on liikmesriikides.
   3.   Teise asjaomase liikmesriigi pädevate asutustega peetakse enne fondivalitsejale tegevusloa andmist nõu, kui see fondivalitseja on üks järgmistest:

               a)

               teise sellise fondivalitseja, investeerimisühingu, krediidiasutuse või kindlustusandja tütarettevõtja, kellele on tegevusluba antud teises liikmesriigis;

               b)

               teise sellise fondivalitseja, investeerimisühingu, krediidiasutuse või kindlustusandja emaettevõtja tütarettevõtja, kellele on tegevusluba antud teises liikmesriigis, või

               c)

               äriühing, mida kontrollivad samad füüsilised või juriidilised isikud, kelle kontrolli all on mõni teine fondivalitseja, investeerimisühing, krediidiasutus või kindlustusandja, kellele on tegevusluba antud teises liikmesriigis.

         2. JAGU
   Suhted kolmandate riikidega
   Artikkel 9
   1.   Suhteid kolmandate riikidega reguleerivad direktiivi 2004/39/EÜ artikli 15 asjaomased sätted.
   Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendavad direktiivi 2004/39/EÜ artiklis 15 osutatud mõisted „investeerimisühing” ja „investeerimisühingud”„fondivalitsejat” ja „fondivalitsejaid”; direktiivi 2004/39/EÜ artikli 15 lõikes 1 osutatud fraas „investeerimisteenuseid osutama” tähendab „teenuseid osutama”.
   2.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni kõikidest üldistest probleemidest, mis eurofondidel tekivad oma osakute turustamisel mis tahes kolmandas riigis.
   3. JAGU
   Tegevusnõuded
   Artikkel 10
   1.   Fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused nõuavad, et fondivalitseja, kellele nad on andnud tegevusloa, täidaks alati artikli 6 ning artikli 7 lõigete 1 ja 2 nõudeid.
   Fondivalitseja omavahendite summa ei tohi langeda allapoole artikli 7 lõike 1 punktis a osutatud taset. Kui see siiski peaks juhtuma, võivad pädevad asutused põhjendatud asjaoludel lubada nendel äriühingutel selleks ettenähtud aja jooksul olukorda parandada või oma tegevuse lõpetada.
   2.   Fondivalitseja usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve eest vastutavad fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused olenemata sellest, kas fondivalitseja asutab filiaali või osutab teenuseid teises liikmesriigis või mitte; eelöeldu ei piira käesoleva direktiivi nende sätete kohaldamist, mille alusel vastutavad fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused.
   Artikkel 11
   1.   Fondivalitsejas omatava olulise osaluse puhul kohaldatakse nõudeid, mis on ette nähtud direktiivi 2004/39/EÜ artiklitega 10, 10a ja 10b.
   2.   Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendavad direktiivi 2004/39/EÜ artiklis 10 osutatud mõisted „investeerimisühing” ja „investeerimisühingud”„fondivalitsejat” ja „fondivalitsejaid”.
   Artikkel 12
   1.   Liikmesriigid kehtestavad usaldatavusnormatiivid, mida selles liikmesriigis tegevusloa saanud fondivalitsejad peavad käesoleva direktiivi alusel tegevusloa saanud eurofondide valitsemisel järgima.
   Eelkõige nõuavad fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused, pidades silmas fondivalitseja valitsetavate eurofondide laadi, et fondivalitseja vastaks järgmistele tingimustele:

               a)

               tal on kindel juhtimis- ja raamatupidamiskord ning elektroonilise andmetöötluse kontrolli- ja järelevalvesüsteem ning nõuetekohased sisekontrollimehhanismid (sealhulgas eelkõige töötajate isiklike tehingute jaoks või omal arvel finantsinstrumentidesse tehtavate investeeringute hoidmise ja haldamise jaoks kehtestatud nõuded), mis tagavad vähemalt, et kõikide eurofondiga seotud tehingute päritolu, osalisi, laadi ning tegemise aega ja kohta on võimalik hiljem tuvastada ning et fondivalitseja valitsetavate eurofondide vara investeeritakse fonditingimuste või põhikirja ning kehtivate õigusaktide kohaselt;

               b)

               ta on üles ehitatud ja korraldatud nii, et oleks miinimumini viidud risk, et huvide konflikt fondivalitseja ja tema klientide, kahe kliendi, kliendi ja eurofondi või kahe eurofondi vahel kahjustab eurofondide või klientide huve.

         2.   Fondivalitseja, kelle tegevusluba hõlmab ka artikli 6 lõike 3 punktis a osutatud individuaalsete väärtpaberiportfellide haldamise teenust kliendi antud volituse alusel:

               a)

               ei tohi investeerida investori kogu portfelli või osa sellest tema valitsetavate ühiseks investeerimiseks loodud ettevõtjate osakutesse, kui klient ei ole selleks eelnevalt andnud üldist nõusolekut;

               b)

               kuulub artikli 6 lõikes 3 osutatud teenuste puhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. märtsi 1997. aasta direktiivi 97/9/EÜ investeeringute tagamise skeemide kohta (12) kohaldamisalasse.

         3.   Ilma et see piiraks artikli 116 kohaldamist, võtab komisjon 1. juuliks 2010 vastu rakendusmeetmed, millega määratakse kindlaks lõike 1 teise lõigu punktis a osutatud kord ja süsteemid ning lõike 1 teise lõigu punktis b osutatud ülesehitus ja korralduslikud nõuded huvide konflikti miinimumini viimiseks.
   Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 112 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
   Artikkel 13
   1.   Kui fondivalitseja päritoluliikmesriigi õigusaktid lubavad fondivalitseja majandustegevuse tõhustamiseks fondivalitsejatel ühe või mitu oma ülesannet edasi anda kolmandatele isikutele, peavad olema täidetud kõik järgmised tingimused:

               a)

               fondivalitseja on oma päritoluliikmesriigi pädevaid asutusi nõuetekohaselt teavitanud; fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused peavad teabe edastama viivitamata eurofondi päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele;

               b)

               volitus ei mõjuta fondivalitseja järelevalve tõhusust ega takista mingil juhul fondivalitseja tegevust ega eurofondide valitsemist oma investorite parimates huvides;

               c)

               kui volitus seondub investeeringute valitsemisega, tohib volitada üksnes ettevõtjaid, kelle tegevusluba või registrisse kantud tegevusala hõlmab vara valitsemist ning kelle suhtes kohaldatakse usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet; volitus peab olema kooskõlas fondivalitsejate korrapäraselt kehtestatavate investeeringute hajutamise kriteeriumidega;

               d)

               kui volitus seondub investeeringute valitsemisega ning see antakse kolmanda riigi ettevõtjale, on tagatud asjaomaste järelevalveasutuste koostöö;

               e)

               investeeringute valitsemiseks põhitegevusena ei tohi volitada depositooriumi ega ühtki muud ettevõtjat, kelle huvid võivad olla konfliktis fondivalitseja või osakuomanike huvidega;

               f)

               olemas on meetmed, mis võimaldavad fondivalitseja majandustegevust juhtivatel isikutel alati tõhusalt jälgida volitatud ettevõtja tegevust;

               g)

               volitus ei takista fondivalitseja majandustegevust juhtivatel isikutel andmast ettevõtjale, kellele tema ülesanded edasi anti, mis tahes ajal lisajuhiseid ning volitust viivitamata tagasi võtmast, kui see on investorite huvides;

               h)

               edasiantavate ülesannete laadi silmas pidades peab volitatud ettevõtja olema pädev ning võimeline kõnealuseid ülesandeid täitma ja

               i)

               eurofondi prospektis tuleb märkida, milliseid ülesandeid on fondivalitsejal lubatud käesoleva artikli kohaselt edasi anda.

         2.   Asjaolu, et fondivalitseja on teatavad ülesanded edasi andnud kolmandatele isikutele, ei mõjuta fondivalitseja ega depositooriumi vastutust. Fondivalitseja ei tohi oma ülesandeid edasi anda sellisel määral, et ta ise muutub fiktiivseks äriühinguks.
   Artikkel 14
   1.   Iga liikmesriik koostab tegutsemiseeskirjad, mida nimetatud liikmesriigis tegevusloa saanud fondivalitsejad peavad alati täitma. Kõnealustes eeskirjades rakendatakse vähemalt käesolevas lõikes sätestatud põhimõtteid. Need põhimõtted tagavad, et fondivalitseja:

               a)

               tegutseb ausalt ja õiglaselt, võttes majandustegevuses kõigiti arvesse valitsetavate eurofondide huve ja turu terviklikkust;

               b)

               tegutseb piisava vilumuse, ettevaatuse ja hoolikusega, võttes kõigiti arvesse valitsetavate eurofondide huve ja turu terviklikkust;

               c)

               omab nõuetekohaseks majandustegevuseks vajalikke vahendeid ja tegevuskorda ning kasutab neid tõhusalt;

               d)

               püüab vältida huvide konflikti, ja kui see ei ole võimalik, tagab valitsetavatele eurofondidele õiglase kohtlemise, ja

               e)

               järgib kõiki tema majandustegevust reguleerivaid nõudeid, et kõigiti edendada oma investorite huve ja turuterviklikkust.

         2.   Ilma et see piiraks artikli 116 kohaldamist, võtab komisjon 1. juuliks 2010 vastu rakendusmeetmed tagamaks, et fondivalitseja täidab lõikes 1 kehtestatud kohustusi, eelkõige selleks, et:

               a)

               kehtestada sellised asjakohased kriteeriumid ausalt ja õiglaselt ning piisava vilumuse, ettevaatuse ja hoolikusega tegutsemiseks, mis arvestavad igati eurofondi huve;

               b)

               täpsustada põhimõtted tagamaks, et fondivalitsejad rakendavad tõhusalt nõuetekohaseks majandustegevuseks vajalikke vahendeid ja tegevuskorda, ja

               c)

               sõnastada meetmed, mille võtmist võib fondivalitsejalt mõistlikult eeldada, et tuvastada, hoida ära, hallata ja/või avastada huvide konflikti, ning kehtestada asjakohased kriteeriumid määramaks kindlaks huvide konflikti tüübid, mille olemasolu võib kahjustada eurofondi huve.

         Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 112 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
   Artikkel 15
   Fondivalitseja või, kui see on asjakohane, äriühinguna asutatud fond võtab artikli 92 kohaselt meetmed ning kehtestab asjakohase korra tagamaks, et ta tegeleb investorite kaebustega nõuetekohaselt ning investoritel ei takistata kasutada nende õigusi, juhul kui fondivalitseja on saanud tegevusloa muus liikmesriigis kui eurofondi päritoluliikmesriik. Kõnealused meetmed võimaldavad investoril esitada kaebusi tema liikmesriigi ametlikus keeles.
   Fondivalitsejad kehtestavad asjakohase korra, et teha teave kättesaadavaks eurofondi päritoluliikmesriigi pädevate asutuste või avalikkuse nõudel.
   4. JAGU
   Asutamis- ja teenuste osutamise vabadus
   Artikkel 16
   1.   Liikmesriigid tagavad, et oma päritoluliikmesriigilt tegevusloa saanud fondivalitseja saab nende territooriumidel tegelda tegevusloas märgitud alal, asutades filiaali või kasutades teenuste osutamise vabadust.
   Kui selliselt tegevusloa saanud fondivalitseja kavatseb filiaali asutamata turustada liikmesriigis, mis ei ole eurofondi päritoluliikmesriik, üksnes enda valitsetava eurofondi osakuid, nagu on sätestatud II lisas, kavandamata muid tegevusi või muude teenuste osutamist, kohaldatakse turustamise suhtes ainult XI peatüki nõudeid.
   2.   Liikmesriigid ei tohi filiaali asutamiseks või teenuste osutamiseks nõuda tegevusluba, mis tahes asutamiskapitali või mõne muu samaväärse nõude täitmist.
   3.   Vastavalt käesolevas artiklis sätestatud tingimustele võib eurofond vabalt määrata või eurofondi võib valitseda käesoleva direktiivi asjakohaste sätete kohaselt eurofondi päritoluliikmesriigist erinevas liikmesriigis tegevusloa saanud fondivalitseja tingimusel, et fondivalitseja järgib:

               a)

               artiklit 17 või 18 ja

               b)

               artikleid 19 ja 20.

         Artikkel 17
   1.   Lisaks artiklitega 6 ja 7 kehtestatud tingimuste täitmisele teatab fondivalitseja, kes soovib tegevusloas märgitud alal tegutsemiseks teise liikmesriigi territooriumil asutada oma filiaali, sellest oma päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele.
   2.   Liikmesriigid nõuavad igalt fondivalitsejalt, kes soovib teise liikmesriigi territooriumil asutada filiaali, lõikes 1 ettenähtud teatamise raames järgmiste andmete ja dokumentide esitamist:

               a)

               liikmesriik, mille territooriumil fondivalitseja kavatseb filiaali asutada;

               b)

               tegevuskava, milles loetletakse kavandatavad tegevusalad ja teenused vastavalt artikli 6 lõigetele 2 ja 3 ning esitatakse filiaali organisatsiooniline struktuur ja fondivalitseja poolt rakendatava riskijuhtimise protseduuri kirjeldus. Selles esitatakse samuti artikli 15 kohaselt võetavate meetmete ja kehtestatava korra kirjeldus;

               c)

               fondivalitseja aadress vastuvõtvas liikmesriigis, kust on võimalik dokumente saada, ja

               d)

               filiaali juhtimise eest vastutavate isikute nimed.

         3.   Kui fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevatel asutustel ei ole põhjust kahelda fondivalitseja juhtimisstruktuuris või varalise olukorra vastavuses nõuetele, võttes arvesse kavandatavaid tegevusi, edastavad nad kahe kuu jooksul pärast lõikes 2 osutatud kogu teabe saamist selle teabe fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele ning teavitavad ühtlasi asjaomast fondivalitsejat. Nad edastavad ka kõik üksikasjad kõigi rakendatavate investori kaitse skeemide kohta.
   Kui fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused keelduvad edastamast lõikes 2 osutatud teavet fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele, teatavad nad sellise keeldumise põhjused asjaomasele fondivalitsejale kahe kuu jooksul pärast kogu teabe saamist. Keeldumise või vastamata jätmise korral on fondivalitsejal õigus pöörduda päritoluliikmesriigi kohtusse.
   Kui fondivalitseja soovib tegeleda II lisas nimetatud ühisportfelli haldamisega, lisavad fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele saadetavatele dokumentidele kinnituse selle kohta, et fondivalitsejale on antud tegevusluba vastavalt käesoleva direktiivi sätetele, ja kirjelduse fondivalitseja tegevusloa ulatuse kohta ning üksikasjalikud andmed kõikvõimalike piirangute kohta seoses eurofondide tüüpidega, mida fondivalitsejal on lubatud valitseda.
   4.   Fondivalitseja, kes tegutseb vastuvõtva liikmesriigi territooriumil filiaali kaudu, järgib fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi poolt vastavalt artiklile 14 kehtestatud nõudeid.
   5.   Fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused vastutavad järelevalve teostamise eest lõike 4 täitmise üle.
   6.   Enne kui fondivalitseja filiaal alustab majandustegevust, teevad fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused kahe kuu jooksul pärast lõikes 2 osutatud teabe saamist ettevalmistusi järelevalve teostamiseks selle üle, kas fondivalitseja täidab nende vastutusvaldkonda kuuluvaid nõudeid.
   7.   Filiaali võib asutada ja see võib majandustegevust alustada pärast teate saamist fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevatelt asutustelt või, kui need asutused ei ole teadet saatnud, pärast lõikes 6 sätestatud tähtaja möödumist.
   8.   Juhul kui vastavalt lõike 2 punktidele b, c või d edastatud andmed muutuvad, teatab fondivalitseja sellest muudatusest kirjalikult nii oma päritoluliikmesriigi kui ka vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele vähemalt üks kuu enne muudatuse tegemist, et fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused saaksid muudatuse osas teha lõike 3 kohase otsuse ja fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused lõike 6 kohase otsuse.
   9.   Juhul kui vastavalt lõike 3 esimesele lõigule edastatud andmed muutuvad, teatavad fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused sellest tema vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele.
   Fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused ajakohastavad lõike 3 kolmandas lõigus osutatud kinnituses sisalduvat teavet ja teavitavad fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevaid asutusi muutustest fondivalitseja tegevusloa ulatuses või piirangute üksikasjades seoses eurofondide tüüpidega, mida fondivalitsejal on lubatud valitseda.
   Artikkel 18
   1.   Kui fondivalitseja soovib esimest korda alustada tegevusloas märgitud alal tegutsemist teise liikmesriigi territooriumil teenuste osutamise vabadusele tuginedes, edastab ta oma päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele järgmise teabe:

               a)

               liikmesriik, mille territooriumil fondivalitseja kavatseb tegutseda, ja

               b)

               tegevuskava, milles loetletakse artikli 6 lõigete 2 ja 3 kohased kavandatavad tegevusalad ja teenused ja esitatakse fondivalitseja poolt rakendatava riskijuhtimise protseduuri kirjeldus. Selles esitatakse samuti artikli 15 kohaselt võetavate meetmete ja kehtestatava korra kirjeldus.

         2.   Fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused edastavad ühe kuu jooksul pärast lõikes 1 märgitud teabe saamist selle fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele.
   Fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused edastavad ka kõik üksikasjad võimalike rakendatavate investori kaitse skeemide kohta.
   Kui fondivalitseja soovib tegeleda II lisas nimetatud ühisportfelli haldamisega, lisavad fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele saadetavatele dokumentidele kinnituse selle kohta, et fondivalitsejale on antud tegevusluba vastavalt käesoleva direktiivi sätetele, ja kirjelduse fondivalitseja tegevusloa ulatuse kohta ning üksikasjalikud andmed kõikvõimalike piirangute kohta seoses eurofondide tüüpidega, mida fondivalitsejal on lubatud valitseda.
   Fondivalitseja võib seejärel alustada majandustegevust fondivalitseja vastuvõtvas liikmesriigis, kui artiklitest 20 ja 93 ei tulene teisiti.
   3.   Fondivalitseja, kes osutab teenuseid teenuste osutamise vabadusele tuginedes, järgib eeskirju, mille fondivalitseja päritoluliikmesriik on kehtestanud vastavalt artiklile 14.
   4.   Juhul kui lõike 1 punkti b kohaselt edastatud teabe sisu muudetakse, teatab fondivalitseja sellest muudatusest kirjalikult nii päritoluliikmesriigi kui ka vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele enne muudatuse rakendamist. Fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused ajakohastavad lõikes 2 osutatud kinnituses sisalduva teabe ja teavitavad fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevaid asutusi muutustest fondivalitseja tegevusloa ulatuses või piirangute üksikasjades seoses eurofondide tüüpidega, mida fondivalitsejal on lubatud valitseda.
   Artikkel 19
   1.   Fondivalitseja, kes osutab piiriülest ühisportfelli haldamise teenust, asutades selleks filiaali või tuginedes teenuste osutamise vabadusele, järgib fondivalitseja päritoluliikmesriigis fondivalitseja tegevuse korraldamise kohta kehtivaid nõudeid, sealhulgas ülesannete edasiandmise kord, riskijuhtimise protseduur, usaldatavusnormatiivid ja järelevalve, artiklis 12 osutatud kord ning fondivalitseja aruandlusnõuded. Need nõuded ei või olla rangemad kui ainult päritoluliikmesriigis tegutsevatele fondivalitsejatele kehtivad nõuded.
   2.   Fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused vastutavad järelevalve teostamise eest lõikes 1 osutatu järgimise üle.
   3.   Fondivalitseja, kes osutab piiriülest ühisportfelli haldamise teenust, asutades selleks filiaali või tuginedes teenuste osutamise vabadusele, järgib eurofondi päritoluliikmesriigi nõudeid eurofondi asutamise ja toimimise kohta, nimelt nõudeid, mida kohaldatakse:

               a)

               eurofondi asutamisele ja tegevusloa andmisele;

               b)

               osakute ja aktsiate väljalaskmisele ja tagasivõtmisele;

               c)

               investeerimispoliitikale ja piirmääradele, sealhulgas koguriski ja võimenduse arvutamisele;

               d)

               laenuvõtmise, laenuandmise ja katteta müügi piirangutele;

               e)

               eurofondi varade hindamisele ja raamatupidamisele;

               f)

               väljalaske- ja/või tagasivõtuhinna arvutamisele ning vara puhasväärtuse arvutamisel tekkida võivate vigade ja sellega seoses investoritele makstava hüvitise kohta;

               g)

               tulu jaotamisele või reinvesteerimisele;

               h)

               eurofondi andmete avaldamisele ja aruandlusnõuetele, sealhulgas prospektile, investorile esitatavale põhiteabele ja perioodilistele aruannetele;

               i)

               turustamise korrale;

               j)

               suhetele osakuomanikega;

               k)

               eurofondi ühinemisele ja ümberkujundamisele;

               l)

               eurofondi tegevuse lõpetamisele ja likvideerimisele;

               m)

               kui see on asjakohane, osakuomanike registri sisule;

               n)

               eurofondiga seotud tegevusloa- ja järelevalvetasudele ja

               o)

               osakuomanike hääleõiguse ja teiste punktidega a–m seotud osakuomanike õiguste kasutamisele.

         4.   Fondivalitseja täidab fonditingimustes või põhikirjas sätestatud kohustusi ning prospektis sätestatud kohustusi, mis peavad olema kooskõlas lõigetes 1 ja 3 osutatud kohaldatava õigusega.
   5.   Eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused vastutavad järelevalve teostamise eest lõigete 3 ja 4 täitmise üle.
   6.   Fondivalitseja otsustab ja vastutab korralduste ja organisatsiooniliste otsuste tegemise ja rakendamise eest, mis on vajalikud, et tagada eurofondi asutamise ja toimimisega seotud eeskirjade järgimine ning fonditingimustes või põhikirjas sätestatud kohustuste ning prospektis sätestatud kohustuste täitmine.
   7.   Fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused vastutavad järelevalve teostamise eest fondivalitseja korralduste ja tegevuse nõuetekohasuse üle, et fondivalitsejal oleks võimalik täita kõigi tema poolt valitsetavate eurofondide asutamise ja toimimisega seotud kohustusi ja eeskirju.
   8.   Liikmesriigid tagavad, et ühes liikmesriigis tegevusloa saanud fondivalitsejale ei kohaldata eurofondi päritoluliikmesriigis kehtivaid muid nõudeid käesoleva direktiiviga reguleeritavates küsimustes, välja arvatud juhtudel, millele on käesolevas direktiivis sõnaselgelt osutatud.
   Artikkel 20
   1.   Ilma et see piiraks artikli 5 kohaldamist, esitab fondivalitseja, kes taotleb teises liikmesriigis asutatud eurofondi valitsemist, eurofondi päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele järgmised dokumendid:

               a)

               kirjalik leping artiklites 23 ja 33 osutatud depositooriumiga ning

               b)

               teave II lisas osutatud investeeringute haldamise ja haldusega seotud ülesannete edasiandmise korra kohta.

         Kui fondivalitseja juba valitseb teisi sama tüüpi eurofonde selle eurofondi päritoluliikmesriigis, piisab viitest juba esitatud dokumentidele.
   2.   Niivõrd kui see on vajalik nende vastutusvaldkonda jäävate eeskirjade täitmise tagamiseks, võivad eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused nõuda fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevatelt asutustelt selgitusi ja teavet lõikes 1 osutatud dokumentide kohta ning artiklites 17 ja 18 osutatud kinnitusele tuginedes selle kohta, kas fondivalitseja tegevusluba laieneb seda tüüpi eurofondile, mille valitsemiseks tegevusluba taotletakse. Vajaduse korral annavad fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused oma arvamuse 10 tööpäeva jooksul pärast esialgse taotluse esitamist.
   3.   Eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused võivad fondivalitseja taotluse rahuldamata jätta vaid juhul, kui:

               a)

               fondivalitseja ei täida nõudeid, mis jäävad artikli 19 kohaselt tema vastutusalasse;

               b)

               fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused ei ole fondivalitsejale andnud tegevusluba, et valitseda seda tüüpi eurofondi, milleks tegevusluba taotletakse, või

               c)

               fondivalitseja ei ole esitanud lõikes 1 osutatud dokumente.

         Enne taotluse rahuldamata jätmist konsulteerivad eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevate asutustega.
   4.   Hilisematest olulistest muudatustest lõikes 1 osutatud dokumentides annab fondivalitseja eurofondi päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele teada.
   Artikkel 21
   1.   Fondivalitseja vastuvõttev liikmesriik võib statistika eesmärgil nõuda, et fondivalitseja, kellel on filiaal selle liikmesriigi territooriumil, peab kõnealuse vastuvõtva liikmesriigi territooriumil toimuvast tegevusest korrapäraselt aru andma kõnealuse vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele.
   2.   Fondivalitseja vastuvõttev liikmesriik võib nõuda tema territooriumil filiaali asutamise kaudu või teenuste osutamise vabaduse alusel tegutsevatelt fondivalitsejatelt teavet, mis on vajalik, et jälgida, kuidas need järgivad nende suhtes kohaldatavaid fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi vastutusalasse kuuluvaid nõudeid.
   Kõnealused nõuded ei tohi olla rangemad nõuetest, mille sama liikmesriik on kehtestanud selleks, et kontrollida, kuidas järgivad samu norme fondivalitsejad, kes on selles liikmesriigis tegevusloa saanud.
   Fondivalitsejad tagavad, et artiklis 15 osutatud meetmed ja kord võimaldavad eurofondi päritoluliikmesriigi pädevatel asutustel saada otse fondivalitsejalt käesolevas lõikes nimetatud teavet.
   3.   Kui fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused teevad kindlaks, et fondivalitseja, kellel on filiaal või kes osutab teenuseid selle riigi territooriumil, rikub mõnda nende vastutusalasse kuuluvat nõuet, nõuavad kõnealused asutused asjaomaselt fondivalitsejalt rikkumise lõpetamist ja teavitavad sellest fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevaid asutusi.
   4.   Kui asjaomane fondivalitseja keeldub andmast fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele teavet, mis jääb tema vastutusalasse, või ei astu vajalikke samme, et lõpetada lõikes 3 osutatud rikkumine, teavitavad fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused sellest päritoluliikmesriigi pädevaid asutusi. Fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused võtavad võimalikult kiiresti vajalikud meetmed tagamaks, et kõnealune krediidiasutus esitab fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi poolt vastavalt lõikele 2 taotletava teabe või lõpetab rikkumise. Nende meetmete laadist teatatakse fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele.
   5.   Kui fondivalitseja keeldub jätkuvalt esitamast fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi poolt vastavalt lõikele 2 taotletavat teavet või jätkab vastuvõtvas liikmesriigis kehtivate samas lõikes märgitud õigusnormide rikkumist hoolimata fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevate asutuste võetud meetmetest või seetõttu, et need meetmed osutuvad ebapiisavaks või neid ei saa vastuvõtvas liikmesriigis rakendada, võivad fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused pärast päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele teatamist võtta asjakohaseid meetmeid, sealhulgas meetmeid artiklite 98 ja 99 alusel, edasise rikkumise takistamiseks või selle eest karistamiseks ning vajaduse korral kõnealuse fondivalitseja edasiste tehingute sooritamise tõkestamiseks oma territooriumil. Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumil saab fondivalitsejale kätte toimetada kõnealuste meetmete võtmiseks vajalikke õigusdokumente. Kui fondivalitseja vastuvõtvas liikmesriigis osutatav teenus on eurofondi valitsemine, võib fondivalitseja vastuvõttev liikmesriik nõuda fondivalitsejalt kõnealuse eurofondi valitsemise lõpetamist.
   6.   Lõigete 4 või 5 alusel tehtud otsuseid, mis sisaldavad meetmeid või karistusi, tuleb nõuetekohaselt põhjendada ning neist teatatakse asjaomasele fondivalitsejale. Iga sellise meetme võib vaidlustada selle meetme võtnud liikmesriigi kohtutes.
   7.   Enne lõigetes 3, 4 ja 5 sätestatud menetluse rakendamist võivad fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused edasilükkamatul juhul võtta mis tahes ettevaatusmeetmeid, et kaitsta investorite ja muude selliste isikute huve, kellele teenuseid osutatakse. Komisjoni ja teiste asjaomaste liikmesriikide pädevaid asutusi teavitatakse sellistest meetmetest nii kiiresti kui võimalik.
   Pärast konsulteerimist asjaomaste liikmesriikide pädevate asutustega võib komisjon otsustada, et asjaomane liikmesriik peab võetud meetmeid muutma või need tühistama.
   8.   Fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused konsulteerivad enne fondivalitseja tegevusloa kehtetuks tunnistamist eurofondi päritoluliikmesriigi pädevate asutustega. Sellistel juhtudel võtavad eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused investorite huvide kaitsmiseks vajalikke meetmeid. Need meetmed võivad hõlmata otsuseid, millega takistatakse asjaomasel fondivalitsejal mis tahes uute tehingute alustamist liikmesriigi territooriumil.
   Iga kahe aasta järel esitab komisjon aruande selliste juhtumite kohta.
   9.   Liikmesriigid teatavad komisjonile, mitu korda ja mis tüüpi juhtudel nad on keeldunud tegevusloa andmisest artikli 17 alusel või jätnud rahuldamata taotluse artikli 20 alusel või on võtnud meetmeid vastavalt käesoleva artikli lõikele 5.
   Iga kahe aasta järel esitab komisjon aruande selliste juhtumite kohta.
   IV PEATÜKK
   NÕUDED DEPOSITOORIUMILE
   Artikkel 22
   1.   Lepingulise fondi vara tuleb anda depositooriumisse hoiule.
   2.   Depositooriumi vastutust, millele on osutatud artiklis 24, ei mõjuta asjaolu, et depositoorium on kogu talle hoiule antud vara või osa sellest varast andnud hoiule kolmandale isikule.
   3.   Depositoorium:

               a)

               tagab, et lepingulise fondi nimel või fondivalitseja poolt sooritatud osakute müük, väljalaskmine, tagasiostmine, tagasivõtmine ja tühistamine toimuks kooskõlas kohaldatava siseriikliku õiguse ja fonditingimustega;

               b)

               tagab, et osakute väärtuse arvestamine toimuks kooskõlas kohaldatava siseriikliku õiguse ja fonditingimustega;

               c)

               täidab fondivalitseja korraldusi, kui need ei ole vastuolus kohaldatava siseriikliku õiguse ja fonditingimustega;

               d)

               tagab, et lepingulise fondi varaga seotud tehingute korral kantakse teenustasu üle tavapärase ajavahemiku jooksul;

               e)

               tagab, et lepingulise fondi tulusid kasutatakse kooskõlas kohaldatava siseriikliku õiguse ja fonditingimustega.

         Artikkel 23
   1.   Depositooriumi registrijärgne asukoht või püsiv tegevuskoht on eurofondi päritoluliikmesriigis.
   2.   Depositoorium on asutus, millele kohaldatakse usaldatavusnormatiive ja mille üle teostatakse pidevat järelevalvet. Ta pakub ka piisavaid finants- ja kutsealaseid tagatisi, et olla võimeline depositooriumina tõhusalt tegutsema ja täitma sellest tulenevaid kohustusi.
   3.   Liikmesriigid määravad kindlaks, millistel lõikes 2 osutatud asutustel on õigus tegutseda depositooriumina.
   4.   Depositoorium võimaldab eurofondi päritoluliikmesriigi pädevatel asutustel saada taotluse korral kogu teavet, mille depositoorium on saanud oma kohustusi täites ja mida pädev asutus vajab, et teostada järelevalvet selle üle, kas eurofond täidab käesoleva direktiivi nõudeid.
   5.   Kui fondivalitseja päritoluliikmesriik ei ole eurofondi päritoluliikmesriik, sõlmib depositoorium fondivalitsejaga kirjaliku lepingu, millega reguleeritakse teabe liikumine, mis on depositooriumile vajalik artiklis 22 ja muudes eurofondi päritoluliikmesriigi depositooriumide jaoks olulistes õigus- ja haldusnormides sätestatud ülesannete täitmiseks.
   6.   Komisjon võib vastu võtta rakendusmeetmeid meetmete kohta, mida depositoorium peab võtma, et täita oma kohustusi seoses eurofondiga, mida valitseb teises liikmesriigis asutatud fondivalitseja, kaasa arvatud üksikasjad, mis tuleb lisada tüüplepingutesse, mida depositoorium ja fondivalitseja peavad kasutama vastavalt lõikele 5.
   Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 112 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
   Artikkel 24
   Depositoorium vastutab kooskõlas eurofondi päritoluliikmesriigi siseriikliku õigusega fondivalitseja ning osakuomanike ees igasuguse neile tekitatud kahju eest, mille põhjuseks on depositooriumi põhjendamatu toimetulematus oma kohustustega või nende väär täitmine.
   Osakuomanikud võivad nõuda tekitatud kahju hüvitamist vahetult või kaudselt fondivalitseja kaudu, sõltuvalt depositooriumi, fondivalitseja ja osakuomanike vaheliste suhete õiguslikust laadist.
   Artikkel 25
   1.   Ükski äriühing ei saa tegutseda nii fondivalitseja kui ka depositooriumina.
   2.   Fondivalitseja ning depositoorium täidavad oma ülesandeid sõltumatult ja üksnes osakuomanike huvides.
   Artikkel 26
   Õigusaktid ja fonditingimused sätestavad fondivalitseja ja depositooriumi asendamise tingimused ning eeskirjad, mis tagavad osakuomanike kaitse sellise asendamise puhul.
   V PEATÜKK
   NÕUDED ÄRIÜHINGUNA ASUTATUD FONDIDELE
   1. JAGU
   Majandustegevuse alustamise tingimused
   Artikkel 27
   Äriühinguna asutatud fond võib majandustegevust alustada üksnes äriühinguna asutatud fondi päritoluliikmesriigi pädevate asutuste eelnevalt antud tegevusloa alusel.
   Liikmesriigid määravad õigusliku vormi, millena äriühinguna asutatud fond tuleb asutada.
   Äriühinguna asutatud fondi registrijärgne asukoht on äriühinguna asutatud fondi päritoluliikmesriigis.
   Artikkel 28
   Äriühinguna asutatud fond ei või arendada muud kui artikli 1 lõikes 2 osutatud tegevust.
   Artikkel 29
   1.   Ilma et see piiraks siseriiklikus õiguses sätestatud üldkohaldatavaid tingimusi, ei anna pädevad asutused tegevusluba äriühinguna asutatud fondile, kes ei ole määranud fondivalitsejat, kui äriühinguna asutatud fondil ei ole piisavat, vähemalt 300 000 euro suurust algkapitali.
   Kui äriühinguna asutatud fond ei ole määranud käesoleva direktiivi alusel tegevusloa saanud fondivalitsejat, kohaldatakse järgmisi tingimusi:

               a)

               tegevusluba ei anta, kui tegevusloa taotlusele ei ole lisatud tegevuskava, kus on esitatud vähemalt äriühinguna asutatud fondi organisatsiooniline struktuur;

               b)

               äriühinguna asutatud fondi juhid on laitmatu mainega ning piisavalt kogenud seda liiki majandustegevuse alal, mida äriühinguna asutatud fond teostab; sellega seoses tuleb juhtide ning kõikide neid ametikohustuste täitmisel asendavate isikute nimed viivitamata edastada pädevatele asutustele; äriühinguna asutatud fondi majandustegevust peavad juhtima vähemalt kaks eespool nimetatud tingimustele vastavat isikut; „juhid” on isikud, kes seaduse või põhikirja alusel äriühinguna asutatud fondi esindavad või selle tegevust tegelikult juhivad, ja

               c)

               kui äriühinguna asutatud fondi ja mõne teise füüsilise või juriidilise isiku vahel on märkimisväärne seos, annavad pädevad asutused tegevusloa ainult sel juhul, kui kõnealune märkimisväärne seos ei takista neil teostada tõhusat järelevalvet.

         Samuti keelduvad äriühinguna asutatud fondi pädevad asutused tegevusloa andmisest, kui äriühinguna asutatud fondiga märkimisväärselt seotud ühe või enama füüsilise või juriidilise isiku tegevust reguleerivad kolmanda riigi õigus- või haldusnormid või kui nimetatud õigus- või haldusnormide rakendamisega seotud raskused takistavad neil teostada tõhusat järelevalvet.
   Äriühinguna asutatud fondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused nõuavad, et äriühinguna asutatud fondid esitaksid neile vajaliku teabe.
   2.   Kui äriühinguna asutatud fond ei ole määranud fondivalitsejat, teavitatakse äriühinguna asutatud fondi kuue kuu jooksul pärast nõuetekohase taotluse esitamist, kas tegevusluba antakse või mitte. Tegevusloa andmisest keeldumist põhjendatakse.
   3.   Äriühinguna asutatud fond võib majandustegevust alustada kohe, kui tegevusluba on antud.
   4.   Äriühinguna asutatud fondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused võivad käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvale äriühinguna asutatud fondile antud tegevusloa kehtetuks tunnistada ainult juhul, kui kõnealune fond:

               a)

               ei ole tegevusluba kasutanud 12 kuu jooksul, sõnaselgelt loobub tegevusloast või on käesoleva direktiiviga reguleeritava tegevuse lõpetanud rohkem kui kuus kuud tagasi, juhul kui kõnealune liikmesriik ei ole ette näinud, et sellistel juhtudel kaotab tegevusluba kehtivuse;

               b)

               on saanud tegevusloa valeandmete esitamise tõttu või mõnel muul ebaausal teel;

               c)

               ei vasta enam nendele tingimustele, mille alusel tegevusluba anti;

               d)

               on jämedalt või järjekindlalt rikkunud käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud sätteid või

               e)

               vastab ühele juhtudest, mille puhul siseriiklikud õigusaktid näevad ette tegevusloa kehtetuks tunnistamise.

         2. JAGU
   Tegevusnõuded
   Artikkel 30
   Artikleid 13 ja 14 kohaldatakse nende äriühinguna asutatud fondide suhtes mutatis mutandis, kes ei ole määranud käesoleva direktiivi alusel tegevusloa saanud fondivalitsejat.
   Esimeses lõigus osutatud artiklite kohaldamisel tähendab mõiste „fondivalitseja” mõistet „äriühinguna asutatud fond”.
   Äriühinguna asutatud fond võib valitseda ainult oma portfelli vara ning äriühinguna asutatud fondi ei tohi mingil juhul volitada valitsema kolmanda isiku vara.
   Artikkel 31
   Iga äriühinguna asutatud fondi päritoluliikmesriik koostab usaldatavusnormatiivid, mida äriühinguna asutatud fondid, kes ei ole määranud käesoleva direktiivi alusel tegevusloa saanud fondivalitsejat, peavad alati järgima.
   Eelkõige nõuavad äriühinguna asutatud fondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused, pidades silmas ka äriühinguna asutatud fondi laadi, et tal on kindel juhtimis- ja raamatupidamiskord ning elektroonilise andmetöötluse kontrolli- ja järelevalvesüsteem ning nõuetekohased sisekontrollimehhanismid, sealhulgas eelkõige töötajate isiklike tehingute jaoks kehtestatud nõuded või algkapitali investeerimiseks finantsinstrumentidesse tehtavate investeeringute hoidmise ja valitsemise kohta, mis tagavad vähemalt, et kõikide fondiga seotud tehingute päritolu, osalisi, iseloomu ning tegemise aega ja kohta on võimalik hiljem tuvastada ning et äriühinguna asutatud fondi vara investeeritakse põhikirja ning kehtivate õigusaktide kohaselt.
   3. JAGU
   Nõuded depositooriumile
   Artikkel 32
   1.   Äriühinguna asutatud fondi vara antakse depositooriumisse hoiule.
   2.   Depositooriumi vastutust, millele on osutatud artiklis 34, ei mõjuta asjaolu, et depositoorium on kogu talle hoiule antud vara või osa sellest varast andnud kolmandale isikule.
   3.   Depositoorium tagab, et:

               a)

               äriühinguna asutatud fondi poolt või tema nimel sooritatud osakute müük, väljalaskmine, tagasiostmine, tagasivõtmine ja tühistamine toimub kooskõlas seaduse ja äriühinguna asutatud fondi põhikirjaga;

               b)

               äriühinguna asutatud fondi varaga seotud tehingute puhul kantakse talle teenustasu üle tavapärase ajavahemiku jooksul ja

               c)

               äriühinguna asutatud fondi tulu kasutatakse kooskõlas seaduse ja äriühinguna asutatud fondi põhikirjaga.

         4.   Äriühinguna asutatud fondi päritoluliikmesriik võib otsustada, et käesoleva direktiivi tähenduses ei nõuta depositooriumi äriühinguna asutatud fondilt, kes on asutatud tema territooriumil ja turustab oma osakuid üksnes ühe või mitme väärtpaberibörsi kaudu, kus nende osakud on ametlikult noteeritud.
   Artikleid 76, 84 ja 85 ei kohaldata kõnealuste äriühinguna asutatud fondide suhtes. Sellegipoolest sätestatakse selliste äriühinguna asutatud fondide vara hindamise nõuded siseriiklikus õiguses või äriühinguna asutatud fondi põhikirjas.
   5.   Äriühinguna asutatud fondi päritoluliikmesriik võib otsustada, et tema territooriumil asutatud äriühinguna asutatud fondilt, mis turustab vähemalt 80 % oma osakutest ühe või mitme talle põhikirjaga määratud väärtpaberibörsi kaudu, ei nõuta depositooriumi käesoleva direktiivi tähenduses tingimusel, et nende osakud on ametlikuks noteerimiseks vastu võetud nende liikmesriikide väärtpaberibörsidel, kelle territooriumil osakuid turustatakse, ning kõik tehingud, mis selline äriühinguna asutatud fond võib börsiväliselt sooritada, tehakse üksnes börsikursi alusel.
   Äriühinguna asutatud fondi põhikirjas täpsustatakse väärtpaberibörs riigis, kus osakuid turustatakse ja kus kehtivad kursid määravad äriühinguna asutatud fondi börsiväliste tehingute kursid kõnealuses riigis.
   Liikmesriik kasutab esimeses lõigus sätestatud erandit ainult juhul, kui ta on seisukohal, et osakuomanike kaitse on võrdväärne selliste eurofondide osakuomanike kaitsega, kellel on depositoorium käesoleva direktiivi tähenduses.
   Käesolevas lõikes ning lõikes 4 osutatud äriühinguna asutatud fondid teevad eelkõige järgmist:

               a)

               määravad põhikirjas kindlaks oma osakute puhasväärtuse arvutamise meetodid, juhul kui see ei ole siseriiklikus õiguses sätestatud;

               b)

               sekkuvad turul, et takistada oma osakute börsikursi hälbimist üle 5 % osakute puhasväärtusest;

               c)

               määravad kindlaks oma osakute puhasväärtuse, teevad selle vähemalt kaks korda nädalas pädevatele asutustele teatavaks ning avalikustavad selle kaks korda kuus.

         Sõltumatu audiitor kinnitab vähemalt kaks korda kuus, et osakute puhasväärtuse arvutamine toimub kooskõlas seaduse ja äriühinguna asutatud fondi põhikirjaga.
   Audiitor teeb sellistel juhtudel kindlaks, et äriühinguna asutatud fondi vara investeeritakse seaduse ja äriühinguna asutatud fondi põhikirjaga sätestatud korras.
   6.   Liikmesriigid teavitavad komisjoni sellest, millised äriühinguna asutatud fondid kasutavad lõigetes 4 ja 5 sätestatud erandeid.
   Artikkel 33
   1.   Depositooriumi registrijärgne asukoht või püsiv tegevuskoht on selles liikmesriigis, kus on äriühinguna asutatud fondi registrijärgne asukoht või püsiv tegevuskoht.
   2.   Depositoorium on asutus, millele kohaldatakse usaldatavusnormatiive ja mille üle teostatakse pidevat järelevalvet.
   3.   Liikmesriigid määravad kindlaks, millistel lõikes 2 osutatud asutustel on õigus tegutseda depositooriumina.
   4.   Depositoorium võimaldab eurofondi päritoluliikmesriigi pädevatel asutustel saada taotluse korral kogu teavet, mille depositoorium on saanud oma kohustusi täites ja mida pädev asutus vajab, et teostada järelevalvet selle üle, kas eurofond täidab käesoleva direktiivi nõudeid.
   5.   Kui fondivalitseja päritoluliikmesriik ei ole eurofondi päritoluliikmesriik, sõlmib depositoorium fondivalitsejaga kirjaliku lepingu, millega reguleeritakse teabe liikumine, mis on depositooriumile vajalik artiklis 32 ja muudes eurofondi päritoluliikmesriigi depositooriumide jaoks olulistes õigus- ja haldusnormides sätestatud ülesannete täitmiseks.
   6.   Komisjon võib võtta rakendusmeetmeid meetmete kohta, mida depositoorium peab võtma, et täita oma kohustusi seoses eurofondiga, mida valitseb teises liikmesriigis asutatud fondivalitseja, kaasa arvatud üksikasjad, mis tuleb lisada tüüplepingusse, mida depositoorium ja fondivalitseja peavad kasutama vastavalt lõikele 5.
   Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 112 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
   Artikkel 34
   Depositoorium vastutab kooskõlas äriühinguna asutatud fondi päritoluliikmesriigi siseriikliku õigusega äriühinguna asutatud fondi ning osakuomanike ees igasuguse neile tekitatud kahju eest, mille põhjuseks on depositooriumi põhjendamatu toimetulematus oma kohustustega või nende väär täitmine.
   Artikkel 35
   1.   Ükski äriühing ei saa tegutseda nii äriühinguna asutatud fondi kui ka depositooriumina.
   2.   Depositoorium täidab oma ülesandeid üksnes osakuomanike huvides.
   Artikkel 36
   Õigusaktid ja äriühinguna asutatud fondi põhikiri sätestavad depositooriumi asendamise tingimused ja eeskirjad, mis tagavad osakuomanike kaitse sellise asendamise puhul.
   VI PEATÜKK
   EUROFONDIDE ÜHINEMINE
   1. JAGU
   Põhimõte, ühinemisloa andmine ja nõusoleku andmine
   Artikkel 37
   Käesoleva peatüki kohaldamisel hõlmab eurofond investeerimisüksusi.
   Artikkel 38
   1.   Liikmesriigid lubavad vastavalt käesolevas peatükis sätestatud tingimustele ning olenemata sellest, millisel viisil on eurofond vastavalt artikli 1 lõikele 3 moodustatud, artikli 2 lõike 1 punktides q ja r määratletud piiriüleseid ja riigisiseseid ühinemisi vastavalt ühele või mitmele artikli 2 lõike 1 punktis p sätestatud ühinemisviisile.
   2.   Artikli 2 lõike 1 punktis q määratletud piiriüleste ühinemiste puhul kasutatavad ühinemismeetodid peavad olema sätestatud ühineva eurofondi päritoluliikmesriigi õiguses.
   Artikli 2 lõike 1 punktis r määratletud riigisiseste ühinemiste puhul kasutatavad ühinemismeetodid peavad olema sätestatud selle liikmesriigi õiguses, milles eurofond on asutatud.
   Artikkel 39
   1.   Ühinemisele peavad loa andma ühineva eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused.
   2.   Ühinev eurofond esitab oma päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele järgmise teabe:

               a)

               ühineva eurofondi ja ühendava eurofondi poolt heaks kiidetud ühinemislepingu projekt;

               b)

               ühendava eurofondi ajakohastatud prospekt ja artiklis 78 osutatud investorile esitatav põhiteave, juhul kui eurofond on asutatud teises liikmesriigis;

               c)

               nii ühineva kui ka ühendava eurofondi depositooriumi avaldus, millega kinnitatakse, et nad on vastavalt artiklile 41 kontrollinud artikli 40 lõike 1 punktides a, f ja g esitatud andmete vastavust käesoleva direktiivi nõuetele ja vastavate eurofondide fonditingimustele ja põhikirjale, ja

               d)

               kavandatavat ühinemist käsitlev teave, mille ühinev ja ühendav eurofond kavatsevad esitada oma asjaomastele osakuomanikele.

         Nimetatud teave esitatakse sellisel viisil, et nii ühineva kui ka ühendava eurofondi päritoluliikmesriigi pädevatel asutustel on võimalik lugeda seda liikmesriigi ametlikus keeles või ühes ametlikest keeltest või pädevate asutuste poolt heaks kiidetud keeles.
   3.   Ühineva eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused edastavad kohe pärast kõigi nõutavate dokumentide saamist koopiad lõikes 2 osutatud teabest ühendava eurofondi päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele. Ühineva ja ühendava eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused hindavad kavandatud ühinemise võimalikku mõju vastavalt ühineva ja ühendava eurofondi osakuomanikele, et anda hinnang selle kohta, kas osakuomanikele on antud asjakohast teavet.
   Juhul kui ühineva eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused peavad seda vajalikuks, võivad nad kirjalikult nõuda, et selgitatakse ühineva eurofondi osakuomanikele esitatavat teavet.
   Juhul kui ühendava eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused peavad vajalikuks, võivad nad 15 tööpäeva jooksul pärast kogu lõikes 2 osutatud teabe koopiate kättesaamist kirjalikult nõuda, et ühendav eurofond muudaks oma osakuomanikele esitatavat teavet.
   Sellisel juhul annavad ühendava eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused oma rahulolematusest teada ühineva eurofondi päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele. Nad teavitavad ühineva eurofondi päritoluliikmesriigi pädevaid asutusi 20 tööpäeva jooksul pärast teate saamist, kas nad on rahul ühendava eurofondi osakuomanikele esitatava muudetud teabega.
   4.   Ühineva eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused annavad kavandatud ühinemisele loa, kui täidetud on järgmised tingimused:

               a)

               kavandatud ühinemine vastab kõigile artiklite 39–42 nõuetele;

               b)

               ühendav eurofond on teatanud vastavalt artiklile 93, et ta turustab oma osakuid kõigis liikmesriikides, kus ühinevale eurofondile on antud tegevusluba või kus ta on teatanud, et ta turustab oma osakuid vastavalt artiklile 93, ja

               c)

               ühineva ja ühendava eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused on rahul osakuomanikele esitada kavatsetava teabega ja ühendava eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused ei ole väljendanud rahulolematust vastavalt lõike 3 neljandale lõigule.

         5.   Kui ühineva eurofondi pädevad asutused leiavad, et dokumentatsioon ei ole täielik, taotlevad nad lisateavet hiljemalt 10 tööpäeva jooksul pärast lõikes 2 osutatud teabe kättesaamist.
   Ühineva eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused teavitavad ühinevat eurofondi 20 tööpäeva jooksul pärast lõike 2 kohaselt täieliku teabe esitamist, kas ühinemiseks antakse luba või mitte.
   Ühineva eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused teavitavad oma otsusest samuti ühendava eurofondi päritoluliikmesriigi pädevaid asutusi.
   6.   Liikmesriigid võivad vastavalt artikli 57 lõike 1 teisele lõigule teha ühendavale eurofondile erandi artiklitest 52 kuni 55.
   Artikkel 40
   1.   Liikmesriigid nõuavad, et ühinev ja ühendav eurofond koostavad ühise ühinemislepingu projekti.
   Ühises ühinemislepingu projektis tuuakse välja järgmised andmed:

               a)

               ühinemise ja kaasatud eurofondide liigi täpsustamine;

               b)

               kavandatud ühinemise taust ja põhjendus;

               c)

               kavandatud ühinemise võimalik mõju nii ühineva kui ka ühendava eurofondi osakuomanikele;

               d)

               vastuvõetud kriteeriumid, mille alusel hinnatakse varasid ja vajaduse korral kohustusi artikli 47 lõikes 1 osutatud osakute vahetuskursi arvutamise kuupäeval;

               e)

               vahetuskursi arvutamise meetod;

               f)

               ühinemise jõustumise kavandatud kuupäev;

               g)

               varade ülekandmisele ja osakute vahetamisele kohaldatavad reeglid ja

               h)

               artikli 2 lõike 1 punkti p alapunkti ii ja, kui see on asjakohane, artikli 2 lõike 1 punkti p alapunkti iii kohase ühinemise korral uue ühendava eurofondi fonditingimused või põhikiri.

         Pädevad asutused ei või nõuda muu teabe lisamist ühisesse ühinemislepingu projekti.
   2.   Ühinev ja ühendav eurofond võivad otsustada ühisesse ühinemislepingu projekti lisada täiendavaid punkte.
   2. JAGU
   Kolmandate isikute poolne kontroll, teave osakuomanikele ja osakuomanike muud õigused
   Artikkel 41
   Liikmesriigid nõuavad, et ühineva ja ühendava eurofondi depositooriumid kontrolliksid artikli 40 lõike 1 punktides a, f ja g esitatud andmete vastavust käesoleva direktiivi nõuetele ja asjaomaste eurofondide fonditingimustele ja põhikirjale.
   Artikkel 42
   1.   Ühineva eurofondi päritoluliikmesriigi õigus usaldab kas depositooriumi või vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiivile 2006/43/EÜ (mis käsitleb raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohustuslikku auditit) (13) määratud sõltumatu audiitori hooleks järgmiste punktide kinnitamise:

               a)

               vastuvõetud kriteeriumid, mille alusel hinnatakse varasid ja vajaduse korral kohustusi artikli 47 lõikes 1 osutatud vahetuskursi arvutamise kuupäeval;

               b)

               vajaduse korral rahaline väljamakse osaku kohta ja

               c)

               vahetuskursi arvutamise meetod ning arvutamise kuupäeval kindlaks määratud tegelik vahetuskurss, nagu osutatud artikli 47 lõikes 1.

         2.   Lõike 1 kohaldamisel käsitatakse ühineva eurofondi vannutatud audiitoreid või ühendava eurofondi vannutatud audiitorit sõltumatute audiitoritena.
   3.   Ühineva ja ühendava eurofondi osakuomanikele ja eurofondide asjaomastele pädevatele asutustele tehakse taotluse korral tasuta kättesaadavaks sõltumatu audiitori või vajaduse korral depositooriumi aruande koopia.
   Artikkel 43
   1.   Liikmesriigid nõuavad, et ühinev ja ühendav eurofond esitaksid oma osakuomanikele asjakohast ja täpset teavet kavandatud ühinemise kohta, et nad saaksid teadlikult hinnata kavandatud ühinemise mõju nende investeeringule.
   2.   Teave esitatakse ühineva ja ühendava eurofondi osakuomanikele ainult pärast seda, kui ühineva eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused on kavandatud ühinemiseks andnud loa artikli 39 alusel.
   Teave esitatakse vähemalt 30 päeva enne artikli 45 lõikes 1 osutatud viimast kuupäeva, mil võib taotleda tagasiostmist või -võtmist või vajaduse korral ümbervahetamist ilma lisatasuta.
   3.   Ühineva eurofondi ja ühendava eurofondi osakuomanikele esitatav teave sisaldab asjakohast ja täpset teavet kavandatud ühinemise kohta, et osakuomanikud saaksid teha teadlikke otsuseid selle kohta, milline on kavandatud ühinemise mõju nende investeeringule, ning kasutada oma õigusi vastavalt artiklitele 44 ja 45.
   Teave hõlmab järgmist:

               a)

               kavandatud ühinemise taust ja põhjendus;

               b)

               kavandatud ühinemise võimalik mõju osakuomanikele, sealhulgas, kuid mitte ainult, mis tahes olulised muutused seoses investeerimispoliitika ja -strateegia, kulude, oodatava tulemuse, aruannete korrapärase esitamise ning tulemuste võimaliku halvenemisega, ja kui see on asjakohane, selgesõnaline hoiatus investoritele, et nende tulu maksustamislahendust võidakse ühinemise järel muuta;

               c)

               kõik osakuomanike eriõigused seoses kavandatud ühinemisega, sealhulgas, kuid mitte ainult, õigus saada lisateavet, õigus saada taotluse korral sõltumatu audiitori või depositooriumi aruande koopia ja õigus nõuda oma osakute tagasiostmist või -võtmist või vajaduse korral ümbervahetamist ilma lisatasuta artikli 45 lõike 1 kohaselt ning kõnealuse õiguse kasutamise lõpptähtaeg;

               d)

               asjakohased menetlusküsimused ja ühinemise jõustumise kavandatud kuupäev ja

               e)

               koopia ühendava eurofondi kohta investorile esitatavast põhiteabest, millele on osutatud artiklis 78.

         4.   Kui ühinevat või ühendavat eurofondi on teavitatud vastavalt artiklile 93, esitatakse lõikes 3 osutatud teave vastava eurofondi vastuvõtva liikmesriigi ametlikus keeles või ühes ametlikest keeltest või kõnealuse liikmesriigi pädevate asutuste poolt heaks kiidetud keeles. Tõlkimise eest vastutab eurofond, kellelt nõutakse teabe esitamist. Kõnealune tõlge peab tõeselt kajastama algupärast teavet.
   5.   Komisjon võib võtta vastu rakendusmeetmed, täpsustades üksikasjalikult lõigetes 1 ja 3 osutatud teabe sisu, vormi ning esitamise meetodi.
   Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 112 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
   Artikkel 44
   Juhul kui liikmesriikide siseriikliku õigusega nõutakse, et osakuomanikud peavad eurofondide ühinemise heaks kiitma, tagavad liikmesriigid, et selliseks heakskiitmiseks ei ole vaja rohkem kui 75 % osakuomanike üldkoosolekul osakuomanike või nende esindajate poolt tegelikult antud häältest.
   Esimest lõiku kohaldatakse, ilma et see piiraks siseriiklikus õiguses ettenähtud kohalolekukvoorumi kohaldamist. Kui see on asjakohane, ei kohalda liikmesriigid piiriülestele ühinemistele rangemat kohalolekukvoorumit kui riigisisestele ühinemistele ega eurofondide ühinemistele rangemat kohalolekukvoorumit kui äriühingute ühinemistele.
   Artikkel 45
   1.   Liikmesriikide õigusaktidega nähakse ette, et ühineva ja ühendava eurofondi osakuomanikel on õigus nõuda igasuguse lisatasuta, v.a see, mille eurofond peab kinni kapitali vähendamise kulude katteks, oma osakute tagasiostmist või -võtmist, või võimaluse korral nende ümbervahetamist teise sellise eurofondi osakuteks, millel on samalaadne investeerimispoliitika ja mida valitseb sama fondivalitseja või mõni muu äriühing, kellega fondivalitseja on seotud ühise juhtimise või järelevalve või otsese või kaudse olulise osaluse kaudu. See õigus kehtib alates sellest, kui ühineva eurofondi ja ühendava eurofondi osakuomanikele teatatakse kavandatud ühinemisest vastavalt artiklile 43 ning selle kehtivus lõppeb viis tööpäeva enne artikli 47 lõikes 1 osutatud vahetuskursi arvutamise kuupäeva.
   2.   Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võivad liikmesriigid eurofondide ühinemise korral erandina artikli 84 lõikest 1 lubada pädevatel asutustel nõuda või lubada osakute märkimise, tagasiostmise või -võtmise ajutist peatamist, tingimusel et selline peatamine on osakuomanike huvide kaitse eesmärgil põhjendatud.
   3. JAGU
   Kulud ja jõustumine
   Artikkel 46
   Välja arvatud juhtudel, kui eurofond ei ole määranud fondivalitsejat, tagavad liikmesriigid, et ühinemise ettevalmistamise ja läbiviimisega seotud mis tahes õigusabi-, konsultatsiooni- ja halduskulusid ei kanna ühinev ega ühendav eurofond ega kõnealuste fondide osakuomanikud.
   Artikkel 47
   1.   Riigisiseste ühinemiste puhul määratakse liikmesriikide õiguses kindlaks ühinemise jõustumise kuupäev ja kuupäev ühineva eurofondi osakute ühendava eurofondi osakuteks vahetamise kursi arvutamiseks ning vajaduse korral vara puhasväärtuse kindlaksmääramiseks rahaliste väljamaksete korral.
   Piiriüleste ühinemiste puhul määratakse kuupäevad kindlaks ühendava eurofondi päritoluliikmesriigi õigusaktidega. Liikmesriigid tagavad, et vajaduse korral määratakse need kuupäevad kindlaks pärast ühinemise heakskiitmist ühendava eurofondi või ühineva eurofondi osakuomanike poolt.
   2.   Ühinemise jõustumine avalikustatakse ühendava eurofondi päritoluliikmesriigi õigusaktides sätestatud viisil, kasutades kõiki asjakohaseid vahendeid, ja sellest teavitatakse ühineva ja ühendava eurofondi päritoluliikmesriikide pädevaid asutusi.
   3.   Lõike 1 kohaselt jõustunud ühinemist ei saa tunnistada õigustühiseks.
   Artikkel 48
   1.   Artikli 2 lõike 1 punkti p alapunktis i sätestatud korras toimunud ühinemisel on järgmised tagajärjed:

               a)

               kõik ühineva eurofondi varad ja kohustused lähevad üle ühendavale eurofondile või vajaduse korral ühendava eurofondi depositooriumile;

               b)

               ühineva eurofondi osakuomanikest saavad ühendava eurofondi osakuomanikud ning kui see on asjakohane, on neil õigus rahalisele väljamaksele, mis ei ületa 10 % nende osakute puhasväärtusest ühinevas eurofondis, ja

               c)

               ühinemise jõustumisega lõpetab ühinev eurofond tegevuse.

         2.   Artikli 2 lõike 1 punkti p alapunktis ii sätestatud korras toimunud ühinemisel on järgmised tagajärjed:

               a)

               kõik ühineva eurofondi varad ja kohustused lähevad üle uuele ühendavale eurofondile või vajaduse korral ühendava eurofondi depositooriumile;

               b)

               ühineva eurofondi osakuomanikest saavad uue ühendava eurofondi osakuomanikud ning kui see on asjakohane, on neil õigus rahalisele väljamaksele, mis ei ületa 10 % nende osakute puhasväärtusest ühinevas eurofondis, ja

               c)

               ühinemise jõustumisega lõpetab ühinev eurofond tegevuse.

         3.   Artikli 2 lõike 1 punkti p alapunktis iii sätestatud korras toimunud ühinemisel on järgmised tagajärjed:

               a)

               kogu ühineva eurofondi netovara kantakse üle ühendavale eurofondile või vajaduse korral ühendava eurofondi depositooriumile;

               b)

               ühineva eurofondi osakuomanikud muutuvad ühendava eurofondi osakuomanikeks ja

               c)

               ühinev eurofond jätkab tegevust, kuni kohustused on täidetud.

         4.   Liikmesriigid tagavad sellise korra kehtestamise, mille kohaselt ühendava eurofondi fondivalitseja kinnitab ühendava eurofondi depositooriumile, et varad ja vajaduse korral kohustused on üle antud. Kui ühendav eurofond ei ole fondivalitsejat määranud, annab ta nimetatud kinnituse ühendava eurofondi depositooriumile ise.
   VII PEATÜKK
   EUROFONDI INVESTEERIMISPOLIITIKAGA SEONDUVAD KOHUSTUSED
   Artikkel 49
   Käesolevas peatükis sätestatud eeskirjade kohaldamisel käsitatakse enam kui ühest üksusest koosneva eurofondi iga investeerimisüksust eraldi eurofondina.
   Artikkel 50
   1.   Eurofond investeerib üksnes järgmistesse väärtpaberitesse:

               a)

               vabalt võõrandatavad väärtpaberid ja rahaturuinstrumendid, mida noteeritakse või millega kaubeldakse direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis 14 määratletud reguleeritud turul;

               b)

               vabalt võõrandatavad väärtpaberid ja rahaturuinstrumendid, millega kaubeldakse liikmesriigi muul reguleeritud turul, mis tegutseb korrapäraselt ning on tunnustatud ja üldsusele avatud;

               c)

               vabalt võõrandatavad väärtpaberid ja rahaturuinstrumendid, mis on kolmanda riigi väärtpaberibörsil ametlikult noteeritud või millega kaubeldakse kolmanda riigi muul reguleeritud turul, mis tegutseb korrapäraselt ning on tunnustatud ja üldsusele avatud, tingimusel et väärtpaberibörsi või turu valik on pädevate asutuste poolt heaks kiidetud või õigusaktides, fonditingimustes või äriühinguna asutatud fondi põhikirjas sätestatud;

               d)

               hiljuti välja lastud vabalt võõrandatavad väärtpaberid, tingimusel et:

                           i)

                           väljalaske tingimused sisaldavad kohustust taotleda ametlikku noteerimist väärtpaberibörsil või muul reguleeritud turul, mis tegutseb korrapäraselt ning on tunnustatud ja üldsusele avatud, tingimusel et selle väärtpaberibörsi või turu valik on pädevate asutuste poolt heaks kiidetud või õigusaktides, fonditingimustes või äriühinguna asutatud fondi põhikirjas sätestatud, ja

                           ii)

                           punktis i osutatud luba on tagatud aasta jooksul pärast väljalaset;

               e)

               vastavalt käesolevale direktiivile tunnustatud eurofondide või muude artikli 1 lõike 2 punktide a ja b kohaste liikmesriigis või mujal asutatud investeerimisfondide osakud, tingimusel et:

                           i)

                           kõnealused muud investeerimisfondid on saanud tegevusloa õigusaktide alusel, milles sätestatakse, et nende suhtes kohaldatakse järelevalvet, mida eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused peavad samaväärseks ühenduse õigusaktides sätestatud järelevalvega, ning et asutustevaheline koostöö on piisavalt tagatud;

                           ii)

                           muude investeerimisfondide osakuomanike kaitse tase on samaväärne eurofondide osakuomanikele ettenähtud kaitse tasemega ning eelkõige on varade eraldatuse, laenuvõtmise või laenuandmise ning vabalt võõrandatavate väärtpaberite ja rahaturuinstrumentide katteta müügiga seotud eeskirjad samaväärsed käesoleva direktiivi nõuetega;

                           iii)

                           muude investeerimisfondide majandustegevuse kohta esitatakse poolaasta- ja aastaaruanded, mis võimaldavad hinnata aruandlusperioodi varasid ja kohustusi, tulusid ning tehinguid, ja

                           iv)

                           eurofondi või muu investeerimisfondi varadest, mille osakute omandamist kavandatakse, võib asjaomaste fonditingimuste või põhikirja kohaselt muude eurofondide või muude investeerimisfondide osakutesse investeerida kokku kuni 10 %;

               f)

               need hoiused krediidiasutustes, mis on nõudmisel tagastatavad või väljavõetavad ning mille tähtaeg on kuni 12 kuud, tingimusel et krediidiasutuse registrijärgne asukoht on liikmesriigis, või kui krediidiasutuse registrijärgne asukoht on kolmandas riigis, tingimusel et selle suhtes kohaldatakse usaldatavusnormatiive, mida eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused peavad samaväärseks ühenduse õigusaktides sätestatud normatiividega;

               g)

               tuletisinstrumendid, sealhulgas samaväärsed sularahas makstavad finantsinstrumendid, millega kaubeldakse punktides a, b ja c osutatud reguleeritud turul, või börsivälised tuletisinstrumendid, tingimusel et:

                           i)

                           nende alusvaraks või hinda mõjutavaks teguriks on käesolevas lõikes käsitletavad instrumendid, finantsindeksid, intressimäärad, valuutakursid või valuutad, millesse eurofond võib investeerida vastavalt oma investeerimiseesmärkidele, mis on sätestatud tema fonditingimustes või põhikirjas;

                           ii)

                           börsiväliste tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute osapooled on asutused, kelle suhtes kohaldatakse usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ja kes kuuluvad eurofondi päritoluliikmesriigi pädevate asutuste heakskiidetud kategooriatesse, ning

                           iii)

                           börsiväliste tuletisinstrumentide suhtes kohaldatakse usaldusväärset ja kontrollitavat igapäevast hindamist ning neid on võimalik eurofondi algatusel igal ajal nende õiglase väärtusega müüa, rahaks vahetada või tasaarvestusega lõpetada või

               h)

               muud artikli 2 lõike 1 punkti o alla kuuluvad rahaturuinstrumendid, mis ei ole reguleeritud turul kaubeldavad instrumendid, kui nende emiteerimine või emitent ise on reguleeritud investorite ja hoiuste kaitseks, tingimusel et nende:

                           i)

                           emitent või tagaja on riiklik asutus, piirkondlik või kohalik omavalitsus või liikmesriigi keskpank, Euroopa Keskpank, ühendus või Euroopa Investeerimispank, kolmas riik või föderaalriigi puhul föderatsiooni üks liige või selline avalik-õiguslik rahvusvaheline organisatsioon, millesse kuulub vähemalt üks liikmesriik;

                           ii)

                           emitent on ettevõtja, mille väärtpaberitega kaubeldakse punktides a, b või c osutatud reguleeritud turul;

                           iii)

                           emitent või tagaja on üksus, mille suhtes kohaldatakse ühenduse õigusaktides sätestatud kriteeriumidele vastavat usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet, või üksus, mille suhtes kohaldatakse usaldatavusnormatiive, mida pädevad asutused peavad vähemalt sama rangeks ühenduse õigusaktides sätestatud normatiividega, ning need normatiivid on täidetud, või

                           iv)

                           emitendiks on eurofondi päritoluliikmesriigi pädevate asutuste heakskiidetud kategooriatesse kuuluvad teised asutused, tingimusel et investeeringute suhtes neisse instrumentidesse kohaldatakse vähemalt samaväärset investorite kaitset, kui on ette nähtud punktidega i, ii ja iii, ning kui emitendiks on äriühing, kelle kapital ja reservid moodustavad vähemalt 10 000 000 eurot ning kes esitab ja avaldab oma aastaaruanded kooskõlas 25. juuli 1978. aasta neljanda nõukogu direktiiviga 78/660/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid, (14) või üksus, mis tegeleb konsolideerimisgrupis, millesse kuulub üks või mitu äriühingut, mille väärtpaberid on börsil noteeritud, selle konsolideerimisgrupi finantseerimisega, või üksus, mis tegeleb panga likviidsusliini kasutavate väärtpaberistamisvahendite finantseerimisega.

         2.   Eurofond ei või:

               a)

               üle 10 % oma varast investeerida muudesse, lõikes 1 osutamata vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse või rahaturuinstrumentidesse või

               b)

               omandada väärismetalle ega nende sertifikaate.

         Eurofondid võivad omada lisakäibekapitali.
   3.   Äriühinguna asutatud fond võib omandada kinnis- või vallasvara, mis on hädavajalik tema otseseks äritegevuseks.
   Artikkel 51
   1.   Fondivalitseja või äriühinguna asutatud fond rakendab riskijuhtimise protseduure, mis võimaldavad igal ajal jälgida ja mõõta positsioonide riske ning nende mõju portfelli üldisele riskiprofiilile.
   Fondivalitseja või äriühinguna asutatud fond järgib börsiväliste tuletisinstrumentide täpse ja sõltumatu hindamise korda.
   Fondivalitseja või äriühinguna asutatud fond teatab oma päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele korrapäraselt tuletisinstrumentide liigid, nendega seotud riskid, koguselised piirmäärad ning tuletisinstrumentidega tehtavate tehingutega seotud riskide hindamise meetodid iga valitsetava eurofondi kohta.
   2.   Liikmesriigid võivad eurofondil lubada kasutada liikmesriikide sätestatud tingimusi ja piirmäärasid, arvestades vabalt võõrandatavate väärtpaberite ning rahaturuinstrumentidega seotud tehnikaid ja instrumente, tingimusel et selliseid tehnikaid ja instrumente kasutatakse portfelli tõhusaks haldamiseks.
   Kui toimingud on seotud tuletisinstrumentide kasutamisega, peavad kõnealused tingimused ja piirmäärad olema kooskõlas käesoleva direktiivi sätetega.
   Mingil juhul ei tohi need toimingud põhjustada eurofondi kõrvalekaldumist investeerimiseesmärkidest, mis on sätestatud eurofondi fonditingimustes, põhikirjas või prospektis.
   3.   Eurofond tagab, et tema tuletisinstrumentidega seotud üldrisk ei ületa tema portfelli puhasväärtust.
   Riski arvutamisel võetakse arvesse tuletisväärtpaberite alusvara nüüdisväärtust, vastaspoole riski, turu tulevikusuundumusi ning positsioonide rahaks vahetamise aega. Seda kohaldatakse ka kolmanda ja neljanda lõigu suhtes.
   Eurofond võib oma investeerimispoliitika raames ning artikli 52 lõikega 5 ettenähtud piirmäärasid arvestades investeerida tuletisinstrumentidesse, kui nende alusvaraga seotud kogurisk ei ületa artiklis 52 sätestatud investeerimispiiranguid. Kui eurofond investeerib indeksipõhistesse tuletisinstrumentidesse, võivad liikmesriigid näha ette, et kõnealuseid investeeringuid ei tule arvesse võtta vastavalt artiklis 52 sätestatud piirmäärade kohaldamisel.
   Kui vabalt võõrandatav väärtpaber või rahaturuinstrument sisaldab tuletisinstrumenti, võetakse tuletusinstrumenti käesoleva artikli nõuete täitmisel arvesse.
   4.   Ilma et see piiraks artikli 116 kohaldamist, võtab komisjon 1. juuliks 2010 vastu rakendusmeetmed, millega määratakse kindlaks:

               a)

               kriteeriumid fondivalitseja poolt vastavalt lõike 1 esimesele lõigule rakendatavate riskijuhtimise protseduuride adekvaatsuse hindamiseks;

               b)

               üksikasjalikud eeskirjad börsiväliste tuletisinstrumentide väärtuse täpse ja sõltumatu hindamise kohta ning

               c)

               üksikasjalikud nõuded teabe sisu ja järgitava korra kohta fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele lõike 1 kolmandas lõigus viidatud teabe edastamisel.

         Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 112 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
   Artikkel 52
   1.   Eurofond ei või:

               a)

               ühe ja sama asutuse emiteeritud vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse või rahaturuinstrumentidesse investeerida rohkem kui 5 % oma varast või

               b)

               ühte ja samasse asutusse hoiustena investeerida rohkem kui 20 % oma varast.

         Eurofondi vastaspoole risk ei tohi börsiväliste tuletisinstrumentidega tehtava tehingu puhul ületada:

               a)

               10 % tema varast, kui vastaspooleks on artikli 50 lõike 1 punktis f osutatud krediidiasutus, või

               b)

               5 % tema varast muudel juhtudel.

         2.   Liikmesriigid võivad lõike 1 esimeses lõigus sätestatud 5 % piirmäära suurendada kuni 10 protsendini. Sel juhul ei tohi kõigi selliste emitentide vabalt võõrandatavate väärtpaberite ja rahaturuinstrumentide koguväärtus, millest igasse on eurofond investeerinud üle 5 % oma varast, ületada 40 % tema vara väärtusest. Nimetatud piirmäära ei kohaldata hoiuste suhtes ja börsiväliste tuletisinstrumentidega tehtavate tehingute suhtes, kui need tehakse finantseerimisasutustega, kelle suhtes kohaldatakse usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet.
   Olenemata lõikes 1 sätestatud üksikutest piirmääradest, ei tohi eurofondil, juhul kui selle tagajärjel rohkem kui 20 % tema varadest on investeeritud ühte asutusse, samal ajal olla:

               a)

               investeeringuid kõnealuse asutuse emiteeritud vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse või rahaturuinstrumentidesse;

               b)

               hoiuseid kõnealuses asutuses või

               c)

               börsiväliste tuletisinstrumentidega kõnealuse asutusega tehtavatest tehingutest tulenevaid riske.

         3.   Liikmesriigid võivad lõike 1 esimese lõiguga ettenähtud 5 % piirmäära suurendada kuni 35 protsendini, kui vabalt võõrandatavad väärtpaberid või rahaturuinstrumendid on emiteerinud või taganud liikmesriik, tema kohalik omavalitsus, kolmas riik või selline avalik-õiguslik rahvusvaheline organisatsioon, millesse kuulub vähemalt üks liikmesriik.
   4.   Liikmesriigid võivad lõike 1 esimese lõiguga ettenähtud 5 % piirmäära suurendada kuni 25 protsendini, kui võlakirjad on emiteerinud krediidiasutus, mille registrijärgne asukoht on liikmesriigis ja mille suhtes kohaldatakse vastavalt õigusaktidele võlakirjaomanike kaitseks kavandatud erilist avalikku järelevalvet. Eelkõige tuleb selliste võlakirjade emissioonist laekuvad summad investeerida õigusaktides sätestatud korras varasse, mis kogu võlakirjade kehtivusaja vältel suudab tagada võlakirjadega seotud nõuded ja mida emitendi maksejõuetuse korral kasutataks esmajärjekorras põhisumma tagasimaksmiseks ning kogunenud intresside tasumiseks.
   Kui eurofond investeerib üle 5 % oma varast esimeses lõigus osutatud võlakirjadesse, mille on emiteerinud üks emitent, ei tohi nende investeeringute koguväärtus ületada 80 % eurofondi vara väärtusest.
   Liikmesriigid esitavad komisjonile esimeses lõigus osutatud võlakirjakategooriate ja nende emitentide loetelu, kellel on vastavalt õigusaktidele ja esimeses lõigus nimetatud järelevalve korrale õigus emiteerida käesolevas artiklis sätestatud kriteeriumidele vastavaid võlakirju. Loeteludele lisatakse teatis antavate tagatiste staatuse kohta. Komisjon edastab selle teabe viivitamata teistele liikmesriikidele koos kõigi märkustega, mida ta peab asjakohaseks, ning teeb nimetatud teabe üldsusele kättesaadavaks. Artikli 112 lõikes 1 osutatud Euroopa väärtpaberikomitee võib selliste teadete üle vahetada arvamusi.
   5.   Lõigetes 3 ja 4 osutatud vabalt võõrandatavaid väärtpabereid ja rahaturuinstrumente ei võeta arvesse lõikes 2 osutatud 40 % piirmäära kohaldamisel.
   Lõigetes 1 kuni 4 sätestatud piirmäärasid ei saa ühendada ning seega ei tohi lõigete 1 kuni 4 alusel tehtavate investeeringute kogumaht vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse või rahaturuinstrumentidesse, hoiustesse või tuletisinstrumentidesse ületada 35 % eurofondi varast, kui emitendiks, hoiuse vastuvõtjaks või tehingu pooleks on üks ja sama asutus.
   Äriühinguid, mis on koondatud ühte konsolideerimisgruppi direktiivis 83/349/EMÜ või tunnustatud rahvusvahelistes raamatupidamiseeskirjades määratletud konsolideeritud aruannete koostamiseks, käsitatakse käesolevas artiklis esitatud piirmäärade arvutamisel ühe asutusena.
   Liikmesriigid võivad lubada ühe konsolideerimisgrupi vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ja rahaturuinstrumentidesse kokku investeerida kuni 20 %.
   Artikkel 53
   1.   Ilma et see piiraks artiklis 56 sätestatud piirmäärade kohaldamist, võivad liikmesriigid artikliga 52 ettenähtud piirmäärasid ühe ja sama asutuse emiteeritud aktsiatesse või võlakirjadesse investeerimise puhul suurendada kuni 20 protsendini, kui fonditingimuste või põhikirja kohaselt on eurofondi investeerimispoliitika eesmärgiks järgida mõne sellise aktsia- või võlakirjaindeksi koostist, mida on tunnustanud pädev asutus, tingimusel et:

               a)

               selle koostis on piisavalt hajutatud;

               b)

               indeks kajastab adekvaatselt olukorda turul, millele ta osutab, ning

               c)

               see avaldatakse nõuetekohasel viisil.

         2.   Liikmesriigid võivad lõikes 1 sätestatud piirmäära suurendada kuni 35 protsendini, kui see on tingitud erandlikest turutingimustest eelkõige sellistel reguleeritud turgudel, kus teatavad vabalt võõrandatavad väärtpaberid või rahaturuinstrumendid tugevalt domineerivad. Kõnealuse piirmäärani investeerimine on lubatud üksnes ühe emitendi puhul.
   Artikkel 54
   1.   Erandina artiklist 52 võivad liikmesriigid lubada eurofondidel, kooskõlas riski hajutamise põhimõttega, kuni 100 % oma varast investeerida mitmesugustesse vabalt võõrandatavatesse väärtpaberitesse ja rahaturuinstrumentidesse, mille emitent või tagaja on liikmesriik, üks või mitu tema kohalikest omavalitsustest, kolmas riik või avalik-õiguslik rahvusvaheline asutus, millesse kuulub üks või mitu liikmesriiki.
   Eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused lubavad sellist erandit ainult juhul, kui nad leiavad, et eurofondide osakuomanike kaitse on samaväärne osakuomanike kaitsega eurofondides, mis peavad kinni artiklis 52 sätestatud piirmääradest.
   Selline eurofond valdab vähemalt kuue eri väljalaske vabalt võõrandatavaid väärtpabereid, kuid ühe ja sama väljalaske vabalt võõrandatavad väärtpaberid ei tohi moodustada üle 30 % tema koguvarast.
   2.   Lõikes 1 osutatud eurofondid märgivad fonditingimustes või äriühinguna asutatud fondi põhikirjas selgelt ära liikmesriigid, kohalikud omavalitsused või avalik-õiguslikud rahvusvahelised asutused, kelle väljalastud või tagatud väärtpaberitesse nad kavatsevad investeerida üle 35 % oma varast.
   Sellised fonditingimused või äriühinguna asutatud fondi põhikirja kinnitavad pädevad asutused.
   3.   Iga lõikes 1 osutatud eurofond lisab oma prospektile ja reklaamiteatele selgesti eristatava teate, et sellisele kinnitusele tähelepanu juhtida, ning märgib ära liikmesriigid, kohalikud omavalitsused või avalik-õiguslikud rahvusvahelised asutused, kelle väärtpaberitesse ta kavatseb investeerida või on investeerinud üle 35 % oma varast.
   Artikkel 55
   1.   Eurofond võib omandada artikli 50 lõike 1 punktis e osutatud eurofondide või muude investeerimisfondide osakuid, tingimusel et ta ei investeeri ühe eurofondi või muu investeerimisfondi osakutesse üle 10 % oma varast. Liikmesriigid võivad seda piirmäära suurendada kuni 20 protsendini.
   2.   Selliste investeerimisfondide osakutesse tehtud investeeringud, mis ei ole eurofondid, võivad kokku moodustada 30 % eurofondi varast.
   Kui eurofond on omandanud teise eurofondi või muu investeerimisfondi osakuid, võivad liikmesriigid sätestada, et asjaomaste eurofondide või muude investeerimisfondide vara ei pea arvesse võtma seoses artiklis 52 sätestatud piirmääradega.
   3.   Kui eurofond investeerib sellise teise eurofondi või muu investeerimisfondi osakutesse, mida valitseb otse või volituse alusel sama fondivalitseja või mõni muu äriühing, kellega fondivalitseja on seotud ühise juhtimise või järelevalve või otsese või kaudse olulise osaluse kaudu, ei tohi see fondivalitseja või muu äriühing võtta väljalaske- ja tagasivõtmistasu eurofondi investeeringutelt selle teise eurofondi või investeerimisfondi osakutesse.
   Eurofond, mis investeerib olulise osa oma varast teise eurofondi või investeerimisfondi, avaldab oma prospektis maksimaalsed valitsemistasud, mida võivad võtta tema ise ning teised eurofondid või investeerimisfondid, millesse ta kavatseb investeerida. Majandusaasta aruandes märgitakse valitsemistasude maksimaalne protsent, mida võivad võtta eurofond ise ning teised eurofondid või investeerimisfondid, millesse ta kavatseb investeerida.
   Artikkel 56
   1.   Äriühinguna asutatud fond või fondivalitseja, kelle tegevus seondub kõigi tema juhitud ja käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate lepinguliste fondidega, ei omanda hääleõigusega aktsiaid, mis võimaldaksid tal avaldada märkimisväärset mõju emitendi juhtimisele.
   Edasise kooskõlastamiseni võtavad liikmesriigid arvesse teiste liikmesriikide õiguses sätestatud nõudeid, mis määratlevad esimeses lõigus sõnastatud põhimõtte.
   2.   Eurofond ei või omandada rohkem kui:

               a)

               10 % ühe emitendi hääleõiguseta aktsiaid;

               b)

               10 % ühe emitendi võlakirju;

               c)

               25 % ühe eurofondi või muu investeerimisfondi osakuid artikli 1 lõike 2 punktide a ja b tähenduses või

               d)

               10 % ühe emitendi rahaturuinstrumente.

         Punktides b, c ja d sätestatud piirmäärasid võib omandamise ajal mitte arvestada, kui võlakirjade või rahaturuinstrumentide kogumaksumust või väljalastavate väärtpaberite puhasmaksumust ei saa sellel ajal välja arvutada.
   3.   Liikmesriigid võivad loobuda lõigete 1 ja 2 kohaldamisest:

               a)

               liikmesriigi või tema kohalike omavalituste väljalastud või tagatud vabalt võõrandatavate väärtpaberite ja rahaturuinstrumentide suhtes;

               b)

               kolmanda riigi väljalastud või tagatud vabalt võõrandatavate väärtpaberite ja rahaturuinstrumentide suhtes;

               c)

               vabalt võõrandatavate väärtpaberite ja rahaturuinstrumentide suhtes, mille emitendiks on avalik-õiguslik rahvusvaheline asutus, millesse kuulub üks või mitu liikmesriiki;

               d)

               eurofondile kuuluvate sellise äriühingu aktsiate suhtes, mis on asutatud kolmandas riigis ja mis investeerib oma vara põhiliselt väärtpaberitesse, mille emitentide registrijärgne asukoht on selles riigis, juhul kui selle riigi õigusaktide alusel on selline osalus eurofondi ainus võimalus selle riigi emitentide väärtpaberitesse investeerida;

               e)

               äriühinguna asutatud fondile või äriühinguna asutatud fondidele kuuluvate selliste tütarettevõtjate aktsiate suhtes, mille ainsaks tegevusalaks on osakuomanike taotlusel osakute tagasiostmisega seotud valitsemis-, nõustamis- või turundustegevus üksnes äriühinguna asutatud fondi või äriühinguna asutatud fondide nimel riigis, kus kõnealused tütarettevõtjad on asutatud.

         Käesoleva lõike esimese lõigu punktis d osutatud erand kehtib siiski ainult juhul, kui kolmanda riigi äriühing järgib oma investeerimispoliitikas artiklites 52 ja 55 ning käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2 sätestatud piirmäärasid. Juhul kui ületatakse artiklites 52 ja 55 sätestatud piirmäärasid, kohaldatakse artiklit 57 mutatis mutandis.
   Artikkel 57
   1.   Käesolevas peatükis sätestatud piirmäärasid ei pea eurofond järgima oma vara hulka kuuluvate vabalt võõrandatavate väärtpaberite või rahaturuinstrumentidega seotud märkimisõiguse rakendamise puhul.
   Tagades küll riskide hajutamise põhimõtte järgimise, võivad liikmesriigid lubada hiljuti tunnustatud eurofondi puhul teha erandi artiklitest 52 kuni 55 kuue kuu jooksul alates eurofondile tegevusloa andmise kuupäevast.
   2.   Kui lõikes 1 osutatud piirmäärad ületatakse eurofondist olenemata põhjustel või märkimisõiguse rakendamise tulemusena, likvideerib eurofond esmatähtsa ülesandena sellise olukorra, võttes igati arvesse osakuomanike huve.
   VIII PEATÜKK
   INVESTOR- JA ÜHISEUROFONDI STRUKTUUR
   1. JAGU
   Reguleerimisala ja heakskiitmine
   Artikkel 58
   1.   Investor-eurofond on eurofond või selle investeerimisüksus, millel on luba investeerida erandina artikli 1 lõike 2 punktist a, artiklitest 50, 52 ja 55 ning artikli 56 lõike 2 punktist c vähemalt 85 % oma varast teise eurofondi või selle investeerimisüksuse („ühiseurofond”) osakutesse.
   2.   Investor-eurofond võib hoida kuni 15 % oma varast järgmiselt:

               a)

               lisakäibekapitalina vastavalt artikli 50 lõike 2 teisele lõigule;

               b)

               tuletisinstrumentides, mida võib kasutada üksnes riskide maandamise eesmärgil, vastavalt artikli 50 lõike 1 punktile g ning artikli 51 lõigetele 2 ja 3;

               c)

               kinnis- ja vallasvaras, mis on oluline tema otseseks äritegevuseks, kui investor-eurofond on äriühinguna asutatud fond.

         Artikli 51 lõike 3 järgimiseks võib investor-eurofond arvutada oma tuletisinstrumentidega seotud üldriski, kombineerides esimese lõigu punkti b kohast otsest riski:

               a)

               ühiseurofondi tegeliku tuletisinstrumentidega seotud riskiga vastavalt investor-eurofondi poolt ühiseurofondi tehtud investeeringute osakaalule või

               b)

               ühiseurofondi fonditingimustes või põhikirjas sätestatud ühiseurofondi suurima võimaliku tuletisinstrumentidega seotud riskiga vastavalt investor-eurofondi poolt ühiseurofondi tehtud investeeringute osakaalule.

         3.   Ühiseurofond on eurofond või selle investeerimisüksus, mis vastab järgmistele tingimustele:

               a)

               tema osakuomanike hulgas on vähemalt üks investor-eurofond;

               b)

               ta ei ole ise investor-eurofond;

               c)

               ta ei oma investor-eurofondi osakuid.

         4.   Ühiseurofondi suhtes kohaldatakse järgmisi erandeid:

               a)

               kui vähemalt kaks tema osakuomanikku on investor-eurofondid, ei kohaldata artikli 1 lõike 2 punkti a ja artikli 3 punkti b, mis annab ühiseurofondile võimaluse suurendada kapitali teiste investorite kaasamise teel;

               b)

               XI peatükki ja artikli 108 lõike 1 teist lõiku ei kohaldata, kui ühiseurofond ei kaasa kapitali suurendamiseks investoreid liikmesriigis, kus ta ei ole asutatud, kuid tal on ainult üks või mitu investor-eurofondi kõnealuses liikmesriigis.

         Artikkel 59
   1.   Liikmesriigid tagavad, et investor-eurofondi investeeringud ühiseurofondi, mis ületavad teistesse eurofondidesse tehtavatele investeeringutele artikli 55 lõike 1 alusel kohaldatavat piirmäära, peavad investor-eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused eelnevalt heaks kiitma.
   2.   Investor-eurofondile teatatakse 15 tööpäeva jooksul pärast kõigi nõutavate dokumentide esitamist, kas pädevad asutused on heaks kiitnud investor-eurofondi investeeringud ühiseurofondi.
   3.   Investor-eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused annavad heakskiidu, kui investor-eurofond, selle depositoorium ja audiitor, samuti ühiseurofond, täidavad kõiki käesolevas peatükis sätestatud nõudeid. Selleks esitab investor-eurofond oma päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele järgmised dokumendid:

               a)

               investor-eurofondi ja ühiseurofondi fonditingimused või põhikiri;

               b)

               investor-eurofondi ja ühiseurofondi prospekt ja artikli 78 kohane investorile esitatav põhiteave;

               c)

               artikli 60 lõikes 1 osutatud kokkulepe investor- ja ühiseurofondi vahel või äritegevuse sise-eeskirjad;

               d)

               võimaluse korral artikli 64 lõikes 1 osutatud teave osakuomanikele;

               e)

               kui ühiseurofond ja investor-eurofond kasutavad eri depositooriumit, artikli 61 lõikes 1 osutatud teabevahetuse kokkulepe asjaomaste depositooriumite vahel;

               f)

               kui ühiseurofond ja investor-eurofond kasutavad eri audiitorit, artikli 62 lõikes 1 osutatud teabevahetuse kokkulepe asjaomaste audiitorite vahel.

         Kui investor-eurofond on asutatud ühiseurofondi päritoluliikmesriigist erinevas liikmesriigis, esitab investor-eurofond ühiseurofondi päritoluliikmesriigi pädevate asutuste kinnituse, et ühiseurofond on selline eurofond või selle investeerimisüksus, mis vastab artikli 58 lõike 3 punktides b ja c sätestatud tingimustele. Investor-eurofond esitab dokumendid investor-eurofondi päritoluliikmesriigi ametlikus keeles või ühes ametlikest keeltest või kõnealuse liikmesriigi pädevate asutuste poolt heaks kiidetud keeles.
   2. JAGU
   Investor-eurofondi ja ühiseurofondi käsitlevad üldsätted
   Artikkel 60
   1.   Liikmesriigid nõuavad, et ühiseurofond esitaks investor-eurofondile kõik dokumendid ja kogu teabe, mis on vajalik selleks, et investor-eurofond saaks täita käesolevas direktiivis sätestatud nõudeid. Investor-eurofond sõlmib sel eesmärgil ühiseurofondiga kokkuleppe.
   Investor-eurofond ei investeeri ühiseurofondi osakutesse, ületades artikli 55 lõike 1 alusel kohaldatavaid piirmäärasid, seni kuni esimeses lõigus osutatud kokkulepe ei ole jõustunud. See kokkulepe peab olema soovi korral tasuta kättesaadav kõikidele osakuomanikele.
   Juhul kui nii ühiseurofondil kui ka investor-eurofondil on sama fondivalitseja, võidakse leping asendada äritegevuse sise-eeskirjadega, millega tagatakse käesolevas lõikes sätestatud nõuete täitmine.
   2.   Investor- ja ühiseurofond võtavad asjakohaseid meetmeid, et kooskõlastada oma vara puhasväärtuse arvutamise ja avaldamise ajastamist, et hoida ära turu ajastamist oma osakute osas ning vältida arbitraaži võimalusi.
   3.   Ilma et see piiraks artikli 84 kohaldamist, võivad kõik ühiseurofondi investeerinud investor-eurofondid olenemata artikli 84 lõikes 2 sätestatud tingimustest peatada oma osakute tagasiostmise, tagasivõtmise või märkimise samaks ajavahemikuks nagu ühiseurofond, kui ühiseurofond ajutiselt peatab oma osakute tagasiostmise, tagasivõtmise või märkimise omal algatusel või pädevate asutuste nõudel.
   4.   Ühiseurofondi likvideerimise korral likvideeritakse ka investor-eurofond, välja arvatud juhul, kui päritoluliikmesriigi pädevad asutused annavad nõusoleku järgmisteks toiminguteks:

               a)

               investeerida vähemalt 85 % investor-eurofondi varast teise ühiseurofondi osakutesse või

               b)

               muuta fonditingimusi või põhikirja, et kujundada investor-eurofond ümber eurofondiks, mis ei ole investor-eurofond.

         Ilma et see piiraks siseriiklike sundlikvideerimise sätete kohaldamist, ei või ühiseurofondi likvideerimine toimuda mitte varem kui kolme kuu jooksul pärast seda, kui ühiseurofond teatas kõigile oma osakuomanikele ja kõnealuse investor-eurofondi päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele siduvast otsusest likvideerida ühiseurofond.
   5.   Kui ühiseurofond ühineb teise eurofondiga või jaguneb kaheks või enamaks eurofondiks, likvideeritakse investor-eurofond, välja arvatud juhul, kui investor-eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused annavad investor-eurofondile nõusoleku järgmiseks:

               a)

               jätkata pärast ühiseurofondi ühinemist või jagunemist ühiseurofondi või muu eurofondi investor-eurofondina;

               b)

               investeerida vähemalt 85 % oma varast teise sellise ühiseurofondi osakutesse, mis ei ole seotud ühinemisega või jagunemisega, või

               c)

               muuta fonditingimusi või põhikirja, et kujundada investor-eurofond ümber eurofondiks, mis ei ole investor-eurofond.

         Ühiseurofondi ühinemine või jagunemine jõustub ainult juhul, kui ühiseurofond on esitanud kõigile oma osakuomanikele ja oma investor-eurofondide päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele vähemalt 60 päeva enne ühinemise või jagunemise kavandatud jõustumise kuupäeva artiklis 43 osutatud või sellega võrreldava teabe.
   Välja arvatud juhul, kui investor-eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused on andnud nõusoleku vastavalt esimese lõigu punktile a, annab ühiseurofond investor-eurofondile võimaluse osta või võtta enne ühiseurofondi ühinemise või jagunemise jõustumist tagasi kõik osakud ühiseurofondis.
   6.   Komisjon võib võtta vastu rakendusmeetmed, täpsustades järgmist:

               a)

               lõikes 1 osutatud kokkuleppe või äritegevuse sise-eeskirjade sisu;

               b)

               milliseid lõikes 2 osutatud meetmeid peetakse asjakohasteks ja

               c)

               ühiseurofondi likvideerimise, ühinemise või jagunemise korral vastavalt lõikele 4 ja 5 nõutud nõusoleku taotlemise menetlused.

         Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 112 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
   3. JAGU
   Depositooriumid ja audiitorid
   Artikkel 61
   1.   Kui ühis- ja investor-eurofondil on eri depositooriumid, nõuavad liikmesriigid, et kõnealused depositooriumid sõlmiksid teabevahetuse kokkuleppe, et tagada mõlema depositooriumi kohustuste täitmine.
   Investor-eurofond ei investeeri ühiseurofondi osakutesse seni, kuni selline kokkulepe ei ole jõustunud.
   Käesolevas peatükis sätestatud nõuete järgimisel ei riku ühiseurofondi ega investor-eurofondi depositooriumid teabe avaldamist piiravaid või andmekaitse eeskirju, kui sellised eeskirjad on sätestatud lepinguga või õigus- ja haldusnormidega. Nõuete järgimine ei anna alust vastutuse tekkeks depositooriumile või selle nimel tegutsevale isikule.
   Liikmesriigid nõuavad, et investor-eurofond või vajaduse korral investor-eurofondi fondivalitseja vastutab selle eest, et investor-eurofondi depositooriumile edastatakse mis tahes ühiseurofondi käsitlev teave, mida on vaja investor-eurofondi depositooriumi kohustuste täitmiseks.
   2.   Ühiseurofondi depositoorium teatab viivitamata ühiseurofondi päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele, investor-eurofondile või vajaduse korral investor-eurofondi fondivalitsejale ja depositooriumile kõigist rikkumistest, mis ta tuvastab seoses ühiseurofondiga ning millel võib olla ebasoodne mõju investor-eurofondile.
   3.   Komisjon võib võtta vastu rakendusmeetmed, täpsustades järgmist:

               a)

               üksikasjad, mis tuleb lisada lõikes 1 osutatud kokkuleppesse, ja

               b)

               lõikes 2 osutatud rikkumised, millel on negatiivne mõju investor-eurofondile.

         Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 112 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
   Artikkel 62
   1.   Kui ühis- ja investor-eurofondil on eri audiitorid, nõuavad liikmesriigid, et kõnealused audiitorid sõlmiksid teabevahetuse kokkuleppe, et tagada mõlema audiitori kohustuste, sealhulgas lõike 2 nõuetele vastamiseks võetud meetmete täitmine.
   Investor-eurofond ei investeeri ühiseurofondi osakutesse seni, kuni selline kokkulepe ei ole jõustunud.
   2.   Auditi aruandes võtab investor-eurofondi audiitor arvesse ühiseurofondi auditi aruannet. Kui investor-eurofondil ja ühiseurofondil on erinevad aruandlusaastad, koostab ühiseurofondi audiitor ad hoc aruande investor-eurofondi aruandlusaasta lõppkuupäeva seisuga.
   Eelkõige märgib investor-eurofondi audiitor auditi aruandes kõik ühiseurofondi auditi aruandes märgitud eeskirjade eiramise juhud ja nende mõju investor-eurofondile.
   3.   Ühiseurofondi ega investor-eurofondi audiitorid ei riku käesolevas peatükis sätestatud nõuete järgimisel lepinguga või õigus- ja haldusnormidega teabe avaldamisele või andmekaitsele kehtestatud piiranguid. Nõuete järgimine ei anna alust vastutuse tekkeks audiitorile ega tema nimel tegutsevale isikule.
   4.   Komisjon võib võtta vastu rakendusmeetmed, millega täpsustatakse lõike 1 esimeses lõigus osutatud kokkuleppe sisu.
   Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 112 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
   4. JAGU
   Investor-eurofondi edastatav kohustuslik teave ja reklaamiteated
   Artikkel 63
   1.   Liikmesriigid nõuavad, et lisaks I lisa A loendis esitatud teabele sisaldab investor-eurofondi prospekt järgmist teavet:

               a)

               avaldus, mille kohaselt investor-eurofond on konkreetse ühiseurofondi investor-eurofond, kes püsivalt investeerib 85 % või rohkem oma varast kõnealuse ühiseurofondi osakutesse;

               b)

               investeerimiseesmärk ja -poliitika, sealhulgas riskiprofiil ning kas investor-eurofondi ja ühiseurofondi tulemuslikkus on sama või mil määral ja mis põhjusel see erineb, ning artikli 58 lõike 2 kohaselt tehtud investeeringu kirjeldus;

               c)

               ühiseurofondi, sealhulgas selle organisatsiooni, investeerimiseesmärgi ja -poliitika ning riskiprofiili lühikirjeldus ning teave selle kohta, kust saab ühiseurofondi ajakohastatud prospekti;

               d)

               artikli 60 lõike 1 kohaselt investor-eurofondi ja ühiseurofondi vahel sõlmitud kokkuleppe või äritegevuse sise-eeskirjade kokkuvõte;

               e)

               kuidas osakuomanikud võivad ühiseurofondi kohta saada lisateavet ning artikli 60 lõike 1 kohaselt investor-eurofondi ja ühiseurofondi vahel sõlmitud kokkulepe;

               f)

               kõigi selliste investor-eurofondi makstavate tasude ja hüvitatavate kulude kirjeldus, mis on seotud ühiseurofondi osakutesse investeerimisega, samuti investor-eurofondi ja ühiseurofondi kogukulud, ja

               g)

               investor-eurofondi poolt ühiseurofondi tehtavatest investeeringutest investor-eurofondile tuleneva maksumõju kirjeldus.

         2.   Lisaks I lisa B loendis esitatud teabele hõlmab investor-eurofondi aastaaruanne investor-eurofondi ja ühiseurofondi kogukulude aruannet.
   Investor-eurofondi aasta- ja poolaastaaruandes osutatakse, kust saab vastavalt ühiseurofondi aasta- ja poolaastaaruande.
   3.   Lisaks artiklites 74 ja 82 sätestatud nõuetele saadab investor-eurofond oma päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele prospekti, artikli 78 kohase investorile esitatava põhiteabe ja selle muudatused ning ühiseurofondi aasta- ja poolaastaaruande.
   4.   Investor-eurofond avalikustab kõigis asjakohastes reklaamiteadetes, et ta investeerib püsivalt 85 % või rohkem oma varast kõnealuse ühiseurofondi osakutesse.
   5.   Investorite nõudmisel annab investor-eurofond neile tasuta ühiseurofondi prospekti ning aasta- ja poolaastaaruanded paberkandjal.
   5. JAGU
   Olemasoleva eurofondi ümberkujundamine investor-eurofondiks ja ühiseurofondi vahetus
   Artikkel 64
   1.   Liikmesriigid nõuavad, et investor-eurofond, kes juba tegutseb eurofondina, sealhulgas teise ühiseurofondi investor-eurofondina, esitab kõigile oma osakuomanikele järgmise teabe:

               a)

               avaldus, mille kohaselt investor-eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused on andnud nõusoleku investor-eurofondi investeeringuteks kõnealuste ühiseurofondide osakutesse;

               b)

               artiklis 78 osutatud investorile esitatav põhiteave investor-eurofondi ja ühiseurofondi kohta;

               c)

               kuupäev, mil investor-eurofond alustab investeerimist ühiseurofondi, või kui ta on juba sellesse investeerinud, siis kuupäev, mil selle investeering ületab artikli 55 lõike 1 alusel kohaldatavat piirmäära, ja

               d)

               avaldus, mille kohaselt osakuomanikel on õigus nõuda 30 päeva jooksul oma osakute tagasiostmist või tagasivõtmist ilma igasuguse lisatasuta, v.a tasu, mille fond on kinni pidanud kapitali vähendamise kulude katteks; kõnealune õigus jõustub alates sellest, kui investor-eurofond esitab käesolevas lõikes osutatud teabe.

         Kõnealune teave esitatakse vähemalt 30 päeva enne esimese lõigu punktis c osutatud kuupäeva.
   2.   Kui investor-eurofondist on teavitatud vastavalt artiklile 93, esitatakse lõikes 1 osutatud teave investor-eurofondi vastuvõtva liikmesriigi ametlikus keeles või ühes ametlikest keeltest või kõnealuse liikmesriigi pädevate asutuste poolt heaks kiidetud keeles. Teabe tõlkimise eest vastutab investor-eurofond. Tõlge peab tõeselt kajastama algupärast teavet.
   3.   Liikmesriigid tagavad, et investor-eurofond ei investeeri teatava ühiseurofondi osakutesse, ületades artikli 55 lõike 1 alusel kohaldatavat piirmäära, enne lõike 1 teises lõigus osutatud 30 päevase ajavahemiku möödumist.
   4.   Komisjon võib võtta vastu rakendusmeetmed, täpsustades järgmist:

               a)

               lõikes 1 osutatud teabe esitamise viis ja vorm või

               b)

               kui investor-eurofond kannab vastutasuks osakute eest kõik või osa oma varast üle ühiseurofondile, sellise makse hindamise ja auditeerimise kord ning investor-eurofondi depositooriumi roll kõnealuses protsessis.

         Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 112 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
   6. JAGU
   Kohustused ja pädevad asutused
   Artikkel 65
   1.   Investor-eurofond jälgib tõhusalt ühiseurofondi tegevust. Seda kohustust täites tugineb investor-eurofond ühiseurofondilt või vajaduse korral selle fondivalitsejalt, depositooriumilt ja audiitorilt saadud teabele ning dokumentidele, välja arvatud juhul kui on põhjust kahelda selle teabe või kõnealuste dokumentide õigsuses.
   2.   Kui investor-eurofond, tema fondivalitseja või mis tahes isik, kes tegutseb investor-eurofondi või investor-eurofondi fondivalitseja nimel, saab seoses ühiseurofondi osakutesse tehtavate investeeringutega levitamistasu, komisjonitasu või rahalist tulu, tuleb need tasud või rahaline tulu maksta investor-eurofondi varadesse.
   Artikkel 66
   1.   Ühiseurofond teatab viivitamata ühiseurofondi päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele iga sellise investor-eurofondi andmed, kes investeerib ühiseurofondi osakutesse. Kui ühiseurofond ja investor-eurofond on asutatud eri liikmesriikides, teatavad ühiseurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused sellisest investeeringust viivitamata investor-eurofondi päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele.
   2.   Ühiseurofond ei võta väljalaske- või tagasivõtmistasu investor-eurofondi investeeringutelt tema osakutesse või kõnealuste osakute võõrandamise eest.
   3.   Ühiseurofond tagab, et investor-eurofondile või vajaduse korral selle fondivalitsejale, samuti investor-eurofondi pädevatele asutustele, depositooriumile ja audiitorile on õigeaegselt kättesaadav kogu teave, mida nõutakse käesoleva direktiivi, muude ühenduse õigusaktide, kohaldatavate siseriiklike õigusaktide, fonditingimuste või põhikirjaga.
   Artikkel 67
   1.   Kui ühiseurofond ja investor-eurofond on asutatud samas liikmesriigis, teatavad pädevad asutused viivitamata investor-eurofondile kõigist otsustest, meetmetest, käesolevas peatükis sätestatud tingimuste täitmata jätmistest või artikli 106 lõike 1 kohaselt esitatavast teabest seoses ühiseurofondiga või vajaduse korral selle fondivalitseja, depositooriumi või audiitoriga.
   2.   Kui ühiseurofond ja investor-eurofond on asutatud eri liikmesriigis, teatavad ühiseurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused viivitamata investor-eurofondi päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele kõigist otsustest, meetmetest, käesolevas peatükis sätestatud tingimuste täitmata jätmistest või artikli 106 lõike 1 kohaselt esitatavast teabest seoses ühiseurofondiga või vajaduse korral selle fondivalitseja, depositooriumi või audiitoriga. Investor-eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused teavitavad seejärel viivitamata investor-eurofondi.
   IX PEATÜKK
   INVESTORITE TEAVITAMISEGA SEOTUD KOHUSTUSED
   1. JAGU
   Prospekti ja perioodiliste aruannete avaldamine
   Artikkel 68
   1.   Äriühinguna asutatud fond, samuti fondivalitseja iga tema valitsetava lepingulise fondi kohta, avaldavad järgimise teabe:

               a)

               prospekt;

               b)

               aastaaruanne iga majandusaasta kohta ja

               c)

               poolaastaaruanne majandusaasta esimese kuue kuu kohta.

         2.   Aasta- ja poolaastaaruanded avaldatakse järgmiste ajavahemike jooksul pärast vastava aruandeperioodi lõppu:

               a)

               aastaaruande puhul neli kuud või

               b)

               poolaastaaruande puhul kaks kuud.

         Artikkel 69
   1.   Prospekt sisaldab teavet, mis võimaldab investoritel neile pakutavat investeeringut ning eelkõige sellega seotud riske teadlikult hinnata.
   Prospekt sisaldab selgesõnalist ja hõlpsasti mõistetavat selgitust fondi riskiprofiili kohta, sõltumata instrumentidest, millesse investeeritakse.
   2.   Prospekt sisaldab vähemalt I lisa A loendis esitatud teavet, juhul kui kõnealune teave juba ei sisaldu artikli 71 lõike 1 kohaselt prospektile lisatud fonditingimustes või põhikirjas.
   3.   Aastaaruanne sisaldab bilanssi või varade ja kohustuste aruannet, majandusaasta üksikasjalikku kasumiaruannet, majandusaasta tegevusaruannet, I lisa B loendis sisalduvat teavet ning kogu muud olulist teavet, mis võimaldab investoritel eurofondi tegevuse arengut ja tulemusi teadlikult hinnata.
   4.   Poolaastaaruanne sisaldab vähemalt I lisa B loendi I kuni IV jaos sisalduvat teavet. Kui eurofond on maksnud või teeb ettepaneku maksta vahedividende, peavad arvandmetes kajastuma kõnealuse poolaasta tulemused pärast kõigi maksude tasumist ja makstud või kavandatud vahedividendid.
   Artikkel 70
   1.   Prospektis märgitakse, millist liiki varasse on eurofondil lubatud investeerida. Selles märgitakse, kas tehingud tuletisinstrumentidega on lubatud, sellisel juhul sisaldab see selgesti eristatavat teadet, kas nimetatud tehinguid võib kasutada riskide maandamiseks või investeerimiseesmärkide saavutamiseks, ning tuletisinstrumentide kasutamise võimalikku mõju riskiprofiilile.
   2.   Kui eurofond investeerib peamiselt mõnesse artiklis 50 määratletud liiki varasse, v.a vabalt võõrandatavad väärtpaberid või rahaturuinstrumendid, või kui eurofond järgib vastavalt artiklile 53 mõnd aktsia- või võlakirjaindeksit, peab tema prospektis ja vajaduse korral reklaamiteadetes olema selgesti eristatav teade, mis juhib tähelepanu sellisele investeerimispoliitikale.
   3.   Kui eurofondi vara puhasväärtus võib seoses fondi varade koosseisu või fondi varade haldamise meetodi tõttu tugevasti kõikuda, sisaldub tema prospektis ja vajaduse korral reklaamiteadetes selgesti eristatav teade, mis juhib tähelepanu sellisele iseärasusele.
   4.   Investori taotlusel annab fondivalitseja lisateavet eurofondi riskijuhtimises kohaldatavate koguseliste piirmäärade, riskijuhtimiseks valitud võtete ning peamiste instrumendiliikide riskide ja tulususe viimase aja suundumuste kohta.
   Artikkel 71
   1.   Fonditingimused või äriühinguna asutatud fondi põhikiri moodustab prospekti lahutamatu osa ja lisatakse sellele.
   2.   Lõikes 1 osutatud dokumente ei ole vaja prospektile lisada juhul, kui investorile on teatatud, et tema nõudmisel saadetakse talle need dokumendid, või talle teatatakse koht, kus ta võib nende dokumentidega tutvuda igas liikmesriigis, kus osakuid turustatakse.
   Artikkel 72
   Prospekti olulised andmed peavad olema ajakohastatud.
   Artikkel 73
   Aastaaruande andmeid auditeerivad üks või mitu isikut, kes on seadusega volitatud aruandeid auditeerima vastavalt direktiivile 2006/43/EÜ. Auditi aruanne koos kõigi reservatsioonidega esitatakse täielikult aastaaruandes.
   Artikkel 74
   Eurofond saadab prospekti koos kõigi selles tehtud muudatustega ning ka aastaaruanded ja poolaastaaruanded eurofondi päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele. Eurofond esitab kõnealused dokumendid nõudmisel fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele.
   Artikkel 75
   1.   Investorile esitatakse nõudmisel prospekt ning viimati avaldatud aasta- ja poolaastaaruanne tasuta.
   2.   Prospekti võib esitada püsival andmekandjal või veebisaidil. Kui investor nõuab, esitatakse talle paberkandjal prospekt tasuta.
   3.   Aasta- ja poolaastaaruanne on investoritele kättesaadav prospektis ja artiklis 78 osutatud investorile esitatavas põhiteabes täpsustatud viisil. Investorile esitatakse nõudmisel paberkandjal aasta- ja poolaastaaruanded tasuta.
   4.   Komisjon võib võtta vastu rakendusmeetmed, millega täpsustatakse tingimused, mida on vaja täita juhul, kui prospekt esitatakse muul püsival andmekandjal kui paberil, või veebisaidil, mille puhul ei ole tegemist püsiva andmekandjaga.
   Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 112 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
   2. JAGU
   Muu teabe avaldamine
   Artikkel 76
   Eurofond avaldab iga kord, kui ta laseb välja, müüb, ostab või võtab tagasi oma osakuid, ning vähemalt kaks korda kuus sobival viisil oma osakute väljalaske-, müügi-, tagasiostu- või tagasivõtuhinna.
   Pädevad asutused võivad lubada eurofondil vähendada avaldamise sagedust ühele korrale kuus, tingimusel et selline kõrvalekalle ei kahjusta osakuomanike huve.
   Artikkel 77
   Kõik investoritele suunatud reklaamiteated on selgesti sellistena äratuntavad. Reklaamiteated on tõesed, selged ja mitteeksitavad. Eriti eurofondide osakute ostmise kutsena käsitatav reklaamiteade, mis sisaldab konkreetset teavet eurofondide kohta, ei tohi sisaldada avaldusi, mis on vastuolus prospektis esitatud teabe ja artiklis 78 osutatud investorile esitatava põhiteabega või vähendab selle olulisust. Reklaamiteates osutatakse prospektile ja asjaolule, et artikli 78 kohane investorile esitatav põhiteave on kättesaadav. Selles täpsustatakse kus ja mis keeles on selline teave või dokumendid investoritele või potentsiaalsetele investoritele kättesaadavad või kuidas investorid saaksid nendega tutvuda.
   3. JAGU
   Investorile esitatav põhiteave
   Artikkel 78
   1.   Liikmesriigid nõuavad, et äriühinguna asutatud fond ning fondivalitseja (iga oma valitsetava lepingulise fondi kohta) koostavad lühikese dokumendi, mis sisaldab investoritele esitatavat põhiteavet. Käesolevas direktiivis osutatakse kõnealusele dokumendile kui „investorile esitatav põhiteave”. Kõnealuses dokumendis kasutatakse ühes artikli 94 lõike 1 punktis b osutatud keeles selgelt sõnu „investorile esitatav põhiteave”.
   2.   Investorile esitatav põhiteave hõlmab asjaomase eurofondi peamisi näitajaid käsitlevat asjakohast teavet, mis esitatakse investoritele nii, et investorid suudaksid piisavalt mõista neile pakutava investeerimistoote olemust ja tootega seotud riske, et teha põhjendatud investeerimisotsuseid.
   3.   Investorile esitatav põhiteave pakub asjaomase eurofondi kohta järgmist teavet:

               a)

               eurofondi identifitseerivad andmed;

               b)

               eurofondi investeerimiseesmärkide ja -poliitika lühikirjeldus;

               c)

               varasemad tulemused või vajaduse korral tulemuste prognoosid;

               d)

               kulud ja seotud tasud ja

               e)

               investeeringu riski/tulu profiil, sealhulgas asjakohased juhised ja hoiatused seoses riskidega, mis on seotud investeeringutega asjaomasesse eurofondi.

         Loetletud teave peab investorile olema arusaadav viideteta muudele dokumentidele.
   4.   Investorile esitatavas põhiteabes täpsustatakse selgelt, kust ja kuidas saab kavandatavat investeeringut käsitlevat lisateavet, sealhulgas, kuid mitte üksnes, kust ja kuidas saab alati taotluse korral ja tasuta prospekti ning aasta- ja poolaastaaruande ning keel, milles kõnealune teave on esitatud.
   5.   Investorile esitatav põhiteave esitatakse lühidalt ja mittetehnilises keeles. See koostatakse ühtses võrdlusi võimaldavas vormis, ja esitatakse nii, et see oleks arusaadav ka mittekutselisele investorile.
   6.   Investorile esitatavat põhiteavet kasutatakse ilma muudatuste või lisandusteta (välja arvatud tõlge) kõigis liikmesriikides, kus eurofondil lubatakse artikli 93 kohaselt oma osakuid turustada.
   7.   Komisjon võtab vastu rakendusmeetmed, täpsustades järgmist:

               a)

               vastavalt lõigetele 2, 3 ja 4 investorile esitatava põhiteabe üksikasjalik ja ammendav sisu;

               b)

               järgmistel juhtudel investorile esitatava põhiteabe üksikasjalik ja ammendav sisu:

                           i)

                           eri investeerimisüksustega eurofondide puhul teatava investeerimisüksuse osakuid märkivale investorile esitatav põhiteave, sealhulgas teave selle kohta, kuidas vahetada investeerimisüksust ja kui suured on sellega seotud kulud;

                           ii)

                           eri klassi aktsiaid pakkuvate eurofondide puhul teatava klassi aktsiaid märkivale investorile esitatav põhiteave;

                           iii)

                           fond-fondis-struktuuri puhul sellisele investorile esitatav põhiteave, kes märgib teistesse eurofondidesse või artikli 50 lõike 1 punktis e osutatud investeerimisfondidesse investeeriva eurofondi osakuid;

                           iv)

                           investor- ja ühiseurofondi struktuuri puhul investor-eurofondi osakuid märkivale investorile esitatav põhiteave ja

                           v)

                           struktureeritud, kapitalikaitse ja muude samalaadsete eurofondide puhul investorile seoses sellise eurofondi eriomadustega esitatav põhiteave ja

               c)

               lõike 5 kohaselt investorile esitatava põhiteabe vormi ja esitluse üksikasjad.

         Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 112 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
   Artikkel 79
   1.   Investorile esitatava põhiteabe puhul on tegemist lepingueelse teabega. See on tõene, selge ja mitteeksitav. Investorile esitatav põhiteave on kooskõlas prospekti asjakohaste osadega.
   2.   Liikmesriigid tagavad, et isiku suhtes ei kohaldata tsiviilvastutust ainult investorile esitatava põhiteabe või selle mis tahes tõlke alusel, välja arvatud juhul kui investorile esitatav põhiteave või selle mis tahes tõlge on eksitav, ebatäpne või ei ole kooskõlas prospekti asjakohaste osadega. Investorile esitatavas põhiteabes esitatakse selle kohta selgesõnaline hoiatus.
   Artikkel 80
   1.   Liikmesriigid nõuavad, et äriühinguna asutatud fond, samuti selline fondivalitseja (iga oma valitsetava lepingulise fondi kohta), kes turustab eurofondi investoritele otse või teise füüsilise või juriidilise isiku kaudu, kes tegutseb tema nimel ning kelle tegevuse eest fond täielikult ja tingimusteta vastutab, edastab investoritele kõnealuse eurofondi kohta investorile esitatava põhiteabe aegsasti enne sellise eurofondi osakute kavandatud märkimist.
   2.   Liikmesriigid nõuavad, et äriühinguna asutatud fond, samuti selline fondivalitseja (iga oma valitsetava lepingulise fondi kohta), kes ei turusta eurofondi investoritele otse või teise füüsilise või juriidilise isiku kaudu, kes tegutseb tema nimel ning kelle tegevuse eest fond täielikult ja tingimusteta vastutab, edastab investorile esitatava põhiteabe nõudmisel tootearendajale ja vahendajatele, kes nõustavad investorit või pakuvad talle võimalikku investeeringut sellisesse eurofondi või toodetesse, mille kaudu võetakse kõnealuses eurofondis risk. Liikmesriigid nõuavad, et vahendajad, kes pakuvad investorile võimalikku investeeringut eurofondi või nõustavad investorit, annavad oma kliendile või potentsiaalsele kliendile investorile esitatava põhiteabe.
   3.   Investorile esitatav põhiteave antakse investoritele tasuta.
   Artikkel 81
   1.   Liikmesriigid lubavad äriühinguna asutatud fondidel, samuti fondivalitsejatel iga oma valitsetava lepingulise fondi kohta, investorile esitatavat põhiteavet edastada püsival andmekandjal või veebisaidil. Kui investor nõuab, esitatakse talle see igal juhul paberkandjal tasuta.
   Lisaks avaldatakse ajakohastatud investorile esitatav põhiteave äriühinguna asutatud fondi või fondivalitseja veebisaidil.
   2.   Komisjon võib võtta vastu rakendusmeetmed, millega täpsustatakse eritingimused, mis tuleb täita juhul, kui investorile esitatav põhiteave edastatakse muul püsival andmekandjal kui paberil või veebisaidil, mille puhul ei ole tegemist püsiva andmekandjaga.
   Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 112 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
   Artikkel 82
   1.   Eurofond saadab investorile esitatava põhiteabe ja selles tehtavad muudatused oma päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele.
   2.   Investorile esitatava põhiteabe olulised andmed peavad olema ajakohastatud.
   X PEATÜKK
   EUROFONDIDE ÜLDISED KOHUSTUSED
   Artikkel 83
   1.   Laenu on keelatud võtta järgmistel isikutel:

               a)

               äriühinguna asutatud fond;

               b)

               lepingulise fondi või fondivalitseja nimel tegutsev depositoorium.

         Eurofond võib siiski omandada välisvaluutat kompensatsioonilaenu („back-to-back”-laen) abil.
   2.   Erandina lõikest 1 võib liikmesriik lubada eurofondil võtta laenu, tingimusel et selline laen:

               a)

               on lühiajaline ja ei ületa:

                           —

                           10 % tema varast, kui on tegemist äriühinguna asutatud fondiga,

                           —

                           10 % fondi väärtusest, kui on tegemist lepingulise fondiga, või

               b)

               võetakse selleks, et soetada otseseks äritegevuseks hädavajalikku kinnisvara, ning ei ületa 10 % tema varast, kui on tegemist äriühinguna asutatud fondiga.

         Kui eurofondil on punkti a ja b kohaselt lubatud võtta laenu, ei tohi sellise laenu kogusumma ületada 15 % tema varast.
   Artikkel 84
   1.   Eurofond on osakuomaniku nõudmisel kohustatud oma osakud tagasi ostma või tagasi võtma.
   2.   Erandina lõikest 1:

               a)

               võib eurofond kooskõlas kohaldatava siseriikliku õiguse ja fonditingimuste või äriühinguna asutatud fondi põhikirjaga ajutiselt peatada oma osakute tagasiostmise või tagasivõtmise;

               b)

               eurofondi päritoluliikmesriik võib osakuomanike või avalikkuse huvides anda oma pädevatele asutustele loa nõuda osakute tagasiostmise või tagasivõtmise peatamist.

         Punktis a osutatud ajutise peatamise võib ette näha ainult erijuhtudel, kui olukord seda nõuab ning kui peatamine on õigustatud võttes arvesse osakuomanike huvisid.
   3.   Ajutise peatamise korral lõike 2 punkti a tähenduses on eurofond kohustatud oma otsusest viivitamata teatama oma päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele ja kõigi selliste liikmesriikide pädevatele asutustele, kus ta oma osakuid turustab.
   Artikkel 85
   Eurofondi vara hindamise ning tema osakute müügi- või väljalaskehinna ja tagasiostu- või tagasivõtuhinna arvutamise reeglid sätestatakse kohaldatavas siseriiklikus õiguses, fonditingimustes või äriühinguna asutatud fondi põhikirjas.
   Artikkel 86
   Eurofondi tulude jaotamine või reinvesteerimine toimub vastavalt õigusaktidele ja fonditingimustele või äriühinguna asutatud fondi põhikirjale.
   Artikkel 87
   Eurofondi osakut ei lasta välja juhul, kui väljalaske puhasväärtuse ekvivalent ei ole tavapärase tähtaja jooksul eurofondi varasse laekunud. See ei välistata tasuta osakute jaotamist.
   Artikkel 88
   1.   Ilma et see piiraks artiklite 50 ja 51 kohaldamist, ei tohi järgmised isikud anda laenu ega tegutseda kolmanda isiku käendajana:

               a)

               äriühinguna asutatud fond;

               b)

               lepingulise fondi nimel tegutsev fondivalitseja või depositoorium.

         2.   Lõige 1 ei takista selles osutatud ettevõtjatel omandamast artikli 50 lõike 1 punktides e, g ja h osutatud vabalt võõrandatavaid väärtpabereid, rahaturuinstrumente või muid finantsinstrumente, mille eest ei ole täielikult tasutud.
   Artikkel 89
   Vabalt võõrandatavaid väärtpabereid, rahaturuinstrumente või muid artikli 50 lõike 1 punktides e, g ja h osutatud finantsinstrumente ei tohi katteta müüa järgmised isikud:

               a)

               äriühinguna asutatud fond;

               b)

               lepingulise fondi nimel tegutsev fondivalitseja või depositoorium.

         Artikkel 90
   Eurofondi päritoluliikmesriigi õiguses või fonditingimustes sätestatakse tasud ja kulud, mida fondivalitsejal on õigus sisse nõuda lepinguliselt fondilt, ja sellise tasu arvutamise viis.
   Õigusaktis või äriühinguna asutatud fondi põhikirjas nähakse ette kululiigid, mille katab äriühinguna asutatud fond.
   XI PEATÜKK
   ERISÄTTED, MIDA KOHALDATAKSE EUROFONDIDE SUHTES, KES EI TURUSTA OMA OSAKUID MITTE SELLES LIIKMESRIIGIS, KUS NAD ON ASUTATUD, VAID TEISTES LIIKMESRIIKIDES
   Artikkel 91
   1.   Eurofondi vastuvõtvad liikmesriigid tagavad, et eurofond saaks turustada oma osakuid nende territooriumil pärast teate esitamist vastavalt artiklile 93.
   2.   Eurofondi vastuvõtvad liikmesriigid ei kehtesta lõikes 1 osutatud eurofondile täiendavaid nõudeid või haldusmenetlusi käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas.
   3.   Liikmesriigid tagavad, et piiriüleselt ja elektrooniliselt on lihtsasti kättesaadav täielik teave selliste õigus- ja haldusnormide kohta, mis ei kuulu käesoleva direktiiviga reguleeritavasse valdkonda, kuid mis on otseselt seotud teises liikmesriigis asutatud eurofondi osakute turustamise korraldusega kõnealuses liikmesriigis. Liikmesriigid tagavad, et see teave on kättesaadav rahvusvahelises rahanduses üldkasutatavas keeles, esitatud selgelt ja mõistetavalt ning on ajakohastatud.
   4.   Käesoleva peatüki kohaldamisel tähendab eurofond ka selle investeerimisüksusi.
   Artikkel 92
   Eurofond võtab kooskõlas eurofondi osakute turustamise liikmesriigis kehtivate õigus- ja haldusnormidega vajalikud meetmed, et selles liikmesriigis oleksid olemas võimalused osakuomanikele maksete tegemiseks, osakute tagasiostmiseks või tagasivõtmiseks ning sellise teabe saamiseks, mida eurofondid on kohustatud osakuomanikele andma.
   Artikkel 93
   1.   Kui eurofond kavatseb osakuid turustada muus liikmesriigis kui oma päritoluliikmesriigis, esitab ta kõigepealt teate oma päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele.
   Teade sisaldab teavet vastuvõtvas liikmesriigis eurofondi osakute turustamise korra kohta ning muu hulgas teavet aktsiaklasside kohta, kui see on asjakohane. Artikli 16 lõike 1 kontekstis lisatakse märge, et eurofondi osakuid turustab eurofondi fondivalitseja.
   2.   Eurofond lisab lõikes 1 osutatud teatele viimase ajakohastatud versiooni järgmistest dokumentidest:

               a)

               oma fonditingimused või põhikirja, oma prospekti ning vajaduse korral oma viimase aastaaruande ja sellele järgneva poolaastaaruande, mis on tõlgitud vastavalt artikli 94 lõike 1 punktidele c ja d, ja

               b)

               artiklis 78 osutatud investorile esitatav põhiteave, mis on tõlgitud vastavalt artikli 94 lõike 1 punktidele b ja d.

         3.   Eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused kontrollivad, kas eurofondi poolt vastavalt lõigetele 1 ja 2 esitatud dokumentatsioon on täielik.
   Eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused edastavad hiljemalt 10 tööpäeva jooksul pärast teate ja lõikes 2 nimetatud täieliku dokumentatsiooni kättesaamist lõigetes 1 ja 2 osutatud täieliku dokumentatsiooni sellise liikmesriigi pädevatele asutustele, kus eurofond kavatseb oma osakuid turustada. Nad lisavad dokumentidele kinnituse selle kohta, et eurofond täidab käesoleva direktiiviga kehtestatud tingimusi.
   Pärast dokumentide edastamist teatavad eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused viivitamata eurofondile dokumentide edastamisest. Eurofond võib siseneda eurofondi vastuvõtva liikmesriigi turule alates kõnealuse teate saamise kuupäevast.
   4.   Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 osutatud teade ja lõikes 3 osutatud kinnitus esitatakse rahvusvahelises rahanduses üldkasutatavas keeles, kui eurofondi päritoluliikmesriik ja vastuvõttev liikmesriik ei lepi kokku, et kõnealune teade ja kinnitus esitatakse mõlema liikmesriigi ametlikus keeles.
   5.   Liikmesriigid tagavad, et nende pädevad asutused on nõus lõikes 3 osutatud dokumentide elektroonilise edastamise ja esitamisega.
   6.   Käesolevas artiklis sätestatud teatamise korra kohaldamisel ei nõua sellise liikmesriigi pädevad asutused, kus eurofond turustab oma osakuid, muud täiendavat dokumenti, tõendit või teavet, mida ei ole ette nähtud käesoleva artikliga.
   7.   Eurofondi päritoluliikmesriik tagab, et eurofondi vastuvõtva liikmesriigi pädevatel asutustel on elektrooniliste vahenditega juurdepääs lõikes 2 osutatud dokumentidele ja vajaduse korral nende tõlgetele. Päritoluliikmesriik tagab, et eurofond ajakohastab kõnealused dokumendid ja tõlked. Eurofond teavitab eurofondi vastuvõtva liikmesriigi pädevaid asutusi mis tahes muudatustest lõikes 2 osutatud dokumentides, märkides, kust neid dokumente elektrooniliselt hankida saab.
   8.   Juhul kui vastavalt lõikele 1 esitatud turustamise korda käsitlev teave või turustatavad aktsiaklassid on muutunud, teavitab eurofond kirjalikult enne kõnealuse muutuse rakendamist sellest muutusest vastuvõtva liikmesriigi pädevaid asutusi.
   Artikkel 94
   1.   Kui eurofond turustab oma osakuid eurofondi vastuvõtvas liikmesriigis, esitab ta investoritele sellise liikmesriigi territooriumil kogu teabe ja kõik dokumendid, mida eurofond on IX peatüki kohaselt kohustatud esitama investoritele oma päritoluliikmesriigis.
   Selline teave ja dokumendid esitatakse investoritele kooskõlas järgmiste sätetega:

               a)

               ilma et see piiraks IX peatüki sätete kohaldamist, esitatakse selline teave ja/või dokumendid investoritele viisil, mis on ette nähtud eurofondi vastuvõtva liikmesriigi õigus- ja haldusnormidega;

               b)

               artiklis 78 osutatud investorile esitatav põhiteave tõlgitakse eurofondi vastuvõtva liikmesriigi ametlikku keelde või ühte ametlikest keeltest või selle liikmesriigi pädevate asutuste poolt heaks kiidetud keelde;

               c)

               muud dokumendid või teave, mis ei ole artiklis 78 osutatud investorile esitatav põhiteave, tõlgitakse eurofondi omal valikul kas eurofondi vastuvõtva liikmesriigi ametlikku keelde või ühte ametlikest keeltest või selle liikmesriigi pädevate asutuste poolt heaks kiidetud keelde või rahvusvahelises rahanduses üldkasutatavasse keelde, ja

               d)

               punktide b ja c alusel teabe ja dokumentide tõlkimise eest vastutab eurofond ning kõnealune tõlge peab tõeselt kajastama algupärast teavet.

         2.   Lõikes 1 sätestatud nõudeid kohaldatakse ka kõnealuses lõikes osutatud teabe ja dokumentide muudatuste suhtes.
   3.   Eurofondi osakute väljalaske-, müügi-, tagasiostu- või tagasivõtuhinna artikli 76 kohase avaldamise sagedus kehtestatakse vastavalt eurofondi päritoluliikmesriigi õigus- ja haldusnormidele.
   Artikkel 95
   1.   Komisjon võib võtta vastu rakendusmeetmed, täpsustades järgmist:

               a)

               artikli 91 lõikes 3 osutatud teabe ulatus;

               b)

               eurofondi vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele vastavalt 93 lõikele 7 nõutud juurdepääsu lihtsustamine artikli 93 lõigetes 1, 2 ja 3 osutatud teabele ja dokumentidele.

         Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 112 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
   2.   Komisjon võib samuti võtta vastu rakendusmeetmed, täpsustades järgmist:

               a)

               sellise teate ühtlustatud sisu ja näidisvorm, mida eurofond kasutab teate esitamiseks artikli 93 lõike 1 kohaselt, kaasa arvatud viide dokumendile, mille kohta tõlge on tehtud;

               b)

               artikli 93 lõikes 3 osutatud ühtlustatud kinnituse vorm ja sisu, mida kasutavad liikmesriikide pädevad asutused;

               c)

               pädevate asutuste vahelise sellise teabevahetuse, sealhulgas sellise elektroonilise teabevahetuse kord, mille abil teavitatakse artikli 93 sätete alusel.

         Kõnealused meetmed võetakse vastu vastavalt artikli 112 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.
   Artikkel 96
   Eurofond võib eurofondi vastuvõtvas liikmesriigis tegutsemiseks kasutada sama viidet oma õiguslikule vormile (näiteks äriühinguna asutatud fond või lepinguline fond), mida ta kasutab oma päritoluliikmesriigis.
   XII PEATÜKK
   TEGEVUSLUBADE JA JÄRELEVALVE EEST VASTUTAVAID ASUTUSI KÄSITLEVAD SÄTTED
   Artikkel 97
   1.   Liikmesriigid määravad pädevad asutused, kes täidavad käesoleva direktiiviga sätestatud ülesandeid. Nad teavitavad sellest komisjoni, näidates ära ülesannete jaotumise.
   2.   Pädevad asutused on riigiasutused või riigiasutuste poolt määratud organid.
   3.   Eurofondi päritoluliikmesriigi asutused on pädevad korraldama järelevalvet eurofondi üle, sh vajaduse korral artikli 19 kohaselt. Eurofondi vastuvõtva liikmesriigi asutused on pädevad kontrollima vastavust käesoleva direktiivi reguleerimisalast väljajäävatele sätetele ning artiklites 92 ja 94 sätestatud nõuete täitmist.
   Artikkel 98
   1.   Pädevatele asutustele antakse kõik nende ülesannete täitmiseks vajalikud järelevalve- ja uurimisvolitused. Selliseid volitusi kasutatakse:

               a)

               vahetult;

               b)

               koostöös teiste asutustega;

               c)

               pädevate asutuste vastutusel, delegeerides vastutuse üksustele, kellele ülesanded on edasi antud, või

               d)

               suunates küsimuse pädevatele õigusasutustele.

         2.   Lõike 1 alusel on pädevatel asutustel muu hulgas õigus:

               a)

               tutvuda kõigi dokumentidega, olenemata nende vormist, ja saada nende dokumentide koopiad;

               b)

               nõuda isikutelt teavet ning vajaduse korral kutsuda isikuid välja ja neid teabe saamise eesmärgil küsitleda;

               c)

               viia läbi kohapealseid kontrolle;

               d)

               nõuda olemasolevaid telefonikõnede salvestusi ja tõendeid andmete edastamise kohta;

               e)

               nõuda sellise tegevuse lõpetamist, mis on vastuolus käesoleva direktiivi rakendamiseks vastuvõetud sätetega;

               f)

               nõuda vara külmutamist või arestimist;

               g)

               nõuda kutsetegevuse ajutist keelamist;

               h)

               nõuda, et tegevusloa saanud äriühinguna asutatud fondid, fondivalitsejad ja depositooriumid esitavad teavet;

               i)

               võtta vastu mis tahes meetmeid tagamaks, et äriühinguna asutatud fondid, fondivalitsejad või depositooriumid täidaksid jätkuvalt käesoleva direktiivi nõudeid;

               j)

               nõuda osakuomanike või avalikkuse huvides osakute väljalaskmise, tagasiostmise või tagasivõtmise peatamist;

               k)

               tunnistada eurofondile, fondivalitsejale või depositooriumile antud tegevusluba kehtetuks;

               l)

               anda asjad üle kriminaalmenetluse alustamiseks;

               m)

               lubada audiitoritel või ekspertidel teostada kontrolli või uurimist.

         Artikkel 99
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu sätted meetmete ja karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada kõnealuste sätete täitmine. Eelkõige tagavad liikmesriigid kooskõlas siseriikliku õigusega, et käesoleva direktiivi rakendamisel vastu võetud sätete rikkumisel võib õigusrikkumise eest vastutavate isikute suhtes võtta asjakohaseid haldusmeetmeid või rakendada halduskaristusi, ilma et see piiraks tegevusloa kehtetuks tunnistamise korda või liikmesriikide õigust rakendada kriminaalkaristusi.
   Ettenähtud meetmed ja karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
   2.   Ilma et see takistaks nende sätete kohaldamist, mis käsitlevad muude käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud siseriiklike õigusnormide rikkumise korral kohaldatavaid meetmeid ja karistusi, sätestavad liikmesriigid eelkõige tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad meetmed ja karistused seoses kohustusega esitada investorile esitatav põhiteave viisil, et see oleks artikli 78 lõike 5 kohaselt arusaadav mittekutselisele investoritele.
   3.   Liikmesriigid näevad ette, et pädevad asutused võivad avalikustada meetmed ja karistused, mis määratakse käesoleva direktiivi rakendamisel vastuvõetud sätete rikkumise korral, välja arvatud juhul, kui selline avalikustamine ohustaks tõsiselt finantsturge, kahjustaks investorite huve või tekitaks asjaomastele osalistele ebaproportsionaalset kahju.
   Artikkel 100
   1.   Liikmesriigid tagavad, et kehtestatakse tulemuslik ja tõhus kaebuste lahendamise ning kahju hüvitamise menetlus tarbijavaidluste kohtuväliseks lahendamiseks seoses eurofondide tegevusega, kasutades selleks võimaluse korral olemasolevaid asutusi.
   2.   Liikmesriigid tagavad, et õigus- või haldusnormid ei takista lõikes 1 osutatud asutustel teha tõhusat koostööd piiriüleste vaidluste lahendamisel.
   Artikkel 101
   1.   Liikmesriikide pädevad asutused teevad käesolevast direktiivist tulenevate ülesannete täitmiseks vajaduse korral koostööd, kasutades käesolevas direktiivis või siseriiklikes õigusaktides sätestatud volitusi.
   Liikmesriigid võtavad vajalikud haldus- ja korralduslikud meetmed, et lihtsustada käesoleva lõikega ettenähtud koostööd.
   Pädevad asutused kasutavad oma volitusi koostööks isegi juhul, kui uuritava tegevuse puhul ei ole tegemist nende liikmesriigis kehtiva mis tahes õigusakti rikkumisega.
   2.   Liikmesriikide pädevad asutused annavad üksteisele viivitamata teavet, mida on vaja käesolevast direktiivist tulenevate ülesannete täitmiseks.
   3.   Kui ühe liikmesriigi pädeval asutusel on alust kahtlustada, et tema järelevalve alla mittekuuluvad üksused on pannud teise liikmesriigi territooriumil toime käesoleva direktiivi sätetega vastuolus oleva teo või on sellist tegu toime panemas, teatab ta sellest võimalikult konkreetsel viisil teise liikmesriigi pädevatele asutustele. Nimetatud asutused võtavad asjakohased meetmed ja teavitavad teavet edastanud pädevat asutust meetme lõpptulemusest ning võimaluse korral ka olulistest vahetulemustest. Käesolev lõige ei piira teavet edastanud pädeva asutuse volitusi.
   4.   Ühe liikmesriigi pädevad asutused võivad taotleda teise liikmesriigi pädeva asutuse koostööd järelevalvetegevuse, kohapealse kontrolli või teise liikmesriigi territooriumil läbiviidava uurimise puhul nende käesolevas direktiivis sätestatud volituste raames. Kui pädev asutus saab taotluse seoses kohapealse kontrolli või uurimisega, toimib ta järgmiselt:

               a)

               viib kontrolli või uurimise läbi ise,

               b)

               lubab kontrolli või uurimist läbi viia taotleval asutusel või

               c)

               lubab kontrolli või uurimist läbi viia audiitoritel või ekspertidel.

         5.   Kui kontrolli või uurimise viib ühe liikmesriigi territooriumil läbi sama liikmesriigi pädev asutus, võib koostööd taotlenud liikmesriigi pädev asutus nõuda, et tema töötajad saaksid kohapealse kontrolli või uurimise läbiviimises osaleda. Kontroll või uurimine viiakse läbi siiski selle liikmesriigi üldise kontrolli all, kelle territooriumil kõnealust kontrolli või uurimist läbi viiakse.
   Kui kontrolli või uurimise viib ühe liikmesriigi territooriumil läbi teise liikmesriigi pädev asutus, võib selle liikmesriigi pädev asutus, kelle territooriumil kontrolli või uurimist läbi viiakse, nõuda, et tema töötajad saaksid kohapealses kontrolli või uurimise läbiviimises osaleda.
   6.   Selle liikmesriigi, kus kontrolli või uurimist läbi viiakse, pädevad asutused võivad lõike 2 kohasest teabe vahetamisest või koostöötaotluse alusel lõike 4 kohase uurimise või kohapealse kontrolli läbiviimisest keelduda ainult juhul kui:

               a)

               selline uurimine, kohapealne kontroll või teabevahetus võib kahjustada kõnealuse liikmesriigi suveräänsust, julgeolekut või avalikku korda;

               b)

               kõnealuses liikmesriigis on sama tegevuse ja samade isikute suhtes juba algatatud kohtumenetlus;

               c)

               kõnealuses liikmesriigis on seoses samade isikute ja samade tegevustega lõplik kohtuotsus juba välja kuulutatud.

         7.   Pädevad asutused teavitavad taotuse esitanud pädevaid asutusi kõigist lõike 6 alusel tehtud otsustest. Kõnealuses teatises põhjendatakse otsust.
   8.   Pädevad asutused võivad pöörduda komisjoni otsusega 2009/77/EÜ (15) loodud Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee poole järgmistel juhtudel:

               a)

               artiklis 109 sätestatud taotlust teabe esitamiseks ei rahuldatud või sellele ei ole vastatud mõistliku aja jooksul;

               b)

               artiklis 110 sätestatud kontrolli või uurimise läbiviimise taotlust ei rahuldatud või sellele ei ole vastatud mõistliku aja jooksul või

               c)

               taotlust lubada pädeva asutuse ametnikul osaleda teise liikmesriigi pädevate asutuste ametnike läbiviidavates toimingutes ei rahuldatud või sellele ei ole vastatud mõistliku aja jooksul.

         9.   Komisjon võib võtta vastu kohapealse kontrolli või uurimise korda käsitlevad rakendusmeetmed.
   Kõnealused meetmed võetakse vastu vastavalt artikli 112 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.
   Artikkel 102
   1.   Liikmesriigid sätestavad, et kõik isikud, kes töötavad või on töötanud pädevate asutuste heaks, samuti pädevate asutuste käest väljaõppe saanud audiitorid ja eksperdid, on kohustatud hoidma ametisaladust. See kohustus tähendab, et need isikud ei tohi konfidentsiaalset teavet, mida nad oma ametikohustuste täitmisel saavad, teatavaks teha ühelegi teisele isikule või asutusele, välja arvatud niisugusel kokkuvõtlikul või üldistatud kujul, kus eurofonde, fondivalitsejaid ja depositooriumeid („eurofondi äritegevusele kaasaaitavad äriühingud”) eraldi identifitseerida pole võimalik, ilma et see hõlmaks kriminaalõiguse valdkonda kuuluvaid kohtuasju.
   Samas võib eurofondi või selle äritegevusele kaasaaitava äriühingu pankroti või sundlikvideerimise puhul tsiviil- või ärimenetluse käigus avalikustada konfidentsiaalset teavet, mis ei hõlma selle äriühingu päästmise katsetega seotud kolmandaid isikuid.
   2.   Lõikega 1 ei takistata liikmesriikide pädevatel asutustel vahetada teavet vastavalt käesolevale direktiivile või eurofondide või nende äritegevusele kaasaaitavate äriühingute suhtes kohaldatavale muule ühenduse õigusele. Kõnealuse teabe puhul kehtib lõikes 1 sätestatud ametisaladuse hoidmise kohustus.
   Käesoleva direktiivi alusel teiste pädevate asutustega teavet vahetavad pädevad asutused võivad teabe edastamise ajal märkida, et kõnealust teavet ei tohi avalikustada nende otsese nõusolekuta ja sellisel juhul võib kõnealust teavet vahetada üksnes eesmärkidel, milleks nimetatud asutused annavad oma nõusoleku.
   3.   Liikmesriigid võivad sõlmida kolmandate riikide pädevate asutuste või käesoleva artikli lõikes 5 ja artikli 103 lõikes 1 kindlaks määratud kolmandate riikide asutuste või organitega teabevahetust sätestavaid koostöölepinguid ainult tingimusel, et edastatava teabe kohta kehtivad vähemalt samaväärsed ametisaladuse hoidmise tagatised, kui on nimetatud käesolevas artiklis. Sellise teabevahetuse eesmärk on kõnealuste asutuste või organite järelevalvefunktsiooni täitmine.
   Kui teave pärineb teisest liikmesriigist, võib seda avalikustada üksnes teabe edastanud pädevate asutuste selgesõnalisel nõusolekul ja üksnes eesmärkidel, milleks need asutused on nõusoleku andnud.
   4.   Lõigete 1 või 2 kohaselt konfidentsiaalset teavet saavad pädevad asutused võivad seda teavet kasutada ainult oma ametikohustuste täitmisel järgmistel eesmärkidel:

               a)

               selleks et kontrollida, kas eurofondid või nende äritegevusele kaasaaitavad äriühingud täidavad majandustegevuse alustamise tingimusi, ning et hõlbustada ärijuhtimise, haldus- ja raamatupidamistoimingute ning sisekontrolli mehhanismide jälgimist;

               b)

               selleks et rakendada karistusi;

               c)

               pädevate asutuste otsuste peale esitatud halduskaebuste menetlemiseks ning

               d)

               artikli 107 lõike 2 kohaselt algatatud kohtumenetluses osalemiseks.

         5.   Lõigetega 1 ja 4 ei välistata teabe vahetamist liikmesriigi siseselt või liikmesriikide vahel, kui teavet vahetavad pädevad asutused ja

               a)

               asutused, kellel on krediidiasutuste, investeerimisühingute, kindlustusandjate või muude finantseerimisasutuste üle riikliku järelevalve teostamise kohustus, või asutused, kes vastutavad finantsturgude järelevalve eest;

               b)

               organid, kes on seotud eurofondide või nende äritegevusele kaasaaitavate äriühingute likvideerimise või pankroti või muude samalaadsete menetlustega või

               c)

               kindlustusandjate, krediidiasutuste, investeerimisühingute ja muude finantseerimisasutuste raamatupidamisaruannete kohustusliku auditeerimise eest vastutavad isikud.

         Lõigetega 1 ja 4 ei takistata eespool nimetatud pädevatel asutustel järelevalveülesannete täitmist või teabe avalikustamist investori kaitse skeeme haldavatele organitele nende tööülesannete täitmiseks.
   Esimese lõigu kohaselt vahetatava teabe suhtes kohaldatakse lõikega 1 kehtestatud ametisaladuse hoidmise kohustust.
   Artikkel 103
   1.   Olenemata artikli 102 lõigetest 1 kuni 4 võivad liikmesriigid lubada teabe vahetamist pädeva asutuse ja

               a)

               ametiasutuste vahel, kes vastutavad nende organite kontrollimise eest, kes on seotud eurofondide või nende äritegevusele kaasaaitavate äriühingute likvideerimise või pankroti või muude samalaadsete menetlustega;

               b)

               ametiasutuste vahel, kes vastutavad nende isikute kontrollimise eest, kellele on ülesandeks tehtud kindlustusandjate, krediidiasutuste, investeerimisühingute ja muude finantseerimisasutuste raamatupidamisaruannete kohustuslik auditeerimine.

         2.   Liikmesriigid, kes kohaldavad lõikega 1 ettenähtud erandit, nõuavad vähemalt järgmiste tingimuste täitmist:

               a)

               teavet kasutatakse lõikes 1 osutatud kontrolli teostamiseks;

               b)

               saadud teabe suhtes kohaldatakse artikli 102 lõikega 1 kehtestatud ametisaladuse hoidmise kohustust ja

               c)

               kui teave pärineb mõnest teisest liikmesriigist, võib seda avalikustada ainult teabe avaldanud pädevate asutuste sõnaselgel nõusolekul ja üksnes eesmärkidel, milleks need asutused on nõusoleku andnud.

         3.   Liikmesriigid teevad komisjonile ja teistele liikmesriikidele teatavaks nende asutuste nimed, kes vastavalt lõikele 1 võivad teavet saada.
   4.   Olenemata artikli 102 lõigetest 1 kuni 4 võivad liikmesriigid finantssüsteemi stabiilsuse ja ühtsuse tugevdamise eesmärgil anda loa teabe vahetamiseks pädevate asutuste ja selliste asutuste või organite vahel, kes õigusaktide kohaselt vastutavad äriühinguõiguse rikkumiste tuvastamise ja uurimise eest.
   5.   Liikmesriigid, kes kohaldavad lõikega 4 ettenähtud erandit, nõuavad vähemalt järgmiste tingimuste täitmist:

               a)

               teavet kasutatakse lõikes 4 osutatud ülesannete teostamiseks;

               b)

               saadud teabe suhtes kohaldatakse artikli 102 lõikega 1 kehtestatud ametisaladuse hoidmise kohustust ja

               c)

               kui teave pärineb mõnest teisest liikmesriigist, võib seda avalikustada ainult teabe avaldanud pädevate asutuste sõnaselgel nõusolekul ja üksnes eesmärkidel, milleks need asutused on nõusoleku andnud.

         Punkti c kohaldamisel teatavad lõikes 4 osutatud asutused või organid teabe avalikustanud pädevatele asutustele selliste isikute nimed ja täpsed kohustused, kellele kõnealune teave tuleb saata.
   6.   Kui liikmesriigi pädevad asutused või organid, millele on osutatud lõikes 4, täidavad oma tuvastamis- ja uurimisülesandeid selleks ametisse nimetatud eripädevusega isikute kaasabil, kes avalikus sektoris ei tööta, võib kõnealuse lõikega ettenähtud teabevahetuse võimalust laiendada sellistele isikutele lõikes 5 sätestatud tingimustel.
   7.   Liikmesriigid teatavad komisjonile ja teistele liikmesriikidele selliste asutuste ja organite nimed, kes vastavalt lõikele 4 võivad kõnealust teavet saada.
   Artikkel 104
   1.   Artiklid 102 ja 103 ei takista pädeval asutusel edastamast keskpankadele ja teistele rahandusasutustena tegutsevatele samasuguseid ülesandeid täitvatele organitele nende tööülesannete täitmiseks vajalikku teavet, samuti ei takista kõnealused artiklid nendel asutustel ega organitel edastamast pädevatele asutustele artikli 102 lõike 4 kohaldamiseks vajalikku teavet. Sellega seoses saadud teabe suhtes kohaldatakse artikli 102 lõikega 1 kehtestatud ametisaladuse hoidmise kohustust.
   2.   Artiklid 102 ja 103 ei takista pädevatel asutustel edastamast artikli 102 lõigetes 1–4 osutatud teavet arvelduskojale või mõnele teisele oma liikmesriigi turu tarbeks siseriikliku õiguse alusel asutatud arveldus- ja tasaarveldusteenuseid osutavale asutusele, kui pädevad asutused leiavad, et kõnealuse teabe edastamine on vajalik selleks, et tagada nende asutuste nõuetekohane toimimine, juhul kui turuosalised ei täida kohustusi või võivad neid mitte täita.
   Sellega seoses saadud teabe suhtes kohaldatakse artikli 102 lõikega 1 kehtestatud ametisaladuse hoidmise kohustust.
   Liikmesriigid tagavad siiski, et artikli 102 lõike 2 alusel saadud teavet ei avalikustata käesoleva lõike esimeses lõigus osutatud asjaoludel ilma teabe avalikustanud pädevate asutuste selgesõnalise nõusolekuta.
   3.   Olenemata artikli 102 lõigetest 1 ja 4, võivad liikmesriigid seaduses ettenähtud juhtudel anda teatava teabe avalikustamiseks loa teistele keskvalitsuse asutustele, kelle vastutusalasse jäävad eurofonde ja nende äritegevusele kaasaaitavaid äriühinguid, krediidiasutusi, finantseerimisasutusi, investeerimisühinguid ning kindlustusandjaid käsitlevad järelevalvealased õigusaktid, ning kõnealuste asutuste nimel tegutsevatele inspektoritele.
   Sellistel tingimustel võib teavet avalikustada siiski ainult selleks, et kontrollida usaldatavusnormatiivide täitmist.
   Liikmesriigid sätestavad siiski, et artikli 102 lõigete 2 ja 5 alusel saadud teavet ei avalikustata käesolevas lõikes nimetatud asjaoludel kunagi ilma teabe avalikustanud pädevate asutuste sõnaselge nõusolekuta.
   Artikkel 105
   Komisjon võib võtta vastu rakendusmeetmed, millega täpsustatakse pädevate asutuste vahelise teabevahetuse kord.
   Kõnealused meetmed võetakse vastu vastavalt artikli 112 lõikes 3 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.
   Artikkel 106
   1.   Liikmesriigid sätestavad vähemalt, et kõik isikud, keda on tunnustatud direktiivi 2006/43/EÜ tähenduses ning kes teevad eurofondis või selle äritegevusele kaasaaitavas äriühingus direktiivi 78/660/EMÜ artikli 51, direktiivi 83/349/EMÜ artikli 37 või käesoleva direktiivi artikli 73 kohaselt kohustuslikku auditit või täidavad muid õigusaktides sätestatud tööülesandeid, on kohustatud viivitamata teavitama pädevaid asutusi kõikidest neile ülesannete täitmise käigus teatavaks saanud ja kõnealuse ettevõtjaga seotud asjaoludest või otsustest, mis võivad osutada järgmistele asjaoludele:

               a)

               tegevusloa andmise tingimuste või spetsiaalselt eurofondide või nende äritegevusele kaasaaitavate äriühingute tegevust sätestavate õigus- ja haldusnormide oluline rikkumine;

               b)

               eurofondide või nende äritegevusele kaasaaitavate äriühingute edasise tegevuse kahjustamine või

               c)

               raamatupidamisaruannete kinnitamata jätmine või märkustega esitamine.

         Kõnealune isik on kohustatud teatama kõikidest temale tööülesannete täitmisel teatavaks saanud punktis a kirjeldatud asjaoludest ja otsustest äriühingus, millel on kontrollisuhetest tulenevalt püsivad sidemed eurofondiga või selle äritegevusele kaasaaitava äriühinguga, kui ta täidab oma tööülesandeid kõnealuses äriühingus.
   2.   Juhul kui isikud, keda on tunnustatud direktiivi 2006/43/EÜ kohaselt, edastavad pädevatele asutustele kõikide lõikes 1 osutatud asjaolude või otsuste kohta teavet heauskselt, ei käsitleta seda lepinguga või õigus- ja haldusnormidega teabe avaldamisele kehtestatud piirangu rikkumisena ning kõnealused isikud ei kanna selle eest mingit vastutust.
   Artikkel 107
   1.   Pädevad asutused põhjendavad kirjalikult igat tegevusloa andmisest keeldumise otsust ja igat eitavat otsust, mis tehakse käesoleva direktiivi rakendamiseks võetud üldmeetmete kohaldamisel, ning edastavad põhjendused taotlejale.
   2.   Liikmesriigid näevad ette, et vastavalt käesolevale direktiivile vastuvõetud õigus- ja haldusnormide alusel tehtud otsused on nõuetekohaselt põhjendatud ja neid saab kohtusse kaevata, k.a juhul, kui kuue kuu jooksul alates kõiki nõutud andmeid sisaldava tegevusloa taotluse esitamisest otsust ei võeta vastu.
   3.   Liikmesriigid näevad ette, et vastavalt siseriiklikule õigusele kindlaks määratud üks või mitu järgmist asutust võivad tarbijate huvides ja kooskõlas siseriikliku õigusega algatada kohtuasja või suunata asja lahendamiseks pädevatele haldusasutustele, et tagada käesoleva direktiivi rakendamiseks võetud siseriiklike sätete kohaldamine:

               a)

               avalik-õiguslikud asutused või nende esindajad;

               b)

               tarbijaorganisatsioonid, kellel on õigustatud huvi kaitsta tarbijaid;

               c)

               kutseorganisatsioonid, kellel on õigustatud huvi kaitsta oma liikmeid.

         Artikkel 108
   1.   Kui ettevõtja rikub õigus- ja haldusnorme või fonditingimustes või äriühinguna asutatud fondi põhikirjas sätestatud norme, on ainult eurofondi päritoluliikmesriigi asutustel õigus tema suhtes meetmeid võtta.
   Eurofondi vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused võivad siiski tema suhtes meetmeid võtta juhul, kui ettevõtja rikub õigus- ja haldusnorme, mis kehtivad selle liikmesriigi territooriumil ning mis ei kuulu käesoleva direktiivi reguleerimisalasse, või artiklites 92 ja 94 sätestatud nõudeid.
   2.   Eurofondi päritoluliikmesriigi asutused teatavad eurofondi tegevusloa kehtetuks tunnistavast otsusest või tema suhtes võetud muudest tõsistest meetmetest või igast tema suhtes rakendatavast osakute väljalaskmise, tagasiostu või tagasivõtu peatamisest viivitamata eurofondi vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele ning, juhul kui eurofondi fondivalitseja on asutatud teises liikmesriigis, fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele.
   3.   Fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused ja eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused võivad võtta meetmeid fondivalitseja vastu, kui fondivalitseja rikub eeskirju nende vastutusalas.
   4.   Kui eurofondi vastuvõtva liikmesriigi pädevatel asutustel on selgeid tõendeid, mis annavad alust arvata, et eurofond, kelle osakuid turustatakse tema territooriumil, rikub käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud sellistest sätetest tulenevaid kohustusi, mis ei anna eurofondi vastuvõtva liikmesriigi pädevatele asutustele volitusi, teatavad nad tuvastatud asjaoludest eurofondi päritoluliikmesriigi pädevatele asutustele, kes võtavad asjakohased meetmed.
   5.   Kui hoolimata eurofondi päritoluliikmesriigi pädevate asutuste võetud meetmetest või asjaolu tõttu, et sellised meetmed ei ole piisavad või asjaolu tõttu, et eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused ei võta meetmeid mõistliku aja jooksul, jätkab eurofond tegutsemist viisil, mis on selgelt vastuolus eurofondi vastuvõtva liikmesriigi investorite huvidega, võivad eurofondi vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused selle tagajärjel võtta ühe kahest järgmisest meetmest:

               a)

               pärast eurofondi päritoluliikmesriigi pädevate asutuste teavitamist võtta kõik asjakohased meetmed, mis on vajalikud investorite kaitseks, sealhulgas võimalus takistada asjaomasel eurofondil jätkata oma osakute turustamist eurofondi vastuvõtva liikmesriigi territooriumil, või

               b)

               vajaduse korral pöörduda kõnealuses küsimuses Euroopa väärtpaberituru reguleerijate komitee poole.

         Komisjoni teavitatakse viivitamata kõigist esimese lõigu punkti a alusel võetud meetmetest.
   6.   Liikmesriigid tagavad, et nende territooriumil on õiguslikult võimalik kätte toimetada õigusdokumente, mida eurofondi vastuvõtval liikmesriigil võib olla vaja lõigete 2 kuni 5 kohaste meetmete rakendamiseks eurofondi osas.
   Artikkel 109
   1.   Kui fondivalitseja tegutseb ühes või mitmes fondivalitseja vastuvõtvas liikmesriigis, osutades teenuseid või asutades filiaali, teevad kõikide asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused tihedat koostööd.
   Taotluse korral annavad nad üksteisele kogu selliste fondivalitsejate juhtimist ja omandilist kuuluvust käsitleva teabe, mis võib hõlbustada järelevalvet, ja kogu teabe, mis võib hõlbustada selliste fondivalitsejate jälgimist. Eelkõige teevad fondivalitseja päritoluliikmesriigi asutused koostööd tagamaks, et fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi asutused saaksid koguda artikli 21 lõikes 2 osutatud andmeid.
   2.   Niivõrd kuivõrd see on vajalik päritoluliikmesriigi järelevalvepädevuse teostamiseks, teavitavad fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevaid asutusi kõigist fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi poolt vastavalt artikli 21 lõikele 5 võetud meetmetest, mis hõlmavad fondivalitseja suhtes rakendatud meetmeid ja karistusi või fondivalitseja tegevuse piiramist.
   3.   Fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused teavitavad eurofondi päritoluliikmesriigi pädevaid asutusi viivitamata fondivalitseja tasandil tuvastatud mis tahes probleemist, mis võib oluliselt mõjutada fondivalitseja suutlikkust täita nõuetekohaselt oma kohustusi eurofondi suhtes, ja III peatükis sätestatud nõuete rikkumisest.
   4.   Eurofondi päritoluliikmesriigi pädevad asutused teavitavad fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevaid asutusi viivitamata eurofondi tasandil tuvastatud mis tahes probleemist, mis võib oluliselt mõjutada fondivalitseja suutlikkust täita nõuetekohaselt oma kohustusi või järgida käesoleva direktiivi nõudeid, mis on eurofondi päritoluliikmesriigi vastutusalas.
   Artikkel 110
   1.   Iga fondivalitseja vastuvõttev liikmesriik tagab, et kui teises liikmesriigis tunnustatud fondivalitseja tegutseb tema territooriumil filiaali kaudu, saavad fondivalitseja päritoluliikmesriigi pädevad asutused pärast fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste teavitamist ise või selleks volitatud isikute kaudu artiklis 109 osutatud teavet kohapeal kontrollida.
   2.   Lõikega 1 ei mõjutata fondivalitseja vastuvõtva liikmesriigi pädevate asutuste õigust käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmise raames kohapeal kontrollida selle liikmesriigi territooriumil asutatud filiaale.
   XIII PEATÜKK
   EUROOPA VÄÄRTPABERIKOMITEE
   Artikkel 111
   Komisjon võib võtta vastu käesoleva direktiivi tehnilised muudatused järgmistes valdkondades:

               a)

               mõistete selgitamine käesoleva direktiivi ühetaolise kohaldamise tagamiseks kogu ühenduses;

               b)

               terminite ühtlustamine ja mõistete piiritlemine kooskõlas hilisemate eurofonde ja nendega seotud küsimusi reguleerivate õigusaktidega.

         Kõnealused meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva direktiivi vähemolulisi sätteid, võetakse vastu vastavalt artikli 112 lõikes 2 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
   Artikkel 112
   1.   Komisjoni abistab Euroopa väärtpaberikomitee, mis on loodud komisjoni otsusega 2001/528/EÜ (16).
   2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.
   3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.
   Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.
   XIV PEATÜKK
   ERANDID NING ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED
   1. JAGU
   Erandid
   Artikkel 113
   1.   Üksnes Taani eurofondide puhul käsitletakse Taanis väljalastud pantebreve`i samaväärsena artikli 50 lõike 1 punktis b osutatud vabalt võõrandatavate väärtpaberitega.
   2.   Erandina artikli 22 lõikest 1 ja artikli 32 lõikest 1 võivad pädevad asutused lubada eurofondidel, millel oli kooskõlas siseriikliku õigusega 20. detsembril 1985 kaks või enam depositooriumit, säilitada olemasolevad depositooriumid juhul, kui kõnealused pädevad asutused saavad tagatise, et artikli 22 lõike 3 ja artikli 32 lõike 3 alusel ette nähtud ülesandeid tegelikult täidetakse.
   3.   Erandina artiklist 16 võivad liikmesriigid anda fondivalitsejatele loa välja lasta esitajasertifikaate, mis esindavad teiste äriühingute registreeritud väärtpabereid.
   Artikkel 114
   1.   Direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punktis 1 määratletud investeerimisühingud, kellel on tegevusluba üksnes kõnealuse direktiivi I lisa A jao punktides 4 ja 5 sätestatud teenuste osutamiseks, võivad käesoleva direktiivi alusel saada tegevusloa eurofondide valitsemiseks ning kvalifitseeruda fondivalitsejaks. Sel juhul loobuvad kõnealused investeerimisühingud direktiivi 2004/39/EÜ alusel saadud tegevusloast.
   2.   Fondivalitsejaid, kellele on enne 13. veebruari 2004 päritoluliikmesriigis direktiivi 85/611/EMÜ alusel antud tegevusluba eurofondi valitsemiseks, käsitatakse käesoleva artikli kohaldamisel tegevusluba omavatena, kui selle liikmesriigi õigusaktides sätestatakse, et sellise tegevuse alustamiseks peavad nad vastama tingimustele, mis on samaväärsed artiklite 7 ja 8 tingimustega.
   2. JAGU
   Ülemineku- ja lõppsätted
   Artikkel 115
   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva direktiivi kohaldamise aruande hiljemalt 1. juuliks 2013.
   Artikkel 116
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad hiljemalt 30. juuniks 2011 õigus- ja haldusnormid, mis on vajalikud, et täita artikli 1 lõike 2 teist lõiku, artikli 1 lõike 3 punkti b, artikli 2 lõike 1 punkte e, m, p, q ja r, artikli 2 lõiget 5, artiklit 4, artikli 5 lõikeid 1 kuni 4, 6 ja 7, artikli 6 lõiget 1, artikli 12 lõiget 1, artikli 13 lõike 1 sissejuhatavat lauset, artikli 13 lõike 1 punkte a ja i, artiklit 15, artikli 16 lõiget 1, artikli 16 lõiget 3, artikli 17 lõiget 1, artikli 17 lõike 2 punkti b, artikli 17 lõike 3 esimest ja kolmandat lõiku, artikli 17 lõikeid 4 kuni 7, artikli 17 lõike 9 teist lõiku, artikli 18 lõike 1 sissejuhatavat lauset, artikli 18 lõike 1 punkti b, artikli 18 lõike 2 kolmandat ja neljandat lõiku, artikli 18 lõikeid 3 ja 4, artikleid 19 ja 20, artikli 21 lõikeid 2 kuni 6, 8 ja 9, artikli 22 lõiget 1, artikli 22 lõike 3 punkte a, d ja e, artikli 23 lõikeid 1, 2, 4 ja 5, artikli 27 kolmandat lõiku, artikli 29 lõiget 2, artikli 33 lõikeid 2, 4 ja 5, artikleid 37 kuni 42, artikli 43 lõikeid 1 kuni 5, artikleid 44 kuni 49, artikli 50 lõike 1 sissejuhatavat lauset, artikli 50 lõiget 3, artikli 51 lõike 1 kolmandat lõiku, artikli 54 lõiget 3, artikli 56 lõiget 1, artikli 56 lõike 2 esimese lõigu sissejuhatavat lauset, artikleid 58 ja 59, artikli 60 lõikeid 1 kuni 5, artikli 61 lõikeid 1 ja 2, artikli 62 lõikeid 1, 2 ja 3, artiklit 63, artikli 64 lõikeid 1, 2 ja 3, artikleid 65 kuni 67, artikli 68 lõike 1 sissejuhatav osa ning punkt a, artikli 69 lõikeid 1 ja 2, artikli 70 lõikeid 2 ja 3, artikleid 71, 72 ja 74, artikli 75 lõikeid 1, 2 ja 3, artikleid 77 kuni 82, artikli 83 lõike 1 punkti b, artikli 83 lõike 2 punkti a teist taanet, artiklit 86, artikli 88 lõike 1 punkti b, artikli 89 punkti b, artikleid 90 kuni 94, artikleid 96 kuni 100, artikli 101 lõikeid 1 kuni 8, artikli 102 lõike 2 teist lõiku, artikli 102 lõiget 5, artikleid 107 ja 108, artikli 109 lõikeid 2, 3 ja 4, artiklit 110 ning I lisa. Nad teatavad nendest viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad kõnealuseid meetmeid alates 1. juulist 2011. aastal.
   Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Samuti peavad liikmesriigid lisama märkuse, et kehtivates õigusnormides esinevaid viiteid direktiivile 85/611/EMÜ käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile. Liikmesriigid näevad ette sellise viitamise viisi ja kõnealuse märkuse sõnastust käsitlevad üksikasjad.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste õigusnormide teksti.
   Artikkel 117
   Direktiiv 85/611/EMÜ, mida on muudetud III lisa A osas loetletud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks alates 1. juulist 2011, ilma et see piiraks liikmesriikide kohustusi, mis on seotud III lisa B osas sätestatud direktiivide siseriiklikku õigusse ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevadega.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ning neid loetakse vastavalt IV lisas esitatud vastavustabelile.
   Viiteid lihtsustatud prospektile käsitatakse viidetena artiklis 78 osutatud investorile esitatavale põhiteabele.
   Artikkel 118
   1.   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikli 1 lõiget 1, artikli 1 lõike 2 esimest lõiku, artikli 1 lõike 3 punkti a, artikli 1 lõikeid 4–7, artikli 2 lõike 1 punkte a–d, f–l ning n ja o, artikli 2 lõikeid 2, 3 ja 4, 6 ja 7, artiklit 3, artikli 5 lõiget 5, artikli 6 lõikeid 2, 3 ja 4, artikleid 7–11, artikli 12 lõiget 2, artikli 13 lõike 1 punkte b–h, artikli 13 lõiget 2, artikli 14 lõiget 1, artikli 16 lõiget 2, artikli 17 lõike 2 punkte a, c ja d, artikli 17 lõike 3 teist lõiku, artikli 17 lõiget 8, artikli 17 lõike 9 esimest lõiku, artikli 18 lõiget 1, välja arvatud sissejuhatav lause ning punkt a, artikli 18 lõike 2 esimest ja teist lõiku, artikli 21 lõikeid 1 ja 7, artikli 22 lõiget 2, artikli 22 lõike 3 punkte b ja c, artikli 23 lõiget 3, artiklit 24, artikleid 25 ja 26, artikli 27 esimest ja teist lõiku, artiklit 28, artikli 29 lõikeid 1, 3 ja 4, artikleid 30, 31 ja 32, artikli 33 lõikeid 1 ja 3, artikleid 34, 35 ja 36, artikli 50 lõike 1 punkte a kuni h, artikli 50 lõiget 2, artikli 51 lõike 1 esimest ja teist lõiku, artikli 51 lõikeid 2 ja 3, artikleid 52 ja 53, artikli 54 lõiget 1, artikli 54 lõiget 2, artiklit 55, artikli 56 lõike 2 esimest ja teist lõiku, artikli 56 lõiget 3, artiklit 57, artikli 68 lõiget 2, artikli 69 lõikeid 3 ja 4, artikli 70 lõiget 1, artikli 70 lõiget 4, artikleid 73 ja 76, artikli 83 lõiget 1, välja arvatud artikli 83 lõike 1 punkti b, artikli 83 lõike 2 punkti a, välja arvatud selle teist taanet, artikleid 84, 85, 87, artikli 88 lõiget 1, välja arvatud selle punkti b, artikli 88 lõiget 2, artiklit 89, välja arvatud selle punkti b, artikli 102 lõiget 1, artikli 102 lõike 2 esimest lõiku, artikli 102 lõikeid 3 ja 4, artikleid 103–106, artikli 109 lõiget 1, artikleid 111, 112, 113, 117 ja II, III ja IV lisa kohaldatakse alates 1. juulist 2011. aastal.
   2.   Liikmesriigid tagavad, et eurofondid asendavad oma lihtsustatud prospektid, mis on koostatud vastavalt direktiivi 85/611/EMÜ sätetele, artikli 78 kohaselt koostatud investorile esitatava põhiteabega võimalikult kiiresti ja igal juhul mitte hiljem kui 12 kuu jooksul pärast artikli 78 lõike 7 esimeses lõigus osutatud tähtaega kõigi rakendusmeetmete rakendamiseks siseriiklikus õiguses. Kõnealuse ajavahemiku jooksul jätkavad eurofondi vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused lihtsustatud prospekti vastuvõtmist eurofondidelt, kes turustavad osakuid kõnealuste liikmesriikide territooriumil.
   Artikkel 119
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 13. juuli 2009

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         H.-G. PÖTTERING

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         E. ERLANDSSON

      (1)  Euroopa Parlamendi 13. jaanuari 2009. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 22. juuni 2009. aasta otsus.

      (2)  EÜT L 375, 31.12.1985, lk 3.

      (3)  Vt III lisa A osa.

      (4)  ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.

      (5)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

      (6)  ELT L 177, 30.6.2006, lk 1.

      (7)  ELT L 177, 30.6.2006, lk 201.

      (8)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

      (9)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

      (10)  EÜT L 193, 18.7.1983, lk 1.

      (11)  ELT L 390, 31.12.2004, lk 38.

      (12)  EÜT L 84, 26.3.1997, lk 22.

      (13)  ELT L 157, 9.6.2006, lk 87.

      (14)  EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11.

      (15)  ELT L 25, 29.1.2009, lk 18.

      (16)  EÜT L 191, 13.7.2001, lk 45.
   I LISA
   A LOEND

                           1.

                           Teave lepingulise fondi kohta

                           1.

                           Teave fondivalitseja kohta, muu hulgas selle kohta, kas fondivalitseja päritoluliikmesriik erineb eurofondi päritoluliikmesriigist.

                           1.

                           Teave äriühinguna asutatud fondi kohta

                           1.1.

                           Nimi

                           1.1.

                           Nimetus või ärinimi, õiguslik vorm, registrijärgne asukoht ja peakontor, kui see erineb registrijärgsest asukohast.

                           1.1.

                           Nimetus või ärinimi, õiguslik vorm, registrijärgne asukoht ja peakontor, kui see erineb registrijärgsest asukohast.

                           1.2.

                           Lepingulise fondi asutamiskuupäev. Tegevuse tähtaeg, kui see on piiratud.

                           1.2.

                           Fondivalitseja asutamise kuupäev. Tegevuse tähtaeg, kui see on piiratud.

                           1.2.

                           Äriühinguna asutatud fondi asutamise kuupäev. Tegevuse tähtaeg, kui see on piiratud.

                           1.3.

                           Kui fondivalitseja haldab teisi lepingulisi fonde, siis kõnealused teised lepingulised fondid.

                           1.3.

                           Kui äriühinguna asutatud fondil on eri investeerimisüksusi, märge nende üksuste kohta.

                           1.4.

                           Koht, kust on võimalik saada fonditingimusi, kui seda pole lisatud, ning perioodilisi aruandeid.

                           1.4.

                           Koht, kust võib saada äriühinguna asutatud fondi põhikirja, kui seda pole lisatud, ning perioodilisi aruandeid.

                           1.5.

                           Osakuomanike jaoks olulised lühiandmed lepingulise fondi suhtes kohaldatava maksusüsteemi kohta. Andmed selle kohta, kas tehakse mahaarvamisi lepingulise fondi poolt osakuomanikele makstavalt tulult ja kapitali kasvutulult.

                           1.5.

                           Osakuomanike jaoks olulised lühiandmed äriühinguna asutatud fondi suhtes kohaldatava maksusüsteemi kohta. Andmed selle kohta, kas tehakse mahaarvamisi äriühinguna asutatud fondi poolt osakuomanikele makstavalt tulult ja kapitali kasvutulult.

                           1.6.

                           Raamatupidamisarvestuse kuupäev ja tulu jaotamise sagedus.

                           1.6.

                           Raamatupidamisarvestuse kuupäev ja tulu jaotamise sagedus.

                           1.7.

                           Artiklis 73 osutatud raamatupidamisandmete auditeerimise eest vastutavate isikute nimed.

                           1.7.

                           Artiklis 73 osutatud raamatupidamisandmete auditeerimise eest vastutavate isikute nimed.

                           1.8.

                           Fondivalitseja haldus-, juhtimis- ja järelevalveorganite liikmete nimed ja ametid. Andmed nende põhitegevuse kohta väljaspool äriühinguna asutatud fondi, kui see on tähtis fondivalitseja seisukohast.

                           1.8.

                           Äriühinguna asutatud fondi haldus-, juhtimis- ja järelevalveorganite liikmete nimed ja ametid. Andmed nende põhitegevuse kohta väljaspool äriühinguna asutatud fondi, kui see on tähtis äriühinguna asutatud fondi seisukohast.

                           1.9.

                           Märgitud kapitali suurus, sissemakstud kapitali nimetamisega.

                           1.9.

                           Kapital

                           1.10.

                           Andmed osakute liikide ja põhitunnuste kohta, eelkõige:

                                       —

                                       õiguse liik (asja-, võlanõude- või muu õigus), mida osak esindab,

                                       —

                                       originaal-väärtpaberid või sertifikaadid omandiõigust tõendavate dokumentidena; kanne registris või raamatupidamiskontol,

                                       —

                                       osakute tunnused: nimelised või esitajaosakud. Mis tahes esineda võivad väärtpaberite klassid,

                                       —

                                       osakuomanike hääleõiguse kirjeldus, kui see on olemas,

                                       —

                                       asjaolud, mille puhul võib otsustamisele tulla lepingulise fondi likvideerimine, ja likvideerimise kord, eelkõige seoses osakuomanike õigustega.

                           1.10.

                           Andmed osakute liikide ja põhitunnuste kohta, eelkõige:

                                       —

                                       originaal-väärtpaberid või sertifikaadid omandiõigust tõendavate dokumentidena; kanne registris või raamatupidamis-kontol,

                                       —

                                       osakute tunnused: nimelised või esitajaosakud. Mis tahes esineda võivad väärtpaberite klassid,

                                       —

                                       osakuomanike hääleõiguste kirjeldus,

                                       —

                                       asjaolud, mille puhul võib otsustamisele tulla äriühinguna asutatud fondi likvideerimine, ja likvideerimise kord, eelkõige seoses osakuomanike õigustega.

                           1.11.

                           Võimaluse korral väärtpaberibörsid või turud, kus osakuid noteeritakse või nendega kaubeldakse.

                           1.11.

                           Võimaluse korral väärtpaberibörsid või turud, kus osakuid noteeritakse või nendega kaubeldakse.

                           1.12.

                           Osakute väljalaskmise ning müümise kord ja tingimused.

                           1.12.

                           Osakute väljalaskmise ning müümise kord ja tingimused.

                           1.13.

                           Osakute tagasiostmise ja tagasivõtmise kord ning tingimused ja asjaolud, mille puhul tagasiostmine ja tagasivõtmine võidakse peatada.

                           1.13.

                           Osakute tagasiostmise ja tagasivõtmise kord ning tingimused ja asjaolud, mille puhul tagasiostmine ja tagasivõtmine võidakse peatada. Kui äriühinguna asutatud fondil on eri investeerimisüksusi, teave selle kohta, kuidas osakuomanik saab siirduda ühest üksusest teise ning sel juhul võetavate tasude kohta.

                           1.14.

                           Kasumi kindlakstegemise ja selle kasutamise eeskirjade kirjeldus.

                           1.14.

                           Kasumi kindlakstegemise ja selle kasutamise eeskirjade kirjeldus.

                           1.15.

                           Lepingulise fondi investeerimiseesmärgid, k.a selle finantseesmärgid (näiteks kapitali kasv või tulu), investeerimispoliitika (näiteks spetsialiseerumine geograafilisele alale või majandussektorile), selle investeerimispoliitika mis tahes piirangud ning viide mis tahes metoodikale, vahenditele või krediidivõimele, mida lepingulise fondi juhtimises võib kasutada.

                           1.15.

                           Äriühinguna asutatud fondi investeerimiseesmärgid, k.a selle finantseesmärgid (näiteks kapitali kasv või tulu), investeerimispoliitika (näiteks spetsialiseerumine geograafilisele alale või majandussektorile), selle investeerimispoliitika mis tahes piirangud ning viide mis tahes metoodikale, vahenditele või krediidivõimele, mida äriühinguna asutatud fondi juhtimises võib kasutada.

                           1.16.

                           Vara hindamise eeskirjad.

                           1.16.

                           Vara hindamise eeskirjad.

                           1.17.

                           Osakute müügi- või väljalaskehinna ning tagasiostu- või tagasivõtuhinna määramine, eelkõige:

                                       —

                                       nende hindade arvutamise meetod ja sagedus,

                                       —

                                       teave osakute müümise või väljalaskmise ning tagasiostmise või tagasivõtmisega seotud kulude kohta,

                                       —

                                       nende hindade avaldamise viis, koht ja sagedus.

                           1.17.

                           Osakute müügi- või väljalaskehinna ning tagasiostu- või tagasivõtuhinna määramine, eelkõige:

                                       —

                                       nende hindade arvutamise meetod ja sagedus,

                                       —

                                       teave osakute müümise või väljalaskmise ning tagasiostmise või tagasivõtmisega seotud kulude kohta,

                                       —

                                       nende hindade avaldamise viis, koht ja sagedus (1).

                           1.18.

                           Teave lepingulise fondi poolt fondivalitsejale, depositooriumile või kolmandatele isikutele tasu maksmise ning kulude hüvitamise viisi, suuruse ja väljaarvutamise kohta.

                           1.18.

                           Teave äriühinguna asutatud fondi poolt oma juhtkonnale ja haldus-, juht- ja järelevalveorganite liikmetele, depositooriumile või kolmandatele isikutele makstava tasu maksmise ja kulude hüvitamise viisi, suuruse ja väljaarvutamise kohta.

         Teave depositooriumi kohta:
   2.1.   nimetus või ärinimi, õiguslik vorm, registrijärgne asukoht ja peakontor, kui see erineb registrijärgsest asukohast;
   2.2.   põhitegevus.
   Teave konsultatsioonifirmade või välisnõustajate kohta investeeringute alal, kes nõustavad lepingu alusel, mille eest tasutakse eurofondi varast:
   3.1.   konsultatsioonifirma nimetus või ärinimi või nõustaja nimi;
   3.2.   fondivalitseja või äriühinguna asutatud fondiga sõlmitud lepingu olulised tingimused, mis võivad olla osakuomanikele olulised, välja arvatud tasustamist käsitlevad tingimused;
   3.3.   muu oluline tegevus.
   4.   Teave osakuomanikele väljamaksete tegemise korra, osakute tagasiostmise või tagasivõtmise ja eurofondi käsitleva teabe kättesaadavaks tegemise kohta. Sellist teavet tuleb igal juhul anda liikmesriigis, kus eurofond on asutatud. Juhul, kui osakuid turustatakse mõnes teises liikmesriigis, antakse seda liikmesriiki käsitlevat teavet kõnealuses liikmesriigis avaldatavas prospektis.
   Muu investeerimisteave:
   5.1.   eurofondi senised tulemused (võimaluse korral) – kõnealune teave võib olla esitatud prospektis või prospektile lisatud;
   5.2.   sellise tüüpinvestori profiil, kelle jaoks eurofond on mõeldud.
   Majandusteave:
   6.1.   võimalikud muud kulud või tasud lisaks punktis 1.17 nimetatud tasudele, näidates eraldi osakuomaniku tasutavad kulud ja tasud ning eurofondi varast tasutavad kulud või tasud.
   B LOEND
   Teave, mis peab sisalduma perioodilistes aruannetes
   I.   Bilanss

               —

               vabalt võõrandatavad väärtpaberid,

               —

               pangakonto saldod,

               —

               muu vara,

               —

               varad kokku,

               —

               kohustused,

               —

               vara puhasväärtus.

         II.   Ringluses olevate osakute arv

   III.   Vara puhasväärtus osaku kohta

   IV.   Väärtpaberiportfell järgmiselt liigitatuna:

               a)

               väärtpaberibörsil ametlikult noteeritud vabalt võõrandatavad väärtpaberid;

               b)

               vabalt võõrandatavad väärtpaberid, millega kaubeldakse mõnel teisel reguleeritud turul;

               c)

               artikli 50 lõike 1 punktis d osutatud liiki hiljuti välja lastud vabalt võõrandatavad väärtpaberid;

               d)

               artikli 50 lõike 2 punktis a osutatud muud liiki vabalt võõrandatavad väärtpaberid;

         analüüsituna kõige sobivamate kriteeriumide alusel, silmas pidades eurofondide investeerimispoliitikat (näiteks majanduslike, geograafiliste ja valuutakriteeriumide alusel) netovara protsendina; iga eespool nimetatud investeeringu puhul tuleks märkida selle osakaal eurofondi vara koguväärtuses.
   Andmed väärtpaberiportfelli struktuuri muutumiste kohta aruande perioodil.
   V.   Andmed eurofondi vara muutuste kohta aruande perioodil, sealhulgas:

               —

               investeeringute tulu,

               —

               muu tulu,

               —

               juhtimiskulud,

               —

               depositooriumi kulud,

               —

               muud kulud ja maksud,

               —

               puhastulu,

               —

               tulu jaotamine ning reinvesteeritud tulu,

               —

               kapitalikonto muutused,

               —

               investeeringute kallinemine või odavnemine,

               —

               mis tahes muud eurofondi vara ja kohustusi mõjutavad muutused,

               —

               tehingukulud, mis on eurofondi poolt seoses portfelliga tehtavate tehingutega kantud kulud.

         VI.   Võrdlustabel kolme viimase majandusaasta kohta, kuhu iga majandusaasta lõpul lisatakse iga majandusaasta kohta:

               —

               kogu vara puhasväärtus,

               —

               vara puhasväärtus osaku kohta.

         VII.   Andmed tehinguliikide lõikes aruande perioodi jooksul eurofondi poolt artikli 51 tähenduses sooritatud tehingutest tulenevate kohustuste summa kohta.

      (1)  Äriühinguna asutatud fondid käesoleva direktiivi artikli 32 lõike 5 tähenduses märgivad ka:

               —

               osakute puhasväärtuse arvutamise meetodi ja sageduse,

               —

               kõnealuse puhasväärtuse avaldamise viisi, koha ja sageduse,

               —

               sellise väärtpaberibörsi osakuid turustavas riigis, mille noteering määrab selles riigis börsiväliste tehingute hinna.

         II LISA
   Ühisportfelli haldamisega seotud ülesanded:

               —

               Investeeringute haldamine.

               —

               Haldus:

                           a)

                           õigusteenused ja fondivalitsemisega seotud raamatupidamisteenused;

                           b)

                           klientide päringud;

                           c)

                           väärtuse ja hinna määramine (sh maksudeklaratsioonid);

                           d)

                           õigusnormidele vastavuse järelevalve;

                           e)

                           osakuomanike registri pidamine;

                           f)

                           tulu jaotamine;

                           g)

                           osakute väljalaskmine ja väljaostmine;

                           h)

                           lepingutega seotud arveldamine (sh tõendite saatmine);

                           i)

                           dokumentide säilitamine.

               —

               Turustamine.

         III LISA
   A OSA
   Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatuste loeteluga
   (osutatud artiklis 117)

               Nõukogu direktiiv 85/611/EMÜ
               (EÜT L 375, 31.12.1985, lk 3).

               Nõukogu direktiiv 88/220/EMÜ
               (EÜT L 100, 19.4.1988, lk 31).

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 95/26/EÜ
               (EÜT L 168, 18.7.1995, lk 7).

               Ainult artikli 1 neljas taane, artikli 4 lõige 7 ja artikli 5 viies taane

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/64/EÜ
               (EÜT L 290, 17.11.2000, lk 27).

               Ainult artikkel 1

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/107/EÜ
               (EÜT L 41, 13.2.2002, lk 20).

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/108/EÜ
               (EÜT L 41, 13.2.2002, lk 35).

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2004/39/EÜ
               (ELT L 145, 30.4.2004, lk 1).

               Ainult artikkel 66

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/1/EÜ
               (ELT L 79, 24.3.2005, lk 9).

               Ainult artikkel 9

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/18/EÜ
               (ELT L 76, 19.3.2008, lk 42).

         B OSA
   Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise ja kohaldamise tähtpäevad
   (osutatud artiklis 117)

               Direktiiv

               Ülevõtmise tähtpäev

               Kohaldamise tähtpäev

               85/611/EMÜ

               1. oktoober 1989

               —

               88/220/EMÜ

               1. oktoober 1989

               —

               95/26/EÜ

               18. juuli 1996

               —

               2000/64/EÜ

               17. november 2002

               —

               2001/107/EÜ

               13. august 2003

               13. veebruar 2004

               2001/108/EÜ

               13. august 2003

               13. veebruar 2004

               2004/39/EÜ

               —

               30. aprill 2006

               2005/1/EÜ

               13. mai 2005

               —

         IV LISA
   Vastavustabel

               Direktiiv 85/611/EMÜ

               Käesolev direktiiv

               Artikli 1 lõige 1

               Artikli 1 lõige 1

               Artikli 1 lõike 2 sissejuhatav lause

               Artikli 1 lõike 2 sissejuhatav lause

               Artikli 1 lõike 2 esimene ja teine taane

               Artikli 1 lõike 2 punktid a ja b

               —

               Artikli 1 lõike 2 teine lõik

               Artikli 1 lõike 3 esimene lõik

               Artikli 1 lõike 3 esimene lõik

               Artikli 1 lõike 3 teine lõik

               Artikli 1 lõike 3 teise lõigu punkt a

               —

               Artikli 1 lõike 3 teise lõigu punkt b

               Artikli 1 lõiked 4–7

               Artikli 1 lõiked 4–7

               Artikli 1 lõike 8 sissejuhatav lause

               Artikli 2 lõike 1 punkti n sissejuhatav lause

               Artikli 1 lõike 8 esimene, teine ja kolmas taane

               Artikli 2 lõike 1 punkti n alapunktid i, ii, ja iii

               Artikli 1 lõike 8 viimane lause

               Artikli 2 lõige 7

               Artikli 1 lõige 9

               Artikli 2 lõike 1 punkt o

               Artikli 1a sissejuhatav lause

               Artikli 2 lõike 1 sissejuhatav lause

               Artikli 1a punkt 1

               Artikli 2 lõike 1 punkt a

               Artikli 1a punkti 2 esimene lauseosa

               Artikli 2 lõike 1 punkt b

               Artikli 1a punkti 2 teine lauseosa

               Artikli 2 lõige 2

               Artikli 1a punktid 3–5

               Artikli 2 lõike 1 punktid c–e

               Artikli 1a punkt 6

               Artikli 2 lõike 1 punkt f

               Artikli 1a punkti 7 esimene lauseosa

               Artikli 2 lõike 1 punkt g

               Artikli 1a punkti 7 teine lauseosa

               Artikli 2 lõige 3

               Artikli 1a punktid 8–9

               Artikli 2 lõike 1 punktid h–i

               Artikli 1a punkti 10 esimene lõik

               Artikli 2 lõike 1 punkt j

               Artikli 1a punkti 10 teine lõik

               Artikli 2 lõige 5

               Artikli 1a punkt 11

               —

               Artikli 1a punkt 12 ja punkti 13 esimene lause

               Artikli 2 lõike 1 punkti i alapunkt ii

               Artikli 1a punkti 13 teine lause

               Artikli 2 lõike 4 punkt a

               Artikli 1a punktid 14 ja punkti 15 esimene lause

               Artikli 2 lõike 1 punktid k ja l

               Artikli 1a punkti 15 teine lause

               Artikli 2 lõige 6

               —

               Artikli 2 lõike 1 punkt m

               Artikli 2 lõike 1 sissejuhatav lause

               Artikli 3 sissejuhatav lause

               Artikli 2 lõike 1 esimene, teine, kolmas ja neljas taane

               Artikli 3 punktid a, b, c ja d

               Artikli 2 lõige 2

               —

               Artikkel 3

               Artikkel 4

               Artikli 4 lõiked 1–2

               Artikli 5 lõiked 1–2

               —

               Artikli 5 lõige 3

               Artikli 4 lõike 3 esimene lõik

               Artikli 5 lõike 4 esimese lõigu punktid a ja b

               —

               Artikli 5 lõike 4 teine lõik

               Artikli 4 lõike 3 teine lõik

               Artikli 5 lõike 4 kolmas lõik

               Artikli 4 lõike 3 kolmas lõik

               Artikli 5 lõike 4 neljas lõik

               Artikli 4 lõige 3a

               Artikli 5 lõige 5

               Artikli 4 lõige 4

               Artikli 5 lõige 6

               —

               Artikli 5 lõige 7

               Artikli 5 lõiked 1 ja 2

               Artikli 6 lõiked 1 ja 2

               Artikli 5 lõike 3 esimese lõigu sissejuhatav lause

               Artikli 6 lõike 3 esimese lõigu sissejuhatav lause

               Artikli 5 lõike 3 esimese lõigu punkt a

               Artikli 6 lõike 3 esimese lõigu punkt a

               Artikli 5 lõike 3 esimese lõigu punkti b sissejuhatav lause

               Artikli 6 lõike 3 esimese lõigu punkti b sissejuhatav lause

               Artikli 5 lõike 3 esimese lõigu punkti b esimene ja teine taane

               Artikli 6 lõike 3 esimese lõigu punkti b alapunktid i ja ii

               Artikli 5 lõike 3 teine lõik

               Artikli 6 lõike 3 teine lõik

               Artikli 5 lõige 4

               Artikli 6 lõige 4

               Artikli 5a lõike 1 sissejuhatav lause

               Artikli 7 lõike 1 sissejuhatav lause

               Artikli 5a lõike 1 punkti a sissejuhatav lause

               Artikli 7 lõike 1 punkti a sissejuhatav lause

               Artikli 5a lõike 1 punkti a esimene taane

               Artikli 7 lõike 1 punkti a alapunkt i

               Artikli 5a lõike 1 punkti a teise taande sissejuhatav lause

               Artikli 7 lõike 1 punkti a alapunkti ii sissejuhatav lause

               Artikli 5a lõike 1 punkti a teise taande punktid i, ii ja iii

               Artikli 7 lõike 1 punkti a alapunkti ii esimene, teine ja kolmas taane

               Artikli 5a lõike 1 punkti a kolmas ja neljas taane

               Artikli 7 lõike 1 punkti a alapunk iii

               Artikli 5a lõike 1 punkti a viies taane

               —

               Artikli 5a lõike 1 punktid b–d

               Artikli 7 lõike 1 punktid b–d

               Artikli 5a lõiked 2–5

               Artikli 7 lõiked 2–5

               Artikkel 5b

               Artikkel 8

               Artikkel 5c

               Artikkel 9

               Artikkel 5d

               Artikkel 10

               Artikkel 5e

               Artikkel 11

               Artikli 5f lõike 1 esimene lõik

               Artikli 12 lõike 1 esimene lõik

               Artikli 5f lõike 1 teise lõigu punkt a

               Artikli 12 lõike 1 teise lõigu punkt a

               Artikli 5f lõike 1 teise lõigu punkti b esimene lause

               Artikli 12 lõike 1 teise lõigu punkti b

               Artikli 5f lõike 1 teise lõigu punkti b viimane lause

               —

               Artikli 5f lõike 2 sissejuhatav lause

               Artikli 12 lõike 2 sissejuhatav lause

               Artikli 5f lõike 2 esimene ja teine taane

               Artikli 12 lõike 2 punktid a ja b

               —

               Artikli 12 lõige 3

               Artikkel 5g

               Artikkel 13

               Artikkel 5h

               Artikli 14 lõige 1

               —

               Artikli 14 lõige 2

               —

               Artikkel 15

               Artikli 6 lõige 1

               Artikli 16 lõike 1 esimene lõik

               —

               Artikli 16 lõike 1 teine lõik

               Artikli 6 lõige 2

               Artikli 16 lõige 2

               —

               Artikli 16 lõige 3

               Artikli 6a lõige 1

               Artikli 17 lõige 1

               Artikli 6a lõige 2

               Artikli 17 lõige 2

               Artikli 6a lõige 3

               Artikli 17 lõike 3 esimene ja teine lõik

               —

               Artikli 17 lõike 3 kolmas lõik

               —

               Artikli 17 lõiked 4 ja 5

               Artikli 6a lõiked 4–6

               Artikli 17 lõiked 6–8

               Artikli 6a lõige 7

               Artikli 17 lõike 9 esimene lõik

               —

               Artikli 17 lõike 9 teine lõik

               Artikli 6b lõige 1

               Artikli 18 lõige 1

               Artikli 6b lõige 2

               Artikli 18 lõike 2 esimene ja teine lõik

               —

               Artikli 18 lõike 2 kolmas lõik

               Artikli 6b lõike 3 esimene lõik

               Artikli 18 lõike 2 neljas lõik

               Artikli 6b lõike 3 teine lõik

               —

               —

               Artikli 18 lõige 3

               Artikli 6b lõige 4

               Artikli 18 lõige 4

               Artikli 6b lõige 5

               —

               —

               Artiklid 19–20

               Artikli 6c lõige 1

               Artikli 21 lõige 1

               Artikli 6c lõike 2 esimene lõik

               —

               Artikli 6c lõike 2 teine lõik

               Artikli 21 lõike 2 esimene ja teine lõik

               —

               Artikli 21 lõike 2 kolmas lõik

               Artikli 6c lõiked 3–5

               Artikli 21 lõiked 3–5

               Artikli 6c lõige 6

               —

               Artikli 6c lõiked 7–10

               Artikli 21 lõiked 6–9

               Artikkel 7

               Artikkel 22

               Artikkel 8

               Artikli 23 lõiked 1–3

               —

               Artikli 23 lõiked 4–6

               Artikkel 9

               Artikkel 24

               Artikkel 10

               Artikkel 25

               Artikkel 11

               Artikkel 26

               Artikkel 12

               Artikli 27 esimene ja teine lõik

               —

               Artikli 27 kolmas lõik

               Artikkel 13

               Artikkel 28

               Artikli 13a lõike 1 esimene lõik

               Artikli 29 lõike 1 esimene lõik

               Artikli 13a lõike 1 teise lõigu sissejuhatav lause

               Artikli 29 lõike 1 teise lõigu sissejuhatav lause

               Artikli 13a lõike 1 teise lõigu esimene, teine ja kolmas taane

               Artikli 29 lõike 1 teise lõigu punktid a, b ja c

               Artikli 13a lõike 1 kolmas ja neljas lõik

               Artikli 29 lõike 1 kolmas ja neljas lõik

               Artikli 13a lõiked 2, 3 ja 4

               Artikli 29 lõiked 2, 3 ja 4

               Artikkel 13b

               Artikkel 30

               Artikkel 13c

               Artikkel 31

               Artikkel 14

               Artikkel 32

               Artikkel 15

               Artikli 33 lõiked 1–3

               —

               Artikli 33 lõiked 4–6

               Artikkel 16

               Artikkel 34

               Artikkel 17

               Artikkel 35

               Artikkel 18

               Artikkel 36

               —

               Artiklid 37–49

               Artikli 19 lõike 1 sissejuhatav lause

               Artikli 50 lõike 1 sissejuhatav lause

               Artikli 19 lõike 1 punktid a–c

               Artikli 50 lõike 1 punktid a–c

               Artikli 19 lõike 1 punkti d sissejuhatav lause

               Artikli 50 lõike 1 punkti d sissejuhatav lause

               Artikli 19 lõike 1 punkti d esimene ja teine taane

               Artikli 50 lõike 1 punkti d alapunktid i ja ii

               Artikli 19 lõike 1 punkti e sissejuhatav lause

               Artikli 50 lõike 1 punkti e sissejuhatav lause

               Artikli 19 lõike 1 punkti e esimene, teine, kolmas ja neljas taane

               Artikli 50 lõike 1 punkti e alapunktid i, ii, iii ja iv

               Artikli 19 lõike 1 punkt f

               Artikli 50 lõike 1 punkt f

               Artikli 19 lõike 1 punkti g sissejuhatav lause

               Artikli 50 lõike 1 punkti g sissejuhatav lause

               Artikli 19 lõike 1 punkti g esimene, teine ja kolmas taane

               Artikli 50 lõike 1 punkti g alapunktid i, ii ja iii

               Artikli 19 lõike 1 punkti h sissejuhatav lause

               Artikli 50 lõike 1 punkti h sissejuhatav lause

               Artikli 19 lõike 1 punkti h esimene, teine, kolmas ja neljas taane

               Artikli 50 lõike 1 punkti h alapunktid i, ii, iii ja iv

               Artikli 19 lõike 2 sissejuhatav osa

               Artikli 50 lõike 2 sissejuhatav lause

               Artikli 19 lõike 2 punkt a

               Artikli 50 lõike 2 punkt a

               Artikli 19 lõike 2 punkt c

               Artikli 50 lõike 2 punkt b

               Artikli 19 lõike 2 punkt d

               Artikli 50 lõike 2 teine lõik

               Artikli 19 lõige 4

               Artikli 50 lõige 3

               Artikli 21 lõiked 1–3

               Artikli 51 lõiked 1–3

               Artikli 21 lõige 4

               —

               —

               Artikli 51 lõige 4

               Artikli 22 lõike 1 esimene lõik

               Artikli 52 lõike 1 esimene lõik

               Artikli 22 lõike 1 teise lõigu sissejuhatav lause

               Artikli 52 lõike 1 teise lõigu sissejuhatav lause

               Artikli 22 lõike 1 teise lõigu esimene ja teine taane

               Artikli 52 lõike 1 teise lõigu punktid a ja b

               Artikli 22 lõike 2 esimene lõik

               Artikli 52 lõike 2 esimene lõik

               Artikli 22 lõike 2 teise lõigu sissejuhatav lause

               Artikli 52 lõike 2 teise lõigu sissejuhatav lause

               Artikli 22 lõike 2 teise lõigu esimene, teine ja kolmas taane

               Artikli 52 lõike 2 teise lõigu punktid a, b ja c

               Artikli 22 lõiked 3–5

               Artikli 52 lõiked 3–5

               Artikli 22a lõike 1 sissejuhatav lause

               Artikli 53 lõike 1 sissejuhatav lause

               Artikli 22a lõike 1 esimene, teine ja kolmas taane

               Artikli 53 lõike 1 punktid a, b ja c

               Artikli 22a lõige 2

               Artikli 53 lõige 2

               Artikkel 23

               Artikkel 54

               Artikkel 24

               Artikkel 55

               Artikkel 24a

               Artikkel 70

               Artikli 25 lõige 1

               Artikli 56 lõige 1

               Artikli 25 lõike 2 esimese lõigu sissejuhatav lause

               Artikli 56 lõike 2 esimese lõigu sissejuhatav lause

               Artikli 25 lõike 2 esimese lõigu esimene, teine, kolmas ja neljas taane

               Artikli 56 lõike 2 esimese lõigu punktid a, b, c ja d

               Artikli 25 lõike 2 teine lõik

               Artikli 56 lõike 2 teine lõik

               Artikli 25 lõige 3

               Artikli 56 lõige 3

               Artikkel 26

               Artikkel 57

               —

               Artiklid 58–67

               Artikli 27 lõike 1 sissejuhatav lause

               Artikli 68 lõike 1 sissejuhatav lause

               Artikli 27 lõike 1 esimene taane

               —

               Artikli 27 lõike 1 teine, kolmas ja neljas taane

               Artikli 68 lõike 1 punktid a, b ja c

               Artikli 27 lõike 2 sissejuhatav lause

               Artikli 68 lõike 2 sissejuhatav lause

               Artikli 27 lõike 2 esimene ja teine taane

               Artikli 68 lõike 2 punktid a ja b

               Artikli 28 lõiked 1 ja 2

               Artikli 69 lõiked 1 ja 2

               Artikli 28 lõiked 3 ja 4

               —

               Artikli 28 lõiked 5 ja 6

               Artikli 69 lõiked 3 ja 4

               Artikkel 29

               Artikkel 71

               Artikkel 30

               Artikkel 72

               Artikkel 31

               Artikkel 73

               Artikkel 32

               Artikkel 74

               Artikli 33 lõike 1 esimene lõik

               —

               Artikli 33 lõike 1 teine lõik

               Artikli 75 lõige 1

               Artikli 33 lõige 2

               Artikli 75 lõige 1

               Artikli 33 lõige 3

               Artikli 75 lõige 3

               —

               Artikli 75 lõige 4

               Artikkel 34

               Artikkel 76

               Artikkel 35

               Artikkel 77

               —

               Artiklid 78–82

               Artikli 36 lõike 1 esimese lõigu sissejuhatav osa

               Artikli 83 lõike 1 esimese lõigu sissejuhatav lause

               Artikli 36 lõike 1 esimese lõigu esimene ja teine taane

               Artikli 83 lõike 1 esimese lõigu punktid a ja b

               Artikli 36 lõike 1 esimese lõigu lõpulause

               Artikli 83 lõike 1 esimese lõigu sissejuhatav lause

               Artikli 36 lõike 1 teine lõik

               Artikli 83 lõike 1 teine lõik

               Artikli 36 lõige 2

               Artikli 83 lõige 2

               Artikkel 37

               Artikkel 84

               Artikkel 38

               Artikkel 85

               Artikkel 39

               Artikkel 86

               Artikkel 40

               Artikkel 87

               Artikli 41 lõike 1 sissejuhatav lause

               Artikli 88 lõike 1 sissejuhatav lause

               Artikli 41 lõike 1 esimene ja teine taane

               Artikli 88 lõike 1 punktid a ja b

               Artikli 41 lõike 1 lõpulause

               Artikli 88 lõike 1 sissejuhatav lause

               Artikli 41 lõige 2

               Artikli 88 lõige 2

               Artikli 42 sissejuhatav osa

               Artikli 89 sissejuhatav lause

               Artikli 42 esimene ja teine taane

               Artikli 89 punktid a ja b

               Artikli 42 lõpulause

               Artikli 89 sissejuhatav lause

               Artikkel 43

               Artikkel 90

               Artikli 44 lõiked 1–3

               —

               —

               Artikli 91 lõiked 1–4

               Artikkel 45

               Artikkel 92

               Artikli 46 esimese lõigu sissejuhatav lause

               Artikli 93 lõike 1 esimene lõik

               —

               Artikli 93 lõike 1 teine lõik

               Artikli 46 esimese lõigu esimene taane

               —

               Artikli 46 esimese lõigu teine, kolmas ja neljas taane

               Artikli 93 lõike 2 punkt a

               Artikli 46 esimese lõigu viies taane

               —

               Artikli 46 teine lõik

               —

               —

               Artikli 93 lõike 2 punkt b

               —

               Artikli 93 lõiked 3–8

               Artikkel 47

               Artikkel 94

               —

               Artikkel 95

               Artikkel 48

               Artikkel 96

               Artikli 49 lõiked 1–3

               Artikli 97 lõiked 1–3

               Artikli 49 lõige 4

               —

               —

               Artiklid 98–100

               Artikli 50 lõige 1

               Artikli 101 lõige 1

               —

               Artikli 101 lõiked 2–9

               Artikli 50 lõiked 2–4

               Artikli 102 lõiked 1–3

               Artikli 50 lõike 5 sissejuhatav lause

               Artikli 102 lõike 4 sissejuhatav lause

               Artikli 50 lõike 5 esimene, teine, kolmas ja neljas taane

               Artikli 102 lõike 4 punktid a, b, c ja d

               Artikli 50 lõike 6 sissejuhatav lause ning punktid a ja b

               Artikli 102 lõike 5 esimese lõigu sissejuhatav lause

               Artikli 50 lõike 6 punkti b esimene, teine ja kolmas taane

               Artikli 102 lõike 5 esimese lõigu punktid a, b ja c

               Artikli 50 lõike 6 punkti b lõpulause

               Artikli 102 lõike 5 teine ja kolmas lõik

               Artikli 50 lõike 7 esimese lõigu sissejuhatav lause

               Artikli 103 lõike 1 sissejuhatav lause

               Artikli 50 lõike 7 esimese lõigu esimene ja teine taane

               Artikli 103 lõike 1 punktid a ja b

               Artikli 50 lõike 7 teise lõigu sissejuhatav lause

               Artikli 103 lõike 2 sissejuhatav lause

               Artikli 50 lõike 7 teise lõigu esimene, teine ja kolmas taane

               Artikli 103 lõike 2 punktid a, b ja c

               Artikli 50 lõike 7 kolmas lõik

               Artikli 103 lõige 3

               Artikli 50 lõike 8 esimene lõik

               Artikli 103 lõige 4

               Artikli 50 lõike 8 teise lõigu sissejuhatav lause

               Artikli 103 lõike 5 esimese lõigu sissejuhatav lause

               Artikli 50 lõike 8 teise lõigu esimene, teine ja kolmas taane

               Artikli 103 lõike 5 esimese lõigu punktid a, b ja c

               Artikli 50 lõike 8 kolmas lõik

               Artikli 103 lõige 6

               Artikli 50 lõike 8 neljas lõik

               Artikli 103 lõike 5 teine lõik

               Artikli 50 lõike 8 viies lõik

               Artikli 103 lõige 7

               Artikli 50 lõike 8 kuues lõik

               —

               Artikli 50 lõiked 9–11

               Artikli 104 lõiked 1–3

               —

               Artikkel 105

               Artikli 50a lõike 1 sissejuhatav lause

               Artikli 106 lõike 1 esimese lõigu sissejuhatav lause

               Artikli 50a lõike 1 punkti a sissejuhatav lause

               Artikli 106 lõike 1 esimese lõigu sissejuhatav lause

               Artikli 50a lõike 1 punkti a esimene, teine ja kolmas taane

               Artikli 106 lõike 1 esimese lõigu punktid a, b ja c

               Artikli 50a lõike 1 punkt b

               Artikli 106 lõike 1 teine lõik

               Artikli 50a lõige 2

               Artikli 106 lõige 2

               Artikli 51 lõiked 1 ja 2

               Artikli 107 lõiked 1 ja 2

               —

               Artikli 107 lõige 3

               Artikli 52 lõige 1

               Artikli 108 lõike 1 esimene lõik

               Artikli 52 lõige 2

               Artikli 108 lõike 1 teine lõik

               Artikli 52 lõige 3

               Artikli 108 lõige 2

               —

               Artikli 108 lõiked 3–6

               Artikkel 52a

               Artikkel 109 lõiked 1 ja 2

               —

               Artikkel 109 lõiked 3 ja 4

               Artikli 52b lõige 1

               Artikli 110 lõige 1

               Artikli 52b lõige 2

               —

               Artikli 52b lõige 3

               Artikli 110 lõige 2

               Artikkel 53a

               Artikkel 111

               Artikli 53b lõige 1

               Artikli 112 lõige 1

               Artikli 53b lõige 2

               Artikli 112 lõige 2

               —

               Artikli 112 lõike 3

               Artikkel 54

               Artikli 113 lõige 1

               Artikkel 55

               Artikli 113 lõige 2

               Artikli 56 lõige 1

               Artikli 113 lõige 3

               Artikli 56 lõige 2

               —

               Artikkel 57

               —

               —

               Artikkel 114

               Artikkel 58

               Artikli 116 lõige 2

               —

               Artikkel 115

               —

               Artikli 116 lõige 1

               —

               Artiklid 117–118

               Artikkel 59

               Artikkel 119

               I lisa A ja B loend

               I lisa A ja B loend

               I lisa C loend

               —

               II lisa

               II lisa

               —

               III lisa

               —

               IV lisa