title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/47/EÜ, 26. oktoober 1994, ostjate kaitse kohta, mis puudutab kinnisvara osaajalise kasutamise õiguse ostulepingute teatavaid aspekte

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31994L0047

Euroopa Liidu Teataja L 280 , 29/10/1994 Lk 0083 - 0087 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 27 Lk 0040  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 27 Lk 0040

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 94/47/EÜ,26. oktoober 1994,ostjate kaitse kohta, mis puudutab kinnisvara osaajalise kasutamise õiguse ostulepingute teatavaid aspekteEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]toimides asutamislepingu artiklis 189b sätestatud korras [3]ning arvestades, et:1) ühe või mitme kinnisasja osaajalise kasutamise õiguse ostulepinguid käsitlevate siseriiklike õigusaktide lahknevused seavad tõenäoliselt tõkkeid siseturu nõuetekohasele toimimisele, moonutavad konkurentsi ja viivad siseriiklike turgude killustumiseni;2) käesoleva direktiivi eesmärgiks on kehtestada minimaalne alus ühisreeglitele küsimustes, mis võimaldavad tagada siseturu nõuetekohase toimimise ja seeläbi kaitsta ostjaid; piisab, kui kõnealused reeglid hõlmavad ainult neid lepingute aspekte, mis on seotud teabega lepingute oluliste tingimuste kohta, sellise teabe edastamise korra ning lepingu ülesütlemise või sellest taganemise menetluste ja korraga; kõnealuse eesmärgi saavutamise asjakohane vahend on direktiiv; seega on käesolev direktiiv kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega;3) käesoleva direktiiviga reguleeritud lepingute objektiks olevate õiguste õiguslik olemus erineb liikmesriigiti suuresti; seetõttu tuleks nendele erinevustele osutada kokkuvõtte kujul, esitades selliste lepingute piisavalt avara määratluse, pidamata seejuures silmas kõnealuste õiguste õigusliku olemuse ühendusesisest ühtlustamist;4) käesolev direktiiv ei ole kavandatud selleks, et reguleerida, millises ulatuses võib ühe või mitme kinnisasja osaajalise kasutamise lepinguid liikmesriikides sõlmida, või selleks, et reguleerida selliste lepingute õiguslikku alust;5) praktikas erinevad ühe või mitme kinnisasja osaajalise kasutamise õiguse ostulepingud üürilepingutest; see erinevus ilmneb muu hulgas makseviisist;6) turg näitab, et hotellid, residentshotellid ja puhkemajad on seotud lepingutega, mis sarnanevad käesoleva direktiivi vajalikuks teinud lepingutele;7) on vaja vältida igasuguseid eksitavaid või puudulikke üksikasju teabes, mis puudutab konkreetselt ühe või mitme kinnisasja osaajalise kasutamise õiguse müüki; sellist teavet peaks täiendama kõigile sooviavaldajatele kättesaadavaks tehtava dokumendiga; viimases leiduv teave peab moodustama osa ühe või mitme kinnisasja osaajalise kasutamise õiguse ostulepingust;8) ostjate kaitse kõrge taseme tagamiseks ja kinnisvara osaajalise kasutamise skeemide konkreetseid erijooni silmas pidades peavad ühe või mitme kinnisasja osaajalise kasutamise õiguse ostulepingud sisaldama teatud minimaalse hulga andmeid;9) pidades silmas selles valdkonnas tõhusa ostjate kaitse kehtestamist, on vaja kindlaks määrata minimaalsed kohustused, mida müüjail tuleb täita ostjate suhtes;10) ühe või mitme kinnisasja osaajalise kasutamise õiguse ostuleping tuleb koostada selle liikmesriigi riigikeeles või ühes riigikeeltest, mille resident on ostja, või selle liikmesriigi riigikeeles või ühes riigikeeltest, mille kodanik on ostja, kusjuures see keel peab olema üks ühenduse ametlikest keeltest; liikmesriik, milles ostja elab, võib siiski nõuda lepingu koostamist oma keeles, mis peab olema ühenduse ametlik keel, või oma keeltes, mis peavad olema ühenduse ametlikud keeled; tuleks ette näha iga lepingu kinnitatud tõlke tegemine, et täita selle liikmesriigi formaalsusi, kus asjaomane vara asub;11) võimaldamaks ostjal oma lepingujärgsetest kohustustest ja õigustest paremini aru saada, tuleks talle anda aega, mille jooksul ta võib lepingust taganeda ilma põhjust nimetamata, sest tihtipeale asub asjaomane vara riigis, mis pole tema riik, ja seda reguleeritakse niisuguste õigusaktidega, mis erinevad tema riigi omadest;12) müüjapoolne nõue teha ettemakse enne selle ajavahemiku lõppu, mil ostja võib lepingust taganeda ilma põhjust nimetamata, võib ostja kaitset kahjustada; seetõttu peaks ettemaksete tegemine enne selle ajavahemiku lõppu olema keelatud;13) kui öeldakse üles või taganetakse ühe või mitme kinnisasja osaajalise kasutamise õiguse ostulepingust, mille hind kaetakse täielikult või osaliselt müüja poolt või kolmanda isiku ja müüja vahelise lepingu alusel kolmanda isiku poolt ostjale antud laenuga, tuleks sätestada, et laenulepingu võib tühistada ilma leppetrahvita;14) teatavatel juhtudel on olemas oht, et tarbija võib jääda ilma käesoleva direktiiviga sätestatud kaitsest, kui lepingu suhtes kohaldatavaks määratakse kolmanda riigi õigus; seetõttu peaks käesolev direktiiv sisaldama sätteid, mille eesmärk on kõnealune oht kõrvaldada;15) liikmesriikide ülesanne on võtta meetmeid, mis tagavad, et müüja täidab oma kohustused,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesoleva direktiivi eesmärk on ühtlustada liikmesriikide ostjate kaitset käsitlevaid õigus- ja haldusnorme, mis on otseselt või kaudselt seotud ühe või mitme kinnisasja osaajalise kasutamise õiguse ostulepingute teatavate aspektidega.Käesolev direktiiv hõlmab ainult neid eespool nimetatud lepingute sätete aspekte, mis on seotud:- teabega lepingu oluliste tingimuste kohta ja selle teabe edastamise korraga,- lepingu ülesütlemise või sellest taganemise korraga.Lähtudes asutamislepingu üldsätetest, on liikmesriigid pädevad muudes aspektides, muu hulgas käesoleva direktiiviga reguleeritud lepingute objektiks olevate õiguste õigusliku olemuse kindlaksmääramise suhtes.Artikkel 2Käesolevas direktiivis:- tähendab "ostuleping, mis on otseselt või kaudselt seotud ühe või mitme kinnisasja osaajalise kasutamise õigusega", edaspidi "leping", vähemalt kolmeks aastaks sõlmitud lepingut või lepinguterühma, mille alusel otseselt või kaudselt teatud koguhinna maksmisel kehtestatakse või antakse üle või määratakse üleantavaks kinnisomandiga seotud asjaõigused või ükskõik milline muu õigus, mis on seotud ühe või mitme kinnisasja kasutamisega konkreetse perioodi jooksul aastas (mitte vähem kui üks nädal),- "kinnisasi" tähendab kõiki majutamiseks kasutatavaid ehitisi või ehitiste osi, millega lepingu objektiks olev õigus on seotud,- "müüja" tähendab iga füüsilist või juriidilist isikut, kes käesoleva direktiiviga reguleeritud tehingutes ja oma kutsetegevuse raames kehtestab, annab üle või kohustub üle andma lepingu objektiks oleva õiguse,- "ostja" tähendab iga füüsilist isikut, kellele käesoleva direktiiviga reguleeritud tehingutes ning otstarbel, mida ei saa pidada tema kutsetegevusega seotuks, antakse üle või kelle jaoks kehtestatakse lepingu objektiks olev õigus.Artikkel 31. Liikmesriigid sätestavad oma õigusaktides meetmed, mis tagavad, et müüja on kohustatud kõikidele kinnisasja või kinnisasjade kohta teavet nõudvatele isikutele andma seda dokumendi kujul, mis lisaks kinnisasja või kinnisasjade üldkirjeldusele annab vähemalt lühidat ja täpset teavet lisa punktides a–g, i ja l nimetatud üksikasjade ja selle kohta, kuidas on võimalik saada lisateavet.2. Liikmesriigid sätestavad oma õigusaktides, et kogu lõikes 1 osutatud teave, mida peab sisaldama lõikes 1 nimetatud dokument, moodustab lepingu lahutamatu osa.Juhul kui pooled otseselt teisiti kokku ei lepi, võib lõikes 1 nimetatud dokumendis sisalduvasse teabesse teha ainult selliseid muudatusi, mis tulenevad müüjast olenematutest asjaoludest.Kõik muudatused selles teabes edastatakse ostjale enne lepingu sõlmimist. Lepingus peavad kõik sellised muudatused olema selgesõnaliselt nimetatud.3. Kogu kõnealusele kinnisasjale viitav reklaam osutab lõikes 1 nimetatud dokumendi hankimise võimalusele ja kohale, kust seda võib hankida.Artikkel 4Liikmesriigid sätestavad oma õigusaktides, et:- kirjalikus vormis leping sisaldab vähemalt lisas osutatud andmeid,- leping ja artikli 3 lõikes 1 nimetatud dokument koostatakse ostja valikul selle liikmesriigi keeles või ühes keeltest, mille resident on ostja, või selle liikmesriigi keeles või ühes keeltest, mille kodanik on ostja, kusjuures see keel peab olema ühenduse ametlik keel või need keeled peavad olema ühenduse ametlikud keeled. Liikmesriik, mille resident on ostja, võib siiski nõuda igal juhul lepingu koostamist vähemalt tema keeles või keeltes, mis peavad vastavalt olema ühenduse ametlik keel või ametlikud keeled, ja- müüja annab ostjale lepingu kinnitatud tõlke, mis on selle liikmesriigi keeles või ühes keeltest, kus kinnisasi asub; kõnealune keel või keeled peavad vastavalt olema ühenduse ametlik keel või ametlikud keeled.Artikkel 5Liikmesriigid sätestavad oma õigusaktides, et:1) lisaks võimalustele, mida ostjale pakuvad lepingute tühisust käsitlevad siseriiklikud õigusaktid, on ostjal õigus:- ilma põhjust nimetamata taganeda lepingust 10 kalendripäeva jooksul alates lepingu või siduva eellepingu mõlemapoolsest allakirjutamisest. Kui kümnes päev on riigipüha, pikendatakse kõnealust ajavahemikku esimese järgneva tööpäevani,- leping üles öelda kolme kuu jooksul alates lepingu või siduva eellepingu mõlemapoolsest allakirjutamisest juhul, kui leping ei sisalda lisa punktides a, b, c, punkti d alapunktides 1 ja 2 ning punktides h, i, k, l ja m osutatud teavet. Kui asjaomane teave edastatakse osutatud kolme kuu jooksul, kohaldatakse sellest hetkest esimeses taandes sätestatud tähtaega, mille jooksul ostja võib lepingust taganeda,- juhul, kui ostja ei ole teises taandes sätestatud kolmekuulise tähtaja lõpuks kasutanud ülesütlemisõigust ja leping ei sisalda lisa punktides a, b, c, punkti d alapunktides 1 ja 2 ning punktides h, i, k, l ja m osutatud teavet, esimeses taandes sätestatud lepingust taganemise tähtajale alates kõnealuse kolmekuulise tähtaja möödumise päevast;2) kui ostja kavatseb punktis 1 sätestatud õigusi kasutada, teavitab ta enne asjakohase tähtaja lõppemist siseriiklike õigusaktidega tõestataval viisil ja vastavalt lisa punkti 1 kohaselt lepingus piiritletud menetlusele isikut, kelle nime ja aadressi sel otstarbel sisaldab leping. Tähtajast on kinni peetud, kui kirjalik teade (juhul kui see on kirjalikus vormis) on teele lähetatud enne tähtaja lõppu;3) kui ostja kasutab punkti 1 esimeses taandes sätestatud õigust, võidakse temalt nõuda ainult nende kulude katmist, mis on tekkinud vastavalt siseriiklikule õigusele lepingu sõlmimise ja lepingust taganemise tõttu ning vastavad õigustoimingutele, mis tuleb sooritada enne punkti 1 esimeses taandes nimetatud tähtaja lõppu. Selliseid kulusid nimetatakse lepingus selgesõnaliselt;4) kui ostja kasutab punkti 1 teises taandes sätestatud ülesütlemisõigust, ei pea ta katma mingeid kulusid.Artikkel 6Liikmesriigid sätestavad oma õigusaktides, et kõikide ostjapoolsete ettemaksete tegemine on keelatud enne tähtaja lõppu, mille jooksul ta võib kasutada oma lepingust taganemise õigust.Artikkel 7Liikmesriigid sätestavad oma õigusaktides, et:- kui hind kaetakse täielikult või osaliselt müüja antud laenuga või- kui hind kaetakse täielikult või osaliselt kolmanda isiku ja müüja vahelise lepingu alusel kolmanda isiku poolt ostjale antud laenuga,tühistatakse laenuleping ilma igasuguse leppetrahvita, juhul kui ostja kasutab oma artiklis 5 sätestatud õigust leping üles öelda või lepingust taganeda.Liikmesriigid kehtestavad laenulepingute ülesütlemise reguleerimiseks üksikasjaliku korra.Artikkel 8Liikmesriigid sätestavad oma õigusaktides, et ükski klausel, millega ostja käesoleva direktiivi järgsete õiguste kasutamisest loobub või mis vabastab müüja käesolevast direktiivist tulenevatest kohustustest, ei ole siseriiklikus õiguses sätestatud tingimuste kohaselt ostjale siduv.Artikkel 9Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, mis tagavad, et olenemata kohaldatavast õigusest ei jää ostja ilma käesoleva direktiiviga võimaldatud kaitsest, kui asjaomane kinnisasi asub liikmesriigi territooriumil.Artikkel 10Liikmesriigid sätestavad oma õigusaktides käesoleva direktiivi täitmatajätmisega kaasnevad tagajärjed.Artikkel 11Käesolev direktiiv ei takista liikmesriikidel vastu võtta või säilitada sätteid, mis pakuvad ostjatele kõnealuses valdkonnas paremat kaitset, ilma et see piiraks asutamislepingujärgsete kohustuste täitmist.Artikkel 121. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30 kuu jooksul pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Sellest teavitavad nad viivitamata komisjoni.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, viidatakse nendes käesolevale direktiivile või lisatakse sellised viited neile ametliku avaldamise korral. Liikmesriigid sätestavad selliste viidete tegemise viisi.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiivi reguleerimisala käsitlevate siseriiklike õigusnormide tekstid.Artikkel 13Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Strasbourg, 26. oktoober 1994Euroopa Parlamendi nimelpresidentK. HänschNõukogu nimeleesistujaJ. Eekhoff[1] EÜT C 299, 5.11.1993, lk 8.[2] EÜT C 108, 19.4.1993, lk 1.[3] Euroopa Parlamendi 26. mai 1993. aasta arvamus (EÜT C 176, 28.6.1993, lk 95 ja EÜT C 225, 20.9.1993, lk 70), kinnitatud 2. detsembril 1993 (EÜT C 342, 20.12.1993, lk 3); nõukogu 4. märtsi 1994 aasta ühine seisukoht (EÜT C 137, 19.5.1994, lk 42) ja Euroopa Parlamendi 4. mai 1994 aasta otsus (EÜT C 205, 25.7.1994). Lepituskomitee ühisettepanek 22.9.1994.--------------------------------------------------LISANende punktide miinimumnimekiri, mida artikli 4 kohaselt leping peab sisaldamaa) Poolte andmed ja elu- või asukoht, kaasa arvatud konkreetne teave müüja õigusliku tegutsemisvormi kohta lepingu sõlmimise ajal ning omaniku andmed ja alaline elu- või asukoht.b) Lepingu objektiks oleva õiguse täpne olemus ja punkt, mis sätestab kõnealuse õiguse kasutamise tingimused selle liikmesriigi (liikmesriikide) territooriumil, kus asjaomane vara asub või asjaomased varad asuvad, samuti andmed selle kohta, kas need tingimused on täidetud või kui ei ole, siis millised tingimused tuleb veel täita.c) Kui vara on kindlaks määratud, siis kõnealuse vara ja selle asukoha täpne kirjeldus.d) Kinnisasja ehitamise korral:1) valmimisjärk;2) kinnisasja valmimise tähtaja põhjendatud hinnang;3) konkreetse kinnisasja puhul ehitusloa number ning pädeva(te) ametiasutus(t)e nimi (nimed) ja täisaadress(id);4) kinnisasja täies ulatuses kasutatavaks muutvate teenuste (gaasi-, elektri-, vee- ja telefoniühendused) väljakujundamise järk;5) kinnisasja valmimise tagatis või kõigi tehtud maksete tagasimaksmise tagatis juhul, kui kinnisasi ei saa valmis, ja vajaduse korral nende tagatiste kohaldamist reguleerivad tingimused.e) Teenused (valgustus, vesi, hooldus, jäätmete kogumine), mis on või muutuvad ostjale kättesaadavaks, ja millistel tingimustel.f) Üldkasutatavad rajatised, nagu ujumisbassein, saun jne, mis on või võivad olla ostjale kättesaadavad, ja kui vaja, siis millistel tingimustel.g) Põhimõtted, mille alusel korraldatakse kinnisasja hooldust, remonti, haldamist ja juhtimist.h) Lepingu objektiks oleva õiguse kasutamise täpne ajavahemik ja vajaduse korral ka selle kestus; kuupäev, millal ostja võib lepingust tulenevat õigust kasutama hakata.i) Hind, mida ostja peab maksma lepingust tuleneva õiguse kasutamise eest; hinnanguline summa, mida ostjal tuleb maksta üldkasutatavate rajatiste ja teenuste kasutamise eest; vara kasutamise, seadusega ettenähtud rahaliste kohustuste (näiteks maksud ja lõivud) ja üldiste halduskuludega (näiteks juhtimine, hooldus ja remont) seotud maksesummade arvutamise alus.j) Punkt, mis sätestab, et soetamisest ei tulene mingeid muid kulusid, koormisi ega kohustusi peale nende, mis on täpsustatud lepingus.k) Kas lepingust tulenevaid õigusi on või ei ole võimalik vahetada või uuesti müüa ja kõik vahetuse või müügiga kaasnevad kulud, kui selle organiseerib müüja või tema poolt lepingus määratud kolmas isik.l) Teave lepingu ülesütlemise või lepingust taganemise õiguse kohta ja isik, kellele kõik ülesütlemise või taganemise kirjalikud teated tuleb saata, samuti täpsustatud korra kohta, mille kohaselt selliseid kirjalikke teateid võib saata; nende kulude olemuse ja summa täpne näitamine, mida ostja peab katma vastavalt artikli 5 lõikele 3, kui ta kasutab oma õigust lepingust taganeda; vajaduse korral teave lepinguga seotud laenulepingute ülesütlemise korra kohta, juhul kui leping üles öeldakse või lepingust taganetakse.m) Lepingu mõlemapoolse allakirjutamise kuupäev ja koht.--------------------------------------------------


title: Nõukogu neljas direktiiv, 19. detsember 1978, millega muudetakse direktiivi 69/169/EMÜ rahvusvahelises turismis toimuva impordi suhtes kohaldatavat käibemaksu- ja aktsiisivabastust käsitlevate õigusnormidega kehtestatud sätete ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31978L1033

Euroopa Liidu Teataja L 366 , 28/12/1978 Lk 0031 - 0032 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 9 Köide 1 Lk 0075  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 09 Köide 1 Lk 0100  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 9 Köide 1 Lk 0075  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 09 Köide 1 Lk 0106  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 09 Köide 1 Lk 0106

		Nõukogu neljas direktiiv,19. detsember 1978,millega muudetakse direktiivi 69/169/EMÜ rahvusvahelises turismis toimuva impordi suhtes kohaldatavat käibemaksu- ja aktsiisivabastust käsitlevate õigusnormidega kehtestatud sätete ühtlustamise kohta(78/1033/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 99,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse assamblee arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:nõukogu 28. mai 1969. aasta direktiivi 69/169/EMÜ (rahvusvahelises turismis toimuva impordi suhtes kohaldatavat käibemaksu- ja aktsiisivabastust käsitlevate õigusnormidega kehtestatud sätete ühtlustamise kohta, [4] viimati muudetud direktiiviga 78/1032/EMÜ [5] artikli 1 lõikega 1 nähakse ette maksuvabastus kolmandast riigist saabuva reisija pagasis olevale kaubale, kui kõnealune import ei ole kaubanduslikku laadi;maksuvabastust saava kauba koguväärtus ei tohi ületada 25 arvestusühikut inimese kohta; vastavalt direktiivi 69/169/EMÜ artikli 1 lõikele 2 võivad liikmesriigid seda maksuvabastust alla 15aastaste reisijate puhul vähendada 10 arvestusühikuni;Euroopa arvestusühiku kasutuselevõtt Euroopa ühenduste poolt vastu võetavates maksuvabastuste valdkonna õigusaktides ei tohiks vähendada riikide vääringutes väljendatud summasid, millelt praegu maksuvabastust antakse;arvesse tuleb võtta ka rahvusvaheliste eriorganisatsioonide soovitatavaid meetmeid reisijate kasuks, eriti Tollikoostöö Nõukogu poolt toetatava tolliprotseduuride lihtsustamise ja kooskõlastamise rahvusvahelise konventsiooni lisas F.3 sisalduvaid meetmeid;seda kaheosalist eesmärki on võimalik saavutada, määrates direktiivi 69/169/EMÜ artikli 1 lõikes 1 sätestatud summaks 40 Euroopa arvestusühikut ja kõnealuse direktiivi artikli 1 lõikes 2 sätestatud summaks 20 Euroopa arvestusühikut;tuleks määratleda mõiste "isiklik pagas",ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 69/169/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:a) lõige 1 asendatakse järgmisega:"1. Kolmandatest riikidest saabuvate reisijate isiklikus pagasis olev kaup on impordil võetavast käibemaksust ja aktsiisist vabastatud, kui kõnealune kaup ei ole kaubanduslikku laadi ning selle väärtus ei ületa 40 Euroopa arvestusühikut inimese kohta.";b) lõikes 2 asendatakse kogus "10 arvestusühikut" kogusega "20 Euroopa arvestusühikut";c) lõikes 3 asendatakse kogus "25 arvestusühikut" kogusega "40 Euroopa arvestusühikut".2. Artiklisse 3 lisatakse järgmine lõige:"3. "Isiklik pagas" on kogu pagas, mille reisija saab saabumisel tollivõimudele esitada, samuti pagas, mille ta esitab nimetatud võimudele hiljem, kui on tõendatud, et tema vedamise eest vastutav äriühing registreeris selle pagasi tema väljasõidul saatjaga pagasina.Mõiste "isiklik pagas" ei hõlma kaasaskantavaid kütuseanumaid. Siiski on lubatud sellises anumas maksuvabalt sisse tuua kuni 10 liitrit kütust iga mootorsõiduki kohta, ilma et see mõjutaks kütuse hoidmist ja vedu reguleerivate siseriiklike õigusnormide kohaldamist."Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud meetmed hiljemalt 1. jaanuariks 1979.2. Liikmesriigid teatavad komisjonile sätetest, mille nad käesoleva direktiivi rakendamiseks vastu võtavad. Komisjon teatab sellest liikmesriikidele.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 19. detsember 1978Nõukogu nimeleesistujaH.-D. Genscher[1] EÜT C 213, 7.9.1978, lk 9.[2] EÜT C 261, 6.11.1978, lk 46.[3] Arvamus on esitatud 19. oktoobril 1978 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[4] EÜT L 133, 4.6.1969, lk 6.[5] EÜT L 366, 28.12.1978, lk 28.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv (EL) 2015/2087, 18. november 2015, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/59/EÜ (laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmise seadmete kohta sadamates) II lisa (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               19.11.2015

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 302/99

         KOMISJONI DIREKTIIV (EL) 2015/2087,
   18. november 2015,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/59/EÜ (laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmise seadmete kohta sadamates) II lisa
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/59/EÜ laevaheitmete ja lastijäätmete vastuvõtmise seadmete kohta sadamates, (1) eriti selle artiklit 15,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (edaspidi „IMO”) võttis 15. juulil 2011 vastu resolutsiooni MEPC.201(62), millega muudetakse MARPOLi konventsiooni (laevade põhjustatava merereostuse vältimise kohta) V lisa, et võtta kasutusele uus ja üksikasjalikum jäätmete liigitus (2). MARPOLi konventsiooni muudetud V lisa jõustus 1. jaanuaril 2013.

               (2)

               Uut jäätmete liigitust on arvesse võetud IMO ringkirjas MEPC.1/Circ.644/Rev.1, milles on esitatud standardvorm eelteate saatmiseks laevaheitmete üleandmise kohta sadama vastuvõtuseadmetesse, (3) ning IMO ringkirjas MEPC.1/Circ.645/Rev.1, milles on esitatud jäätmete vastuvõtmise kviitungi standardvorm, mis täidetakse pärast seda, kui laev on kasutanud sadama vastuvõtuseadmeid (4).

               (3)

               IMO meetmetega kooskõla tagamiseks ning arusaamatuste vältimiseks sadama kasutajate ja ametiasutuste vahel tuleks direktiivi 2000/59/EÜ II lisa tabelit, milles on loetletud üleantavate ja pardale jäetavate laevaheitmete ja lastijäätmete liigid ja kogused, kohandada vastavalt uuele jäätmete liigitusele MARPOLi konventsiooni muudetud V lisas.

               (4)

               Peale selle tuleks selleks, et tugevdada direktiivi 2000/59/EÜ alusel kehtestatud korda, mille eesmärk on vähendada laevaheitmete ja lastijäätmete heitmist merre, lisada II lisa tabelisse andmed viimases üleandmise sadamas vastuvõtuseadmetesse tegelikult üle antud laevaheitmete liigi ja koguse kohta.

               (5)

               Täpsed andmed viimases sadamas laevalt üle antud laevaheitmete ja lastijäätmete liigi ja koguse kohta on olulised asjaomasel laeval heitmete jaoks ette nähtud piisava ladustamismahu õigeks arvutamiseks. Piisava ladustamismahu arvutamine on eeltingimus selleks, et laev võiks laevaheitmeid üle andmata sõita järgmisse külastatavasse sadamasse, samuti kontrollitavate laevade õigeks valimiseks. Sihipärasemad kontrollid aitavad kaasa mereliikluse tõhusale toimimisele, kuna sellega lühendatakse laeva teenindamise aega sadamas.

               (6)

               Kõnealune teave võib olla kättesaadav jäätmete vastuvõtmise kviitungitel, mis on väljastatud lähtuvalt IMO ringkirjas MEPC.1/Circ.645/Rev.1 soovitatud standardvormist, või muud tüüpi kviitungitel, mis väljastatakse laeva kaptenile jäätmete üleandmisel. Jäätmekogused ja -liigid, mis on loetletud vastuvõtukviitungil või mille laeva kapten esitab jäätmete üleandmisel juhul, kui vastuvõtukviitungi saamine ei ole võimalik, peaksid üldiselt olema täpsemad kui jäätmetest teatamise vormil esitatud asjaomased andmed, sest need peaksid kajastama tegelikku olukorda pärast üleandmist ja olema seega otsuste tegemise protsessi seisukohast usaldusväärsemad. Laeva kapten registreerib sellise üleandmist käsitleva teabe prügiregistris, nagu on nõutud MARPOLi konventsioonis.

               (7)

               Täpsete andmete süstemaatiline kogumine laevaheitmete üleandmise kohta võimaldaks ühtlasi jäätmete liikumist sadamates statistiliselt paremini analüüsida ja hõlbustaks direktiivi 2000/59/EÜ artikli 12 lõikes 3 ette nähtud teabe- ja järelevalvesüsteemi loomist. Sellise teabe, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/65/EL (5) kohaselt välja töötatud elektrooniliste jäätmeteatiste jälgimist ja vahetamist toetab praegu liidu meresõidualase teabe ja teabevahetuse süsteem SafeSeaNet, mis on loodud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2002/59/EÜ (6) ja mis tuleks ühendada aruandlusmooduliga sadamariikide kontrolliandmebaasis, (7) mis on loodud vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2009/16/EÜ (8).

               (8)

               Direktiivi 2000/59/EÜ II lisa tuleks muuta, et lisada teave laevaheitmete üleandmise kohta eelmises sadamas ja võtta kasutusele uus jäätmete liigitus vastavalt MARPOLi konventsiooni muudetud V lisale.

               (9)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas laevade põhjustatava merereostuse vältimise ja meresõiduohutuse komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2000/59/EÜ II lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisaga.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 9. detsembriks 2016. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste õigus- ja haldusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 18. november 2015

            Komisjoni nimel

            president

         Jean-Claude JUNCKER

      (1)  EÜT L 332, 28.12.2000, lk 81.

      (2)  Resolutsioon MEPC.201(62), vastu võetud 15. juulil 2011, millega muudetakse 1973. aasta rahvusvahelise konventsiooni (laevade põhjustatava merereostuse vältimise kohta) 1978. aasta protokolli lisa.

      (3)  MEPC.1/Circ.644/Rev.1, 1. juuli 2013.

      (4)  MEPC.1/Circ.645/Rev.1, 1. juuli 2013.

      (5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/65/EL, 20. oktoober 2010, milles käsitletakse liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate laevade teavitusformaalsusi (ELT L 283, 29.10.2010, lk 1).

      (6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/59/EÜ, 27. juuni 2002, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/75/EMÜ (EÜT L 208, 5.8.2002, lk 10).

      (7)  Andmebaasi väljatöötaja ja haldaja on Euroopa Meresõiduohutuse Amet.

      (8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/16/EÜ, 23. aprill 2009, mis käsitleb sadamariigi kontrolli (ELT L 131, 28.5.2009, lk 57).

      LISA

            „II LISA

               TEAVE, MIS TULEB ESITADA ENNE …SADAMASSE SISENEMIST

               (sihtsadam vastavalt direktiivi 2000/59/EÜ artiklile 6)

                        1.

                        Laeva nimi, kutsung ja vajaduse korral IMO identifitseerimisnumber:

                        2.

                        Lipuriik:

                        3.

                        Eeldatav saabumise aeg:

                        4.

                        Eeldatav lahkumise aeg:

                        5.

                        Eelmine külastatud sadam:

                        6.

                        Järgmine külastatav sadam:

                        7.

                        Laevaheitmete viimase üleandmise sadam ja kuupäev, sealhulgas üleantud heitmete kogus (m3) ja liigid:

                        8.

                        Te annate vastuvõtuseadmetesse üle (tehke märge sobivasse lahtrisse)

                                    kõik heitmed ☐

                                    osa heitmeid ☐

                                    ei anna midagi üle ☐

                        9.

                        Üleantavate ja/või pardale jäävate heitmete ja jäätmete liik ja kogus ning protsentuaalne osakaal maksimaalsest ladustamismahust

               Kui annate üle kõik heitmed, täitke teine ja viimane veerg. Kui annate üle osa heitmeid või ei anna midagi üle, täitke kõik veerud.

                        Liik

                        Üleantavad heitmed
                        (m3)

                        Maksimaalne heitmete jaoks ette nähtud ladustamismaht
                        (m3)

                        Pardale jäävate heitmete kogus
                        (m3)

                        Sadam, kus antakse üle pardale jäävad heitmed

                        Pärast teate esitamist ja enne järgmise sadama külastamist tekkivate heitmete hinnanguline kogus
                        (m3)

                        Heitmed, mis anti üle eespool punktis 7 nimetatud viimases üleandmise sadamas
                        (m3)

                           Õlijäätmed

                        Õline pilsivesi

                        Õlised jäägid (sete)

                        Muu (täpsustage)

                           Reovesi
                            (1)

                           Prügi

                        Plastik

                        Toidujäätmed

                        Olmeprügi (nt paberitooted, kaltsud, klaas, metall, pudelid, keraamika jms)

                        Toiduõli

                        Põletusahju tuhk

                        Tegevusjäätmed

                        Loomakorjused

                           Lastijäätmed
                            (2) (täpsustage) (3)

               Märkused

                        1.

                        Kõnealust teavet võib kasutada sadamariigi tehtavaks kontrolliks ja muudel kontrollimisega seotud eesmärkidel.

                        2.

                        Liikmesriigid määravad kindlaks, millistele organitele saadetakse käesoleva teate koopia.

                        3.

                        Käesolev vorm tuleb täita, v.a juhul, kui laev on vastavalt direktiivi 2000/59/EÜ artiklile 9 sellisest kohustusest vabastatud.

                  Kinnitan, et

                        —

                        eespool esitatud andmed on tõesed ja täpsed ning

                        —

                        laeva pardal heitmete jaoks ette nähtud ladustamismaht on piisav, et ladustada kõik pärast teate esitamist ja enne järgmise heitmete üleandmise sadama külastamist tekkivad heitmed.

                  Kuupäev …
            Kellaaeg …
            Allkiri:”

         (1)  MARPOLi konventsiooni IV lisa 11. reegli kohaselt võib reovee lasta merre. Asjakohaseid lahtreid ei tule täita, kui reovesi kavatsetakse loa alusel merre lasta.

         (2)  Maht võib olla hinnanguline.

         (3)  Lastijäätmeid kirjeldatakse ja need liigitatakse kategooriatesse vastavalt MARPOLi konventsiooni asjakohastele lisadele, eelkõige I, II ja V lisale.


title: Nõukogu direktiiv 98/23/EÜ, 7. aprill 1998, millega laiendatakse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi suhtes direktiivi 97/81/EÜ Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt sõlmitud osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31998L0023

Euroopa Liidu Teataja L 131 , 05/05/1998 Lk 0010 - 0010

		Nõukogu direktiiv 98/23/EÜ,7. aprill 1998,millega laiendatakse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi suhtes direktiivi 97/81/EÜ Euroopa Tööandjate Föderatsiooni, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt sõlmitud osalist tööaega käsitleva raamkokkuleppe kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:nõukogu on direktiivi 97/81/EÜ [3] vastu võtnud EÜ asutamislepingu sotsiaalpoliitikat käsitlevale protokollile (nr 14) lisatud sotsiaalpoliitikat käsitleva kokkuleppe, eriti selle artikli 4 lõike 2 alusel; seetõttu ei kohaldata kõnealust direktiivi Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi suhtes;Euroopa Ülemkogu kiitis oma 16. ja 17. juuni 1997. aasta Amsterdami istungjärgul heaks valitsustevahelise konverentsi kokkuleppe lülitada sotsiaalpoliitika kokkulepe EÜ asutamislepingusse; ühtlasi märkis Euroopa Ülemkogu, et tuleks leida seaduslik viis täita Ühendkuningriigi soov üle võtta kõnealuse kokkuleppe alusel vastuvõetud ja enne uue lepingu jõustumist vastuvõetavad direktiivid;nõukogu 24. juuli 1997. aasta istungjärgul otsustasid nõukogu ja komisjon jõustada Euroopa Ülemkogu Amsterdami istungjärgul vastuvõetud otsused; peale selle lepiti kokku, et sama korda kohaldatakse mutatis mutandis sotsiaalpoliitika kokkuleppe alusel edaspidi vastuvõetavate direktiivide suhtes; käesolev direktiiv püüab seda eesmärki täita, laiendades direktiivi 97/81/EÜ Ühendkuningriigi suhtes;asjaolu, et direktiivi 97/81/EÜ ei kohaldata Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi suhtes, mõjutab otseselt siseturu toimimist; kõnealusele direktiivile lisatud raamkokkuleppe rakendamine ning eelkõige osalise tööajaga ja täistööajaga töötajate võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamine kõikides liikmesriikides parandab siseturu toimimist;pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist hakatakse direktiivi 97/81/EÜ Ühendkuningriigis kohaldama; alates käesoleva direktiivi jõustumisest tuleks direktiivis 97/81/EÜ kasutatud mõiste "liikmesriigid" hulka arvata ka Ühendkuningriik;Ühendkuningriigile tuleks anda samasugune kaheaastane ajavahemik, nagu anti teistele liikmesriikidele direktiivi 97/81/EÜ järgimiseks vajalike sätete jõustamiseks,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 97/81/EÜ kohaldatakse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi suhtes, ilma et see piiraks artikli 2 kohaldamist.Artikkel 2Direktiivi 97/81/EÜ artiklisse 2 lisatakse järgmine lõige:"1a. Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi puhul asendatakse lõikes 1 esitatud kuupäev 20. jaanuar 2000 kuupäevaga 7. aprill 2000."Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 7. aprill 1998Nõukogu nimeleesistujaD. Blunkett[1] Arvamus on esitatud 1. aprillil 1998 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[2] Arvamus on esitatud 25. märtsil 1998 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[3] EÜT L 14, 20.1.1998, lk 9.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2008/75/EÜ, 24. juuli 2008 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda toimeaine süsinikdioksiid kõnealuse direktiivi I lisasse (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               25.7.2008

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 197/54

      KOMISJONI DIREKTIIV 2008/75/EÜ,
   24. juuli 2008,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda toimeaine süsinikdioksiid kõnealuse direktiivi I lisasse
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, (1) eriti selle artikli 16 lõike 2 teist lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 4. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1451/2007 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta) (2) on kehtestatud loetelu selliste toimeainete kohta, mida on vaja hinnata nende kandmiseks direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse. Süsinikdioksiid kuulub nimetatud loetelusse.

               (2)

               Määruse (EÜ) nr 1451/2007 kohaselt on süsinikdioksiidi hinnatud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2 kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad direktiivi 98/8/EÜ V lisas määratletud tooteliiki 14: näriliste tõrjevahendid.

               (3)

               Prantsusmaa määrati referentliikmesriigiks ja ta esitas 15. mail 2006 komisjonile pädeva asutuse aruande ja soovituse vastavalt määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 14 lõigetele 4 ja 6.

               (4)

               Komisjon ja liikmesriigid on pädeva asutuse aruande läbi vaadanud. Määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 15 lõike 4 kohaselt lisati läbivaatuse tulemused alalises biotsiidide komitees 21. juunil 2007 hindamisaruandesse ning tehti ettepanek kanda direktiivi 98/8/EÜ IA lisasse süsinikdioksiid (üksnes kasutamiseks lõksuseadeldisega töötavates kasutusvalmis gaasikanistrites).

               (5)

               Tavaliselt peaksid IA lisas loetletud toimeained olema loetletud ka I lisas. I lisasse kandmisega hõlmatakse sellised kasutusviisid, mille korral toode peaks vastama direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele, kuid ei hõlmata madala riskiastmega toodete kasutusviise. Nende hulka kuuluvad ka süsinikdioksiidi sisaldavad näriliste tõrjevahenditena kasutatavad teatavad biotsiidid. Seega on asjakohane kanda süsinikdioksiid I lisa tooteliiki 14, et kõikides liikmesriikides oleks võimalik vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikele 3 anda välja, muuta või tühistada lubasid, mis võimaldavad süsinikdioksiidi sisaldavaid biotsiide kasutada näriliste tõrjevahendina.

               (6)

               Hindamisaruannet muudeti vastavalt ning see vaadati läbi alalises biotsiidide komitees 29. novembril 2007.

               (7)

               Süsinikdioksiidi hindamisel ei ilmnenud ühtegi lahendamata küsimust ega probleemi, millega peaks tegelema tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee.

               (8)

               Ühenduse tasandil hinnati aine ühte konkreetset kasutusviisi. Lisaks ei esitatud kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikega 5 teatavat teavet ja seega ei hinnatud seda. Seepärast peaksid liikmesriigid hindama selliseid riske, mis mõjutavad keskkonna osasid ja elanikerühmi ning mida ei ole riskide hindamisel ühenduse tasandil piisava põhjalikkusega uuritud, ning toote kasutusloa andmisel tagama, et võetakse sobivad meetmed või kehtestatakse eritingimused kindlakstehtud riskide vähendamiseks lubatava tasemeni.

               (9)

               Käesoleva direktiivi sätteid on oluline kohaldada samal ajal kõikides liikmesriikides, et tagada toimeainena süsinikdioksiidi sisaldavate biotsiidide võrdne kohtlemine turul ja hõlbustada kogu biotsiidituru nõuetekohast toimimist.

               (10)

               Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda uute nõuete täitmiseks ning toimiku esitanud taotlejad saaksid kasutada kogu kümneaastast andmekaitseaega, mis direktiivi 98/8/EÜ artikli 12 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt algab toimeaine lisasse kandmise kuupäevast.

               (11)

               Lisasse kandmisele peaks järgnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid saaksid rakendada direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõiget 3, eelkõige välja anda, muuta või tühistada tooteliiki 14 kuuluvate süsinikdioksiidi sisaldavate biotsiidide kasutamislube, et tagada nende vastavus direktiivile 98/8/EÜ.

               (12)

               Seepärast tuleks direktiivi 98/8/EÜ vastavalt muuta.

               (13)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 98/8/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   Ülevõtmine
   1.   Hiljemalt 31. märtsiks 2009 võtavad liikmesriigid vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud sätted. Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavuse tabeli.
   Liikmesriigid kohaldavad neid õigusnorme alates 1. novembrist 2009.
   Kui liikmesriigid võtavad kõnealused normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste riiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 24. juuli 2008

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Stavros DIMAS

      (1)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2008/31/EÜ (ELT L 81, 20.3.2008, lk 57).

      (2)  ELT L 325, 11.12.2007, lk 3.

      LISA
      Järgmine kirje „nr 7” lisatakse direktiivi 98/8/EÜ I lisasse:

                     nr

                     Tavanimetus

                     IUPACi nimetus
                     Identifitseerimisnumbrid

                     Toimeaine miinimumpuhtus turustatavas biotsiidis

                     Lisamise kuupäev

                     Artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg
                     (v.a rohkem kui ühte toimeainet sisaldavad tooted, mille puhul artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg on viimases asjaomase toimeaine lisamise otsuses sätestatud tähtaeg)

                     Lisasse kuulumise lõppkuupäev

                     Toote liik

                     Erisätted (1)

                     „7

                     süsinikdioksiid

                     süsinikdioksiid
                     EÜ nr: 204-696-9
                     CASi nr: 124-38-9

                     990 ml/l

                     1. november 2009

                     31. oktoober 2011

                     31. oktoober 2019

                     14

                     Tootele loa andmise hindamisel vastavalt artiklile 5 ja VI lisale hindavad liikmesriigid teatava toote puhul, kui see on asjakohane, mõju tootega kokku puutuda võivatele elanikerühmadele ja kasutusviise või kokkupuutestsenaariume, mida ei ole ühenduse tasandil riskide hindamisel representatiivselt käsitletud.
                     Tootele loa andmisel hindavad liikmesriigid neid riske ja tagavad sellest tulenevalt, et võetakse asjakohased meetmed või kehtestatakse eritingimused kindlakstehtud riskide vähendamiseks.
                     Kasutusloa võib tootele anda ainult sel juhul, kui taotluses on tõendatud, et riske saab vähendada lubatava tasemeni.”

         (1)  VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel vajalike hindamisaruannete sisu ja järeldused on kättesaadavad komisjoni veebilehel http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/101/EÜ, 16. september 2009 , tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks asutamislepingu artikli 48 teises lõigus osutatud äriühingutelt nõuavad, et muuta sellised tagatised võrdväärseteks (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               1.10.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 258/11

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/101/EÜ,
   16. september 2009,
   tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks asutamislepingu artikli 48 teises lõigus osutatud äriühingutelt nõuavad, et muuta sellised tagatised võrdväärseteks
   (kodifitseeritud versioon)
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 44 lõike 2 punkti g,
   võttes arvesse asutamisvabaduse piirangute kaotamise üldprogrammi, (1) eriti selle VI jaotist,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),
   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

   ning arvestades, et:

               (1)

               Nõukogu esimest 9. märtsi 1968. aasta direktiivi 68/151/EMÜ (tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks EMÜ asutamislepingu artikli 58 teises lõigus tähendatud äriühingutelt nõuavad, et muuta sellised tagatised ühenduse kõigis osades võrdväärseteks) (4) on korduvalt oluliselt muudetud (5). Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

               (2)

               Avalikustamist, äriühingute, eelkõige aktsiaseltside ja teiste piiratud vastutusega äriühingute kohustuste kehtivust ja äriühingute asutamise õigustühisust käsitlevate liikmesriikide õigusnormide kooskõlastamine on eriti tähtis eelkõige kolmandate isikute huvide kaitseks.

               (3)

               Äriühingu põhidokumendid peaksid olema avalikustatud, et kolmandad isikud saaksid tutvuda nende sisuga ja muu äriühingut puudutava teabega, eelkõige andmetega isikute kohta, kellel on õigus esindada äriühingut.

               (4)

               Ilma et see piiraks liikmesriikide õigusaktides kehtestatud olulisi nõudeid ja formaalsusi, peaks äriühingul olema võimalus valida, kas esitada nõutavad dokumendid ja andmed paberkandjal või elektroonilisel kujul.

               (5)

               Huvitatud isikul peaks olema võimalik saada registrist dokumentide ja andmete koopia nii paberkandjal kui elektroonilisel kujul.

               (6)

               Liikmesriigil peaks olema võimalik otsustada nõutavate dokumentide ja andmete avalikustamiseks määratud ametlikku väljaannet üllitada kas paberkandjal või elektroonilisel kujul, või tagada avalikustamine võrdväärselt tõhusate kanalite kaudu.

               (7)

               Lihtsustada tuleks piiriülest juurdepääsu äriühinguid puudutavale teabele, lubades lisaks nõutavate dokumentide ja andmete kohustuslikule avaldamisele ühes äriühingu liikmesriigis lubatud keeles ka nende vabatahtlikku registreerimist teistes keeltes. Heausksetel kolmandatel isikutel peaks olema võimalik neid tõlkeid usaldada.

               (8)

               On asjakohane selgitada, et käesolevas direktiivis sätestatud kohustuslikud andmed peavad olema toodud kõigis äriühingu dokumentides ja tellimiskviitungitel, olgu need siis paberkandjal või mis tahes muul kujul. Tehnoloogia arengu seisukohalt on samuti asjakohane sätestada, et need andmed oleksid toodud kõigi äriühingute veebilehtedel.

               (9)

               Kolmandate isikute kaitse peaks olema tagatud normidega, millega on maksimaalselt piiratud äriühingu nimel võetud kohustuste kehtetuse alused.

               (10)

               Tagamaks äriühingu ja kolmandate isikute, samuti äriühingu liikmete vaheliste suhete õiguskindlust, on vaja piirata asutamise õigustühisuse aluseid ning tühisuse tunnustamise otsuse tagasiulatuvust, samuti kinnitada lühike tähtaeg, mille jooksul kolmandad isikud võivad sellise otsuse vaidlustada.

               (11)

               Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud I lisa B osas esitatud direktiivide riigisisesesse õigusesse ülevõtmise tähtpäevadega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   1.   PEATÜKK

      REGULEERIMISALA

   Artikkel 1
   Käesolevas direktiivis ette nähtud kooskõlastusmeetmeid kohaldatakse liikmesriikide õigus- ja haldusnormide suhtes, mis on seotud järgmiste äriühinguliikidega:

               —

               Belgias:

                           naamloze vennootschap,

                           société anonyme,

                           de commanditaire vennootschap op aandelen,

                           société en commandite par actions,

                           personenvennootschap met beperkte aansprakelijkheid,

                           société de personnes à responsabilité limitée;

               —

               Bulgaarias:
               акционерно дружество, дружество с ограничена отговорност, командитно дружество с акции;

               —

               Tšehhi Vabariigis:
               společnost s ručením omezeným, akciová společnost;

               —

               Taanis:
               aktieselskab, kommanditaktieselskab, anpartsselskab;

               —

               Saksamaal:
               die Aktiengesellschaft, die Kommanditgesellschaft auf Aktien, die Gesellschaft mit beschränkter Haftung;

               —

               Eestis:
               aktsiaselts, osaühing;

               —

               Iirimaal:
               companies incorporated with limited liability;

               —

               Kreekas:
               ανώνυμη εταιρία, εταιρία περιωρισμένης ευθύνης, ετερόρρυθμη κατά μετοχές εταιρία;

               —

               Hispaanias:
               la sociedad anónima, la sociedad comanditaria por acciones, la sociedad de responsabilidad limitada;

               —

               Prantsusmaal:
               la société anonyme, la société en commandite par actions, la société à responsabilité limitée, la société par actions simplifiée;

               —

               Itaalias:
               società per azioni, società in accomandita per azioni, società a responsabilità limitata;

               —

               Küprosel:
               δημόσιες εταιρείες περιορισμένης ευθύνης με μετοχές ή με εγγύηση, ιδιωτικές εταιρείες περιορισμένης ευθύνης με μετοχές ή με εγγύηση;

               —

               Lätis:
               akciju sabiedrība, sabiedrība ar ierobežotu atbildību, komanditsabiedrība;

               —

               Leedus:
               akcinė bendrovė, uždaroji akcinė bendrovė;

               —

               Luksemburgis:
               la société anonyme, la société en commandite par actions, la société à responsabilité limitée;

               —

               Ungaris:
               részvénytársaság, korlátolt felelősségű társaság;

               —

               Maltal:
               kumpannija pubblika / public limited liability company, kumpannija privata / private limited liability company;

               —

               Hollandis:
               naamloze vennootschap, besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid;

               —

               Austrias:
               die Aktiengesellschaft, die Gesellschaft mit beschränkter Haftung;

               —

               Poolas:
               spółka z ograniczoną odpowiedzialnością, spółka komandytowo-akcyjna, spółka akcyjna;

               —

               Portugalis:
               a sociedade anónima de responsabilidade limitada, a sociedade em comandita por acções, a sociedade por quotas de responsabilidade limitada;

               —

               Rumeenias:
               societate pe acțiuni, societate cu răspundere limitată, societate în comandită pe acțiuni;

               —

               Sloveenias:
               delniška družba, družba z omejeno odgovornostjo, komaditna delniška družba;

               —

               Slovakkias:
               akciová spoločnosť, spoločnosť s ručením obmedzeným;

               —

               Soomes:
               yksityinen osakeyhtiö / privat aktiebolag, julkinen osakeyhtiö / publikt aktiebolag;

               —

               Rootsis:
               aktiebolag;

               —

               Ühendkuningriigis:
               companies incorporated with limited liability.

         2.   PEATÜKK

      AVALIKUSTAMINE

   Artikkel 2
   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et artiklis 1 osutatud äriühingud avalikustavad vähemalt järgmised dokumendid ja andmed:

               a)

               asutamisdokument ja põhikiri, kui see on eraldi dokumendis;

               b)

               kõik punktis a nimetatud dokumentides tehtavad muudatused, kaasa arvatud äriühingu tegevuse tähtaja pikendamine;

               c)

               pärast asutamisdokumendi või põhikirja muutmist asutamisdokumendi või põhikirja täielik tekst kehtivas redaktsioonis;

               d)

               selliste isikute määramine, ametist vabastamine ja andmed nende isikute kohta, kellel on kas seadusjärgse organina või sellise organi liikmena õigus:

                           i)

                           esindada äriühingut tehingutes kolmandate isikutega või kohtus; avalikustamise kaudu peab ilmnema, kas äriühingut esindama volitatud isikud võivad seda teha üksinda või ühiselt;

                           ii)

                           võtta osa äriühingu juhtimisest, järelevalvest või kontrollimisest;

               e)

               vähemalt kord aastas kapitali suurus, kui asutamisdokument või põhikiri nimetavad lubatud kapitali, välja arvatud juhul, kui kapitali suurendamise korral on vaja põhikirja muuta;

               f)

               iga majandusaasta raamatupidamisdokumendid, mille avaldamine on nõutav nõukogu direktiivide 78/660/EMÜ, (6) 83/349/EMÜ, (7) 86/635/EMÜ (8) ja 91/674/EMÜ (9) kohaselt;

               g)

               äriühingu asukoha muutmine;

               h)

               äriühingu lõpetamine;

               i)

               äriühingu asutamise õigustühisuse tunnustamine kohtu poolt;

               j)

               likvideerijate määramine, andmed nende kohta ja nende volitused, välja arvatud juhul, kui sellised volitused tulenevad otse ja eranditult seadusest või äriühingu põhikirjast;

               k)

               likvideerimismenetluse lõppemine ning registrist kustutamine nende liikmesriikide puhul, kus registrist kustutamine toob kaasa õiguslikke tagajärgi.

         Artikkel 3
   1.   Igas liikmesriigis avatakse keskregistris, äriregistris või äriühingute registris iga registrisse kantud äriühingu kohta eraldi toimik.
   2.   Käesoleva artikli mõistes tähendab „elektroonilisel kujul”, et teave saadetakse ja võetakse selle sihtpunktis vastu elektrooniliste andmetöötlus- (sh digitaalse pakkimise) ja säilitusseadmete abil ning edastatakse, kantakse üle ja võetakse vastu täielikult liikmesriigi poolt määratud viisil kas juhtme, raadioside või optiliste vahendite kaudu või muul elektromagnetilisel teel.
   3.   Kõiki artikli 2 kohaselt avalikustamisele kuuluvaid dokumente ja andmeid hoitakse selles toimikus või kantakse registrisse; toimikus näidatakse kõigi registri kannete teemad.
   Liikmesriigid tagavad, et äriühingutel ning muudel isikutel ja organitel, kellelt nõutakse teatiste esitamist või kaasabi selle juures, oleks võimalik esitada kõiki artikli 2 kohaselt avalikustamisele kuuluvaid dokumente ja andmeid elektroonilisel kujul. Lisaks sellele võivad liikmesriigid nõuda kõigilt või teatud liiki äriühingutelt kõigi või teatud liiki dokumentide ja andmete esitamist elektroonilisel kujul.
   Kõiki artiklis 2 osutatud dokumente ja andmeid, mis esitatakse kas paberkandjal või elektroonilisel kujul, hoitakse toimikus või sisestatakse registrisse elektrooniliselt. Sel eesmärgil tagavad liikmesriigid, et register viib elektroonilisele kujule kõik dokumendid ja andmed, mis esitatakse paberkandjal.
   Artiklis 2 osutatud, kuni 31. detsembrini 2006 paberkandjal esitatud dokumentide ja andmete automaatne elektroonilisele kujule viimine ei ole nõutav. Sellele vaatamata tagavad liikmesriigid, et need viidaks registri poolt elektroonilisele kujule, kui vastavalt lõike 4 kohaldamiseks vastu võetud meetmetele on laekunud taotlus nende avalikustamiseks elektroonilisel kujul.
   4.   Taotluse korral peab olema võimalik saada koopia või väljavõte artiklis 2 osutatud dokumentidest ja andmetest. Taotluse võib registrisse esitada taotleja valikul kas paberkandjal või elektroonilisel kujul.
   Esimeses lõigus osutatud koopiaid peab olema võimalik registrist saada taotleja valikul kas paberkandjal või elektroonilisel kujul. See kehtib kõigi juba esitatud dokumentide ja andmete kohta. Liikmesriigid võivad siiski otsustada, et kõik või teatud liiki dokumendid ja andmed, mis on esitatud paberkandjal enne kuupäeva, mis ei tohi olla hilisem kui 31. detsember 2006, ei ole registrist kättesaadavad elektroonilisel kujul juhul, kui dokumentide ja andmete registrisse esitamise kuupäevast taotluse esitamise kuupäevani on möödunud teatud kindel ajavahemik. See ajavahemik ei või olla lühem kui kümme aastat.
   Artiklis 2 osutatud dokumentidest ja andmetest paberkandjal või elektroonilisel kujul saadava väljavõtte või koopia hind ei tohi ületada koopia tegemise halduskulusid.
   Väljastatavad paberkandjal koopiad tõestatakse kui õiged koopiad, välja arvatud juhul, kui koopia taotleja sellist tõestust ei soovi. Väljastatavaid elektroonilisi koopiaid ei tõestata kui õigeid koopiaid, välja arvatud juhul, kui koopia taotleja nõuab selgesõnaliselt vastavat tõestust.
   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et elektrooniliste koopiate tõestus garanteeriks nii nende päritolu originaalile vastavuse kui sisu terviklikkuse vähemalt ajakohase elektroonilise allkirja teel direktiivi 1999/93/EÜ (10) artikli 2 lõike 2 tähenduses.
   5.   Lõikes 3 osutatud dokumendid ja andmed avalikustatakse, avaldades need asjaomases liikmesriigis selleks määratud ametlikus väljaandes kas tervikuna või väljavõttena või viidates dokumendile, mis on talletatud toimikus või kantud registrisse. Selleks otstarbeks liikmesriigis määratud ametlik väljaanne võib olla elektroonilisel kujul.
   Liikmesriigid võivad otsustada ametlikus väljaandes avaldamise asendada võrdselt tõhusate meetmetega, mis peavad sisaldama vähemalt süsteemi kasutamist, mis võimaldab juurdepääsu avaldatud teabele ajalises järjestuses keskse teabeportaali kaudu.
   6.   Nimetatud dokumentidele ja andmetele võib äriühing tugineda kolmanda isiku vastu üksnes pärast nende avalikustamist lõike 5 kohaselt, välja arvatud juhul, kui äriühing tõendab, et kolmas isik oli neist teadlik.
   Tehingute puhul, mis toimuvad enne kuueteistkümnendat päeva pärast avaldamist, ei või siiski neile dokumentidele ja andmetele tugineda selle kolmanda isiku vastu, kes tõendab, et tal ei olnud võimalik dokumentide ja andmetega tutvuda.
   7.   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid vältimaks lahknevusi lõike 5 kohaselt avaldatu ja registris või toimikus sisalduva vahel.
   Lahknevuse korral ei saa siiski kolmanda isiku vastu tugineda lõike 5 kohaselt avaldatud tekstile; küll aga saab sellele tugineda kolmas isik, välja arvatud juhul, kui äriühing tõendab, et kolmas isik oli teadlik toimikus talletatud või registrisse kantud tekstidest.
   Lisaks võib kolmas isik alati tugineda dokumentidele ja andmetele, mille puhul pole avalikustamisnõudeid veel täidetud, välja arvatud juhul, kui need avalikustamatuse tõttu ei kehti.
   Artikkel 4
   1.   Artikli 2 kohaselt avalikustamisele kuuluvad dokumendid ja andmed koostatakse ja esitatakse ühes liikmesriigis kehtivate keelenormide kohaselt lubatud keeles, milles on avatud artikli 3 lõikes 1 osutatud toimik.
   2.   Lisaks artiklis 3 osutatud kohustuslikule avalikustamisele lubavad liikmesriigid avaldada artiklis 2 nimetatud dokumente ja andmeid artikli 3 kohaselt vabatahtlikult mis tahes muu(de)s ühenduse ametlikus keel(t)es.
   Liikmesriigid võivad sätestada, et selliste dokumentide ja andmete tõlge peab olema kinnitatud.
   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid, et lihtsustada kolmandate isikute juurdepääsu vabatahtlikult avaldatud tõlgetele.
   3.   Lisaks artiklis 3 osutatud kohustuslikule avalikustamisele ja käesoleva artikli lõikes 2 toodud vabatahtlikule avaldamisele võivad liikmesriigid lubada kõnealuseid dokumente ja andmeid artikli 3 kohaselt avaldada mis tahes muu(de)s keel(t)es.
   Liikmesriigid võivad sätestada, et selliste dokumentide ja andmete tõlge peab olema kinnitatud.
   4.   Lahknevuse korral registri ametlikus keeles avalikustatud dokumentide või andmete ning vabatahtlikult avaldatud tõlke vahel ei või viimasele tugineda kolmanda isiku vastu. Kolmas isik võib siiski vabatahtlikult avaldatud tõlgetele tugineda, välja arvatud juhul, kui äriühing tõendab, et kolmas isik oli kohustuslikus korras avalikustatud versioonist teadlik.
   Artikkel 5
   Liikmesriigid näevad ette, et dokumendid ja tellimiskviitungid, olgu need siis paberkandjal või mõnel muul kujul, sisaldavad järgmisi andmeid:

               a)

               teave, mis on vajalik registri tuvastamiseks, kus hoitakse artiklis 3 mainitud toimikut, samuti äriühingu registrinumber selles registris;

               b)

               äriühingu õiguslik vorm, selle juriidiline aadress ja, kui see on asjakohane, siis teade selle kohta, et äriühing on likvideerimisel.

         Kui kõnealustes dokumentides viidatakse äriühingu kapitalile, tuleb osutada märgitud aktsiate või osade kogunimiväärtusele ja tasutud sissemaksete summale.
   Liikmesriigid näevad ette, et äriühingute veebilehed sisaldavad vähemalt esimeses lõigus toodud andmeid ja, kui see on kohaldatav, viidet märgitud aktsiate või osade kogunimiväärtusele ja tasutud sissemaksete summale.
   Artikkel 6
   Iga liikmesriik määrab kindlaks, millised isikud täidavad avalikustamisega seotud vorminõuded.
   Artikkel 7
   Liikmesriigid näevad ette asjakohased karistused vähemalt järgmistel juhtudel:

               a)

               kui ei ole avalikustatud artikli 2 punktis f nõutud raamatupidamisdokumente;

               b)

               kui äridokumentides või äriühingu veebilehel ei ole esitatud artiklis 5 sätestatud kohustuslikke andmeid.

         3.   PEATÜKK

      ÄRIÜHINGU KOHUSTUSTE KEHTIVUS

   Artikkel 8
   Kui asutamisel oleva äriühingu nimel on teostatud õigustoiminguid enne seda, kui ta on omandanud juriidilise isiku staatuse, ja kui äriühing ei võta endale sellistest toimingutest tulenevaid kohustusi, kannavad selliseid toiminguid teostanud isikud piiramatut solidaarset vastutust, kui pole kokku lepitud teisiti.
   Artikkel 9
   Vormikohane andmete avalikustamine isikute kohta, kellel on äriühingu organina õigus seda esindada, muudab võimatuks tugineda nende nimetamise ekslikkusele kolmanda isiku vastu, välja arvatud juhul, kui äriühing tõendab, et kolmas isik oli sellest teadlik.
   Artikkel 10
   1.   Äriühingu organite tehtud toimingud on äriühingule siduvad ka juhul, kui nimetatud toimingud ei vasta äriühingu eesmärkidele, välja arvatud juhul, kui sellised toimingud ületavad volituste piire, mis on neile organitele seadusega antud või mida seadus lubab neile anda.
   Liikmesriigid võivad siiski sätestada, et sellised äriühingu eesmärkide vastased toimingud ei ole äriühingule siduvad, kui äriühing tõendab, et kolmas isik teadis, et kõnealune toiming ei vastanud äriühingu eesmärkidele, või arvestades asjaolusid pidi ta sellest teadlik olema; põhikirja avalikustamine ei ole iseenesest piisav tõend.
   2.   Kolmanda isiku vastu ei või tugineda äriühingu organi volituste piirangutele kas põhikirja või pädeva organi otsuse alusel, ka mitte juhul, kui need on avalikustatud.
   3.   Kui riigisisestes õigusaktides nähakse ette, et äriühingu esindamise volituse võib asjakohastest normidest kõrvale kaldudes anda põhikirjaga ühele isikule või mitmele ühiselt tegutsevale isikule, võib seaduses sätestada, et kolmanda isiku vastu võib sellele põhikirjasättele tugineda tingimusel, et see on seotud üldise esindamisvolitusega; sellisele põhikirjasättele tuginemine kolmanda isiku vastu on reguleeritud artikliga 3.
   4.   PEATÜKK

      ÄRIÜHINGU ASUTAMISE ÕIGUSTÜHISUS

   Artikkel 11
   Kõikides liikmesriikides, kelle õigusaktid ei näe ette ennetavat haldus- või kohtulikku kontrolli seoses äriühingu asutamisega, tuleb äriühingu asutamisdokument ja põhikiri ning kõik nende muudatused notariaalselt kinnitada.
   Artikkel 12
   Liikmesriikide õigusaktidega võib äriühingu asutamise õigustühisuse ette näha ainult järgmistel tingimustel:

               a)

               äriühingu asutamise õigustühisust tuleb tunnustada kohtuotsusega;

               b)

               äriühingu asutamise õigustühisust võib tunnustada vaid alapunktides i–vi ette nähtud juhtudel:

                           i)

                           asutamisdokumendi puudumine või ennetava kontrolli nõuete või notariaalse vormi mittejärgimine;

                           ii)

                           äriühingu eesmärgid on ebaseaduslikud või vastuolus avaliku korraga;

                           iii)

                           asutamisdokumendis või põhikirjas pole näidatud äriühingu nime, märgitud osade või aktsiate jaotumist, kapitali suurust või äriühingu eesmärke;

                           iv)

                           miinimumkapitali suurust käsitlevate riigisiseste õigusaktide sätete mittejärgimine;

                           v)

                           kõigi asutajate teovõimetus;

                           vi)

                           liikmesriigi kõnealust äriühingut reguleeriva õigusakti vastaselt on asutajaid vähem kui kaks.

         Välja arvatud loetletud asutamise õigustühisuse juhud, ei tohi äriühingut ühelgi muul põhjusel tunnistada olematuks ega selle asutamist absoluutselt või suhteliselt õigustühiseks või tühistatavaks.
   Artikkel 13
   1.   Äriühingu asutamise õigustühisust tunnustavale kohtuotsusele tuginemine kolmandate isikute vastu on reguleeritud artikliga 3. Kui riigisisene õigusakt annab kolmandale isikule õiguse vaidlustada nimetatud otsus, võib ta seda teha kuue kuu jooksul alates kohtuotsuse väljakuulutamisest.
   2.   Äriühingu asutamise õigustühisus nagu lõpetaminegi toob kaasa äriühingu likvideerimise.
   3.   Äriühingu asutamise õigustühisus iseenesest ei mõjuta kohustuste kehtivust, mis äriühing on endale võtnud või mis on tema suhtes võetud, ning see ei mõjuta äriühingu likvideerimisseisundist tingitud tagajärgi.
   4.   Iga liikmesriigi õigusaktides võib sätestada äriühingu asutamise õigustühisusest liikmetele tulenevad tagajärjed.
   5.   Osanikud või aktsionärid on kohustatud tasuma nende poolt märgitud, kuid tasumata osade või aktsiate eest ulatuses, mida nõuavad võlausaldajate suhtes võetud kohustused.
   5.   PEATÜKK

      ÜLDSÄTTED

   Artikkel 14
   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste riigisiseste õigusnormide teksti.
   Artikkel 15
   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 1. jaanuariks 2012 aruande ja, kui see on asjakohane, ettepaneku muuta artikli 2 punkti f ning artiklite 3, 4, 5 ja 7 sätteid lähtuvalt nimetatud sätete kohaldamisel saadud kogemustest, nende eesmärkidest ja vahepealsest tehnoloogia arengust.
   Artikkel 16
   Direktiiv 68/151/EMÜ, mida on muudetud I lisa A osas loetletud õigusaktidega, tunnistatakse kehtetuks. See ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud I lisa B osas esitatud direktiivide riigisisesesse õigusesse ülevõtmise tähtpäevadega.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ja loetakse kooskõlas II lisas esitatud vastavustabeliga.
   Artikkel 17
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 18
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 16. september 2009

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         J. BUZEK

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         C. MALMSTRÖM

      (1)  EÜT 2, 15.1.1962, lk 36/62.

      (2)  ELT C 204, 9.8.2008, lk 25.

      (3)  Euroopa Parlamendi 17. juuni 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta otsus.

      (4)  EÜT L 65, 14.3.1968, lk 8.

      (5)  Vt I lisa A osa.

      (6)  Neljas nõukogu 25. juuli 1978. aasta direktiiv 78/660/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid (EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11).

      (7)  Seitsmes nõukogu 13. juuni 1983. aasta direktiiv 83/349/EMÜ, mis põhineb asutamislepingu artikli 54 lõike 3 punktil g ja käsitleb konsolideeritud aastaaruandeid (EÜT L 193, 18.7.1983, lk 1).

      (8)  Nõukogu 8. detsembri 1986. aasta direktiiv 86/635/EMÜ pankade ja muude rahaasutuste raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (EÜT L 372, 31.12.1986, lk 1).

      (9)  Nõukogu 19. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/674/EMÜ kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta (EÜT L 374, 31.12.1991, lk 7.)

      (10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta direktiiv 1999/93/EÜ elektroonilisi allkirju käsitleva ühenduse raamistiku kohta (EÜT L 13, 19.1.2000, lk 12).

      I LISA
      A   OSA

         Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatustega

      (osutatud artiklis 16)

                  Nõukogu direktiiv 68/151/EMÜ
                  (EÜT L 65, 14.3.1968, lk 8)

                  1972. aasta ühinemisakti I lisa III punkti alapunkt H
                  (EÜT L 73, 27.3.1972, lk 89)

                  1979. aasta ühinemisakti I lisa III punkti alapunkt c
                  (EÜT L 291, 19.11.1979, lk 89)

                  1985. aasta ühinemisakti I lisa II punkti alapunkt d
                  (EÜT L 302, 15.11.1985, lk 157)

                  1994. aasta ühinemisakti I lisa XI punkti alapunkt A
                  (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 194)

                  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/58/EÜ (ELT L 221, 4.9.2003, lk 13)

                  2003. aasta ühinemisakti II lisa punkt 1.4.A
                  (ELT L 236, 23.9.2003, lk 338)

                  Nõukogu direktiiv 2006/99/EÜ
                  (ELT L 363, 20.12.2006, lk 137)

                  üksnes lisa punkti A alapunkt 1

            B   OSA

         Riigisisesesse õigusesse ülevõtmise tähtpäevad

      (osutatud artiklis 16)

                  Direktiiv

                  Ülevõtmise tähtpäev

                  68/151/EMÜ

                  11. september 1969

                  2003/58/EÜ

                  30. detsember 2006

                  2006/99/EÜ

                  1. jaanuar 2007

      II LISA

         VASTAVUSTABEL

                  Direktiiv 68/151/EMÜ

                  Käesolev direktiiv

                  Artikkel 1

                  Artikkel 1

                  Artikkel 2

                  Artikkel 2

                  Artikli 3 lõige 1

                  Artikli 3 lõige 1

                  Artikli 3 lõige 2

                  Artikli 3 lõige 3

                  Artikli 3 lõige 3

                  Artikli 3 lõige 4

                  Artikli 3 lõige 4

                  Artikli 3 lõige 5

                  Artikli 3 lõige 5

                  Artikli 3 lõige 6

                  Artikli 3 lõike 6 esimene ja teine lõik

                  Artikli 3 lõike 7 esimene ja teine lõik

                  Artikli 3 lõige 7

                  Artikli 3 lõike 7 kolmas lõik

                  Artikli 3 lõige 8

                  Artikli 3 lõige 2

                  Artikkel 3a

                  Artikkel 4

                  Artikkel 4

                  Artikkel 5

                  Artikkel 5

                  Artikkel 6

                  Artikkel 6

                  Artikkel 7

                  Artikkel 7

                  Artikkel 8

                  Artikkel 8

                  Artikkel 9

                  Artikkel 9

                  Artikkel 10

                  Artikkel 10

                  Artikkel 11

                  Artikli 11 sissejuhatav osa

                  Artikli 12 sissejuhatav osa

                  Artikli 11 punkt 1

                  Artikli 12 punkt a

                  Artikli 11 punkti 2 sissejuhatav osa

                  Artikli 12 punkti b sissejuhatav osa

                  Artikli 11 punkti 2 alapunktid a–f

                  Artikli 12 punkti b alapunktid i–vi

                  Artikkel 12

                  Artikkel 13

                  Artikli 13 esimene, teine ja kolmas lõik

                  —

                  Artikli 13 neljas lõik

                  Artikkel 14

                  Artikkel 14

                  Artikkel 18

                  —

                  Artikkel 15

                  —

                  Artikkel 16

                  —

                  Artikkel 17

                  —

                  I lisa

                  —

                  II lisa


title: Komisjoni direktiiv 2003/73/EÜ, 24. juuli 2003, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/94/EÜ III lisaEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32003L0073

Euroopa Liidu Teataja L 186 , 25/07/2003 Lk 0034 - 0035

		Komisjoni direktiiv 2003/73/EÜ,24. juuli 2003,millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/94/EÜ III lisa(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta direktiivi 1999/94/EÜ, milles käsitletakse kütusesäästuga ja süsinikdioksiidi heitmetega seotud andmete tarbijale kättesaadavust uute sõiduautode turustamisel, [1] eriti selle artiklit 9,ning arvestades järgmist:(1) Direktiivi 1999/94/EÜ III lisas nähakse ette formaat plakati jaoks, mis tuleb paigutada igasse uute sõiduautode müügikohta.(2) Sätestada tuleks uute sidevahendite kasutamine (elektrooniline kuvar) ning vältida plakati selliseid ajakohastatud esitusviise, mis on vähem tarbijasõbralikud.(3) Seepärast tuleks direktiivi 1999/94/EÜ III lisa vastavalt muuta.(4) Nõu on peetud tarbijaorganisatsioonide ja huvitatud isikutega.(5) Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 1999/94/EÜ artikli 10 kohaselt asutatud komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 1999/94/EÜ III lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisaga.Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ühe aasta jooksul alates selle direktiivi avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 24. juuli 2003Komisjoni nimelkomisjoni liigeMargot Wallström[1] EÜT L 12, 18.1.2000, lk 16.--------------------------------------------------LISA"III LISAMÜÜGIKOHAS VÄLJAPANDAVA PLAKATI/KUVANDI KIRJELDUSLiikmesriigid peavad tagama, et plakat/kuvand vastab vähemalt järgmistele nõuetele:1. plakati või kuvandi mõõtmed ei või olla väiksemad kui 70 cm × 50 cm;2. teave peab olema kergesti loetav;3. elektroonilisel ekraanil esitatud kuvandi puhul peab ekraani suurus olema vähemalt 25 cm × 32 cm (17 tolli). Teabe esitamisel on lubatud kasutada kerimisriba;4. sõiduautode mudelid peavad olema kütuse (nt bensiin, diislikütus jne) tüübi järgi eraldi rühmitatud ja loetletud. Mudelid on vastavalt igale kütusetüübile esitatud kasvavas süsinikdioksiidi heitmete järjestuses, kusjuures loetelu alustatakse väikseima ametliku kütusekuluga mudelist;5. iga loetelus sisalduva sõiduauto kohta esitatakse andmed seoses kõnesoleva mudeli, ametliku kütusekulu ning süsinikdioksiidi ametlike eriheitmete arvväärtustega. Ametlikku kütusekulu väljendatakse kas liitrites 100 kilomeetri kohta (l/100 km), kilomeetrites liitri kohta (km/l) või kõnealuste mõõtühikute asjakohase kombinatsiooni abil, mis on esitatud ühe kümnendkoha täpsusega. Süsinikdioksiidi ametlike eriheitmete koguseid väljendatakse grammides kilomeetri kohta (g/km), ümardatuna lähima täisarvuni.Neid väärtusi võib väljendada teistes ühikutes (gallonites ja miilides) direktiivi 80/181/EMÜ sätetele vastavalt.Andmed soovitatakse esitada järgmises vormis:+++++ TIFF +++++6. plakatil/kuvandil peab seoses kütusesäästu ja süsinikdioksiidi heitmete teatmiku kättesaadavusega olema järgmine tekst: "Kütusesäästu ja süsinikdioksiidi heitmete teatmik, mis sisaldab andmeid kõigi uute sõiduautomudelite kohta, on tasuta saadaval kõigis müügikohtades"; (elektroonilisel ekraanil esitatud kuvandi puhul peab see teade olema pidevalt nähtav);7. plakatil/kuvandil peab olema järgmine tekst: "Auto kütusekulu ja süsinikdioksiidi heitmete puhul etendavad peale kütusesäästlikkuse tähtsat osa ka sõidustiil ning muud tegurid, mis ei ole tehnilist laadi. Süsinikdioksiid on põhiline kliima globaalset soojenemist põhjustav kasvuhoonegaas"; (elektroonilisel ekraanil esitatud kuvandi puhul peab see teade olema pidevalt nähtav);8. plakatit/kuvandit tuleb ajakohastada vähemalt iga kuue kuu tagant. Elektroonilise kuvandi puhul ajakohastatakse teavet vähemalt iga kolme kuu tagant;9. plakati/kuvandi võib täielikult asendada elektroonilise ekraaniga. Sellisel juhul tuleb elektrooniline ekraan esitada nii, et see köidab tarbijate tähelepanu vähemalt sama tõhusalt kui plakat või kuvand."--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 2004/85/EÜ, 28. juuni 2004, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/54/EÜ seoses teatavate sätete kohaldamisega Eesti suhtes

text:
               7.7.2004

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 236/10

      NÕUKOGU DIREKTIIV 2004/85/EÜ,
   28. juuni 2004,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/54/EÜ seoses teatavate sätete kohaldamisega Eesti suhtes
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi Euroopa Liiduga ühinemist käsitlevat lepingut (edaspidi “ühinemisleping”), eriti selle artikli 2 lõiget 3,
   võttes arvesse Tšehhi Vabariigi, Eesti Vabariigi, Küprose Vabariigi, Läti Vabariigi, Leedu Vabariigi, Ungari Vabariigi, Malta Vabariigi, Poola Vabariigi, Sloveenia Vabariigi ja Slovaki Vabariigi ühinemise tingimusi käsitlevat akti ja Euroopa Liidu aluslepingute kohandusi (edaspidi “ühinemisakt”) ja eriti selle artiklit 57,
   võttes arvesse Eesti taotlust,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Tuginedes oma elektrienergiasektori eripärale, taotles Eesti ühinemisläbirääkimiste käigus Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. detsember 1996. aasta direktiivi 96/92/EÜ (elektrienergia siseturu ühiseeskirjade kohta) (1) kohaldamiseks üleminekuperioodi.

               (2)

               Ühinemisakti VI lisas anti Eestile direktiivi 96/92/EÜ artikli 19 lõike 2, mis käsitleb turu järkjärgulist avamist, kohaldamiseks kuni 31. detsembrini 2008 kestev üleminekuperiood.

               (3)

               Ühinemislepingule lisatud 8. deklaratsiooniga tunnustatakse, et Eesti põlevkivisektori ümberstruktureerimisest tulenev eriolukord nõuab kuni 2012. aasta lõpuni erilisi jõupingutusi.

               (4)

               Direktiiv 96/92/EÜ asendati direktiiviga 2003/54/EÜ, mida tuleb rakendada 1. juulist 2004 ja millel on elektrienergiaturu avanemisele kiirendav mõju.

               (5)

               Eesti taotles oma 17. septembri 2003. aasta kirjas, et direktiivi 2003/54/EÜ artikli 21 lõike 1 punkti b, mis käsitleb turu avamist mitte-kodutarbijatele, ei kohaldataks 31. detsembrini 2012. Oma 5. detsembri 2003. aasta kirjas teatas Eesti kavatsusest saavutada antud direktiivi artikli 21 lõike 1 punktis c sätestatud turu täielik avamine 31. detsembriks 2015.

               (6)

               Eesti taotlus põhineb usaldusväärsel põlevkivisektori ümberkorralduskaval, mis ulatub 31. detsembrini 2012.

               (7)

               Põlevkivi on Eesti ainus omamaine energiaressurss ja selle siseriiklik tootmine moodustab ligikaudu 84 % maailma põlevkivitoodangust. Selle tahkekütuse baasil toodetakse 90 % Eestis toodetavast elektrienergiast. Seetõttu on valdkond tarnekindluse osas Eesti jaoks strateegilise tähtsusega.

               (8)

               Täiendava erandi andmine perioodiks 2009–2012 tagab Eesti elektrijaamadesse tehtavate investeeringute turvalisuse ning elektrienergia tarnekindluse, võimaldades samaaegselt lahendada kõnealuste elektrijaamade tekitatud tõsiseid keskkonnaprobleeme.

               (9)

               Eesti esitatud taotlus tuleks rahuldada ning direktiivi 2003/54/EÜ vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2003/54/EÜ artiklit 26 täiendatakse järgmise lõikega:

      “3.   Eestile antakse ajutine erand artikli 21 lõike 1 punktide b ja c kohaldamiseks kuni 31. detsembrini 2012. Eesti võtab vajalikke meetmeid, et tagada oma elektrienergiaturu avamine. See teostatakse järkjärguliselt võrdlusperioodi jooksul eesmärgiga avada turg täielikult 1. jaanuariks 2013. 1. jaanuaril 2009 peab turu avatuse tase moodustama vähemalt 35 % tarbimisest. Eesti teatab iga-aastaselt komisjonile tarbimiskünnise, mille alusel määratletakse vabatarbija.”

   Artikkel 2
   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 1. juuliks 2004. Nad edastavad kõnealuste meetmete teksti viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Luksemburg, 28. juuni 2004

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         M. CULLEN

      (1)  EÜT L 27, 30.1.1997, lk 20. Direktiiv on tunnistatud kehtetuks direktiiviga 2003/54/EÜ (ELT L 176, 15.7.2003, lk 37).


title: Komisjoni direktiiv 2003/22/EÜ, 24. märts 2003, millega muudetakse nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ (taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta) teatavaid lisasid

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32003L0022

Euroopa Liidu Teataja L 078 , 25/03/2003 Lk 0010 - 0011

		Komisjoni direktiiv 2003/22/EÜ,24. märts 2003,millega muudetakse nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ (taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta) teatavaid lisasidEUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, [1] viimati muudetud nõukogu direktiiviga 2002/89/EÜ, [2] eriti selle artikli 14 punkti c,ning arvestades järgmist:(1) Rootsi esitatud, ajakohastatud uuringutel põhinevast teabest selgub, et teatavaid Skåne maakonna alasid ei tuleks peedi risomaaniaviiruse suhtes enam kaitstava alana tunnistada, sest nendel aladel esineb seda kahjulikku organismi.(2) Itaalia esitatud, ajakohastatud uuringutel põhinevast teabest selgub, et teatavaid Veneto piirkonna alasid ei tuleks Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. suhtes enam kaitstava alana tunnistada, sest nendel aladel esineb seda kahjulikku organismi.(3) Muudatused on kooskõlas Itaalia ja Rootsi taotlustega.(4) Tilletia indica Mitra suhtes praegu kohaldatavaid sätteid tuleks muuta, et võtta arvesse ajakohastatud teavet kõnealuse kahjuliku organismi esinemise kohta Lõuna-Aafrikas.(5) Seepärast tuleks direktiivi 2000/29/EÜ asjakohaseid lisasid vastavalt muuta.(6) Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 2000/29/EÜ I, II, III, IV ja V lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 21. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. märtsiks 2003. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. aprillist 2003.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad viivitamata komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti. Komisjon teavitab sellest teisi liikmesriike.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 24. märts 2003Komisjoni nimelkomisjoni liigeDavid Byrne[1] EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1.[2] EÜT L 355, 30.12.2002, lk 45.--------------------------------------------------LISADirektiivi 2000/29/EÜ lisasid muudetakse järgmiselt:1. I lisa B osa pealkirja b all punktis 1 asendatakse parempoolse veeru kanne järgmisega:"DK, F (Bretagne), IRL, P (Assoorid), FIN, S (välja arvatud Bromölla, Hässleholmi, Kristianstadi ja Östra Göinge omavalitsusüksused Skåne maakonnas), UK (Põhja-Iirimaa)";2. II lisa B osa pealkirja b all punktis 2 asendatakse parempoolse veeru kanne järgmisega:"E, F (Korsika), IRL, I (Abruzzi; Apuulia; Basilicata; Calabria; Campania; Emilia-Romagna: Forlí-Cesena, Parma, Piacenza ja Rimini provintsid; Friuli-Venezia Giulia; Lazio; Liguuria; Lombardia; Marche; Molise; Piemonte; Sardiinia; Sitisiilia; Toscana; Trentino-Alto Adige: Bolzano ja Trento autonoomsed provintsid; Umbria; Valle d’Aosta; Veneto: välja arvatud Rovigo, Polesella, Villamarzana, Fratta Polesine, San Bellino, Badia Polesine, Trecenta, Ceneselli, Pontecchio Polesine, Arquà Polesine, Costa di Rovigo, Occhiobello, Lendinara, Canda, Ficarolo, Guarda Veneta, Frassinelle Polesine, Villanova del Ghebbo, Fiesso Umbertiano, Castelguglielmo, Bagnolo di Po, Giacciano con Baruchella, Bosaro, Canaro, Lusia, Pincara, Stienta, Gaiba, Salara omavalitsusüksused Rovigo provintsis ning Castelbaldo, Barbona, Piacenza d’Adige, Vescovana, S. Urbano, Boara Pisani, Masi omavalitsusüksused Padova provintsis ning Palù, Roverchiara, Legnago, Castagnaro, Ronco all’Adige, Villa Bartolomea, Oppeano, Terrazzo, Isola Rizza, Angiari omavalitsusüksused Verona provintsis), A (Burgenland, Kärnten, Alam-Austria, Tirool (Lientzi haldusüksus), Steiermark, Viin), P, FIN, UK (Põhja-Iirimaa, Mani saar ja Kanalisaared)";3. III lisa B osa punktis 1 asendatakse parempoolse veeru kanne järgmisega:"E, F (Korsika), IRL, I (Abruzzi; Apuulia; Basilicata; Calabria; Campania; Emilia-Romagna: Forlí-Cesena, Parma, Piacenza ja Rimini provintsid; Friuli-Venezia Giulia; Lazio; Liguuria; Lombardia; Marche; Molise; Piemonte; Sardiinia; Sitisiilia; Toscana; Trentino-Alto Adige: Bolzano ja Trento autonoomsed provintsid; Umbria; Valle d’Aosta; Veneto: välja arvatud Rovigo, Polesella, Villamarzana, Fratta Polesine, San Bellino, Badia Polesine, Trecenta, Ceneselli, Pontecchio Polesine, Arquà Polesine, Costa di Rovigo, Occhiobello, Lendinara, Canda, Ficarolo, Guarda Veneta, Frassinelle Polesine, Villanova del Ghebbo, Fiesso Umbertiano, Castelguglielmo, Bagnolo di Po, Giacciano con Baruchella, Bosaro, Canaro, Lusia, Pincara, Stienta, Gaiba, Salara omavalitsusüksused Rovigo provintsis ning Castelbaldo, Barbona, Piacenza d’Adige, Vescovana, S. Urbano, Boara Pisani, Masi omavalitsusüksused Padova provintsis ning Palù, Roverchiara, Legnago, Castagnaro, Ronco all’Adige, Villa Bartolomea, Oppeano, Terrazzo, Isola Rizza, Angiari omavalitsusüksused Verona provintsis), A (Burgenland, Kärnten, Alam-Austria, Tirool (Lientzi haldusüksus), Steiermark, Viin), P, FIN, UK (Põhja-Iirimaa, Mani saar ja Kanalisaared)";4. IV lisa B osa punktides 20.1, 20.2, 22, 23, 25, 26, 27.1, 27.2 ja 30 asendatakse parempoolse veeru kanne järgmisega:"DK, F (Bretagne), IRL, P (Assoorid), FIN, S (välja arvatud Bromölla, Hässleholmi, Kristianstadi ja Östra Göinge omavalitsusüksused Skåne maakonnas), UK (Põhja-Iirimaa)";5. IV lisa B osa punktis 21:a) asendatakse keskmise veeru punkti a tekst järgmisega:"a) taimed on pärit järgmistelt kaitstud aladelt: E, F (Korsika), IRL, I (Abruzzi; Apuulia; Basilicata; Calabria; Campania; Emilia-Romagna: Forlí-Cesena, Parma, Piacenza ja Rimini provintsid; Friuli-Venezia Giulia; Lazio; Liguuria; Lombardia; Marche; Molise; Piemonte; Sardiinia; Sitisiilia; Toscana; Trentino-Alto Adige: Bolzano ja Trento autonoomsed provintsid; Umbria; Valle d’Aosta; Veneto: välja arvatud Rovigo, Polesella, Villamarzana, Fratta Polesine, San Bellino, Badia Polesine, Trecenta, Ceneselli, Pontecchio Polesine, Arquà Polesine, Costa di Rovigo, Occhiobello, Lendinara, Canda, Ficarolo, Guarda Veneta, Frassinelle Polesine, Villanova del Ghebbo, Fiesso Umbertiano, Castelguglielmo, Bagnolo di Po, Giacciano con Baruchella, Bosaro, Canaro, Lusia, Pincara, Stienta, Gaiba, Salara omavalitsusüksused Rovigo provintsis ning Castelbaldo, Barbona, Piacenza d’Adige, Vescovana, S. Urbano, Boara Pisani, Masi omavalitsusüksused Padova provintsis ning Palù, Roverchiara, Legnago, Castagnaro, Ronco all’Adige, Villa Bartolomea, Oppeano, Terrazzo, Isola Rizza, Angiari omavalitsusüksused Verona provintsis), A (Burgenland, Kärnten, Alam-Austria, Tirool (Lientzi haldusüksus), Steiermark, Viin), P, FIN, UK (Põhja-Iirimaa, Mani saar ja Kanalisaared)";b) asendatakse parempoolse veeru kanne järgmisega:"E, F (Korsika), IRL, I (Abruzzi; Apuulia; Basilicata; Calabria; Campania; Emilia-Romagna: Forlí-Cesena, Parma, Piacenza ja Rimini provintsid; Friuli-Venezia Giulia; Lazio; Liguuria; Lombardia; Marche; Molise; Piemonte; Sardiinia; Sitisiilia; Toscana; Trentino-Alto Adige: Bolzano ja Trento autonoomsed provintsid; Umbria; Valle d’Aosta; Veneto: välja arvatud Rovigo, Polesella, Villamarzana, Fratta Polesine, San Bellino, Badia Polesine, Trecenta, Ceneselli, Pontecchio Polesine, Arquà Polesine, Costa di Rovigo, Occhiobello, Lendinara, Canda, Ficarolo, Guarda Veneta, Frassinelle Polesine, Villanova del Ghebbo, Fiesso Umbertiano, Castelguglielmo, Bagnolo di Po, Giacciano con Baruchella, Bosaro, Canaro, Lusia, Pincara, Stienta, Gaiba, Salara omavalitsusüksused Rovigo provintsis ning Castelbaldo, Barbona, Piacenza d’Adige, Vescovana, S. Urbano, Boara Pisani, Masi omavalitsusüksused Padova provintsis ning Palù, Roverchiara, Legnago, Castagnaro, Ronco all’Adige, Villa Bartolomea, Oppeano, Terrazzo, Isola Rizza, Angiari omavalitsusüksused Verona provintsis), A (Burgenland, Kärnten, Alam-Austria, Tirool (Lientzi haldusüksus), Steiermark, Viin), P, FIN, UK (Põhja-Iirimaa, Mani saar ja Kanalisaared)";6. V lisa B osas pealkirja I all lisatakse punktides 1 ja 8 pärast sõna "Pakistan" sõna "Lõuna-Aafrika".--------------------------------------------------