title: Nõukogu direktiiv, 22. juuli 1991, milles sätestatakse kalatoodete tootmise ja turuleviimise tervishoiunõuded

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31991L0493

Euroopa Liidu Teataja L 268 , 24/09/1991 Lk 0015 - 0034 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 4 Köide 3 Lk 0192  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 4 Köide 3 Lk 0192

		Nõukogu direktiiv,22. juuli 1991,milles sätestatakse kalatoodete tootmise ja turuleviimise tervishoiunõuded(91/493/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:siseturu loomist ja eriti määrusega (EMÜ) nr 3796/81, [4] viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 2886/89, [5] sisseseatud kalatoodete turu ühise korralduse tõrgeteta toimimise tagamist silmas pidades on oluline, et tervishoiunõuetega seotud erinevused liikmesriikide vahel ei takistaks enam kalade ja kalatoodete turustamist; see võimaldab tootmist ja turuleviimist paremini ühtlustada, loob võrdsed konkurentsitingimused ning tagab tarbijale kvaliteetsed tooted;Euroopa Parlament taotles oma 17. märtsi 1989. aasta õigusloomeresolutsioonis [6] komisjonilt üldiste ettepanekute esitamist kalatoodete hügieenilise tootmise ja turuleviimise kohta, sealhulgas ümarusside probleemi lahendusi;värskelt püütud kalatooted on põhimõtteliselt vabad mikroorganismide saastest; ebahügieenilisel käitlemisel ja töötlemisel võib siiski esineda saastumist ja sellest tulenevat lagunemist;seepärast tuleks sätestada põhilised nõuded värskete ja töödeldud kalatoodete õigeks hügieeniliseks käitlemiseks kõikides tootmisjärkudes ning ladustamise ja transpordi ajal;analoogia põhjal on asjakohane kohaldada teatavaid turustusstandardeid, mis on sätestatud vastavalt määruse (EMÜ) nr 3796/81 artiklile 2, et kindlaks määrata nende toodete tervisekvaliteet;eelkõige kalatööstuse kohustus on tagada, et kalatooted vastavad käesolevas direktiivis sätestatud tervishoiunõuetele;liikmesriikide pädevad asutused peavad kontrollimise ja vaatluse käigus jälgima, et tootjad täidavad eespool nimetatud nõudeid;käesolevas direktiivis kehtestatud standardite ühtseks kohaldamiseks kõikides liikmesriikides tuleks kehtestada ühenduse kontrollimeetmed;siseturu tõrgeteta toimimiseks tuleks neid meetmeid samal viisil kohaldada liikmesriikidesisese ja -vahelise kaubanduse suhtes;ühendusesisese kaubanduse kontekstis tuleks kalatoodete suhtes kohaldada eeskirju, mis on sätestatud nõukogu 11. detsembri 1989. aasta direktiivis 89/662/EMÜ, mis käsitleb veterinaarkontrolli ühendusesiseses kaubanduses, pidades silmas siseturu väljakujundamist, [7] viimati muudetud direktiiviga 90/675/EMÜ; [8]kolmandast riigist pärit ja ühenduses turuleviidavate kalatoodete suhtes ei või kohaldada ühenduses kohaldatavatest tingimustest soodsamaid tingimusi; seepärast tuleks sätestada ühenduse menetlus tootmise ja turuleviimise tingimuste kontrollimiseks kolmandates riikides, et võimaldada kohaldada vastavustingimustel põhinevat ühist impordisüsteemi;kõnealustele toodetele kehtivad nõukogu 10. detsembri 1990. aasta direktiivis 90/675/EMÜ (millega nähakse ette kolmandatest riikidest ühendusse tulevate toodete veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted) kehtestatud kontrolli ja kaitsemeetmeid käsitlevad normid;eriliste asjaolude arvessevõtmiseks tuleks lubada erandeid teatavate, juba enne 1. jaanuari 1993. aastat tegutsenud ettevõtete puhul, võimaldades neil kohaneda käesolevas direktiivis sätestatud nõuetega;komisjonile tuleks teha ülesandeks võtta teatavad meetmed käesoleva direktiivi rakendamiseks; selleks tuleks kehtestada kord, millega seatakse sisse komisjoni ja liikmesriikide tihe ja tõhus koostöö alalises veterinaarkomitees;käesolevas direktiivis sätestatud põhilised nõuded võivad vajada edasist piiritlemist,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I PEATÜKKÜldsättedArtikkel 1Käesolevas direktiivis sätestatakse inimtoiduks mõeldud kalatoodete tootmise ja turuleviimise tervishoiunõuded.Artikkel 2Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:1) kalatooted — mere- või mageveeloomad või nende osad, sealhulgas nende mari, välja arvatud veeimetajad, konnad ja ühenduse muude aktidega reguleeritavad veeloomad;2) akvakultuuritooted — kalatooted, mis on kontrollitud tingimustes sündinud ja mida on kasvatatud kuni toiduainena turuleviimiseni. Akvakultuuritoodete hulka arvatakse siiski mere- või mageveekalad või koorikloomad, kes on püütud noorena nende looduslikust keskkonnast ja keda on peetud inimtoiduks sobiva kaubandusliku suuruse saavutamiseni. Akvakultuuritoodete hulka ei arvata looduslikust keskkonnast püütud kaubandusliku suurusega kalu ja koorikloomi, keda on hoitud elus hilisema müümise eesmärgil, kui neid on üksnes elus hoitud, püüdmata suurendada nende suurust või kaalu;3) jahutamine — kalatoodete jahutamine jää sulamise temperatuurile lähenevale temperatuurile;4) värsked tooted — terviklikud või valmistatud kalatooted, kaasa arvatud vaakumisse või gaasilisse keskkonda pakendatud tooted, mille säilitamiseks on kasutatud ainult jahutamist;5) pooltooted — kalatooted, mis on läbinud nende anatoomilist terviklikkust mõjutava toimingu, nagu rookimine, peade eemaldamine, viilustamine, fileerimine, tükeldamine jne;6) töödeldud tooted — jahutatud või külmutatud kalatooted, mis on läbinud keemilise või füüsikalise töötlemise, nagu kuumutamine, suitsutamine, soolamine, dehüdraatimine, marineerimine jne, või selliste erinevate töötluste kombinatsiooni, olenemata sellest, kas tooted on seotud muude toiduainetega või mitte;7) konserveerimine — protsess, mille käigus hermeetiliselt suletud mahutisse pakendatud toodet kuumutatakse vohada võivate mikroorganismide hävitamiseks või kahjutuks tegemiseks, olenemata temperatuurist, millel toodet ladustatakse;8) külmutatud tooted — kalatooted, mis on läbinud külmutusprotsessi, et saavutada pärast temperatuuri stabiliseerumist sisetemperatuur — 18 oC või vähem;9) pakendamine — toiming kalatoote kaitsmiseks ümbrise, mahuti või mis tahes muu sobiva vahendi abil;10) partii — praktiliselt ühesugustes tingimustes saadud kalatoodete kogus;11) kaubasaadetis — sihtriigi ühele või mitmele tarbijale saadetav ja üksnes ühe transpordivahendiga kohaletoimetatav kalatoodete kogus;12) transpordivahendid — mootorsõidukite, raudteesõidukite ja õhusõidukite osad, laevatrümmid ning maismaa-, mere- või õhutranspordil kasutavad mahutid, mis on ette nähtud kaupade vedamiseks;13) pädev asutus — liikmesriigi keskasutus, mis on pädev sooritama veterinaarkontrolli, või keskasutuse poolt selleks volitatud mis tahes muu asutus;14) ettevõte — ruumid, kus kalatooteid ette valmistatakse, töödeldakse, jahutatakse, külmutatakse, pakendatakse või ladustatakse. Enampakkumis- ja hulgimüügiturgusid, kus toimub üksnes esitlemine ja hulgimüük, ettevõteteks ei peeta;15) turuleviimine — ühenduses müügiks hoidmine või esitlemine müügiks, müügiks pakkumine, müük, mis tahes muus vormis tarnimine või turuleviimine, välja arvatud jaemüük ning juhud, kui kalurid viivad ise jaemüüjate või tarbijate jaoks kohalikule turule väikeseid koguseid, millele tuleb teha jaekaubanduse kontrolli siseriiklike eeskirjadega ettenähtud veterinaarkontrolli;16) import — kalatoodete sissetoomine kolmandatest riikidest ühendusse;17) puhas merevesi — merevesi või soolane vesi, mis ei ole mikrobioloogiliselt saastunud ega sisalda kahjulikke aineid ja/või mürgilist mereplanktonit koguses, mis võib kalatoodete tervise kvaliteeti kahjustada, ning mida kasutatakse käesolevas direktiivis sätestatud tingimustel;18) tehaslaev — laev, kus kalatooted läbivad enne pakendamist ühe või mitu järgmistest toimingutest: fileerimine, viilustamine, naha eemaldamine, hakkimine, külmutamine või töötlemine."Tehaslaevadeks" ei peeta:- kalalaevu, mille pardal keedetakse üksnes krevette ja limuseid,- kalalaevu, mille pardal üksnes külmutatakse.Artikkel 31. Looduslikus keskkonnas püütud kalatoodete turuleviimisele kehtivad järgmised tingimused:a) nad peavad olema:i) püütud ja vajaduse korral käideldud jahutatuna või külmutatuna laevade pardal veristamise, peade eemaldamise, rookimise ja uimede eemaldamise eesmärgil kooskõlas hügieeninormidega, mille on kehtestanud nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni ettepaneku põhjal. Komisjon esitab selleks ettepanekud enne 1. oktoobrit 1992;ii) vajaduse korral käideldud kooskõlas artikliga 7 heakskiidetud tehaslaevadel vastavalt lisa I peatükile.Krevettide ja limuste pardal keetmine peab vastama lisa III peatüki I jao punkti 5 ja IV peatüki IV jao punkti 7 nõuetele. Pädevad asutused registreerivad sellised laevad igal üksikjuhul eraldi;b) maale toimetamisel ja pärast seda peab tooteid olema käideldud vastavalt lisa II peatükile;c) tooted peavad olema kooskõlas artikliga 7 heakskiidetud ettevõtetes hügieeniliselt käideldud ja vajaduse korral pakendatud, ette valmistatud, töödeldud, külmutatud, sulatatud või ladustatud, järgides lisa III ja IV peatüki nõudeid.Pädev asutus võib olenemata lisa II peatüki punktist 2 lubada kalatoodete üleviimist mahutitesse, et need viivitamata kailt toimetada heakskiidetud ettevõttesse või registreeritud enampakkumis- või hulgimüügiturule nende toodete seal kontrollimiseks;d) tooted peavad olema läbinud veterinaarkontrolli vastavalt lisa V peatükile;e) tooted peavad olema asjakohaselt pakendatud vastavalt lisa VI peatükile;f) tooted peavad olema varustatud identifitseerimismärgistusega kooskõlas lisa VII peatükiga;g) tooted peavad olema ladustatud ja transporditud rahuldavates hügieenitingimustes vastavalt lisa VIII peatükile.2. Kui rookimine on tehnilisest ja kaubanduslikust seisukohast võimalik, tuleb seda teha võimalikult kiiresti pärast toodete püüki ja maale toimetamist.3. Akvakultuuritoodete turuleviimisele kehtivad järgmised tingimused:a) need peavad olema tapetud asjakohastes hügieenitingimustes. Neid ei tohi määrida mulla, muda või väljaheitega. Kui tooteid ei töödelda viivitamata pärast tapmist, tuleb neid hoida jahutatult;b) lisaks sellele peavad need vastama lõike 1 punktide c–g nõuetele.4. a) Elusate kahepoolmeliste karploomade turuleviimisele kehtivad nõuded, mis on sätestatud nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivis 91/492/EMÜ, milles sätestatakse elusate kahepoolmeliste karploomade tootmise ja turuleviimise tervishoiunõuded. [9]b) Kui elusaid kahepoolmelisi karploomi töödeldakse, peavad need lisaks punkti a nõuetele vastama ka lõike 1 punktide c–g nõuetele.Artikkel 4Elusalt turuleviidavaid kalatooteid tuleb alati hoida kõige sobivamates ellujäämistingimustes.Artikkel 5Keelatud on järgmiste toodete turuleviimine:- mürgised kalad järgmistest perekondadest: Tetraodontidae, Molidae, Diodontidae, Canthigasteridae,- kalatooted, mis sisaldavad biotoksiine, nagu ciguatera-toksiinid või lihaseid halvavad toksiinid.Käesolevas artiklis hõlmatud liike ning analüüsimeetodeid käsitlevad üksikasjalikud nõuded kehtestatakse artiklis 15 sätestatud korras.Artikkel 61. Liikmesriigid tagavad, et ettevõtte eest vastutavad isikud võtavad kõik vajalikud meetmed, et kalatoodete tootmise kõikides järkudes järgitaks käesoleva direktiivi määratlusi.Selleks peavad vastutavad isikud viima läbi järgmistel põhimõtetel põhinevat enesekontrolli:- ettevõtte kriitiliste punktide kindlakstegemine kasutatavate tootmisprotsesside põhjal,- selliste kriitiliste punktide järelevalve- ja kontrollimeetodite sisseseadmine ja rakendamine,- näidiste võtmine analüüsiks pädeva asutuse heakskiidetud laborites, eesmärgiga kontrollida puhastus- ja desinfitseerimismeetodeid ning käesoleva direktiiviga kehtestatud standardite järgimist,- kirjaliku registri või muul viisil kustutamatu registri pidamine eelmiste punktide kohta, pidades silmas selle esitamist pädevale asutusele. Erinevate kontrollide ja testide tulemused hoitakse alles vähemalt kahe aasta jooksul.2. Kui enesekontrolli tulemused või lõikes 1 viidatud vastutavate isikute kasutuses olev teave näitab ohtu tervisele või viitab selle ohu olemasolule, võetakse ametliku järelevalve all asjakohased meetmed, ilma et see piiraks direktiivi 89/662/EMÜ artikli 3 lõike 1 neljanda lõiguga ette nähtud meetmete kohaldamist.3. Eeskirjad lõike 1 teise lõigu kohaldamiseks kehtestatakse artiklis 15 sätestatud korras.Artikkel 71. Pädevad asutused kiidavad ettevõtted heaks niipea, kui on veendunud, et need ettevõtted vastavad käesoleva direktiivi nõuetele, arvestades nende tegevuse laadi. Kui ettevõte otsustab tegutseda viisil, mida ei ole selle ettevõtte suhtes heaks kiidetud, tuleb heakskiitu uuendada.Kui nõuete järgimine lakkab, võtavad pädevad asutused vajalikud meetmed. Selleks võtavad pädevad asutused eriti arvesse kooskõlas artikliga 8 tehtud kontrolli järeldusi.Pädev asutus registreerib heakskiitmisele mittekuuluvad enampakkumis- ja hulgimüügiturud niipea, kui on veendunud, et need vastavad käesoleva direktiivi sätetele.2. Arvestades selgesõnalist tingimust, mille kohaselt tehaslaevadelt ja ettevõtetest, enampakkumis- ja hulgimüügiturgudelt pärit tooted peavad vastavama käesolevas direktiivis sätestatud hügieenistandarditele, võivad liikmesriigid seoses lisa I–IV peatükiga ettenähtud seadmete ja ehitistega seotud nõuete kohaldamiseks anda tehaslaevadele ja ettevõtetele, enampakkumis- ja hulgimüügiturgudele ajapikendust kuni 31. detsembrini 1995, mil need peavad vastama IX peatükis sätestatud heakskiitmise tingimustele. Selliseid erandeid võib lubada ainult 31. detsembril 1991 juba tegutsevate tehaslaevade ja ettevõtete ning enampakkumis- ja hulgimüügiturgude puhul, mis on riiklikule pädevale asutusele enne 1. juulit 1992 esitanud nõuetekohaselt põhjendatud taotluse erandi lubamise kohta. Sellele taotlusele peab olema lisatud tegevuskava ja tööprogramm, milles on näidatud ajavahemik, mille jooksul oleks neil võimalik kõnealuseid nõudeid täitma hakata. Kui ühenduselt taotletakse rahalist abi, siis võetakse vastu ainult käesoleva direktiivi nõuetele vastavate projektidega seotud taotlused.3. Pädevad asutused koostavad oma heakskiidetud ettevõtetest nimekirja, milles igale ettevõttele antakse ametlik number.Iga liikmesriik teavitab komisjoni oma heakskiidetud ettevõtete nimekirjast ja selle edasistest muudatustest. Komisjon edastab selle teabe teistele liikmesriikidele.4. Ettevõtete kontrolli ja järelevalve korrapärase teostamise eest vastutab pädev asutus, millel on käesoleva direktiivi nõuete järgimise tagamiseks alati vaba juurdepääs ettevõtte kõikidele osadele.Kui sellise kontrolli ja järelevalve tulemusena selgub, et käesoleva direktiivi nõudeid ei täideta, võtab pädev asutus asjakohased meetmed.5. Lõikeid 1, 3 ja 4 kohaldatakse ka tehaslaevade suhtes.6. Lõikeid 3 ja 4 kohaldatakse ka hulgimüügi- ja enampakkumisturgude suhtes.Artikkel 81. Komisjoni eksperdid võivad koostöös liikmesriikide pädevate asutustega teha kohapealseid kontrolle, kui see on vajalik käesoleva direktiivi ühtseks kohaldamiseks. Eelkõige võivad nad kontrollida, kas ettevõtted järgivad ka tegelikult käesoleva direktiivi nõudeid. Liikmesriik, kelle territooriumil kontrolli tehakse, annab ekspertidele nende töös kogu vajaliku abi. Komisjon teatab liikmesriikidele selliste kontrollide tulemustest.2. Lõike 1 rakendamise kord võetakse vastu artiklis 15 sätestatud korras.Artikkel 91. Direktiivis 89/662/EMÜ sätestatud eeskirju inimtoiduks mõeldud kalatoodete kohta kohaldatakse eelkõige sihtliikmesriigi poolt teostavate kontrollide korraldamise, kontrollijärgsete meetmete võtmise ning rakendatavate kaitsemeetmete suhtes.2. Direktiivi 89/662/EMÜ muudetakse järgmiselt:a) A lisale lisatakse järgmine taane:"— nõukogu 22. juuli 1991. aasta direktiiv 91/493/EMÜ, milles sätestatakse kalatoodete tootmise ja turuleviimise tingimused (EÜT L 268, 24.9.1991, lk 15);"b) B lisas jäetakse välja järgmine taane:"— inimtoiduks mõeldud kalatooted".II PEATÜKKImport kolmandatest riikidestArtikkel 10Kalatoodete kolmandatest riikidest importimise suhtes kohaldatavad sätted on vähemalt samaväärsed ühenduse toodete tootmist ja turuleviimist reguleerivate sätetega.Kolmanda riigi lipu all sõitva kalalaeva poolt looduslikus keskkonnas püütud kalatooted peavad läbima direktiivi 90/675/EMÜ artikli 18 lõikes 3 sätestatud kontrolli.Artikkel 111. Iga kolmanda riigi või kolmandate riikide grupi korral peavad kalatooted vastama artiklis 15 sätestatud korras kindlaks määratud impordi eritingimustele, olenevalt asjaomase kolmanda riigi terviseolukorrast.2. Imporditingimuste kindlaksmääramiseks ja ühendusse saadetavate kalatoodete tootmis-, ladustamis- ja väljastustingimuste kontrollimiseks võivad komisjoni ja liikmesriikide eksperdid viia läbi kohapealseid kontrolle.Komisjon määrab liikmesriikide ettepanekul liikmesriikide eksperdid, kelle ülesandeks on kõnealuste kontrollide tegemine.Kõnealused kontrollid tehakse ühenduse nimel, kes kannab sellega seoses tekkivad kulud.Kontrollide sagedus ja kord määratakse kindlaks artiklis 15 sätestatud korras.3. Lõikes 1 viidatud kalatoodete imporditingimuste kindlaksmääramisel võetakse eelkõige arvesse:a) kolmanda riigi õigusakte;b) kolmanda riigi pädeva asutuse ja selle järelevalvetalituste korraldust, nende järelvalvetalituste volitusi ja järelevalvet, millele nad on allutatud ning samuti nende vahendeid kehtivate õigusaktide rakendamise tõhusaks kontrollimiseks;c) tegelikke tervishoiunõudeid ühendusele mõeldud kalatoodete tootmisel, ladustamisel ja väljastamisel;d) kinnitusi, mida kolmas riik saab anda lisa V peatükis sätestatud standardite täitmise kohta.4. Lõikes 1 viidatud imporditingimused hõlmavad:a) terviseohutuse sertifikaadi hankimise korda; kõnealune sertifikaat peab olema kaasas ühendusse saadetavate kaubasaadetistega;b) kalatooteid identifitseeriva märgistuse pealekandmist, eriti koos päritoluettevõtte heakskiidunumbriga, välja arvatud külmutatud kalatoodete korral, mis on konserveerimiseks viivitamata kaldale toimetatud ja millega on kaasas punktis a sätestatud sertifikaat;c) artiklis 15 sätestatud korras komisjoni poolt heakskiidetud ettevõtete ning registreeritud ja heakskiidetud enampakkumis- ja hulgimüügiturgude nimekirja koostamist.Selleks koostatakse sellistest ettevõtetest komisjonile kolmanda riigi pädevate asutuste teatise alusel üks või mitu nimekirja. Ettevõte ei või olla nimekirja kantud, kui ühendusse eksportiva kolmanda riigi pädev asutus ei ole seda ametlikult heaks kiitnud. Sellise heakskiitmise puhul tuleb kinni pidada järgmistest nõuetest:- käesolevas direktiivis sätestatud nõuetega samaväärsete nõuete järgimine,- kolmanda riigi ametliku järelevalvetalituse poolt teostatav järelevalve.5. Lõike 4 punktides a ja b viidatud tingimusi võidakse muuta artiklis 15 sätestatud korras.Lõike 4 punktis c viidatud nimekirja võib komisjon muuta kooskõlas komisjoni otsusega 90/13/EMÜ [10] kehtestatud eeskirjadega.6. Eriolukordades võidakse artiklis 15 sätestatud korras lubada otsest importi kolmanda riigi ettevõttest või tehaslaevalt, kui selline kolmas riik ei suuda lõikes 3 sätestatud tagatisi anda, tingimusel et kõnealusele ettevõttele või tehaslaevale on antud pärast kooskõlas lõikega 2 tehtud kontrolli eriheakskiit. Lubava otsusega määratakse kindlaks impordi eritingimused, millele peavad kõnealusest ettevõttest või tehaslaevalt pärit olevad tooted vastama.7. Kuni lõikes 1 viidatud imporditingimuste kindlaksmääramiseni tagavad liikmesriigid, et kolmandatest riikidest kalatoodete impordi suhtes kohaldatakse tingimusi, mis on vähemalt samaväärsed ühenduse toodete tootmist ja turuleviimist reguleerivate tingimustega.Artikkel 121. Direktiivis 90/675/EMÜ sätestatud eeskirju ja põhimõtteid kohaldatakse eelkõige liikmesriikide poolt teostatavate kontrollide korraldamise, kontrollijärgsete meetmete võtmise ning rakendatavate kaitsemeetmete osas.2. Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõikes 1 viidatud eeskirjade ja põhimõtete täitmist ning kuni direktiivi 90/675/EMÜ artikli 8 lõikes 3 ja artiklis 30 ning käesoleva direktiivi artiklis 11 sätestatud otsuste rakendamiseni kohaldatakse nimetatud direktiivi artikli 8 lõike 1 ja 2 suhtes jätkuvalt asjakohaseid siseriiklikke rakenduseeskirju.III PEATÜKKLõppsättedArtikkel 13Nõukogu muudab lisasid komisjoni ettepaneku põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega.Artikkel 14Komisjon esitab pärast liikmesriikidega konsulteerimist nõukogule enne 1. juulit 1992 aruande seadmete ja ehitiste miinimumnõuete kohta, mida peavad täitma väikeettevõtted, mis müüvad kohalikul turul ning asuvad piirkondades, millele kehtivad varustamise osas teatavad piirangud; aruandele lisatakse ettepanekud, mille kohta nõukogu teeb asutamislepingu artiklis 43 sätestatud hääletamiskorras otsuse enne 31. detsembrit 1992.Artikkel 151. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud menetlust, suunab eesistuja küsimuse kas omal algatusel või liikmesriigi taotlusel otsusega 68/361/EMÜ [11] asutatud alalisele veterinaarkomiteele, edaspidi "komitee".2. Komisjoni esindaja esitab komiteele võetavate meetmete eelnõu. Tähtaja jooksul, mille vastavalt küsimuse kiireloomulisusele võib määrata eesistuja, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus võetakse vastu asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 komisjoni ettepanekul nõukogu poolt vastuvõtmisele kuuluvate otsuste jaoks sätestatud häälteenamusega. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.3. a) Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu.b) Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon viivitamata nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jooksul alates nõukogu poole pöördumisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu, välja arvatud juhul, kui nõukogu on lihthäälteenamusega teinud otsuse kõnealuste meetmete vastu.Artikkel 16Juhuks, kui ei õnnestu teha otsust käesoleva direktiivi üksikasjalike rakenduseeskirjade kohta enne 1. jaanuari 1993, võib artiklis 15 sätestatud korras võtta kaheks aastaks vastu vajalikud üleminekumeetmed.Artikkel 17Nõukogu vaatab enne 1. jaanuari 1998 käesoleva direktiivi sätted komisjoni ettepaneku põhjal uuesti üle, pidades silmas saadud kogemusi.Artikkel 18Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. jaanuaril 1993. Liikmesriigid teatavad sellest komisjonile.Kui liikmesriigid need normid võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viide käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 19Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. juuli 1991Nõukogu nimeleesistujaP. Dankert[1] EÜT C 66, 11.3.1988, lk 2; EÜT C 282, 8.11.1989, lk 7 ja EÜT C 84, 2.4.1990, lk 56.[2] EÜT C 96, 17.4.1989, lk 29 ja EÜT C 183, 15.7.1991.[3] EÜT C 134, 24.5.1988, lk 31 ja EÜT C 332, 31.12.1990, lk 59.[4] EÜT L 379, 31.12.1981, lk 1.[5] EÜT L 282, 2.10.1989, lk 1.[6] EÜT C 96 17.4.1989, lk 199.[7] EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.[8] EÜT L 373, 31.12.1990, lk 1.[9] EÜT L 268, 24.9.1991, lk 1.[10] EÜT L 8, 11.1.1990, lk 70.[11] EÜT L 255, 18.10.1968, lk 23.--------------------------------------------------LISAI PEATÜKKNÕUDED TEHASLAEVADELEI. Nõuded planeeringule ja seadmetele1. Miinimumnõuded tehaslaevadele on järgmised:a) kalatoodete pardale võtmiseks eraldatud vastuvõtuala, mis on jaotatud piisavalt suurteks taradeks või aedikuteks, et oleks võimalik järjestikulisi püügikordi üksteisest eristada. Vastuvõtuala ja selle teisaldatavad osad peavad olema kergesti puhastatavad. See peab olema planeeritud päikese või muude loodusjõudude ning kõikide mustus- või saasteallikate eest kaitstud viisil;b) hügieeninormidele vastav süsteem kalatoodete toimetamiseks vastuvõtualalt tööalale;c) tööalad, mis on piisavalt suured kalatoodete piisavates hügieenitingimustes ettevalmistamiseks ja töötlemiseks. Need peavad olema planeeritud ja korraldatud viisil, millega on välistatud toodete igasugune saastumine;d) valmistoodete tarvis piisavalt suured ladustamisalad, mis on planeeritud nii, et neid on kerge puhastada. Kui pardal töötab jäätmete töötlemise seade, peab nende kõrvalsaaduste ladustamiseks olema ette nähtud eraldi trümm;e) koht pakendimaterjali ladustamiseks, mis asub toodete ettevalmistamise ja töötlemise aladest eraldi;f) eriseadmed jäätmete või inimtoiduks kõlbmatute kalatoodete juhtimiseks otse merre või vajaduse korral selleks otstarbeks eraldatud veekindlasse mahutisse. Kui jäätmeid ladustatakse ja töödeldakse pardal puhastamist silmas pidades, peavad selleks olema eraldi alad;g) seadmed, mis tagavad joogivee varustuse nõukogu 15. juuli 1980. aasta direktiivis 80/778/EMÜ (inimtoiduks mõeldud vee kvaliteedi kohta) [1] määratletud tähenduses, või survestatud puhta merevee varustuse. Merevee sissevooluava peab asuma kohas, kus sissevoolavat vett ei saa mõjutada heitvee, jäätmete ja mootorijahutusvedeliku väljavooluavad;h) asjakohane arv riietusruume, valamuid ja käimlaid; käimlad ei tohi avaneda otse aladele, kus kalatooteid valmistatakse ette, töödeldakse või ladustatakse. Valamute juures peavad olema hügieeninõuetele vastavad vahendid käte pesemiseks ja kuivatamiseks; valamute kraanid peavad olema kasutatavad ilma käte abita.2. Kalatoodete ettevalmistamiseks, töötlemiseks või külmutamiseks/kiirkülmutamiseks kasutatavatel aladel peavad olema:a) libisemiskindel põrand, mida on kerge puhastada ja desinfitseerida, ning mis tagab hõlpsa veeäravoolu. Püsiseadmetel peavad olema painduvad torud, mis on piisavalt avarad, et vältida kalajäätmetega ummistumist ja tagada vee vaba äravool;b) kergesti puhastatavad seinad ja laed, eelkõige kohtades, kus on torud, ketid või elektriühendused;c) hüdraulilised süsteemid peavad olema korraldatud ja kaitstud viisil, mille puhul on välistatud kalatooteid saastava õli leke;d) piisav ventilatsioon ja vajaduse korral asjakohane aurueemaldusseade;e) piisav valgustus;f) vahendid tööriistade, seadmete ja inventari puhastamiseks;g) käte puhastamise ja desinfitseerimise vahendid, ilma käte abita kasutatavad kraanid ja ühekordselt kasutatavad rätikud.3. Seadmed ja tööriistad, nagu lõikepingid, mahutid, konveierid, rookimis- ja fileerimismasinad jne, peavad olema vastupidavad mereveest tingitud korrosioonile ning olema kergesti puhastatavad ja desinfitseeritavad ning hästi hooldatud.4. Tehaslaevadel, millel kalatooteid külmutatakse, peab olema:a) piisavalt võimas külmutusseade, et saavutada kiiresti käesoleva direktiivi piiritlustele vastav sisetemperatuur;b) piisavalt võimsad külmutusseadmed, et hoida kalatooteid säilitustrümmides käesoleva direktiivi piiritlustele vastaval sisetemperatuuril. Säilitustrümmid peavad olema varustatud temperatuuri salvestava süsteemiga, mis on paigaldatud nii, et seda on kerge lugeda.II. Kalatoodete pardal käitlemise ja ladustamise hügieeninõuded1. Kvalifitseeritud isik tehaslaeva pardal peab vastutama hea kalatoodete tootmistava kohaldamise eest. Kõnealune isik on volitatud tagama käesoleva direktiivi sätete kohaldamist ning esitab inspektoritele pardal olevate kriitiliste punktide inspekteerimise ja kontrolli programmi, kõnealuse isiku kommentaare sisaldava registri ja taotluse korral ka temperatuurisalvestused.2. Ruumide ja seadmete üldised hügieeninõuded on käesoleva lisa III peatüki II jao punktis A sätestatud tingimused.3. Personali üldised hügieeninõuded on sätestatud käesoleva lisa III peatüki II jao punktis B.4. Peade eemaldamine, rookimine ja fileerimine peab toimuma käesoleva lisa IV peatüki I jao punktides 2, 3 ja 4 sätestatud hügieenitingimustes.5. Kalatooteid tuleb pardal töödelda käesoleva lisa IV peatüki III, IV ja V jaos sätestatud hügieenitingimustes.6. Kalatooted tuleb pakkida ja pakendada käesoleva lisa VI peatükis sätestatud hügieenitingimustes.7. Kalatooteid tuleb pardal ladustada käesoleva lisa VIII peatüki punktides 1 ja 2 sätestatud hügieenitingimustes.II PEATÜKKNÕUDED MAALE TOIMETAMISELE JA PÄRAST SEDA1. Mahalaadimise ja maaletoimetamise seadmed peavad olema valmistatud kergesti puhastatavast ja desinfitseeritavast materjalist ning olema hoitud puhtana ja heas seisukorras.2. Mahalaadimisel ja maaletoimetamisel tuleb vältida kalatoodete saastumist. Eelkõige tuleb tagada, et:- mahalaadimine ja maale toimetamine toimuvad kiiresti,- kalatooted paigutatakse asjatult viivitamata kaitstud keskkonda toote laadi põhjal nõutavale temperatuurile ning vajaduse korral jääga varustatud transpordivahendisse, ladustamisrajatisse või ettevõttesse,- kalatoodete söödavate osade liigset vigastumist põhjustavad seadmed ja käitlusviisid ei ole lubatud.3. Enampakkumis- või hulgimüügiturgude osad, kus kalatooteid müügiks esitletakse, peavad olema:a) kaetud ja olema varustatud kergesti puhastatavate seintega;b) varustatud kergesti pestava ja desinfitseeritava veekindla põrandakattega, mis on paigaldatud nii, et võimaldab vee äravoolu, ning kus on hügieeninõuetele vastav heitvee äravoolu süsteem;c) varustatud sanitaarruumidega, milles on asjakohane arv valamuid ja veeklosette. Valamute juures on kätepuhastusvahendid ja ühekordselt kasutatavad käterätikud;d) hästi valgustatud, et hõlbustada kalatoodete kontrolli, mis on ette nähtud käesoleva lisa V peatükiga;e) kui neid kasutatakse kalatoodete esitlemiseks või ladustamiseks, ei tohi neid kasutada muudel otstarvetel; sõidukeid, mis tekitavad heitgaase, mis võivad rikkuda kalatoodete kvaliteeti, ei tohi turgudele lubada; soovimatuid loomi ei tohi turgudele lubada;f) puhastatud regulaarselt ja vähemalt pärast igat müüki; kaste tuleb pärast igat müüki joogivee või puhta mereveega nii seest kui ka väljast puhastada ja loputada; kui see on nõutav, tuleb need desinfitseerida;g) varustatud siltidega, mis keelavad suitsetamise, sülitamise, söömise ja joomise;h) suletavad ja olema suletud, kui pädev asutus seda vajalikuks peab;i) varustatud seadmetega piisava hulga vee võtmiseks; kõnealused seadmed vastavad käesoleva lisa III peatüki I jao punktis 7 sätestatud tingimustele;j) varustatud spetsiaalsete vee- ja korrosioonikindlate mahutitega inimtoiduks kõlbmatute kalatoodete tarvis;k) varustatud pädeva asutuse tarvis lukustatava ruumi ja kontrolli läbiviimiseks vajalike seadmetega, kui neil ei ole olenevalt müügiks esitletavast kogusest koha peal või vahetus läheduses oma ruume.4. Kalatooted tuleb pärast maale toimetamist, või kui see on asjakohane, pärast esmamüüki kooskõlas käesoleva lisa VIII peatükis sätestatud tingimustega transportida viivitamata sihtkohta.5. Kui punktis 4 sätestatud tingimusi ei täideta, peavad turgudel, kus kalatooteid ladustatakse enne müügiks esitlemist või pärast müüki ning transportimisel sihtkohta, olema piisavalt suur külmhooned, mis vastab käesoleva lisa III peatüki I jao punktis 3 sätestatud tingimustele. Sel juhul tuleb kalatooteid ladustada jää sulamise temperatuuril.6. Käesoleva lisa III peatüki II jaos sätestatud üldisi hügieenitingimusi — välja arvatud punkti B punkti 1 alapunkt a — kohaldatakse mutatis mutandis turgudele, kus kalatooteid müügiks esitletakse või ladustatakse.7. Hulgimüügiturgudele, kus kalatooteid esitletakse müügiks või ladustatakse, kehtivad käesoleva peatüki punktides 3 ja 5 ning käesoleva lisa III peatüki I jao punktides 4, 10 ja 11 sätestatud tingimused.Käesoleva lisa III peatüki II jaos sätestatud üldisi hügieenitingimusi kohaldatakse hulgimüügiturgudele mutatis mutandis.III PEATÜKKMAISMAAL ASUVATE ETTEVÕTETE ÜLDTINGIMUSEDI. Ruumide ja seadmete üldised nõudedEttevõtetes on vähemalt järgmine:1. piisava suurusega tööpiirkonnad, kus saaks töötada nõuetekohastes hügieenitingimustes. Tööpiirkondade planeering ja paigutus peab olema selline, et välistada toote saastamine ning eraldada üksteisest hoone puhtad ja saastunud osad;2. piirkondades, kus käideldakse, valmistatakse ette ja töödeldakse tooteid, peavad olema:a) veekindel kergesti puhastatav ja desinfitseeritav põrandakate, mis võimaldab vee äravoolu, või millel on vee eemaldamiseks vajalikud seadmed;b) sileda pinnaga ja kergesti puhastatavad kulumis- ja veekindlad seinad;c) kergesti puhastatavad laed või katusevooderdis;d) kergesti puhastatavad kulumiskindlast materjalist uksed;e) piisav ventilatsioon ja vajaduse korral head aurueemaldusseadmed;f) piisav loomulik või kunstlik valgustus;g) piisav hulk seadmeid käte puhastamiseks ja desinfitseerimiseks. Tööruumide ja käimlate kraanid peavad olema kasutatavad käte abita. Kõnealuste seadmete juures peavad olema ühekordselt kasutatavad käterätikud;h) seadmete, varustuse ja tööriistade puhastamise vahendid;3. külmhoonetes, kus kalatooteid ladustatakse:- kohaldatakse punkti 2 alapunktide a, b, c, d ja f sätteid,- vajaduse korral piisavalt võimas külmutusseade, et hoida tooted käesoleva direktiiviga ette nähtud temperatuuril;4. piisav kaitse kahjurite, nagu putukad, närilised, linnud jne, eest;5. kergesti puhastatavad ja desinfitseeritavad tööriistad ja seadmed, nagu korrosioonikindlast materjalist lõikelauad, mahutid, konveierid ja terariistad;6. spetsiaalsed vee- ja korrosioonikindlad mahutid inimtoiduks kõlbmatute kalatoodete tarvis ning ruumid nende mahutite ladustamiseks, kui neid ei tühjendata iga tööpäeva lõpus;7. seadmed piisavas koguses ja surve all joogiveega varustamiseks vastavalt direktiivis 80/778/EMÜ määratletud tähendusele, või puhta mereveega või asjakohases süsteemis puhastatud mereveega varustamiseks. Erandkorras on tehnilist vett siiski lubatud kasutada auru tekitamiseks, tuletõrje- ja külmutusseadmete jahutamiseks, tingimusel et selle torud on paigaldatud nii, et vett ei saa kasutada muudel eesmärkidel ning et see ei tekita toodete saastamisohtu. Tehnilise vee torud peavad olema selgelt eristatud joogivee või puhta merevee torudest;8. hügieeninõuetele vastav heitvee äravoolu süsteem;9. piisav arv riietusruume siledate, veekindlate ja pestavate seinte ja põrandatega ning valamute ja veeklosettidega. Veeklosetid tohi avaneda otse tööruumidesse. Valamute juures peavad olema kätepesuvahendid ning ühekordselt kasutatavad rätikud; valamute kraanid peavad olema kasutatavad ilma käte abita;10. kui töödeldavate toodete kogus nõuab korrapärast või pidevat juuresviibimist, piisavalt varustatud lukustatav ruum, mida kasutavad üksnes kontrolliametnikud;11. piisavad vahendid transpordivahendite puhastamiseks ja desinfitseerimiseks. Kõnealused vahendid ei ole siiski kohustuslikud, kui kehtib nõue, et transpordivahendeid puhastatakse ja desinfitseeritakse pädeva asutuse poolt ametlikult heakskiidetud rajatistes;12. elusloomi, näiteks koorikloomi ja kalu, ladustavates ettevõtetes peab olema inventar, mis tagab parimad ellujäämistingimused vee korral, mille kvaliteet välistab kahjulike organismide või ainete edasikandumise loomadele.II. Üldised hügieeninõudedA. Ruumide ja seadmete üldised hügieeninõuded1. Põrandad, seinad, vaheseinad, laed ja katusevooderdis ning kalatoodete töötlemiseks kasutatavad seadmed ja tööriistad tuleb hoida puhtana ja heas seisukorras nii, et need ei kujutaks endast toodete saastamise allikat.2. Närilisi, putukaid ja muid kahjureid tuleb ruumides või seadmetes süstemaatiliselt hävitada; rodentitsiide, insektitsiide, desinfektsioonivahendeid ja muid tõenäoliselt toksilisi aineid tuleb hoida lukustatavates ruumides või kappides; nende kasutamine ei tohi kujutada endast toodete saastumise ohtu.3. Tööpindu, -riistu ja seadmeid tuleb kasutada üksnes kalatoodete töötlemiseks. Pädeva asutuse loal võidakse neid siiski kasutada samal ajal või muudel aegadel muude toiduainete töötlemiseks.4. Kasutada tuleb üksnes joogivett direktiivi 80/778/EMÜ tähenduses või puhast merevett. Erandjuhtudel on siiski lubatud kasutada tehnilist vett auru tekitamiseks ning tuletõrje- ja külmutusseadmete jahutamiseks, tingimusel et selle torud on paigaldatud nii, et vett ei saa kasutada muudel eesmärkidel ning et see ei tekita toodete saastamise ohtu.5. Puhastusvahendid, desinfektsioonivahendid ja muud sarnased ained peavad olema pädeva asutuse poolt heakskiidetud; neid tuleb kasutada viisil, mis ei kahjusta seadmeid, varustust ja tooteid.B. Personali üldised hügieeninõuded1. Personalilt nõutakse täielikku puhtust. Eelkõige:a) töötajad peavad kandma nõuetekohaseid ja puhtaid töörõivaid ning peakatteid, mis katavad täielikult juuksed. Käesolev nõue kehtib eelkõige isikute suhtes, kes käitlevad lahtisi kalatooteid;b) töötajad, kelle ülesandeks on käidelda ja ette valmistada kalatooteid, peavad pesema käsi vähemalt iga kord, kui nad tööd jätkavad; kätel olevad haavad peavad olema kaetud veekindla plaastri või sidemega;c) ruumides, kus töödeldakse ja ladustatakse kalatooteid, on keelatud suitsetada, sülitada, süüa ja juua.2. Tööandja võtab kõik vajalikud meetmed, et takistada isikutel, kes võivad põhjustada kalatoodete saastumist, käidelda ja töödelda kalatooteid, kuni on kindel, et need isikud saavad tooteid käidelda ja töödelda ohutult.Kõik kalatooteid töötlevad ja käitlevad isikud peavad tööle asumisel tõendama arstitõendiga, et neil ei ole selliseks tööks vastunäidustusi. Kõnealuste isikute meditsiinilist järelevalvet reguleeritakse asjaomases liikmesriigis kehtivate siseriiklike õigusaktidega või kolmanda riigi korral eritagatistega, mis on kindlaks määratud artiklis 15 sätestatud korras.IV PEATÜKKKALATOODETE KALDAL KÄITLEMISE ERITINGIMUSEDI. Nõuded värsketele toodetele1. Kui jahutatud ja pakendamata tooteid ei väljastata, valmistata ette ega töödelda viivitamata pärast ettevõttesse saabumist, tuleb neid hoida ja esitleda jää all ettevõtte külmhoones. Jääd tuleb uuendada nii tihti kui see on vajalik; kasutatav soolane või mittesoolane jää tuleb valmistada joogiveest või puhtast mereveest ning seda tuleb hoida hügieenilistes tingimustes selleks mõeldud mahutites; kõnealused mahutid peavad olema puhtad ja heas seisukorras. Kinnispakendis värsked tooted tuleb jahutada jää või sarnaseid temperatuuritingimusi võimaldava mehaanilise külmutusseadme abil.2. Kui neid toiminguid ei tehta pardal, tuleb peade eemaldamine ja rookimine viia läbi hügieeniliselt. Pärast neid toiminguid tuleb tooted viivitamata joogivee või puhta mereveega põhjalikult pesta.3. Fileerimine ja viilustamine peab toimuma selliselt, et on välistatud fileede ja viilude saastumine või riknemine, ning kohas, mida ei kasutata peade eemaldamiseks ja rookimiseks. Fileed ja viilud ei tohi jääda töölaudadele kauemaks, kui see on nende ettevalmistamiseks vajalik. Värskena müüdavad fileed ja viilud tuleb ettevalmistamise järel külmutada nii kiiresti kui võimalik.4. Sisikond ja osad, mis võivad kujutada endast ohtu inimtervisele, tuleb eraldada ja eemaldada inimtoiduks mõeldud toodete juurest.5. Värskete kalatoodete väljastamiseks ja ladustamiseks kasutatavad mahutid peavad olema konstrueeritud viisil, mis tagab nende kaitstuse saastumise eest ja nende säilimise piisavates hügieenitingimustes, ning eelkõige peavad need tagama sulamisvee nõuetekohase äravoolu.6. Kui jäätmete pidevaks kõrvaldamiseks ei ole spetsiaalseid seadmeid, tuleb jäätmed paigutada lekkekindlatesse kaetud mahutitesse, mida on kerge puhastada ja desinfitseerida. Jäätmetel ei tohi lasta koguneda tööpiirkondadesse. Jäätmeid tuleb kõrvaldada pidevalt või niipea, kui mahutid on täidetud, ja vähemalt iga tööpäeva lõpus mahutitesse või käesoleva lisa III peatüki I jao punktis 6 viidatud ruumidesse. Jäätmete tarvis eraldatud mahutid ja/või ruumid tuleb alati pärast kasutamist põhjalikult puhastada ja vajaduse korral desinfitseerida. Seal ladustatavad jäätmed ei tohi kujutada endast ettevõtte või selle ümbruse saastumise ohtu.II. Nõuded külmutatud toodetele1. Ettevõtetes peavad olema:a) piisavalt võimsad külmutusseadmed, et alandada kiiresti temperatuuri saavutamaks kiiresti käesoleva direktiiviga ette nähtud toote temperatuuri;b) piisavalt võimsad külmutusseadmed, et hoida tooteid laoruumis temperatuuril, mis ei ületa käesoleva direktiiviga ette nähtud sisetemperatuure, olenemata ümbritseva õhu temperatuurist.Selliste toodete külmutusviisi ja käitlemisega seotud tehnilistel põhjustel võidakse soolvees külmutatud ja konserveerimiseks mõeldud tervikliku kala korral lubada siiski ka käesoleva direktiiviga ette nähtud temperatuuridest kõrgemaid temperatuure, kuigi need ei tohi ületada —9 oC.2. Külmutatud või kiirkülmutatud värsked tooted peavad vastama käesoleva peatüki I jao nõuetele.3. Laoruumid peavad olema varustatud temperatuuri salvestava seadmega kohas, kus seda on kerge lugeda. Temperatuuriandur peab asuma külma tekitajast võimalikult kaugel, s.o kohas, kus laoruumi temperatuur on kõige kõrgem.Temperatuuritabelid peavad olema järelevalve teostajale kontrollimiseks saadaval vähemalt aja jooksul, mil tooteid ladustatakse.III. Nõuded toodete sulatamiseleSulatamistoiminguid tegevad ettevõtted peavad järgima järgmisi nõudeid:1. kalatooteid tuleb sulatada hügieenilistes tingimustes; tuleb vältida nende saastumist ja tagada sulamisvee piisav äravool.Sulatamisel ei tohi toodete temperatuur liigselt tõusta;2. pärast sulatamist tuleb kalatooteid käidelda kooskõlas käesoleva direktiivi nõuetega. Kui tooteid valmistatakse ette või töödeldakse, tuleb seda teha viivitamata. Kui tooted viiakse otse turule, tuleb pakendile selgelt märkida üksikasjad, nagu seda on kala sulatatud olek, kooskõlas nõukogu 18. detsembri 1978. aasta direktiivi 79/112/EMÜ (toiduainete märgistust, esitlust ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) artikli 5 lõikega 3. [2]IV. Nõuded töödeldud toodetele1. Töötlemiseks kasutatavad värsked, külmutatud ja sulatatud tooted peavad vastama käesoleva peatüki I või II jao nõuetele.2. Kui tooteid töödeldakse patogeensete mikroorganismide arengu pärssimiseks, või kui see on oluline tegur toote konserveerimisel, peab töötlus olema kehtivate seaduste alusel teaduslikult heakskiidetud, või direktiivi 91/492/EMÜ I peatüki I jao punktides b ja c osutatud ülekandmata ja puhastamata toodete töötluse puhul käesoleva direktiivi artiklis 15 sätestatud korras heakskiidetud nelja kuu jooksul liikmesriigi taotluse saamisest.Ettevõtte eest vastutav isik peab pidama tehtud töötluse kohta registrit. Olenevalt töötluse laadist tuleb kuumutusaega ja -temperatuuri, soolasisaldust, pH taset, veesisaldust jms jälgida ja kontrollida. Dokumente tuleb säilitada vähemalt toodete arvatava kõlblikkusaja jooksul ja need peavad olema pädevale asutusele kättesaadavad.3. Kui tooteid konserveeritakse piiratud ajaks soolamise, suitsutamise, kuivatamise või marineerimise teel, tuleb asjakohased säilitustingimused märkida selgelt pakendile kooskõlas direktiiviga 79/112/EMÜ.Lisaks sellele tuleb täita järgmisi tingimusi.4. KonserveerimineKalatoodete korral, mis kuuluvad steriliseerimisele hermeetiliselt suletud mahutites:a) konservikarpide ettevalmistamiseks kasutatav vesi peab olema joogivesi;b) kuumutamiseks kasutatav toiming peab olema asjakohane, võttes arvesse põhikriteeriume, nagu kuumutusaeg, temperatuur, täitmine, mahutite mõõtmed jms, mille kohta tuleb täita asjakohased dokumendid; kuumutamine peab võimaldama patogeensete mikroorganismide ja nende spooride hävitamist või eluvõimetuks muutmist. Kuumutusseadmetel peavad olema seadeldised, mille abil on võimalik kontrollida, kas mahutid on tegelikult läbinud asjakohase kuumutamise. Mahutite jahutamiseks pärast kuumutamist tuleb kasutada joogivett, ilma et see piiraks vastavalt heale tehnoloogilisele tavale tarvitatavate keemiliste lisandite kasutamist seadmete ja mahutite korrosiooni pärssimiseks;c) tootja peab tegema edasist pistelist kontrolli, tagamaks et töödeldud tooted on läbinud asjakohase kuumutamise, nimelt:- inkubatsioonitestid: inkubatsioon peab leidma aset temperatuuril 37 oC seitsme päeva jooksul või temperatuuril 35 oC kümne päeva jooksul või muus samaväärses aja ja temperatuuri vahekorras,- mahutite ja nende sisu mikrobioloogiline läbivaatus ettevõtte laboris või mõnes muus heakskiidetud laboris;d) toodangu hulgast tuleb võtta iga päev proove ette kindlaks määratud vahemike tagant, et tagada hermeetilise sulgemise tõhusus. Konservikarpide liitekohtade ristlõike läbivaatamiseks peavad olema saadaval asjakohased seadmed;e) kontrollitakse, et mahutid ei oleks vigastatud;f) kõikidele mahutitele, mis on läbinud kuumutamise praktiliselt samades tingimustes, tuleb kanda partii identifitseerimismärgistus vastavalt nõukogu 14. juuni 1989. aasta direktiivile 89/396/EMÜ toidukaubapartiide tähistamise ja märgistamise kohta. [3]5. SuitsutamineSuitsutada tuleb eraldi ruumides või vajaduse korral ventilatsioonisüsteemiga varustatud kohas, et takistada põlemisel tekkivat suitsu ja kuumust mõjutamast muid ruume ja kohti, kus valmistatakse ette, töödeldakse või ladustatakse kalatooteid.a) Kala suitsutamiseks vajaliku suitsu tekitamiseks kasutatavaid materjale tuleb säilitada eemal suitsutamise kohast ja kasutada viisil, mis ei saasta tooteid.b) Keelata tuleb värvitud, lakitud, liimitud või keemiliselt töödeldud puidu põletamine suitsu tekitamiseks.c) Pärast suitsutamist tuleb tooted kiiresti jahutada temperatuurini, mis on nõutav nende säilitamiseks enne pakendamist.6. Soolaminea) Soolamistoimingud peavad leidma aset eraldi ruumides ja piisavalt kaugel ruumidest, kus tehakse muid toiminguid.b) Kalatoodete töötlemiseks kasutatav sool peab olema puhas ning seda tuleb ladustada saastumist välistaval viisil. Soola ei tohi taaskasutada.c) Kõik soolamiseks või soolveega soolamiseks kasutatavad mahutid peavad olema valmistatud nii, et saastumine on soolamise ajal välistatud.d) Soolamiseks või soolveega soolamiseks kasutatavad mahutid või alad tuleb enne kasutamist puhastada.7. Keedetud koorikloomadest ja limustest valmistatud tootedKoorikloomi ja limuseid tuleb keeta järgmiselt:a) mis tahes keetmisele peab järgnema kiire jahutamine. Selleks kasutatav vesi peab olema joogivesi või puhas merevesi. Kui ei kasutata muid säilitamismeetodeid, peab jahutamine kestma seni, kui saavutatakse jää sulamise temperatuurile lähenev temperatuur;b) kestasid või koorikuid tuleb eemaldada hügieenilistes tingimustes, vältides toote saastumist. Kui neid toiminguid tehakse käsitsi, peavad töötajad pöörama erilist tähelepanu käte pesemisele ning tööpindade põhjalikule puhastamisele. Kui kasutatakse masinaid, tuleb neid sageli puhastada ning iga tööpäeva lõpus desinfitseerida.Pärast kestade või koorikute eemaldamist tuleb keedetud tooted viivitamata külmutada või hoida jahutatuna temperatuuril, mis välistab patogeenide kasvu, ning ladustada asjakohastes ruumides;c) iga tootja peab tegema oma toodangu suhtes korrapärast mikrobioloogilist kontrolli, järgides kooskõlas käesoleva lisa V peatüki punktiga 4 kindlaks määrata tulevaid standardeid.8. KalamassKalaliha mehaaniline hakkimine peab toimuma järgmistel tingimustel:a) roogitud kala tuleb pärast fileerimist mehaaniliselt töödelda ilma liigselt viivitamata, kasutades sisikonnast puhastatud toorainet. Kui selleks kasutatakse terviklikke kalu, tuleb need eelnevalt rookida ja pesta;b) seadmeid tuleb puhastada sageli ja vähemalt iga kahe tunni tagant;c) kalamass tuleb pärast saavutamist võimalikult kiiresti külmutada või lisada külmutamiseks või stabiliseerivaks töötlemiseks mõeldud toodetele.V. Parasiite käsitlevad tingimused1. Tootmise ajal ja enne inimtoiduks väljastamist kuuluvad kalad ja kalatooted visuaalsele inspekteerimisele, et tuvastada ja eemaldada kõik nähtavad parasiidid.Kalu või kalade osi, mille korral on parasiitide esinemine ilmne, ning mis eemaldatakse, ei tohi inimtoiduks turule viia.Üksikasjalikud normid selle inspektsiooni tarvis võetakse vastu käesoleva direktiivi artiklis 15 sätestatud korras komisjoni enne 1. oktoobrit 1992 esitada tuleva ettepaneku põhjal.2. Punktis 3 osutatud kalu ja kalatooteid, mida tarbitakse olemasoleval kujul, tuleb lisaks sellele vähemalt 24 tunni jooksul külmutada temperatuuril, mis ei ületa toote üheski osas –20 oC. Sellisele külmutamisele kuuluvad tooted peavad olema toored või valmistooted.3. Kalad ja tooted, millele kehtivad punkti 2 tingimused, on järgmised:a) toorena või peaaegu toorena tarbitavad kalad, näiteks toores heeringas "maatje";b) järgmised liigid, kui need ei pea läbima külmsuitsutamist, mille kestel kala sisetemperatuur ei ületa 60 oC:- heeringas,- makrell,- kilu,- (looduslik) Atlandi või Vaikse ookeani lõhe;c) marineeritud ja/või soolatud heeringas, kui see toiming on ümarusside vastsete hävitamiseks ebapiisav.Käesolevat nimekirja võidakse muuta käesoleva direktiivi artiklis 15 sätestatud korras, pidades silmas teaduslikke andmeid. Samas korras sätestatakse kriteeriumid, mis võimaldavad määratleda ümarusside hävitamiseks piisavateks või ebapiisavateks peetavaid toiminguid.4. Tootjad peavad tagama, et punktis 3 loetletud kalu ja kalatooteid või nende tootmisel kasutatavad toorainet töödeldakse enne tarbimiseks väljastamist vastavalt punktile 2.5. Punktis 3 loetletud kalatoodetega peab olema turustamisel kaasas tootja dokument, milles on näidatud läbitud töötluse tüüp.V PEATÜKKTOOTMISTINGIMUSTE VETERINAARKONTROLL JA JÄRELEVALVEI. Üldine järelevalvePädevad asutused peavad ette nägema kontrolli ja järelevalve, et teha kindlaks, kas käesolevas direktiivis sätestatud nõudeid järgitakse.Kõnealune kontroll ja järelevalve hõlmab eelkõige:1. kontrolli kalalaevadel; seda võib teha sadamas;2. maaletoimetamise ja esmamüügi tingimuste kontrolli;3. ettevõtete korrapärast inspektsiooni eelkõige selleks, et kontrollida:a) kas heakskiidu saamise tingimusi jätkuvalt täidetakse;b) kas kalatooteid käideldakse õigesti;c) ruumide, rajatiste ja tööriistade puhtust ning personali hügieeni;d) kas identifitseerimismärgistusi kantakse toodetele õigesti;4. enampakkumis- ja hulgimüügiturgude inspektsiooni;5. ladustamis- ja transporditingimuste kontrolli.II. Spetsiaalne kontroll1. Organoleptiline kontrollIga kalatoodete partii tuleb maaletoimetamisel ja enne esmamüüki esitada pädeva asutuse inspektsiooni tarvis, et kontrollida, kas tooted on inimtoiduks kõlblikud; ilma et see piiraks nõukogu 19. jaanuari 1976. aasta määrusega (EMÜ) nr 103/76 (millega sätestatakse teatavate värskete ja külmutatud kalade ühised turustusnormid) [4] ette nähtud erandite kohaldamist. See inspektsioon hõlmab proovivõtmise teel tehtavat organoleptilist kontrolli.Kalatooteid, mis vastavad värskuskriteeriumide osas määruse (EMÜ) nr 3796/81 artiklis 2 juba sätestatud ühistele turustusnormidele, peetakse käesoleva direktiivi sätete järgimiseks vajalikele organoleptilistele nõuetele vastavateks.Komisjon võib vajaduse korral sätestada käesoleva direktiivi artiklis 15 osutatud korras konkreetsed kalatoodete organoleptilised nõuded, mida ei ole määruse (EMÜ) nr 3796/81 alusel ühtlustatud.Organoleptilist läbivaatust tuleb pärast kalatoodete esmamüüki korrata, kui leitakse, et käesoleva direktiivi nõudeid ei ole järgitud, või kui seda peetakse vajalikuks. Pärast esmamüüki peavad kalatooted vastama vähemalt eespool osutatud määruses sätestatud värskuse miinimumnõuetele.Kui organoleptilisel läbivaatusel ilmneb, et kalatooted on inimtoiduks kõlbmatud, tuleb võtta meetmed nende turult kõrvaldamiseks ja denatureerimiseks viisil, mis välistab nende taaskasutamise inimtoiduks.Kui organoleptilisel läbivaatusel tekib mis tahes kahtlus kalatoodete värskuse suhtes, võib teostada keemilist kontrolli või mikrobioloogilisi analüüse.2. Parasiitide kontrollEnne inimtoiduks väljastamist tuleb teostada kalade ja kalatoodete visuaalne kontroll, mille käigus võetakse proove nähtavate parasiitide tuvastamiseks.Inimtoiduks ei tohi turustada kalu või kalade osi, mis on ilmselt parasiitidega nakatunud.Üksikasjalikud eeskirjad sellise kontrolli suhtes kehtestatakse artiklis 15 sätestatud korras.3. Keemiline kontrollA. Tuleb võtta proove ja suunata neid laboratoorsele analüüsile järgmiste parameetrite kontrollimiseks:a) Lenduvate lämmastikaluste koguhulk ja trimetüülamiin-lämmastik.Nende parameetrite tasemed tuleb piiritleda iga liikide kategooria korral käesoleva direktiivi artiklis 15 sätestatud korras.b) HistamiinIga partii hulgast tuleb võtta üheksa proovi. Need peavad vastama järgmistele nõuetele:- keskmine väärtus ei tohi ületada 100 ppm;- kahe proovi väärtus võib ületada 100 ppm, kuid peab olema alla 200 ppm;- ühegi proovi väärtus ei tohi ületada 200 ppm.Neid piirväärtusi kohaldatakse üksnes järgmistest perekondadest pärit kalaliikide suhtes: Scombridae ja Clupeidae. Nendesse perekondadesse kuuluvatel kaladel, mis on läbinud ensüümide valmimise töötluse soolvees, võivad siiski olla kõrgemad histamiinitasemed, kuid need ei tohi ületada piirväärtust rohkem kui kaks korda. Läbivaatusi tuleb teha kooskõlas tõestatud ja teaduslikult heakskiidetud meetoditega nagu kõrgetasemeline vedelkromatograafia.B. Veekeskkonnas esinevad saasteainedKalatoodete söödavad osad ei tohi sisaldada veekeskkonnas esinevaid saasteaineid, nagu rasked metallid ja orgaaniliselt klooritud ained, tasemel, mille korral arvestuslik annus ületab päeva või nädala inimesele lubatud normi, ilma et see piiraks vee kaitset ja käitlemist ja eelkõige veekeskkonna saastamist käsitlevate ühenduse normide kohaldamist.Liikmesriigid peavad sisse seadma järelevalvesüsteemi, et kontrollida kalatoodete saastatuse taset.C. Käesoleva direktiivi artiklis 15 sätestatud korras langetatakse hiljemalt 31. detsembril 1992 otsus järgmise suhtes:a) keemiliste parameetrite kontrollimiseks kasutada tulevad analüüsimeetodid ning samuti ka proovivõtmiskavad;b) keemiliste parameetrite aktsepteeritavad tasemed.4. Mikrobioloogiline analüüsKui on vaja kaitsta tervishoidu, võidakse käesoleva direktiivi artiklis 15 sätestatud korras sätestada mikrobioloogilised kriteeriumid, kaasa arvatud proovivõtmiskavad ja analüüsimeetodid. Selleks esitab komisjon asjakohased ettepanekud meetmete kohta hiljemalt 1. oktoobril 1992.VI PEATÜKKPAKENDAMINE1. Pakendada tuleb rahuldavates hügieenitingimustes, et välistada kalatoodete saastumine.2. Pakendimaterjalid ja kalatoodetega kokku puutuda võivad tooted peavad vastama kõikidele hügieeninormidele, ja eelkõige:- ei tohi rikkuda kalatoodete organoleptilisi omadusi,- ei tohi kalatoodetele kanda inimese tervisele kahjulikke aineid,- peavad olema kalatoodete kaitseks piisavalt tugevad.3. Pakendimaterjale ei tohi taaskasutada, välja arvatud teatavad siledast vee- ja korrosioonikindlast materjalist valmistatud kergesti puhastatavad ja desinfitseeritavad mahutid, mida võidakse pärast puhastamist ja desinfitseerimist taaskasutada. Jää all hoitavate kalatoodete pakendamiseks kasutatavad pakendimaterjalid peavad võimaldama sulamisvee piisava äravoolu.4. Kasutamata pakendimaterjale tuleb ladustada ruumides, mis asuvad eemal tootmisalast, ning kaitsta tolmu ja saastumise eest.VII PEATÜKKIDENTIFITSEERIMISMÄRGISTUSInspektsiooni eesmärgil peab olema võimalik etikettide või saatedokumentide abil tuvastada kalatoodete kaubasaadetised väljastanud ettevõtte, ilma et see piiraks direktiivis 79/112/EMÜ sätestatud nõuete kohaldamist. Selleks peab pakendil või saatedokumendil olema järgmine teave:- väljastajariik,- ettevõtte identifitseerimine ametliku heakskiidunumbri abil või enampakkumis- või hulgimüügiturgude eraldi registreerimise korral, nagu on ette nähtud käesoleva direktiivi artikli 7 lõike 1 kolmanda lõiguga, enampakkumis- või hulgimüügituru registreerimisnumbri abil.VIII PEATÜKKLADUSTAMINE JA TRANSPORT1. Ladustamisel ja transportimisel tuleb kalatooteid hoida käesoleva direktiiviga ette nähtud temperatuuridel, ja eelkõige:- värskeid või sulatatud tooteid ning keedetud ja jahutatud koorikloomadest ja limustest saadud tooteid tuleb hoida jää sulamise temperatuuril,- külmutatud kalatooteid, välja arvatud konserveeritud toidu valmistamiseks mõeldud soolvees külmutatud kalad, tuleb hoida ühtlasel temperatuuril –18 oC või vähem kõikides toote osades, võimalike kõikumistega transportimisel kuni 3 oC ulatuses,- vajaduse korral tuleb töödeldud tooteid hoida tootja poolt piiritletud temperatuuridel, kui see on kindlaks määratud käesoleva direktiivi artiklis 15 sätestatud korras.2. Kui külmutatud tooteid transporditakse külmhoonest heakskiidetud ettevõttesse, et neid seal ettevalmistamise ja/või töötlemise eesmärgil sulatada, ning kui vahemaa on lühike ja ei ületa 50 km, või kui transpordi kestus ei ületa ühte tundi, võib pädev asutus lubada erandeid punkti 1 teises taandes sätestatud tingimustest.3. Tooteid ei tohi ladustada ega transportida koos muude toodetega, mis võivad neid saastata või mõjutada nende hügieeni, välja arvatud juhul, kui need on pakitud rahuldavat kaitset võimaldaval viisil.4. Kalatoodete transpordiks kasutatavad sõidukid peavad olema konstrueeritud ja varustatud selliselt, et kogu transpordi ajal on võimalik säilitada käesoleva direktiiviga ette nähtud temperatuur. Kui toodete jahutamiseks kasutatakse jääd, peab olema tagatud jää sulamisel tekkiva vee piisav äravool, et see ei satuks kokkupuutesse toodetega. Transpordivahendi sisepinnad peavad olema viimistletud nii, et need ei kahjustaks kalatooteid. Sisepinnad peavad olema siledad ning kergesti puhastatavad ja desinfitseeritavad.5. Kalatoodete tarvis kasutatavaid transpordivahendeid ei tohi kasutada muude toodete transportimiseks, mis võivad kalatooteid rikkuda või saastata, välja arvatud juhul, kui kalatoodete saastumine on transpordivahendi põhjaliku puhastamise ja desinfitseerimise tulemusel välistatud.6. Kalatooteid ei tohi transportida sõidukis või mahutis, mis ei ole puhas, või mida oleks pidanud desinfitseerima.7. Elusana turustatavate kalatoodete transpordi tingimused ei tohi tooteid kahjustada.IX PEATÜKKI LISA PUNKTID, MILLE SUHTES VÕIDAKSE LUBADA ERANDEID, JA ERANDITE KORRAL KOHALDATAVAD VÕIMALIKUD TINGIMUSEDViide: lisa I peatüki I osa1. Punkti 1 alapunkt atingimusel, et tooted on kaitstud päikese ja muude loodusjõudude ning kõikide mustuse- ja saasteallikate eest.2. Punkti 1 alapunkt ctingimusel, et toodete mis tahes saastumine on välistatud.3. Punkti 1 alapunkti d esimene lausetingimusel, et pardal ladustatakse valmistooteid nõutaval temperatuuril.4. Punkti 1 alapunkti g viimane lausetingimusel, et tooteid ei ole võimalik saastata heitvee, jäätmete või mootori jahutusvedelikuga.5. Punkti 1 alapunkt htingimusel, et kalatooteid käitlev personal saab pärast käimla kasutamist käsi pesta.6. Punkti 2 alapunkt atingimusel, et põrandaid puhastatakse ja desinfitseeritakse korralikult.7. Punkti 2 alapunktid b, c ja d8. Punkti 2 alapunkt g kraanide ja rätikute kohta9. Punkt 3tingimusel, et seadmed ja tööriistad on hästi hooldatud.Viide: lisa II peatükk10. Punkti 3 alapunkt atingimusel, et seinad hoitakse puhtad.11. Punkti 3 alapunkt btingimusel, et põrandakate hoitakse puhtana pärast igat müüki.12. Punkti 3 alapunkti c esimene lause13. Punkti 3 alapunkt e: heitgaase tekitavad sõidukidtingimusel, et heitgaasidega saastunud tooted kõrvaldatakse turult.14. Punkti 3 alapunkt jtingimusel, et inimtoiduks kõlbmatud tooted ei saa kalatooteid saastata ega nendega seguneda.15. Punkti 3 alapunkt k16. Punkt 7kuivõrd see viitab sama peatüki punktile 3 ja III peatüki I jao punktile 10.Viide: lisa III peatüki I osa17. Punkt 1tingimusel, et tooraine ja jäätmed ei saa saastata valmistooteid.18. Punkti 2 alapunkt atingimusel, et põrandakatet puhastatakse ja desinfitseeritakse asjakohaselt.19. Punkti 2 alapunkt btingimusel, et seinad hoitakse puhtana.20. Punkti 2 alapunkt ctingimusel, et lagi ei ole saasteallikas.21. Punkti 2 alapunkt d22. Punkti 2 alapunkt etingimusel, et aur ei saa tooteid rikkuda ega saastata.23. Punkti 2 alapunkt gtingimusel, et personalil on võimalus pesta käsi.24. Punkt 325. Punkt 5kuivõrd see on seotud korrosioonikindlate materjalidega, tingimusel et tööriistu ja tööseadmeid hoitakse puhtana.26. Punkt 6tingimusel, et tooteid ei saa saastata jäätmed ega nende lekked.27. Punkt 10Viide: lisa IV peatükk28. I osa punkt 1nõude suhtes toodetele, mida hoitakse ettevõtte külmhoonesse paigutamiseks, tingimusel et jääd uuendatakse nii tihti, kui see on vajalik, aja jooksul, mis ei ületa 12 tundi, või et võidakse kasutada ettevõttele kuuluvat lähedalasuvat külmhoonet.29. I osa punkt 6nõude suhtes jäätmetele, mis paigutatakse lekkekindlatesse kaetud mahutitesse, tingimusel et tooteid ei saa saastata jäätmed ega nende lekked.30. IV osa punkti 5 esimene lõiktingimusel, et võetakse kõik kaitsemeetmed ettevalmistatavate või ladustatavate kalatoodete kaitseks suitsu mõjutuste eest.31. IV osa punkti 6 alapunkt atingimusel, et ettevalmistatavaid või ladustatavaid kalatooteid ei mõjuta soolamistoimingud.[1] EÜT L 229, 30.9.1980, lk 11. Direktiivi on viimati muudetud 1985. aasta ühinemisaktiga (EÜT L 302, 15.11.1985, lk 218).[2] EÜT L 33, 8.2.1979, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 91/72/EMÜ (EÜT L 42, 16.1.1991, lk 22).[3] EÜT L 186, 30.6.1989, lk 21.[4] EÜT L 20, 28.1.1976, lk 29. Määrust on viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 33/89 (EÜT L 5, 7.1.1989, lk 18).--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 28. märts 1983, teatavate hülgepoegade nahkade ja neist valmistatud toodete liikmesriikidesse importimise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31983L0129

Euroopa Liidu Teataja L 091 , 09/04/1983 Lk 0030 - 0031 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 4 Lk 0121  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 4 Lk 0122  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 4 Lk 0121  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 15 Köide 4 Lk 0122

		Nõukogu direktiiv,28. märts 1983,teatavate hülgepoegade nahkade ja neist valmistatud toodete liikmesriikidesse importimise kohta(83/129/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 235,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:Euroopa Parlament on vastu võtnud resolutsiooni hülgetoodetega, eelkõige grööni ja põishüljeste poegadest saadavate toodetega kauplemisest ühenduses;mitmes liikmesriigis kehtivad juba vabatahtlikud või kohustuslikud meetmed, millega piiratakse grööni hüljeste valgekarvaliste poegade (whitecoat) ja põishüljeste poegade (blue-backs) nahkade importi või turustamist; üks liikmesriik nõuab juba praegu kõikide hülgetoodete märgistamist;erinevad uuringud on tekitanud kahtlusi grööni ja põishüljeste populatsiooni seisundi suhtes ning eelkõige mittetraditsioonilise jahipidamise mõju suhtes põishüljeste kaitsmisele ja populatsiooni seisundile;hüljeste ja teiste liikide kasutamine on sõltuvalt sellest, kuidas nad seda taluvad, ning looduse tasakaalu nõuetekohaselt arvestades loomulik ja seaduslik tegevus, mis on teatavates maailma piirkondades traditsioonilise elamisviisi ja majanduse oluline osa; inuittide traditsiooniline jahipidamine ei ole suunatud hülgepoegadele ja seepärast tuleks jälgida, et nende huvisid ei riivataks;on soovitatav läbi viia edasisi uuringuid grööni ja põishüljeste poegade selektiivse tapmise teaduslike aspektide ja tagajärgede kohta; kuni sellise uuringu tulemuste selgumiseni tuleks võtta või säilitada ajutisi meetmeid vastavalt nõukogu ja liikmesriikide valitsuste esindajate poolt 5. jaanuaril 1983 vastu võetud resolutsioonile; [3]on märgitud, et hülgepoegade jahtimist on juba teatud määral piiratud; nõukogu on palunud komisjonil püüda asjaomaste riikidega jätkuvate kontaktide raames leida lahendusi, mis muudavad impordipiirangud mittevajalikuks;nõukogu kaalub olukorda uuesti aruande alusel, mille komisjon esitab talle enne 1. septembrit 1983,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Liikmesriigid võtavad või säilitavad vajalikke meetmeid, tagamaks et lisas loetletud tooteid ei impordita kaubanduslikul eesmärgil nende territooriumile.2. Liikmesriigid teatavad sellistest meetmetest viivitamata komisjonile.Artikkel 2Käesolevat direktiivi kohaldatakse 1. oktoobrist 1983 kuni 1. oktoobrini 1985, kui nõukogu ei otsusta teisiti komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega, võttes arvesse aruannet, mille komisjon peab nõukogule esitama enne 1. septembrit 1983.Artikkel 3Käesolevat direktiivi kohaldatakse üksnes toodete suhtes, mida ei saada inuittide traditsioonilise jahipidamise tulemusel.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 28. märts 1983Nõukogu nimeleesistujaJ. Ertl[1] EÜT C 334, 20.12.1982, lk 132.[2] EÜT C 346, 31.12.1982, lk 1.[3] EÜT C 14, 18.1.1983, lk 1.--------------------------------------------------LISANr | Ühise tollitariifistiku rubriigi nr | Kauba kirjeldus |1 | ex 43.01 ex 43.02 | Toorkarusnahad ja karusnahad, pargitud või töödeldud, sh ühendatud nelinurksete tükkide, risti vm kujul: grööni hüljeste valgekarvaliste poegade nahad,põishüljeste poegade nahad. |2 | ex 43.03 | Punktis 1 osutatud karusnahkadest tooted. |--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/12/EÜ, 11. märts 2009 , lennujaamatasude kohta (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               14.3.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 70/11

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2009/12/EÜ,
   11. märts 2009,
   lennujaamatasude kohta
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut ja eriti selle artikli 80 lõiget 2,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
   võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust, (2)

   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (3)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Lennujaamade peamine ülesanne ja äritegevus on tagada õhusõidukite teenindamine alates maandumisest kuni õhkutõusmiseni ning reisijate ja veoste teenindamine, et võimaldada lennuettevõtjatel osutada õhutransporditeenuseid. Lennujaamad pakuvad sel eesmärgil arvukalt õhusõidukite käitamise ning reisijate ja veoste käitlemisega seotud vahendeid ja teenuseid, mille kulu katavad nad üldiselt lennujaamatasude kaudu. Lennujaama juhtorganid, kes pakuvad vahendeid ja teenuseid, mille eest võetakse lennujaamatasusid, peaksid püüdma tegutseda kulutasuval viisil.

               (2)

               On vaja kehtestada lennujaamatasude olulisi tunnuseid ja tasude kehtestamisviisi reguleeriv ühine raamistik, kuna sellise raamistiku puudumise korral võidakse eirata põhinõudeid lennujaama juhtorganite ja lennujaama kasutajate vahelistes suhetes. Selline raamistik ei tohiks piirata liikmesriikide võimalust määrata kindlaks kas ja millises ulatuses võib lennujaama äritegevusest saadud tulu võtta arvesse lennujaamatasude kehtestamisel.

               (3)

               Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada ühenduses asuvate minimaalset suurust ületavate lennujaamade suhtes, kuna väikeste lennujaamade juhtimine ja rahastamine ei nõua ühenduse raamistiku kohaldamist.

               (4)

               Lisaks on liikmesriigis, kus ükski lennujaam ei ületa käesoleva direktiivi kohaldamiseks nõutavat minimaalset suurust, kõige suurema reisijate liikuvusega lennujaam kõnealuse liikmesriigi piiriületuskohana sellises privilegeeritud seisus, mis muudab vajalikuks käesoleva direktiivi kohaldamise nimetatud lennujaama suhtes, et tagada teatavate põhimõtete järgimine lennujaama juhtorgani ja lennujaama kasutajate vahelistes suhetes, pidades eelkõige silmas tasude läbipaistvust ja lennujaama kasutajate mittediskrimineerimist.

               (5)

               Territoriaalse ühtekuuluvuse edendamise eesmärgil peaks liikmesriikidel olema võimalus kohaldada ühist tasude kehtestamise süsteemi, mis hõlmaks lennujaamade võrgustikku. Selliste võrgustike lennujaamadevahelised majanduslikud siirded peaksid vastama ühenduse õigusele.

               (6)

               Liikluse jaotamisega seotud põhjustel peaks liikmesriikidel olema võimalik lubada lennujaama juhtorganil kohaldada sama linna või linnastut teenindavate lennujaamade puhul ühist ja läbipaistvat tasude kehtestamise süsteemi. Nende lennujaamade vahelised majanduslikud siirded peaksid vastama asjaomasele ühenduse õigusele.

               (7)

               Stiimuleid uute lennuliinide käivitamiseks, näiteks muu hulgas ebasoodsas olukorras olevate ja äärepoolseimate piirkondade arendamise eesmärgil, tuleks anda üksnes kooskõlas ühenduse õigusega.

               (8)

               Aeronavigatsiooni- ja maapealse käitluse teenuste osutamisega seotud tasude kogumist on juba käsitletud vastavalt komisjoni 6. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1794/2006, milles sätestatakse aeronavigatsiooniteenuste ühine maksustamiskava, (4) ja nõukogu 15. oktoobri 1996. aasta direktiivis 96/67/EÜ juurdepääsu kohta maapealse käitluse turule ühenduse lennujaamades. (5) Puudega või liikumispuudega reisijatele abi osutamise rahastamiseks kehtestatud tasude suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2006 puudega ja liikumispuudega isikute õiguste kohta lennureisi puhul. (6)

               (9)

               Rahvusvahelise tsiviillennundusorganisatsiooni nõukogu (ICAO nõukogu) võttis 2004. aastal vastu lennujaamatasude eeskirjad, mis sisaldasid muu hulgas tasude kulutasuvuse, mittediskrimineerimise ja lennujaamade majandusliku reguleerimise sõltumatu mehhanismi põhimõtteid.

               (10)

               ICAO nõukogu oli seisukohal, et lennujaamatasu on mõeldud ja seda kohaldatakse konkreetselt tsiviillennunduse vahendite ja teenuste maksumuse katmiseks, samas kui maksu eesmärk on koguda riigi valitsuse või kohaliku omavalitsuse tulu, mida ei kohaldata üldiselt kogu tsiviillennundusele ega konkreetsetest kuludest lähtuvalt.

               (11)

               Lennujaamatasud peaksid olema mittediskrimineerivad. Tuleks kehtestada lennujaama juhtorganite ja lennujaama kasutajate vahelise korrapärase konsulteerimise kohustuslik kord ning võimaldada mõlemal poolel pöörduda sõltumatu järelevalveasutuse poole, kui lennujaama kasutajad vaidlustavad lennujaamatasude kohta tehtud otsuse või tasude kehtestamise süsteemi muutmise.

               (12)

               Selleks et tagada otsuste erapooletus ning käesoleva direktiivi nõuetekohane ja tõhus kohaldamine, tuleks igas liikmesriigis luua sõltumatu järelevalveasutus. Kõnealusel asutusel peaksid olema oma ülesannete täitmiseks kõik vajalikud vahendid, s.t töötajad, ekspertteadmised ja rahalised vahendid.

               (13)

               Lennujaama kasutajate jaoks on oluline saada lennujaama juhtorganilt korrapäraselt teavet selle kohta, kuidas ja mille alusel lennujaamatasusid arvutatakse. Selline läbipaistvus tagaks lennuettevõtjatele ülevaate lennujaama kuludest ja lennujaama investeeringute kulutasuvusest. Et võimaldada lennujaama juhtorganil nõuetekohaselt hinnata tulevaste investeeringutega seotud nõudeid, tuleks lennujaama kasutajatelt nõuda kõigi tegevusprognooside, arenguprojektide ning erinõuete ja -soovituste õigeaegset esitamist lennujaama juhtorganile.

               (14)

               Lennujaama juhtorganid peaksid teavitama lennujaama kasutajaid suurematest infrastruktuuriprojektidest, kuna need avaldavad lennujaamatasude süsteemile või määrale märkimisväärset mõju. Kõnealust teavet tuleks anda selleks, et võimaldada infrastruktuurikulude kontrollimist ning tagada asjaomases lennujaamas sobivate ja kulutasuvate vahendite olemasolu.

               (15)

               Lennujaama juhtorganitel tuleks lubada kohaldada lennujaamatasusid, mis vastavad infrastruktuurile ja/või osutatud teenuse tasemele, kuna lennuettevõtjatel on õigustatud huvi nõuda lennujaama juhtorganitelt hinna ja kvaliteedi suhtele vastavaid teenuseid. Juurdepääs sellisele diferentseeritud tasemega infrastruktuurile või teenustele peaks mittediskrimineerimise põhimõtte alusel olema siiski avatud kõigile ettevõtjatele, kes soovivad neid kasutada. Kui nõudlus ületab pakkumise, peaks otsus juurdepääsu kohta rajanema objektiivsetel ja mittediskrimineerivatel kriteeriumidel, mille töötab välja lennujaama juhtorgan. Igasugune tasude diferentseerimine peaks olema läbipaistev, objektiivne ja põhinema selgetel kriteeriumidel.

               (16)

               Lennujaama kasutajad ja lennujaama juhtorgan peaksid saama sõlmida teeninduse taset käsitleva kokkuleppe osutatud teenuse kvaliteedi ja selle eest võetavate lennujaamatasude kohta. Korrapärase konsulteerimise käigus võib pidada läbirääkimisi osutatud teenuse kvaliteedi ja selle eest võetavate lennujaamatasude üle.

               (17)

               Lennujaama investeeringute eelfinantseerimiseks kasutatakse erinevates liikmesriikides erinevaid süsteeme. Liikmesriikides, kus eelfinantseerimine toimub, peaksid liikmesriigid või lennujaama juhtorganid tuginema ICAO poliitikale ja/või looma oma kaitsemeetmed.

               (18)

               Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada, ilma et see piiraks asutamislepingut, eriti selle artikleid 81–89.

               (19)

               Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt ühenduse lennujaamades lennujaamatasude kehtestamise ühiste põhimõtete sätestamist, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, sest lennujaamatasude süsteeme ei ole võimalik kehtestada siseriiklikul tasandil kogu ühenduse territooriumil ühtmoodi, ning seetõttu on käesoleva direktiivi ulatuse ja mõju tõttu seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Sisu
   1.   Käesolevas direktiivis sätestatakse ühised põhimõtted lennujaamatasude kehtestamiseks ühenduse lennujaamades.
   2.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse iga lennujaama suhtes, mis asub asutamislepingu kohaldamisalasse kuuluval territooriumil ja on avatud äriliseks lennuliikluseks ning mille aastane vedude maht on üle 5 miljoni reisija, ning iga liikmesriigi suurima reisijate hulgaga lennujaama suhtes.
   3.   Liikmesriigid avaldavad oma territooriumil asuvate nende lennujaamade nimekirja, mille suhtes käesolevat direktiivi kohaldatakse. Kõnealune nimekiri põhineb komisjoni (Eurostat) andmetel ning seda ajakohastatakse igal aastal.
   4.   Käesolevat direktiivi ei kohaldata tasude suhtes, mida kogutakse marsruudil ja terminalis osutatavate lennuliiklusteenuste eest vastavalt määrusele (EÜ) nr 1794/2006, ega tasude suhtes, mida kogutakse direktiivi 96/67/EÜ lisas osutatud maapealse käitluse teenuste hüvitamiseks, ega määruses (EÜ) nr 1107/2006 osutatud tasude suhtes puudega või liikumispuudega isikutele abi osutamise rahastamiseks.
   5.   Käesolev direktiiv ei piira ühegi liikmesriigi õigust kohaldada iga tema territooriumil asuva lennujaama juhtorgani suhtes täiendavaid reguleerivaid meetmeid, mis ei ole vastuolus käesoleva direktiiviga ega muude ühenduse õiguse asjakohaste sätetega. Need võivad hõlmata majandusliku järelevalvega seotud meetmeid, nagu tasude kehtestamise süsteemide ja/või tasude määra heakskiitmine, sealhulgas soodustustel põhinevat tasude kehtestamise süsteemi või hinnalae reguleerimist.
   Artikkel 2
   Mõisted
   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               1)

               „lennujaam” – mis tahes maa-ala, mis on spetsiaalselt kohandatud õhusõidukite maandumiseks, õhkutõusmiseks ja manööverdamiseks, kaasa arvatud lennuliikluse ja -teenuste nõuete täitmiseks vajalikud abirajatised, sealhulgas ärilendude teenindamiseks vajalikud rajatised;

               2)

               „lennujaama juhtorgan” – asutus, kelle ainuülesandeks või lisaülesandeks – olenevalt olukorrast – on riiklike õigus- või haldusaktide või lepingute alusel lennujaama või lennujaamade võrgustiku infrastruktuuri haldamine ja juhtimine ning asjaomases lennujaamas või lennujaamade võrgustikus tegutsevate eri käitajate tegevuse koordineerimine ja kontrollimine;

               3)

               „lennujaama kasutaja” – iga füüsiline või juriidiline isik, kes vastutab õhu kaudu toimuva reisijate-, posti- ja/või kaubaveo eest kõnealusesse lennujaama või kõnealusest lennujaamast;

               4)

               „lennujaamatasu” – tasu, mida kogutakse lennujaama juhtorgani huvides ja mida maksavad lennujaama kasutajad vahendite ja teenuste kasutamise eest, mida pakub üksnes lennujaama juhtorgan ja mis on seotud õhusõiduki maandumise, õhkutõusmise, valgustamise ja parkimisega ning reisijate ja kauba käitlemisega;

               5)

               „lennujaamade võrgustik” – lennujaamade grupp, mida haldab sama lennujaama juhtorgan, kelle liikmesriik on nõuetekohaselt selleks määranud.

         Artikkel 3
   Mittediskrimineerimine
   Liikmesriigid tagavad vastavalt ühenduse õigusele, et lennujaamatasud ei diskrimineeri lennujaama kasutajaid. See ei takista lennujaamatasude varieerimist avalikes ja üldistes huvides, sealhulgas keskkonnaküsimuste puhul. Sellise varieerimise puhul kasutatavad kriteeriumid on asjakohased, objektiivsed ja läbipaistvad.
   Artikkel 4
   Lennujaamade võrgustik
   Liikmesriigid võivad lubada lennujaamade võrgustiku lennujaama juhtorganil kehtestada kogu lennujaamade võrgustiku jaoks ühine ja läbipaistev lennujaamatasude süsteem.
   Artikkel 5
   Ühised tasude kehtestamise süsteemid
   Pärast komisjoni teavitamist ja kooskõlas ühenduse õigusega võivad liikmesriigid lubada lennujaama juhtorganil kohaldada ühist ja läbipaistvat tasude kehtestamise süsteemi sama linna või linnastut teenindavates lennujaamades, tingimusel et iga lennujaam vastab täielikult artiklis 7 sätestatud läbipaistvusnõuetele.
   Artikkel 6
   Konsulteerimine ja vaidluste lahendamine
   1.   Liikmesriigid tagavad, et seoses lennujaamatasude süsteemi toimimise ja lennujaamatasude määradega ning vajaduse korral seoses osutatavate teenuste kvaliteediga kehtestatakse lennujaama juhtorgani ja lennujaama kasutajate või lennujaama kasutajate esindajate või ühenduste vahelise korrapärase konsulteerimise kohustuslik kord. Selline konsulteerimine toimub vähemalt üks kord aastas, kui viimase konsultatsiooni ajal ei ole kokku lepitud teisiti. Kui lennujaama juhtorgani ja lennujaama kasutajate vahel on sõlmitud mitmeaastane kokkulepe, siis toimub konsulteerimine kõnealuses kokkuleppes ettenähtud korras. Liikmesriikidel on siiski õigus nõuda konsultatsioone sagedamini.
   2.   Liikmesriigid tagavad, et lennujaamatasude süsteemi või määra muudatused tehakse võimaluse korral lennujaama juhtorgani ning lennujaama kasutajate vahelisel kokkuleppel. Sel eesmärgil esitab lennujaama juhtorgan lennujaama kasutajatele iga ettepaneku lennujaamatasude süsteemi või määra muutmiseks ning kavandatud muudatuste põhjused hiljemalt neli kuud enne muudatuste jõustumist, välja arvatud juhul, kui on tegemist erakorraliste asjaoludega, mida tuleb lennujaama kasutajatele põhjendada. Lennujaama juhtorgan konsulteerib kavandatud muudatuste üle lennujaama kasutajatega ning võtab nende seisukohti enne otsuse vastuvõtmist arvesse. Lennujaama juhtorgan avaldab oma otsuse või soovituse tavaliselt hiljemalt kaks kuud enne selle jõustumist. Kui lennujaama juhtorgan ja lennujaama kasutajad ei jõua kavandatud muudatuste suhtes kokkuleppele, põhjendab lennujaama juhtorgan oma otsust, võttes arvesse lennujaama kasutajate seisukohti.
   3.   Liikmesriigid tagavad, et juhul kui pooled ei jõua lennujaama juhtorgani tehtava lennujaamatasusid käsitleva otsuse suhtes kokkuleppele, võib kumbki pool pöörduda artiklis 11 osutatud sõltumatu järelevalveasutuse poole taotlusega analüüsida, kas lennujaamatasude süsteemi või määra muutmine on põhjendatud.
   4.   Lennujaamatasude süsteemi või määra muutmine, mille kohta on lennujaama juhtorgan otsuse vastu võtnud ning kui on pöördutud sõltumatu järelevalveasutuse poole, ei jõustu enne, kui nimetatud asutus on selle küsimuse läbi vaadanud. Sõltumatu järelevalveasutus võtab nelja nädala jooksul alates selles küsimuses tema poole pöördumisest vastu esialgse otsuse lennujaamatasude määra muudatuste jõustumise kohta, välja arvatud juhul, kui sama tähtaja jooksul on võimalik võtta vastu lõplik otsus.
   5.   Liikmesriik võib otsustada mitte kohaldada lõikeid 3 ja 4 seoses lennujaamatasude määra või struktuuri muutmisega nendes lennujaamades, mille jaoks:

               a)

               kehtib siseriikliku õiguse alusel kohustuslik kord, mille kohaselt lennujaamatasud või nende ülemmäära määrab kindlaks või kiidab heaks sõltumatu järelevalveasutus, või

               b)

               kehtib siseriikliku õiguse alusel kohustuslik kord, mille kohaselt sõltumatu järelevalveasutus kontrollib regulaarselt või huvitatud poolte taotlusel, kas sellistes lennujaamades toimib tegelik konkurents. Kui see on kõnealuse kontrollimise alusel õigustatud, otsustab liikmesriik, et lennujaamatasud või nende ülemmäära määrab kindlaks või kiidab heaks sõltumatu järelevalveasutus. Nimetatud otsust kohaldatakse kõnealuse asutuse läbi viidud kontrollimise alusel nii kaua, kui see on vajalik.

         Käesoleva lõike alusel liikmesriigis kohaldatavad menetlused, tingimused ja kriteeriumid peavad olema asjakohased, objektiivsed, mittediskrimineerivad ja läbipaistvad.
   Artikkel 7
   Läbipaistvus
   1.   Liikmesriigid tagavad, et lennujaama juhtorgan annab igale lennujaama kasutajale või lennujaama kasutajate esindajatele või ühendustele iga artikli 6 lõikes 1 osutatud konsultatsiooni ajal teavet komponentide kohta, mille alusel kõnealuse lennujaama juhtorgan määrab igas lennujaamas kehtestatud kõigi tasude süsteemi või määra. Kõnealune teave hõlmab vähemalt järgmist:

               a)

               kehtestatud lennujaamatasude eest osutatavate erinevate teenuste ja infrastruktuuri loetelu;

               b)

               lennujaamatasude kehtestamise metoodika;

               c)

               lennujaamatasudega seotud vahendite ja teenuste üldine kulustruktuur;

               d)

               erinevatest lennujaamatasudest saadav tulu ning nende eest saadavate teenuste kogumaksumus;

               e)

               igasugune lennujaamatasudega seotud vahendite ja teenuste rahastamine ametivõimude poolt;

               f)

               lennujaamatasude, lennuliikluse kasvu ja kavandatud investeeringute prognoosid;

               g)

               lennujaama infrastruktuuri ja seadmete tegelik kasutus teatava ajavahemiku jooksul ning

               h)

               kõigi suuremate kavandatud investeeringute prognoositav mõju lennujaama võimsusele.

         2.   Liikmesriigid tagavad, et lennujaama kasutajad esitavad lennujaama juhtorganile teabe enne iga konsultatsiooni vastavalt artikli 6 lõikes 1 sätestatule, mis hõlmab eelkõige järgmist:

               a)

               liiklusprognoosid;

               b)

               nende õhusõidukite koosseis ja kavandatud kasutuse prognoosid;

               c)

               nende arendusprojektid asjaomases lennujaamas ning

               d)

               nende nõuded asjaomases lennujaamas.

         3.   Riigi õigusaktidest tulenevalt loetakse käesoleva artikli alusel antud teavet konfidentsiaalseks või majanduslikult tundlikuks ning käsitletakse vastavalt sellele. Juhul kui lennujaama juhtorganite aktsiad on börsil noteeritud, täidetakse eelkõige börsieeskirju.
   Artikkel 8
   Uus infrastruktuur
   Liikmesriigid tagavad, et lennujaama juhtorgan konsulteerib lennujaama kasutajatega enne uut infrastruktuuri käsitlevate projektikavade lõplikku otsustamist.
   Artikkel 9
   Kvaliteedistandardid
   1.   Lennujaama sujuva ja tõhusa töö tagamiseks võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed, et võimaldada lennujaama juhtorganil ja lennujaama kasutajate esindajatel või ühendustel pidada läbirääkimisi lennujaamas osutatavate teenuste kvaliteeti käsitleva kokkuleppe sõlmimiseks. Teenuste kvaliteedi alaseid läbirääkimisi võib pidada artikli 6 lõikes 1 osutatud konsulteerimise käigus.
   2.   Igas teenuste taset käsitlevas kokkuleppes määratakse kindlaks lennujaama juhtorgani osutatavate teenuste tase, võttes arvesse lennujaamatasude tegelikku süsteemi või määra ning nende teenuste taset, mida lennujaama kasutajatel on lennujaamatasude eest õigus saada.
   Artikkel 10
   Teenuste diferentseerimine
   1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et võimaldada lennujaama juhtorganil varieerida konkreetsete lennujaamateenuste, terminalide või terminalide osade kvaliteeti ja ulatust, et pakkuda erivajadustele kohandatud teenuseid või eriotstarbelist terminali või terminali osa. Lennujaamatasude määra võib diferentseerida vastavalt kõnealuste teenuste kvaliteedile, ulatusele ja maksumusele või mis tahes muul objektiivsel ja läbipaistval põhjusel. Ilma et see piiraks artikli 3 kohaldamist, võivad lennujaama juhtorganid kehtestada mis tahes selliseid diferentseeritud lennujaamatasusid.
   2.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et võimaldada igale lennujaama kasutajale, kes soovib kasutada erivajadustele kohandatud teenuseid või eriotstarbelist terminali või terminali osa, juurdepääsu kõnealustele teenustele ja terminalile või terminali osale.
   Kui erivajadustele kohandatud teenuseid ja/või eriotstarbelist terminali või terminali osa soovib kasutada rohkem lennujaama kasutajaid, kui see on võimsuse piiranguid arvestades võimalik, määratakse neile juurdepääs asjakohaste, objektiivsete, läbipaistvate ja mittediskrimineerivate kriteeriumide alusel. Need kriteeriumid võib kehtestada lennujaama juhtorgan ning liikmesriigid võivad nõuda, et need kriteeriumid kinnitaks sõltumatu järelevalveasutus.
   Artikkel 11
   Sõltumatu järelevalveasutus
   1.   Liikmesriigid määravad või loovad riikliku sõltumatu järelevalveasutusena sõltumatu asutuse, et tagada käesoleva direktiivi järgimiseks ning vähemalt artiklis 6 sätestatud ülesannete täitmiseks võetud meetmete nõuetekohane kohaldamine. See asutus võib olla sama üksus, kellele liikmesriik on teinud ülesandeks artikli 1 lõikes 5 osutatud täiendavate reguleerivate meetmete kohaldamise, sh tasude kehtestamise süsteemide ja/või lennujaamatasude määra heakskiitmise, eeldusel et üksus vastab käesoleva artikli lõikes 3 toodud nõuetele.
   2.   Käesolev direktiiv ei takista sõltumatul järelevalveasutusel delegeerida käesoleva direktiivi rakendamist vastavalt siseriiklikule õigusele ning oma järelevalve ja täieliku vastutuse all teistele sõltumatutele järelevalveasutustele, tingimusel et rakendamine toimub samade nõuete kohaselt.
   3.   Liikmesriigid tagavad sõltumatu järelevalveasutuse sõltumatuse kindlustades, et see on igast lennujaama juhtorganist ja lennuettevõtjast õiguslikult eraldiseisev ning oma tegevuses neist sõltumatu. Liikmesriigid, kes säilitavad omandiõiguse lennujaamade, lennujaama juhtorganite või lennuettevõtjate suhtes, või kes säilitavad kontrolli lennujaama juhtorganite või lennuettevõtjate üle, tagavad, et sellise omandiõiguse või kontrolliga seotud ülesandeid ei ole antud sõltumatule järelevalveasutusele. Liikmesriigid tagavad, et sõltumatu järelevalveasutus teostab oma volitusi erapooletult ja läbipaistvalt.
   4.   Liikmesriigid teatavad komisjonile sõltumatu järelevalveasutuse nime ja aadressi, talle määratud ülesanded ja kohustused ning lõike 3 järgimise tagamiseks võetud meetmed.
   5.   Liikmesriigid võivad kehtestada sõltumatu järelevalveasutuse jaoks rahastamismehhanismi, mis võib hõlmata lennujaama kasutajatele ja lennujaama juhtorganitele tasu kehtestamist.
   6.   Liikmesriigid tagavad, et seoses artikli 6 lõikes 3 osutatud lahkarvamustega võetakse meetmed, et:

               a)

               kehtestada menetlus lennujaama juhtorgani ja lennujaama kasutajate vaheliste lahkarvamuste lahendamiseks;

               b)

               määrata kindlaks tingimused, mille puhul võib anda lahkarvamuse sõltumatule järelevalveasutusele läbivaatamiseks. Sõltumatu järelevalveasutus jätab eelkõige läbi vaatamata kaebused, mis tema arvates ei ole nõuetekohaselt põhjendatud või piisavalt dokumenteeritud, ning

               c)

               kehtestada kriteeriumid, mille kohaselt vaadatakse lahkarvamus läbi lahenduse saamiseks.

         Kõnealune menetlus, tingimused ja kriteeriumid on mittediskrimineerivad, läbipaistvad ja objektiivsed.
   7.   Kui sõltumatu järelevalveasutus alustab artiklis 6 sätestatud lennujaamatasude süsteemi või määra muutmise põhjendatuse uurimist, võimaldavad asjaomased pooled talle juurdepääsu vajalikule teabele ning ta peab oma otsuse tegemiseks konsulteerima asjaomaste pooltega. Ilma et see piiraks artikli 6 lõike 4 kohaldamist, teeb sõltumatu järelevalveasutus lõpliku otsuse niipea kui võimalik, kuid igal juhul nelja kuu jooksul alates selles küsimuses tema poole pöördumisest. Nõuetekohaselt põhjendatud erandjuhtudel võib seda ajavahemikku pikendada kahe kuu võrra. Sõltumatu järelevalveasutuse otsused on siduvad, ilma et see piiraks parlamentaarset või kohtulikku läbivaatamist vastavalt liikmesriikides kohaldatavale korrale.
   8.   Sõltumatu järelevalveasutus avaldab oma tegevuse kohta aastaaruande.
   Artikkel 12
   Aruanne ja läbivaatamine
   1.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 15. märtsil 2013 aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta, hinnates selle eesmärgi saavutamisel tehtud edusamme, ning teeb vajaduse korral asjakohased ettepanekud.
   2.   Liikmesriigid ja komisjon teevad käesoleva direktiivi kohaldamisel koostööd, eelkõige seoses teabe kogumisega lõikes 1 osutatud aruande jaoks.
   Artikkel 13
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 15. märtsil 2011. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 14
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 15
   Adressaadid
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 11. märts 2009

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         H.-G. PÖTTERING

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         A. VONDRA

      (1)  ELT C 10, 15.1.2008, lk 35.

      (2)  ELT C 305, 15.12.2007, lk 11.

      (3)  Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2008. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 23. juuni 2008. aasta ühine seisukoht (ELT C 254 E, 7.10.2008, lk 18) ja Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2008. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata). Nõukogu 19. veebruari 2009. aasta otsus.

      (4)  ELT L 341, 7.12.2006, lk 3.

      (5)  EÜT L 272, 25.10.1996, lk 36.

      (6)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 1.