title: Nõukogu direktiiv 94/55/EÜ, 21. november 1994, ohtlike kaupade autovedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31994L0055

Euroopa Liidu Teataja L 319 , 12/12/1994 Lk 0007 - 0013 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 7 Köide 5 Lk 0165  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 7 Köide 5 Lk 0165  L 275 28/10/1996 P. 0001

		Nõukogu direktiiv 94/55/EÜ,21. november 1994,ohtlike kaupade autovedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 75,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]toimides asutamislepingu artiklis 189c sätestatud korras [3]ning arvestades, et:(1) aastate jooksul on ohtlike ainete riigisisene ja rahvusvaheline autovedu oluliselt kasvanud ning sellega on suurenenud oht õnnetusjuhtumite korral;(2) kõik liikmesriigid peale Iirimaa osalevad ohtlike kaupade rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkuleppes (ADR-kokkulepe), mille reguleerimisala ulatub geograafiliselt ühendusest väljapoole ja millega nähakse ette ohtlike kaupade ohutu rahvusvahelise autoveo ühtsed eeskirjad; seepärast on soovitav kõnealuste eeskirjade kohaldamisala laiendada, et need hõlmaksid ka riigisisest liiklust, eesmärgiga ühtlustada kogu ühenduses ohtlike kaupade autovedude tingimusi;(3) ühenduse õigus ei hõlma kõiki ohtlike kaupade ohutu autoveo tagamiseks vajalikke meetmeid ja asjaomased siseriiklikud meetmed on liikmesriigiti erinevad; need erinevused takistavad veoteenuste vaba osutamist ning sõidukite ja transpordivahendite vaba liikumist; kõnealuste takistuste ületamiseks tuleks kehtestada ühtsed eeskirjad, mis on kohaldatavad kõikide ühendusesiseste vedude suhtes;(4) seda laadi meedet tuleb rakendada ühenduse tasandil, et tagada kooskõla ühenduse teiste õigusaktidega, ühtlustatuse rahuldav tase, mis hõlbustab kaupade ja teenuste vaba liikumist, ning riigisiseste ja rahvusvaheliste vedude ohutuse kõrge tase;(5) käesoleva direktiivi sätete kohaldamine ei piira kohustust, mille ühendus ja selle liikmesriigid on võtnud kooskõlas 1992. aasta juunis Rio de Janeiros toimunud ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsil vastuvõetud Agenda 21 peatükis 19 sätestatud eesmärkidega, et püüelda ohtlike ainete liigitussüsteemide edaspidise ühtlustamise poole;(6) seni puuduvad konkreetsed ühenduse õigusaktid, mis reguleeriksid ohutustingimusi, mille alusel transportida nõukogu direktiivides 90/219/EMÜ, [4] 90/220/EMÜ [5] ja 90/679/EMÜ [6] käsitletud bioloogilisi mõjureid ja geneetiliselt muundatud mikroorganisme;(7) käesolevas direktiivis võetakse arvesse muid ühenduse tegevuspõhimõtteid töötajate ohutuse, sõidukite ehituse ja keskkonnakaitse alal;(8) liikmesriikidel on vabadus reguleerida kõiki nende territooriumil toimuvaid ohtlike kaupade vedusid, kui kasutatakse transpordivahendeid, mida käesolevas direktiivis ei käsitleta, sõltumata sõiduki registreerimiskohast;(9) liikmesriikidel peab olema võimalik kohaldada nende territooriumil toimuvate ohtlike kaupade vedude suhtes maanteeliikluse erieeskirju;(10) liikmesriikidel peab olema võimalik säilitada teatavaid riigisiseseid vedusid käsitlevad kvaliteedikontrolli nõuded seni, kuni komisjon nendes küsimustes nõukogule aru annab;(11) ADR-kokkuleppega lubatakse sõlmida kõnealusest kokkuleppest kõrvalekalduvaid lepinguid ning liikmesriikide vahel sõlmitud kahepoolsete lepingute arvukus takistab ohtlike kaupade veo teenuste vaba osutamist; vajalike sätete lisamine käesoleva direktiivi lisadesse peaks vajaduse selliste erandite järele kaotama; tuleks ette näha üleminekuaeg, mille jooksul liikmesriigid võivad omavaheliste olemasolevate lepingute kohaldamist jätkata;(12) ADR-kokkuleppe sätted, sealhulgas ohtlikke kaupu vedavate sõidukite ehitust käsitlevad nõuded, tuleb ühenduse õigusesse üle võtta; sellega seoses tuleks ette näha üleminekuaeg, et liikmesriigid võiksid ajutiselt säilitada teatavad siseriiklikud sätted nende territooriumil registreeritud sõidukite ehitusnõuete kohta;(13) seoses asjaomaste siseriiklike eelnõudega tuleb kasutada olemasolevaid teavitamismenetlusi, et suurendada läbipaistvust kõikide ettevõtjate jaoks;(14) riigisiseste vedude osas peab liikmesriikidele jääma õigus kohaldada ÜRO ohtlike kaupade vedude kohta antud soovitustega kooskõlas olevaid eeskirju niivõrd, kuivõrd ADR-kokkulepped ei ole veel nende eeskirjadega ühtlustatud, et hõlbustada ohtlike kaupade ühendvedusid;(15) liikmesriikidel peab olema võimalik reguleerida või keelata oma territooriumil teatavate ohtlike kaupade autovedusid, ent seda üksnes muudel kui veoohutusega seotud põhjustel; sellega seoses võib liikmesriikidele jääda õigus teatavate väga ohtlike ainete vedude puhul ette näha raudtee- või siseveetranspordi kasutamine või teatavate väga ohtlike ainete puhul eripakend;(16) käesoleva direktiivi kohaldamisel peab liikmesriikidel olema võimalik kohaldada rangemaid või paindlikumaid eeskirju teatavate nende territooriumil tehtavate vedude suhtes, mille puhul kasutatakse nende territooriumil registreeritud sõidukeid;(17) tingimuste ühtlustamisel tuleks arvesse võtta riikide eripära ja seepärast peab käesolev direktiiv olema piisavalt paindlik, jättes liikmesriikidele võimaluse teha teatavaid erandeid; et mitte takistada uue tehnoloogia rakendamist ja tööstuse arengut, tuleb ette näha ajutised erandid;(18) kolmandates riikides registreeritud sõidukitel tuleb lubada tegelda rahvusvaheliste vedudega liikmesriikide territooriumil, kui sõidukid vastavad ADR-kokkuleppele;(19) käesolevat direktiivi peab olema võimalik kiiresti tehnika arenguga kohandada, et võtta arvesse ADR-kokkuleppesse lülitatud uusi sätteid ning õnnetusjuhtumite või vahejuhtumite puhul teha otsus erakorraliste meetmete kohaldamise ja rakendamise kohta; selleks tuleks moodustada komitee ja kehtestada kord liikmesriikide ja komisjoni vaheliseks tihedaks koostööks kõnealuses komitees;(20) käesoleva direktiivi lisad sisaldavad sätteid, mis käsitlevad ohtlike kaupade autoveol kasutatavate sõidukite juhtide kutseõpet; seepärast tuleks nõukogu 21. detsembri 1994. aasta direktiiv 89/684/EMÜ (ohtlike kaupade autovedudel kasutatavate sõidukite juhtide kutseõppe kohta) [7] tunnistada kehtetuks,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I PEATÜKKReguleerimisala, määratlused ja üldsättedArtikkel 11. Käesolevat direktiivi kohaldatakse liikmesriikides või liikmesriikide vahel toimuvate ohtlike kaupade autovedude suhtes. Käesolevat direktiivi ei kohaldata juhul, kui ohtlikke kaupu veetakse sõidukitega, mis kuuluvad relvajõududele või relvajõudude vastutusalasse.2. Käesolev direktiiv ei mõjuta siiski liikmesriikide õigust kehtestada ühenduse õigusakte arvesse võttes nõudeid, mis käsitlevad:a) ohtlike kaupade riigisiseseid ja rahvusvahelisi vedusid nende territooriumidel sõidukitega, mida käesolevas direktiivis ei käsitleta;b) ohtlike kaupade riigisiseste ja rahvusvaheliste vedude maanteeliikluse erieeskirju;c) ettevõtjate kvaliteedikontrolle kooskõlas ISO standarditega 9001 ja 9002, kui ettevõtjad tegelevad riigisiseste vedudega, mis hõlmavad:i) klassi 1 lõhkeaineid ja plahvatusohtlikke tooteid, kui ühes veoühikus sisalduva lõhkeaine kogus ületab:- jaotise 1.1 puhul 1000 kg või- jaotise 1.2 puhul 3000 kg või- jaotiste 1.3 ja 1.5 puhul 5000 kg;ii) järgmisi väga ohtlikke aineid tsisternides või paakkonteinerites kogumahutavusega üle 3000 liitri:- klassi 2 ainedgaas, mis on liigitatud järgmiselt: | at, |bt, |b, |ct, |c, |- sügavkülmutatud vedelgaasid, mis kuuluvad rühmadesse 7° b ja 8° b,- klasside 3, 4.1, 4.2, 4.3, 5.1, 5.2, 6.1 ja 8 ained,- mis ei ole loetletud nende klasside rühmades b või c,- mis on eespool nimetatud rühmades loetletud, kuid mille ohukood koosneb kolmest või enamast numbrist (nullid välja arvatud);iii) järgmisi klassi 7 (radioaktiivsed ained) pakendeid: lõhustuvate ainete pakendid, B(U)-tüüpi pakendid, B(M)-tüüpi pakendid.Neid nõudeid käsitlevate siseriiklike sätete reguleerimisala ei või laiendada.Kõnealuste sätete kohaldamine lõpeb, kui samalaadsed meetmed tehakse kohustuslikuks ühenduse sätetega.Komisjon esitab nõukogule enne 31. detsembrit 1998 aruande, milles ta annab hinnangu käesolevas sättes käsitletud ohutusnõuetele ja teeb asjakohase ettepaneku sätte kohaldamise jätkamise või lõpetamise kohta.Artikkel 2Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:- ADR-kokkulepe — 30. septembril 1957 Genfis sõlmitud ohtlike kaupade rahvusvaheliste autovedude Euroopa kokkulepe koos muudatustega,- sõiduk — teedel kasutamiseks mõeldud, komplektne või mittekomplektne, vähemalt neljarattaline mootorsõiduk, mille maksimaalne valmistajakiirus on üle 25 km/h, ja selle haagised, välja arvatud rööbastel liikuvad sõidukid, põllumajandus- ja metsatraktorid ning kõik liikurmasinad,- ohtlikud kaubad — ained ja tooted, mille autovedu on keelatud või on lubatud üksnes teatavatel käesoleva direktiivi lisades A ja B sätestatud asjaoludel,- vedu — liikmesriigi territooriumil täielikult või osaliselt üldkasutatavatel teedel sõidukiga toimuv autovedu, sealhulgas lisades A ja B käsitletud peale- ja mahalaadimine, ilma et see piiraks korda, mis on liikmesriikide õigusaktidega ette nähtud selliste toimingutega seotud vastutuse kohta.Määratlus ei hõlma vedusid, mis toimuvad ruumiliselt piiritletud alal.Artikkel 31. Ohtlikke kaupu, mille vedu on käesoleva direktiivi lisadega A ja B keelatud, maanteed mööda ei veeta, ilma et see piiraks artikli 6 kohaldamist.2. Kui käesolevas direktiivis ei ole sätestatud teisiti, lubatakse muid lisas A loetletud ohtlikke kaupu vedada juhul, kui lisadega A ja B kehtestatud tingimused on täidetud, eelkõige järgmiste punktide osas:a) asjaomaste kaupade pakendamine ja märgistamine;b) asjaomaseid kaupu vedava sõiduki ehitus, varustus ja nõuetekohane toimimine.II PEATÜKKErandid, piirangud ja vabastusedArtikkel 4Liikmesriigid võivad säilitada ohtlike kaupade autovedu käsitlevad siseriikliku õiguse sätted, mis on kooskõlas ÜRO ohtlike kaupade veo soovitustega, nende territooriumil registreeritud sõidukitega toimuvate riigisiseste vedude suhtes seni, kuni käesoleva direktiivi lisasid A ja B on kõnealuste soovituste arvessevõtmiseks muudetud. Asjaomased liikmesriigid teavitavad sellest komisjoni.Artikkel 51. Ilma et see piiraks teiste, eelkõige turulepääsu käsitlevate ühenduse õigusaktide kohaldamist, jääb liikmesriikidele muudel kui veoohutusega seotud põhjustel, näiteks riigi julgeoleku või keskkonnakaitse eesmärgil, õigus reguleerida või keelata teatavate ohtlike kaupade vedu oma territooriumil.2. Kõik need eeskirjad, mis liikmesriigid on kehtestanud nende territooriumit rahvusvahelisteks vedudeks kasutavatele lisa B äärenumbri 10 599 alusel loa saanud sõidukitele, on kohaliku ulatusega, neid kohaldatakse nii riigisiseste kui ka rahvusvaheliste vedude suhtes ja need ei või kaasa tuua kellegi diskrimineerimist.3. a) Välja arvatud ehitusnõuded, võivad liikmesriigid kehtestada rangemaid sätteid vedude suhtes, mis toimuvad nende territooriumil registreeritud või kasutusele võetud sõidukitega.b) Liikmesriigid võivad siiski säilitada nende territooriumil registreeritud paakautode raskuskeset käsitlevad siseriiklikud erisätted kuni käesoleva direktiivi B lisa äärenumbri 211 128 võimaliku muutmiseni, kuid igal juhul mitte kauem kui 31. detsembrini 1998.4. Kui liikmesriik leiab, et kohaldatavad ohutussätted ei ole õnnetusjuhtumi või vahejuhtumi korral piisavad vedudega kaasnevate ohtude piiramiseks, ja kui on tarvis kiiresti tegutseda, teatab liikmesriik komisjonile kavandamisjärgus meetmetest, mida ta kavatseb võtta. Komisjon otsustab artiklis 9 sätestatud korras, kas selliste meetmete rakendamist tuleks lubada, ja määrab nende kestuse.5. Liikmesriigid võivad säilitada 31. detsembril 1996 kohaldatavad siseriikliiklikud sätted, mis käsitlevad:- klassi 1.1 ainete vedu,- klassi 2 mürgiste, ebastabiilsete ja/või kergsüttivate gaaside vedu,- dioksiine või furaane sisaldavate ainete vedu,- selliste mahutite või paakkonteinerite vedu, mis mahutavad rohkem kui 3000 liitrit klassi 3, 4.2, 4.3, 5.1, 6.1 või 8 vedelikke, mida ei ole nimetatud kõnealuste klasside rühmades b või c.Sätted võivad käsitleda üksnes:- selliste autovedude keelamist, kui neid on võimalik transportida raudtee või siseveetee kaudu,- nõuet järgida teatavaid eelismarsruute,- muid sätteid, mis käsitlevad dioksiine või furaane sisaldavate ainete pakendamist.Neid sätteid ei või laiendada ega karmistada. Liikmesriigid edastavad need siseriiklikud sätted komisjonile, kes teavitab nendest muid liikmesriike.Artikkel 61. Liikmesriigid võivad lubada oma territooriumil kooskõlas mere- või õhutranspordi rahvusvaheliste nõuetega liigitatud, pakendatud ja märgistatud ohtlike kaupade autovedu, kui vedu hõlmab ka mere- või õhureisi.2. Lisade A ja B sätteid, mis käsitlevad keelte kasutamist asjaomases märgistuses või dokumentides, ei kohaldata üksnes ühe liikmesriigi territooriumil toimuvate vedude suhtes. Liikmesriigid võivad lubada nende territooriumil toimuvate vedude puhul muude kui lisades sätestatud keelte kasutamist.3. Liikmesriigid võivad oma territooriumil lubada selliste enne 1. jaanuari 1997 ehitatud sõidukite kasutamist, mis käesolevale direktiivile ei vasta, kuid mis on ehitatud 31. detsembril 1996 kehtinud siseriiklike nõuete kohaselt, kui kõnealused sõidukid vastavad nõutavale ohutustasemele.4. Liikmesriigid võivad säilitada oma 31. detsembril 1996 kehtinud siseriiklikud sätted, mis käsitlevad A lisa äärenumbri 2212 tähenduses uute mahutite ja lisadele A ja B mittevastavate uute tsisternide ehitust, kasutust ja veotingimusi, kuni viited mahutite ja tsisternide ehituse ja kasutuse standarditele, mis on käesoleva direktiiviga võrdselt siduvad, lisatakse lisadele A ja B, kuid igal juhul mitte kauem kui 31. detsembrini 1998. Enne 1. jaanuari 1999 ehitatud mahuteid ja tsisterne, mis vastavad nõutavale ohutustasemele, võib kasutada algsete tingimuste kohaselt.5. Liikmesriigid võivad säilitada muud kui lisades A ja B ettenähtud siseriiklikud sätted, mis käsitlevad nende territooriumil toimuvate vedelgaaside või vedelgaasisegude veo standardtemperatuuri, kuni sätted asjaomaste kliimavöötmete standardtemperatuuride kohta lülitatakse Euroopa standarditesse ning viited nendele standarditele lisatakse lisadele A ja B.6. Liikmesriigid võivad enne 1. jaanuari 1997 lubada oma territooriumidel toimuvatel vedudel kasutada pakendeid, mis on valmistatud, kuid mitte sertifitseeritud kooskõlas ADR-kokkuleppega, kui sellisel pakendil on kirjas valmistamiskuupäev ja see läbib vajaduse korral 31. detsembril 1996 kehtinud siseriiklike õigusaktidega ettenähtud testid ja kui kõik sellised pakendid vastavad asjakohasele ohutustasemele (sealhulgas vajaduse korral testimine ja kontroll) kooskõlas järgmise süsteemiga: keskmise suurusega metallist mahtlastikonteinereid ja metalltrumleid, mille mahutavus on üle 50 liitri, võib kasutada kuni 15 aastat pärast nende valmistamiskuupäeva, kuid mitte kauem kui 31. detsembrini 1998.7. Liikmesriigid võivad lubada kuni 31. detsembrini 1998 oma territooriumil teatavate enne 1. jaanuari 1997 pakendatud ohtlike kaupade vedu tingimusel, et kaubad on liigitatud, pakendatud ja märgistatud kooskõlas enne 1. jaanuari 1997 kehtinud siseriiklike õigusaktide nõuetega.8. Liikmesriigid võivad nende vedude puhul, mis toimuvad liikmesriigi territooriumil ja seal registreeritud sõidukitega, säilitada 31. detsembril 1996 kehtinud siseriikliku õiguse sätted, mis käsitlevad hädakoodi kasutamist lisas B sätestatud ohu identifitseerimisnumbri asemel.9. Liikmesriigid võivad pärast komisjoniga konsulteerimist säilitada käesoleva direktiivi lisades A ja B ettenähtutest vähem ranged sätted nende territooriumil üksnes väikestes kogustes toimuvate teatavate ohtlike kaupade vedude puhul, välja arvatud keskmise või kõrge radioaktiivsustasemega ained.10. Tingimusel, et turvalisus ei ole ohus, võivad liikmesriigid lubada lisadest A ja B ajutisi erandeid, et teha oma territooriumil uuringuid, mis on vajalikud enne kõnealuste lisade muutmist nende kohandamiseks tehnoloogia ja tööstuse arenguga. Sellest teatatakse komisjonile, kes teavitab omakorda teisi liikmesriike.Ajutised erandid, mis on liikmesriikide pädevate asutuste vahel kokku lepitud lisade A ja B äärenumbrite 2010 ja 10602 alusel, tehakse mitmepoolse lepinguna, mille lepingu algatanud asutus esitab kõikide liikmesriikide pädevatele asutustele. Sellest teavitatakse komisjoni.Ühegi esimeses ja teises lõigus nimetatud erandi kohaldamisel ei või kedagi diskrimineerida saatja, veoettevõtja või saaja kodakondsuse või asukoha järgi; erandid võivad kehtida kuni viis aastat ja neid ei saa uuendada.11. Liikmesriigid võivad lubada selliste ohtlike kaupade üksikuid vedusid, mis on keelatud lisadega A ja B või mida tehakse lisades A ja B sätestatust erinevatel tingimustel.12. Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, võivad liikmesriigid hiljemalt 31. detsembrini 1998 kohaldada muude liikmesriikidega sõlmitud olemasolevaid lepinguid, mis on kooskõlas ADR-kokkuleppega, ilma kedagi saatja, vedaja või saaja kodakondsuse või asukoha järgi diskrimineerimata. Muud lisade A ja B äärenumbritega 2 010 ja 10 602 lubatud erandid peavad vastama lõikele 10.Artikkel 7Kui turulepääsu käsitlevate siseriiklike või ühenduse sätetega ei ole ette nähtud teisiti, lubatakse kolmandates riikides registreeritud või kasutusele võetud sõidukitel tegelda ühenduse piires ohtlike kaupade rahvusvaheliste vedudega, kui kõnealused veod on kooskõlas ADR-kokkuleppega.III PEATÜKKLõppsättedArtikkel 8Muudatused, mis on vajalikud lisade A ja B kohandamiseks käesolevas direktiivis käsitletud valdkondades toimunud teaduse ja tehnika arenguga, et võtta arvesse ADR-kokkuleppe lisadesse tehtud muudatusi, võetakse vastu artiklis 9 sätestatud korras.Artikkel 91. Komisjoni abistab ohtlike kaupade veo komitee, edaspidi "komitee", mis koosneb liikmesriikide esindajatest ja mida juhatab komisjoni esindaja.2. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille eesistuja määrab lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.3. a) Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu.b) Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jooksul alates nõukogu poole pöördumisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu.Artikkel 101. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 1. jaanuari 1997. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 111. Direktiiv 89/684/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäevast.2. Ajutised sertifikaadid, mille liikmesriigid on kooskõlas kõnealuse direktiivi artikli 4 lõikega 2 välja andnud üksnes riigisisesteks vedudeks, kehtivad kuni 31. detsembrini 1996. Kõnealuse direktiivi artikli 4 lõike 4 kohaselt väljaantud sertifikaatide kasutamist võib jätkata kuni nende kehtivusaja lõpuni, kuid mitte kauem kui 1. juulini 1997 tsisternides veetavate ohtlike kaupade puhul või lõhkeainete puhul ja mitte kauem kui 1. jaanuarini 2000 muude ohtlike kaupade puhul.Artikkel 12Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 21. november 1994Nõukogu nimeleesistujaM. Wissmann[1] EÜT C 17, 20.1.1994, lk 6.[2] EÜT C 195, 18.7.1994, lk 15.,[3] Euroopa Parlamendi 3. mai 1994. aasta arvamus (EÜT C 205, 25.7.1994, lk 54), nõukogu 19. septembri 1994. aasta ühine seisukoht (EÜT C 301, 27.10.1994, lk 25) ja Euroopa Parlamendi 17. novembri 1994. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[4] EÜT L 117, 8.5.1990, lk 1.[5] EÜT L 117, 8.5.1990, lk 15.[6] EÜT L 374, 31.12.1990, lk 1.[7] EÜT L 398, 30.12.1989, lk 33.--------------------------------------------------A LISANB:Konsolideeritud tekst avaldatakse kõigis ühenduse ametlikes keeltes niipea, kui see on ette valmistatud ja tõlgitud.Vt komisjoni direktiiv 2003/28/EÜ, EÜT L 90, 8.4.2003, lk 45.--------------------------------------------------B LISANB:Konsolideeritud tekst avaldatakse kõigis ühenduse ametlikes keeltes niipea, kui see on ette valmistatud ja tõlgitud.Vt komisjoni direktiiv 2003/28/EÜ, EÜT L 90, 8.4.2003, lk 45.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 97/19/EÜ, 18. aprill 1997, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 70/221/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste vedelkütusepaake ja tagumisi allasõidutõkkeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohtaEMPs kohaldatav tekst

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31997L0019

Euroopa Liidu Teataja L 125 , 16/05/1997 Lk 0001 - 0020

		Komisjoni direktiiv 97/19/EÜ,18. aprill 1997,millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 70/221/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste vedelkütusepaake ja tagumisi allasõidutõkkeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 1970. aasta direktiivi 70/221/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste vedelkütusepaake ja tagumisi allasõidutõkkeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 81/333/EMÜ, [2] eriti selle artiklit 3,ning arvestades, et:direktiiv 70/221/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist EÜ tüübikinnitusmenetluse kohta, mis kehtestati nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiiviga 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [3] viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 96/79/EÜ; [4] sellest tulenevalt kohaldatakse direktiivi 70/221/EMÜ suhtes direktiivi 70/156/EMÜ sätteid, mis käsitlevad sõiduki süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke;eelkõige direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõike 4 ja artikli 4 lõike 3 kohaselt tuleb igale üksikdirektiivile lisada teatis, mis sisaldab direktiivi 70/156/EMÜ I lisa asjakohaseid punkte, ja samuti direktiivi 70/156/EMÜ VI lisal põhinev tüübikinnitustunnistus tüübikinnituse elektrooniliseks salvestamiseks;kõnealused muudatused puudutavad ainult direktiivis 70/221/EMÜ sisalduvaid rakendussätteid; seetõttu ei ole vaja direktiivile 70/221/EMÜ vastavaid olemasolevaid tüübikinnitusi kehtetuks tunnistada ega takistada kõnealuste tüübikinnitustega hõlmatavate uute sõidukite registreerimist, müüki ega kasutuselevõtmist;käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiiviga 70/156/EMÜ asutatud tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 70/221/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikkel 1 asendatakse järgmisega:"Artikkel 1Käesolevas direktiivis tähendab "sõiduk" teedel kasutamiseks mõeldud, kerega või kereta, vähemalt neljarattalist mootorsõidukit, mille suurim ettenähtud kiirus on üle 25 km/h, ja selle haagiseid, välja arvatud rööbastel liikuvad sõidukid, põllumajandus- ja metsatraktorid ning kõik liikurmasinad."2. Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:a) lõikes 2 asendatakse fraas"direktiivi 70/156/EMÜ artikli 9a tähenduses ning mis on paigaldatud vastavalt lisa punkti II.5 nõuetele."järgmise fraasiga:"direktiivi 70/156/EMÜ artikli 2 tähenduses ning mis on paigaldatud vastavalt II lisa punktis 5 sätestatud nõuetele.";b) lõikes 3 asendatakse fraas"direktiivi 70/156/EMÜ artikli 9a tähenduses, vastab lisas sätestatud asjakohastele nõuetele."järgmise fraasiga:"direktiivi 70/156/EMÜ artikli 2 tähenduses, vastab II lisas sätestatud asjakohastele nõuetele".3. Artiklit 2a muudetakse järgmiselt:a) lõikes 2 asendatakse fraas"direktiivi 70/156/EMÜ artikli 9a tähenduses ning mis on paigaldatud vastavalt lisa punktis II.5 sätestatud nõuetele."järgmise fraasiga:"direktiivi 70/156/EMÜ artikli 2 tähenduses ning mis on paigaldatud vastavalt II lisa punktis 5 sätestatud nõuetele";b) lõikes 3 asendatakse fraas "artikli 9a" fraasiga "artikli 2".4. Artiklis 2b asendatakse fraas "lisa punktides II.2.1 ja II.2.2" fraasiga "II lisa punktides 2.1 ja 2.2".5. Artiklis 3 asendatakse fraas "I punkti" fraasiga "I lisa".6. Lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisaga.Artikkel 2Alates 1. oktoobrist 1997 liikmesriigid:- ei anna enam EÜ tüübikinnitust vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõikele 1 ega vajaduse korral vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõikele 4,- võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisestuuele sõidukitüübile vedelkütusepaakide ja tagumiste allasõidutõketega seotud põhjustel või tagumise allasõidutõkke uuele tüübile eraldi seadmestikuna, kui see ei vasta käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 70/221/EMÜ sätetele.Käesoleva direktiiviga ei tunnistata kehtetuks ühtegi direktiivi 70/221/EMÜ kohaselt varem antud tüübikinnitust ega takistata selliste tüübikinnituste laiendamist selle direktiivi alusel, mille kohaselt esialgne tüübikinnitus anti.Artikkel 31. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 30. septembriks 1997. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 4Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 18. aprill 1997Komisjoni nimelkomisjoni liigeMartin bangemann[1] EÜT L 76, 6.4.1970, lk 23.[2] EÜT L 131, 18.5.1981, lk 4.[3] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[4] EÜT L 18, 21.1.1997, lk 7.--------------------------------------------------LISADE LOETELUI lisa: | Vedelkütusepaagid |1. liide: | Teatis |2. liide: | EÜ tüübikinnitustunnistus |II lisa: | Tagumine allasõidutõke |1. liide: | Teatis (sõiduk) |2. liide: | Teatis (eraldi seadmestik) |3. liide: | EÜ tüübikinnitustunnistus (sõiduk) |4. liide: | EÜ tüübikinnitustunnistus (eraldi seadmestik) |5. liide: | EÜ tüübikinnitusmärk |--------------------------------------------------I LISAVEDELKÜTUSEPAAGID1. KOHALDAMISALA1.1. Käesolevat lisa kohaldatakse sõidukite suhtes, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 70/156/EMÜ.2. MÕISTEDKäesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:2.1. Sõidukitüüp lähtuvalt kütusepaakidest – sõidukid, mis ei erine üksteisest oluliselt järgmiste tunnuste poolest:2.1.1. paagi/paakide ehitus, kuju, mõõtmed ja materjal;2.1.2. paagi/paakide paigutus sõidukis (paremal ja/või vasakul, ees, taga, keskel).2.2. Paak – vedelkütuse jaoks ettenähtud paak/paagid vastavalt punkti 2.3 määratlusele, mida kasutatakse eelkõige sõiduki peajõuseadmes, v.a selle manused (täitetoru (kui see on eraldi osa), täiteava, kork, mõõtur, ühendused mootoriga, ülemäärase siserõhu kompenseerimise seadmed vms).2.3. Vedelkütus – kütus, mis normaalsetes keskkonnatingimustes on vedel.3. EÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE3.1. Direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõike 4 kohase taotluse sõiduki tüübikinnituse saamiseks lähtuvalt selle kütusepaakidest esitab sõiduki tootja.3.2. Teatise näidis on esitatud 1. liites.3.3. Tüübikinnituskatsete tegemise eest vastutavale tehnilisele teenistusele tuleb esitada:3.3.1. kinnitatavat sõidukitüüpi esindav sõiduk või sõiduki osad, mida tehniline teenistus peab tüübikinnituskatsete jaoks vajalikuks.4. EÜ TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE4.1. Kui asjaomased nõuded on täidetud, siis antakse EÜ tüübikinnitus direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõike 3 ning vajaduse korral artikli 4 lõike 4 kohaselt.4.2. EÜ tüübikinnitustunnistuse näidis on esitatud 2. liites.4.3. Igale kinnituse saanud sõidukitüübile antakse tüübikinnitusnumber vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ VII lisale. Sama liikmesriik ei või anda sama numbrit teisele sõidukitüübile.5. SPETSIFIKATSIOONID5.1. Kütusepaagid peavad olema korrosioonikindlad. Need peavad pidama vastu lekkekatsetele, mille tootja teeb rõhu juures, mis võrdub kahekordse töörõhuga, kuid mis mingil juhul ei ole väiksem kui 1,3 baari. Igasugune ülerõhk ja mis tahes rõhk, mis ületab töörõhu, tuleb automaatselt kompenseerida sobivate seadmetega (õhuavad, kaitseklapid jne). Õhuavad peavad olema konstrueeritud nii, et tuleoht oleks välistatud. Kütus ei tohi voolata välja läbi kütusepaagi korgi ega läbi ülerõhu kompenseerimise seadme isegi siis, kui paak on täiesti ümber pööratud; tilkumine on lubatud.5.2. Kütusepaagid tuleb paigaldada nii, et need oleksid kaitstud tagajärgede eest, kui sõiduki esi- või tagaosa tabab löök; paakide lähedal ei või olla väljaulatuvaid osi, teravaid servi jne.6. TÜÜBI JA TÜÜBIKINNITUSE MUUDATUSED6.1. Käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatud tüübi muutmisel kohaldatakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 5 sätteid.7. TOODANGU VASTAVUS7.1. Üldjuhul võetakse toodangu vastavust tagavad meetmed direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 10 ettenähtud korras.--------------------------------------------------1. liideVajaduse korral tuleb esitada järgmine teave kolmes eksemplaris ja koos sisukorraga. Kõik joonised peavad olema sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikud ning esitatud A4 formaadis paberil või A4 formaadis voldikul. Võimaliku fotod peavad olema piisavalt üksikasjalikud.Elektrooniliste juhtimisseadistega süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul tuleb esitada andmed juhtimisseadiste töötamise kohta.0. ÜLDOSA0.1. Mark (tootja kaubanimi):0.2. Tüüp ja üldine kaubanduslik kirjeldus (kirjeldused):0.3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile: (b)0.3.1. Märgise asukoht:0.4. Sõiduki kategooria: (c)0.5. Tootja nimi ja aadress:0.8. Koostetehas(t)e aadress(id):1. SÕIDUKI EHITUSE ÜLDISED KARAKTERISTIKUD1.1. Esindava sõiduki fotod ja/või joonised (üksnes erinevad keremudelid):3. JÕUSEADE (q)3.2.2. Kütus: diislikütus/bensiin/veeldatud naftagaas (LPG)/muu [1]3.2.3. Kütusepaak/-paagid3.2.3.1. Kütuse kulupaak/-paagid3.2.3.1.1. Arv, mahutavus, materjalid:3.2.3.1.2. Paagi (paakide) joonis ja tehniline kirjeldus, mis hõlmab kõiki ventilatsioonisüsteemide ühendusi ja torusid ning lukke, ventiile ja kinnitusseadiseid:.3.2.3.1.3. Täpne joonis paagi/paakide paigutuse kohta sõidukis:3.2.3.2. Varukütusepaak/-paagid3.2.3.2.1. Arv, mahutavus, materjalid:3.2.3.2.2. Paagi (paakide) joonis ja tehniline kirjeldus, mis hõlmab kõiki ventilatsioonisüsteemide ühendusi ja torusid ning lukke, ventiile ja kinnitusseadiseid:.3.2.3.2.3. Täpne joonis paagi/paakide paigutuse kohta sõidukis:.Kuupäev, failinimi[1] Mittevajalik läbi kriipsutada.--------------------------------------------------2. liideEÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSAmetiasutuse pitserTeatis sõiduki/osa/eraldi seadmestiku tüübi [1]- tüübikinnituse, [2]- tüübikinnituse laiendamise, [3]- tüübikinnitusest andmisest keeldumise, [4]- tüübikinnituse tühistamise [5]kohta direktiivi…/…/EMÜ alusel, viimati muudetud direktiiviga…/…/EÜTüübikinnitusnumber:Laiendamise põhjus:I JAGU0.1. Mark (tootja kaubanimi):0.2. Tüüp ja üldine kaubanduslik kirjeldus (kirjeldused):0.3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile/osale/eraldi seadmestikule: [6], [7]0.3.1. Märgise asukoht:0.4. Sõiduki kategooria: [8], [9]0.5. Tootja nimi ja aadress:0.7. Osade ja eraldi seadmestike puhul EÜ tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis:0.8. Koostetehas(t)e aadress(id):II JAGU1. Lisateave (vajaduse korral): vt addendum2. Katsete eest vastutav tehniline teenistus:3. Katseprotokolli esitamise kuupäev:4. Katseprotokolli number:5. Märkused (kui neid on): vt addendum6. Koht:7. Kuupäev:8. Allkiri:9. Lisatud on loetelu tüübikinnitusasutusele esitatud teabest, mida on võimalik taotluse korral saada.1. Lisateave1.1. Materjal:1.2. Mahutavus:1.3. Asukoht/asukohad:1.4. Kütus: diislikütus/bensiin/muu [10]5. Märkused:[1] Mittevajalik läbi kriipsutada.[2] Mittevajalik läbi kriipsutada.[3] Mittevajalik läbi kriipsutada.[4] Mittevajalik läbi kriipsutada.[5] Mittevajalik läbi kriipsutada.[6] Mittevajalik läbi kriipsutada.[7] Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva tüübikinnitustunnistusega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku tüübi kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga:“?” (nt ABC??123??).[8] Mittevajalik läbi kriipsutada.[9] Direktiivi 70/156/EMÜ II lisa punktis A esitatud määratluse kohaselt.[10] Mittevajalik läbi kriipsutada.--------------------------------------------------II LISATAGUMINE ALLASÕIDUTÕKE1. ÜLDOSAKäesoleva direktiivi alla kuuluvad sõidukid peavad olema konstrueeritud nii, et oleks tõhusalt takistatud M1- ja N1-kategooria sõidukite allasõit tagantpoolt. [1]2. MÕISTED2.1. Sõidukitüüp lähtuvalt tagumisest allasõidutõkkestSõidukitüüp lähtuvalt tagumisest allasõidutõkkest – sõidukid, mis ei erine üksteisest oluliselt järgmiste oluliste tunnuste poolest:2.1.1. tagatelje laius, sõiduki tagaosa ehitus, mõõtmed, kuju ja materjalid, niivõrd kuivõrd need omavad tähtsust seoses punktide 5.1–5.4.5.5 nõuetega;2.1.2. vedrustuse omadused, niivõrd kuivõrd need omavad tähtsust seoses punktide 5.1–5.4.5.5 nõuetega;2.1.3. tagumise allasõidutõkke tüüp, kui see on olemas.2.2. Tagumise allasõidutõkke tüüpTagumise allasõidutõkke tüüp – seadised, mis ei erine üksteisest oluliselt järgmiste oluliste tunnuste poolest:2.2.1. kuju;2.2.2. mõõtmed;2.2.3. kinnitus;2.2.4. materjalid.3. EÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE3.1. Sõidukitüübi EÜ tüübikinnituse taotlus3.1.1. Direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõike 4 kohase taotluse sõidukitüübi EÜ tüübikinnituse saamiseks lähtuvalt tagumisest allasõidutõkkest esitab sõiduki tootja.3.1.2. Teatise näidis on esitatud 1. liites.3.1.3. Tüübikinnituskatsete eest vastutavale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatavat tüüpi esindav sõiduk.3.2. Tagumise allasõidutõkke kui eraldi seadmestiku EÜ tüübikinnituse taotlemine3.2.1. Direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõike 4 kohast EÜ tüübikinnitust tagumisele allasõidutõkkele, mida kõnealuse direktiivi artikli 2 tähenduses loetakse eraldi seadmestikuks, peab taotlema sõiduki tootja või tagumise allasõidutõkke tootja.3.2.2. Teatise näidis on esitatud 2. liites.3.2.3. Katseid tegevale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatava tagumise allasõidutõkke tüübi üks näidis. See teenistus võib nõuda lisanäidiseid, kui ta peab seda vajalikuks. Näidistele tuleb selgelt ja kustutamatult märkida taotleja ärinimi või kaubamärk ja tüübimärgistus.4. EÜ TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE4.1. Kui asjaomased nõuded on täidetud, siis antakse EÜ tüübikinnitus direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõike 3 ning vajaduse korral artikli 4 lõike 4 kohaselt.4.2. EÜ tüübikinnitustunnistuse näidis on esitatud:4.2.1. punktis 3.1 nimetatud taotluste puhul 3. liites;4.2.2. punktis 3.2 nimetatud taotluste puhul 4. liites.4.3. Igale kinnituse saanud sõidukitüübile või tagumise allasõidutõkke tüübile antakse kinnitusnumber vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ VII lisale. Sama liikmesriik ei või anda sama numbrit teisele tagumise allasõidutõkke tüübile ega teisele sõidukitüübile.5. SPETSIFIKATSIOONID5.1. Kõik sõidukid peavad olema konstrueeritud ja/või varustatud nii, et kogu nende laiuse ulatuses oleks tõhusalt takistatud M1- ja N1-kategooria sõidukite allasõit tagantpoolt. [2]5.2. M1-, M2-, M3-, N1-, O1- või O2-kategooria sõiduk [3] loetakse punkti 5.1 tingimustele vastavaks, kui:- see on kooskõlas punktis 5.3 sätestatud tingimustega või- kui tühja sõiduki tagaosa kliirens ei ületa 55 cm laiuses, mis ei ole tagatelje laiusest lühem rohkem kui 10 cm kummaltki poolt (v.a rehvide maapinnalähedane väljaulatuv kumerus).Kui tagatelgi on enam kui üks, võetakse arvesse kõige laiema telje laiust.Kõnealune nõue peab olema täidetud vähemalt joonel, mis asub sõiduki tagumisest äärest kuni 45 cm kaugusel.5.3. N2-, N3-, O3- või O4-kategooria sõiduk [4] loetakse punkti 5.1 nõuetele vastavaks, kui:- sõiduk on varustatud punkti 5.4 nõuetele vastava spetsiaalse tagumise allasõidutõkkega või- sõiduki tagaosa on konstrueeritud või varustatud nii, et selle osi võib nende kuju ja omaduste tõttu käsitada tagumise allasõidutõkke asendajana. Kui osade koostoimimise korral on täidetud punkti 5.4 nõuded, loetakse, et nad moodustavad tagumise allasõidutõkke.5.4. Tagumine allasõidutõke, edaspidi "tõke", koosneb üldjuhul risttalast ning šassii peeltalade või neid asendavate osade külge kinnitatud ühendusosadest.Sellel peavad olema järgmised omadused:5.4.1. tõke peab olema paigaldatud sõiduki tagaosale nii lähedale kui võimalik. Kui sõiduk on tühi, [5] ei tohi tõkke alumine äär olla üheski punktis maapinnast kõrgemal kui 55 cm;5.4.2. tõke ei tohi üheski punktis olla laiem tagateljest, mida mõõdetakse rataste kõige välimiste punktide järgi, v.a rehvide maapinnalähedane väljaulatuv kumerus, ega olla sellest lühem rohkem kui 10 cm kummaltki poolt. Kui tagatelgi on enam kui üks, võetakse arvesse kõige laiema telje laiust;5.4.3. risttala profiili kõrgus peab olema vähemalt 10 cm. Risttala külgmised ääred ei tohi olla tahapoole painutatud ega terava äärega; kõnealune nõue on täidetud, kui risttala külgmised ääred on välisküljelt ümardatud ning nende kumerusraadius on vähemalt 2,5 mm;5.4.4. tõke võib olla konstrueeritud ka nii, et selle asukohta sõiduki tagaosas on võimalik muuta. Sellisel juhul peab selle tööasendisse kinnitamiseks olema kindel viis, et oleks välistatud asukoha juhuslik muutus. Kasutajal peab olema võimalik tõkke asukohta muuta, rakendades jõudu kuni 40 daN;5.4.5. tõke peab olema piisavalt vastupidav sõiduki pikiteljega paralleelselt mõjuvate jõudude suhtes ning olema tööasendis kinnitatud šassii peeltalade või neid asendavate osade külge.Kõnealune nõue on täidetud, kui on tõendatud, et tõkke tagumise osa ja sõiduki tagumise ääre vaheline horisontaalkaugus punktides P1, P2 ja P3 ei ületa 40 cm ei kasutamise ajal ega pärast seda. Kõnealuse kauguse mõõtmisel ei võeta arvesse sõiduki osi, mis on maapinnast enam kui 3 m kõrgemal, kui sõiduk on tühi;5.4.5.1. punktid P1 paiknevad tagatelje rataste välisservade pikisuunalisest puutetasapinnast 30 cm kaugusel; punktid P2, mis asetsevad punkte P1 ühendaval joonel, on sõiduki keskmise pikitasapinnaga sümmeetriliselt teineteisest 70–100 cm (k.a) kaugusel, kusjuures täpse asukoha näeb ette tootja. Punktide P1 ja P2 kõrguse maapinnast näeb ette sõiduki tootja tõket horisontaalselt läbivate joonte piires. Kõrgus ei tohi siiski ületada 60 cm, kui sõiduk on tühi. P3 on punkte P2 ühendava sirgjoone keskpunkt;5.4.5.2. mõlemale punktile P1 ja punktile P3 tuleb järjest rakendada horisontaaljõudu, mis moodustab 12,5 % sõiduki registrimassist, kuid ei ole suurem kui 2,5 × 104 N;5.4.5.3. mõlemale punktile P2 tuleb järjest rakendada horisontaaljõudu, mis moodustab 50 % sõiduki registrimassist, kuid ei ole suurem kui 10 × 104 N;5.4.5.4. punktides 5.4.5.2 ja 5.4.5.3 nimetatud jõude tuleb rakendada eraldi. Jõudude rakendamise järjekorra võib ette näha tootja;5.4.5.5. praktilise katse tegemiseks, et kontrollida eespool esitatud nõuetele vastavust, peavad täidetud olema järgmised tingimused:5.4.5.5.1. tõke peab olema kinnitatud šassii peeltalade või neid asendavate osade külge;5.4.5.5.2. ettenähtud jõude tuleb rakendada asjakohaselt liigendatud (nt universaalliigenditega) tõukuritega, mis peavad olema sõiduki keskmise pikitasapinnaga paralleelsed pinna abil, mis on kuni 25 cm kõrge (täpse kõrguse peab andma tootja) ja 20 cm lai ning mille vertikaalservade kumerusraadius on 5 ± 1 mm; pinna keskpunkt asetatakse järjest punktidesse P1, P2 ja P3.5.5. Erandina eespool esitatud nõuetest ei pea tagumist allasõidutõket käsitlevatele käesoleva lisa nõuetele vastama järgmiste kategooriate sõidukid:- poolhaagiste vedukid,- pukkhaagised ja muud samalaadsed haagised palkide või muude väga pikkade esemete vedamiseks,- sõidukid, mille puhul tagumine allasõidutõke raskendab nende kasutamist.6. EÜ TÜÜBIKINNITUSMÄRK6.1. Igale tagumisele allasõidutõkkele, mis vastab käesoleva direktiivi alusel eraldi seadmestikuna kinnitatud tüübile, kantakse EÜ tüübikinnitusmärk.6.2. See märk koosneb ristkülikust, mille sees on täht "e", ja sellele järgneb tüübikinnituse andnud liikmesriigi eraldusnumber või -tähed:1  Saksamaa2  Prantsusmaa3  Itaalia4  Madalmaad5  Rootsi6  Belgia9  Hispaania11  Ühendkuningriik12  Austria13  Luksemburg17  Soome18  Taani21  Portugal23  KreekaIRL  Iirimaa.Ristküliku lähedal peab olema ka direktiivi 70/156/EMÜ VII lisas nimetatud tüübikinnitusnumbri punktis 4 sisalduv baaskinnitusnumber, millele eelneb kaks numbrit, mis näitavad EÜ tüübikinnituse andmise päeval direktiivi 70/221/EMÜ kõige hilisemale peamisele tehnilisele muudatusele antud järjekorranumbrit. Käesolevas direktiivis on järjekorranumbriks "00".6.3. EÜ tüübikinnitusmärk tuleb tagumisele allasõidutõkkele kanda nii, et see oleks kustutamatu ja selgelt loetav isegi siis, kui tõke on paigaldatud sõidukisse.6.4. EÜ tüübikinnitusmärgi näidis on esitatud 5. liites.7. TÜÜBI JA TÜÜBIKINNITUSE MUUDATUSED7.1. Käesoleva direktiivi kohaselt kinnitatud tüübi muutmisel kohaldatakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 5 sätteid.8. TOODANGU VASTAVUS8.1. Üldjuhul võetakse toodangu vastavust tagavad meetmed direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 10 ettenähtud korras.[1] Direktiivi 70/156/EMÜ II lisa punktis A esitatud määratluse kohaselt.[2] Direktiivi 70/156/EMÜ II lisa punktis A esitatud määratluse kohaselt.[3] Direktiivi 70/156/EMÜ II lisa punktis A esitatud määratluse kohaselt.[4] Direktiivi 70/156/EMÜ II lisa punktis A esitatud määratluse kohaselt.[5] 1. liite punktis 2.6 esitatud määratluse kohaselt.--------------------------------------------------1. liideVajaduse korral tuleb esitada järgmine teave kolmes eksemplaris ja koos sisukorraga. Kõik joonised peavad olema sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikud ning esitatud A4 formaadis paberil või A4 formaadis voldikul. Võimalikud fotod peavad olema piisavalt üksikasjalikud.Elektrooniliste juhtimisseadistega süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul tuleb esitada andmed juhtimisseadiste töötamise kohta.0. ÜLDOSA0.1. Mark (tootja kaubanimi):0.2. Tüüp ja üldine kaubanduslik kirjeldus (kirjeldused):0.3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile: (b)0.3.1. Märgise asukoht:0.4. Sõiduki kategooria: (c)0.5. Tootja nimi ja aadress:0.8. Koostetehas(t)e aadress(id):1. SÕIDUKI EHITUSE ÜLDISED KARAKTERISTIKUD1.1. Esindava sõiduki fotod ja/või joonised:1.5. Peeltalade materjal: (d)2. MASS JA MÕÕTMED (e) (kg ja mm) (vajaduse korral viide joonisele)2.3.3. Kõige laiema tagatelje laius:2.4. Sõiduki mõõtmed (üldmõõtmed)2.4.1. Kereta šassii puhul2.4.1.2. Laius: (k)2.4.2. Kerega šassii puhul2.4.2.2. Laius: (k)2.6. Töökorras sõiduki mass koos kerega ning haakeseadisega muu kui M1-kategooria veduki puhul või kabiiniga šassii mass, kui kere ja/või haakeseadis on tootja poolt paigaldamata (kaasa arvatud jahutusvedelik, õlid, kütus, muud vedelikud (100 %), välja arvatud kasutatud vesi, tööriistad, varuratas ja juht, busside korral meeskonnaliikme mass (75 kg), kui sõidukis on meeskonnaliikme iste): (o), (p).2.8. Tootja määratud suurim tehniliselt lubatud täismass (y) (maksimaalne ja minimaalne):9. KERE9.1. Keretüüp: [1]9.2. Kasutatud materjalid ja ehitusmeetod: [2]9.15. Tagumine allasõidutõke9.15.1. Tagumise allasõidutõkkega ühenduses olevate sõidukiosade joonis, s.o sõiduki ja/või šassii joonis koos kõige laiema tagatelje asendi ja paigaldusega, tagumise allasõidutõkke paigalduse ja/või kinnituse joonis. Kui allasõidutõke ei ole eriseadis, siis peab joonisel olema selgelt näidatud, et nõutavad mõõtmed on täidetud:9.15.2. Eriseadise korral tagumise allasõidutõkke (sh paigalduse ja kinnituste) täielik kirjeldus ja/või joonis või, kui see on kinnitatud eraldi seadmestikuna, tüübikinnitusnumber:.Kuupäev, failinimi[1] Vajaduse korral, kui kere osa moodustab osa tagumisest allasõidutõkkest.[2] Vajaduse korral, kui kere osa moodustab osa tagumisest allasõidutõkkest.--------------------------------------------------2. liideVajaduse korral tuleb esitada järgmine teave kolmes eksemplaris ja koos sisukorraga. Kõik joonised peavad olema sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikud ning esitatud A4 formaadis paberil või A4 formaadis voldikul. Võimalikud fotod peavad olema piisavalt üksikasjalikud.Elektrooniliste juhtimisseadistega süsteemide, osade ja eraldi seadmestike puhul tuleb esitada andmed juhtimisseadiste töötamise kohta.0. ÜLDOSA0.1. Mark (tootja kaubanimi):0.2. Tüüp ja üldine kaubanduslik kirjeldus (kirjeldused):0.5. Tootja nimi ja aadress:0.7. Osade ja eraldi seadmestike puhul EÜ tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis:0.8. Koostetehas(t)e aadress(id):1. SÕIDUKI(TE) EHITUSE ÜLDISED KARAKTERISTIKUD, millesse tõke kavatsetakse paigaldada, niivõrd kuivõrd need on seotud tagumise allasõidutõkkega (lisada fotod ja/või joonised):1.1. Inertsmomentide minimaalne arv šassii peeltalade läbilõike horisontaaltelje suhtes:1.2. Šassii peeltalade kaugus teineteisest tõkke kinnituspunktides:.2. MASS JA MÕÕTMED2.1. Suurim tehniliselt lubatud täismass:3. KERE3.1. Tagumise allasõidutõkke (k.a paigaldus ja kinnitused) täielik kirjeldus ja/või joonis:.Kuupäev, failinimi--------------------------------------------------3. liideEÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSAmetiasutuse pitserTeatis sõiduki/osa/eraldi seadmestiku tüübi [1]- tüübikinnituse, [2]- tüübikinnituse laiendamise, [3]- tüübikinnitusest andmisest keeldumise, [4]- tüübikinnituse tühistamise [5]kohta seoses direktiiviga…/…/EMÜ, viimati muudetud direktiiviga…/…/EÜTüübikinnitusnumber:Laiendamise põhjus:I JAGU0.1. Mark (tootja kaubanimi):0.2. Tüüp ja üldine kaubanduslik kirjeldus (kirjeldused):0.3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile/osale/eraldi seadmestikule: [6], [7]0.3.1. Märgise asukoht:0.4. Sõiduki kategooria: [8], [9]0.5. Tootja nimi ja aadress:0.7. Osade ja eraldi seadmestike puhul EÜ tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis:0.8. Koostetehas(t)e aadress(id):II JAGU1. Lisateave (vajaduse korral): vt addendum2. Katsete eest vastutav tehniline teenistus:3. Katseprotokolli esitamise kuupäev:4. Katseprotokolli number:5. Märkused (kui neid on): vt addendum6. Koht:7. Kuupäev:8. Allkiri:9. Lisatud on loetelu tüübikinnitusasutusele esitatud teabest, mida on võimalik taotluse korral saada.1. Lisateave1.1. Sõiduki kategooria:1.2. Sõidukisse ei ole paigaldatud tagumist allasõidutõket [10]1.3. Sõidukisse on paigaldatud tagumine allasõidutõke [11]1.3.1. Tõkkele on antud kinnitus eraldi seadmestikuna [12]- kõrgus maapinnast ja kaugus sõiduki tagaosast:- tüübikinnitusmärk:1.3.2. Tõkkele ei ole antud kinnitust eraldi seadmestikuna [13]- laius, sektsiooni sügavus, kõrgus maapinnast ja kaugus sõiduki tagaosast:- kinnitusviis:5. Märkused:[1] Mittevajalik läbi kriipsutada.[2] Mittevajalik läbi kriipsutada.[3] Mittevajalik läbi kriipsutada.[4] Mittevajalik läbi kriipsutada.[5] Mittevajalik läbi kriipsutada.[6] Mittevajalik läbi kriipsutada.[7] Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva tüübikinnitustunnistusega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku tüübi kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga: “?” (nt ABC??123??).[8] Mittevajalik läbi kriipsutada.[9] Direktiivi 70/156/EMÜ II lisa punktis A esitatud määratluse kohaselt.[10] Mittevajalik läbi kriipsutada.[11] Mittevajalik läbi kriipsutada.[12] Mittevajalik läbi kriipsutada.[13] Mittevajalik läbi kriipsutada.--------------------------------------------------4. liideEÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSAmetiasutuse pitserTeatis sõiduki/osa/eraldi seadmestiku tüübi [1]- tüübikinnituse, [2]- tüübikinnituse laiendamise, [3]- tüübikinnitusest andmisest keeldumise, [4]- tüübikinnituse tühistamise [5]kohta seoses direktiiviga…/…/EMÜ, viimati muudetud direktiiviga…/…/EÜTüübikinnitusnumber:Laiendamise põhjus:I JAGU0.1. Mark (tootja kaubanimi):0.2. Tüüp ja üldine kaubanduslik kirjeldus (kirjeldused):0.3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile/osale/eraldi seadmestikule: [6], [7]0.3.1. Märgise asukoht:0.4. Sõiduki kategooria: [8], [9]0.5. Tootja nimi ja aadress:0.7. Osade ja eraldi seadmestike puhul EÜ tüübikinnitusmärgi asukoht ja kinnitusviis:0.8. Koostetehas(t)e aadress(id):II JAGU1. Lisateave (vajaduse korral): vt addendum2. Katsete eest vastutav tehniline teenistus:3. Katseprotokolli esitamise kuupäev:4. Katseprotokolli number:5. Märkused (kui neid on): vt addendum6. Koht:7. Kuupäev:8. Allkiri:9. Lisatud on loetelu tüübikinnitusasutusele esitatud teabest, mida on võimalik taotluse korral saada.1. Lisateave1.1. Ehitus1.1.1. Materjal:1.1.2. Kinnitusviis:1.1.3. Seadme mõõtmed:1.2. Selle sõiduki registrimass, millesse seade paigaldatakse:.1.3. Seadme kasutamise piirangud (kui neid on):5. Märkused:[1] Mittevajalik läbi kriipsutada.[2] Mittevajalik läbi kriipsutada.[3] Mittevajalik läbi kriipsutada.[4] Mittevajalik läbi kriipsutada.[5] Mittevajalik läbi kriipsutada.[6] Mittevajalik läbi kriipsutada.[7] Kui tüübi identifitseerimisandmed sisaldavad märke, mis ei ole käesoleva tüübikinnitustunnistusega hõlmatud sõiduki, osa või eraldi seadmestiku tüübi kirjeldamisel asjakohased, asendatakse dokumentides need märgid sümboliga: “?” (nt ABC??123??).[8] Mittevajalik läbi kriipsutada.[9] Direktiivi 70/156/EMÜ II lisa punktis A esitatud määratluse kohaselt.--------------------------------------------------5. liide+++++ TIFF +++++Sellist EÜ tüübikinnitustähist kandev tagumine allasõidutõke on käesoleva direktiivi (00) alusel Hispaanias (e 9) baaskinnitusnumbri 0148 all kinnituse saanud seadis.Kasutatud numbrid on esitatud üksnes näitena.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2009/19/EÜ, 12. märts 2009 , millega muudetakse tehnika arenguga kohandamiseks nõukogu direktiivi 72/245/EMÜ, mis käsitleb sõidukite tekitatud raadiohäireid (elektromagnetilist ühilduvust) (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               14.3.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 70/17

      KOMISJONI DIREKTIIV 2009/19/EÜ,
   12. märts 2009,
   millega muudetakse tehnika arenguga kohandamiseks nõukogu direktiivi 72/245/EMÜ, mis käsitleb sõidukite tekitatud raadiohäireid (elektromagnetilist ühilduvust)
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivi 2007/46/EÜ mootorsõidukitele ja nende haagistele valgustus- ja valgussignaalseadmete paigaldamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (raamdirektiiv), (1) eriti selle artikli 39 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 20. juuni 1972. aasta direktiiv 72/245/EMÜ, mis käsitleb sõidukite tekitatud raadiohäireid (elektromagnetilist ühilduvust), (2) on üks mitmest üksikdirektiivist EÜ tüübikinnitusmenetluse kontekstis, mis kehtestati nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiiviga 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta. (3) Seepärast kohaldatakse direktiivi 72/245/EMÜ suhtes direktiivi 70/156/EMÜ sõidukite süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke käsitlevaid sätteid.

               (2)

               Direktiivi 72/245/EMÜ I lisa punkti 3.2.9 kohaselt ei ole varuosadena müüdavate ja mootorsõidukitesse paigaldamiseks ette nähtud osade puhul vaja tüübikinnitust, kui neil ei ole tegemist häirekindlusega seotud funktsioonidega. Ette on nähtud nelja-aastane üleminekuaeg alates 3. detsembrist 2004, mille jooksul peab tehniline talitus kindlaks määrama, kas turuleviidav osa on häirekindlusega seotud või mitte, ning väljastama tõendi vastavalt IIIC lisas esitatud näidisele. Liikmesriigid peavad Euroopa Komisjonile teatama keeldumistest ohutuse kaalutlustel. Kõnealuse nõudega seotud praktilistele kogemustele ja liikmesriikide esitatud aruannetele tuginedes peab komisjon kõnealuse sätte kohaselt enne üleminekuaja lõppu otsustama, kas kõnealust tõendit tuleks jätkuvalt nõuda lisaks vastavusdeklaratsioonile.

               (3)

               Direktiivi 72/245/EMÜ I lisa punkti 3.2.9 kohaselt ning võttes arvesse asjaolu, et liikmesriigid ei ole Euroopa Komisjonile teatanud keeldumistest ohutuse kaalutlustel, tehakse praegu ettepanek tühistada tehnilise talituse kaasamise nõue varuosadena müüdavate ja mootorsõidukitesse paigaldamiseks ette nähtud osade puhul, kui neil ei ole tegemist häirekindlusega seotud funktsioonidega, ning mitte nõuda enam tõendi väljastamist vastavalt IIIC lisas esitatud näidisele, nagu on sätestatud I lisa punktis 3.2.9.

               (4)

               Seepärast tuleks direktiivi 72/245/EMÜ vastavalt muuta.

               (5)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas mootorsõidukite tehnilise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 72/245/EMÜ muudetakse järgmiselt:

               1.

               Lisade loetelust jäetakse välja järgmised viited IIIC lisale:

                           „IIIC LISA

                           Tõendi näidis I lisa, I 3.2.9 suhtes”;

               2.

               I lisa punkti 3.2.9 teine lõik jäetakse välja;

               3.

               IIIC lisa jäetakse välja.

         Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. oktoobriks 2009. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 2. oktoobrist 2009.
   Kui liikmesriigid need õigusnormid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetavate põhiliste riiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 12. märts 2009

            Komisjoni nimel

            asepresident

         Günter VERHEUGEN

      (1)  ELT L 263, 9.10.2007, lk 1.

      (2)  EÜT L 152, 6.7.1972, lk 15.

      (3)  EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.


title: Nõukogu direktiiv, 22. aprill 1986, millega muudetakse seoses Hispaania ja Portugali ühinemisega teatavaid seemnete ja taimede turustamist käsitlevaid direktiive

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31986L0155

Euroopa Liidu Teataja L 118 , 07/05/1986 Lk 0023 - 0027 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 20 Lk 0208  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 20 Lk 0208

		Nõukogu direktiiv,22. aprill 1986,millega muudetakse seoses Hispaania ja Portugali ühinemisega teatavaid seemnete ja taimede turustamist käsitlevaid direktiive(86/155/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse assamblee arvamust, [1]ning arvestades, et:nõukogu on kehtestanud eri direktiivide abil seemne ja paljundusmaterjali turustamise suhtes kohaldatava korra;Hispaania ja Portugali ühinemisaktis on määratud Portugali puhul kindlaks kõnealuses valdkonnas kohaldatav üleminekukord;Hispaania puhul tuleks teha vastavalt ühinemisläbirääkimistel kokkulepitud suunistele kohandused järgmistesse direktiividesse:- nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiiv 66/401/EMÜ söödakultuuride seemnete turustamise kohta, [2] viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 3768/85, [3]- nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiiv 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta, [4] viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 3768/85,- nõukogu 9. aprilli 1968. aasta direktiiv 68/193/EMÜ viinamarjade vegetatiivse paljundusmaterjali turustamise kohta, [5] viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 3768/85,- nõukogu 30. juuni 1969. aasta direktiiv 69/208/EMÜ õli- ja kiudtaimede seemnete turustamise kohta, [6] viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 3768/85,- nõukogu 29. septembri 1970. aasta direktiiv 70/457/EMÜ ühise põllumajandustaimesortide kataloogi kohta, [7] viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 3768/85,- nõukogu 29. septembri 1970. aasta direktiiv 70/458/EMÜ köögiviljaseemne turustamise kohta, [8] viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 3768/85;harilik sõrmrohi, paelrohi (Phalaris), sorgo, sudaani sorgo, värvisafloor, kõrvits ja hispaania artišokk on laienenud ühenduses põllumajandus- või köögiviljataimede tootmisel olulised liigid ning seepärast tuleks need lisada nimetatud direktiivide reguleerimisalasse;selleks, et oleks võimalik võtta meetmeid, mis on vajalikud lutserni, söödakapsa ja õlirõika seemnete kohustuslikuks sordipõhiseks sertifitseerimiseks, tuleks Hispaania Kuningriigil lubada lükata nimetatud seemnete puhul edasi selle direktiiviga 66/401/EMÜ kehtestatud kohustuse kohaldamine, mille kohaselt on lubatud turustada üksnes neid seemneid, mis on sertifitseeritud ametlikult "eliitseemnena" või "sertifitseeritud seemnena";nõudlus puuvillaseemnete järele laienenud ühenduses tingib direktiivi 69/208/EMÜ muutmise, et võimaldada teise põlvkonna sertifitseeritud puuvillaseemne turustamist;selleks, et Hispaania Kuningriik saaks võtta meetmeid, mis on vajalikud kõnealuse riigi seemne ja paljundusmaterjali tootmise ja turustamise kohandamiseks ühenduse süsteemis koostatud põllumajandustaimesortide kataloogi nõuetega, tuleks kõnealusel liikmesriigil lubada lükata kas täielikult või teatavate liikide osas edasi teatavate riikliku viinamarjasortide kataloogi, ühise põllumajandustaimesortide kataloogi ja ühise köögiviljasortide kataloogiga seotud sätete kohaldamine,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 66/401/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 2 lõike 1 punkti A alapunktis a:"—lisatakse sõnad: | |“Cynodon dactylon (L.) Pers. | harilik sõrmrohi” |järgmiste sõnade järele: | |“Arrhenatherum elatius (L.) Beauv. ex. J. et K. Presl. | kõrge raikaerik” |—ja sõnad: | |“Phalaris aquatica L. | paelrohi, Phalaris” |järgmiste sõnade järele: | |“Lolium × hybridum Hausskn | hübriidraihein”" |2. Artiklisse 3 lisatakse järgmine lõige:"1a. Kuni 31. detsembrini 1989 on Hispaania Kuningriigil lubatud näha liikide Medicago sativa, Brassica oleracea convar. acephala ja Raphanus sativus seemnete puhul artiklis 21 sätestatud korras ette erandid lõikest 1."3. II lisa I osa lõike 2 punktis A lisatakse pärast riduArrhenatherum elatiusjaLolium×hybridumvastavalt järgmised read:"1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 | 13 | 14 | 15 |Cynodon dactylon | 70 (a) | | 90 | 2,0 | 1,0 | 0,3 | 0,3 | | | | 0 | 0 (j) (k) | 2" | |ja"“Phalaris aquatica L. | 75(a) | | 96 | 1,5 | 1,0 | 0,3 | 0,3 | | | | 0 | 0 (j) (k) | 20". | |4. II lisa II osa lõike 2 punktis A lisatakse pärast riduArrhenatherum elatiusjaLolium×hybridumvastavalt järgmised read:"1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 |Cynodon dactylon | 0,3 | 20 (a) | 1 | 1 | 1 | | (j)" |ja"Phalaris aquatica L. | 0,3 | 20 | 5 | 5 | 5 | | (j)”." |5. III lisasse lisatakse pärast riduArrhenatherum elatiusjaLolium×hybridumvastavalt järgmised read:"1 | 2 | 3 | 4 |Cynodon dactylon | 10 | 50 | 5" |ja"“Phalaris aquatica L. | 10 | 100 | 50”." |Artikkel 2Direktiivi 66/402/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 2 lõike 1 punktis A lisatakse sõnad:"“Sorghum bicolor (L.) Moench Sorghum sudanense (Piper) Stapf järgmiste sõnade järele: | sorgo sudaani sorgo” |“Secale cereale L. | rukis”." |2. Artikli 2 lõike 1 punktis B lisatakse sõna "mais" järele sõnad "ja Sorghum spp.".3. Artikli 2 lõike 1 punktis D lisatakse sõna "mais" järele sõnad "Sorghum spp.".4. Artikli 2 lõike 2 punktis E lisatakse sõna "kanaari paelrohi" järele sõnad "Sorghum spp.".5. I lisa lõikes 2 lisatakse tabeli ette järgmised sõnad:"ja sorgo puhul eriti liigist Sorghum halepense".6. I lisa lõike 2 tabelisse lisatakse enne ridaZea maisjärgmine rida:"“Sorghum spp. | 300 m”." |7. I lisa lõike 3 esimesse ja teise lõiku ning kolmanda lõigu sissejuhatavasse osasse lisatakse sõnade "Zea mays" ette sõnad "Sorghum spp.".8. I lisa lõike 3 kolmandale lõigule lisatakse järgmine punkt:"C. Sorghum spp.a) nende liigi Sorghum taimede protsent, mis ei vasta äratuntavalt kooslusele või puhasliinile või isas- või emastaimele, ei tohi olla suurem kui:aa) eliitseemne tootmise puhul:i) õitsemise ajal 0,1 %,ii) koristusküpsuse ajal 0,1 %;bb) sertifitseeritud seemne tootmise puhul:i) isastaimede puhul, mis on tolmelnud ajal, mil emastaimede emakasuudmed on vastuvõtlikus asendis, 0,1 %;ii) emastaimede puhul:- õitsemise ajal 0,3 %,- koristusküpsuse ajal 0,1 %;b) sertifitseeritud seemne tootmisel tuleb järgida järgmiseid standardeid või muid tingimusi:aa) isastaimed peavad tolmlema piisavalt ajal, mil emastaimede emakasuudmed on vastuvõtlikus asendis;bb) kui emastaimede emakasuudmed on vastuvõtlikus asendis, ei tohi tolmelnud või tolmlevate taimede arv ületada 0,1 %".9. I lisa lõike 5 punkti B alapunktis b lisatakse sõnade "Zea mays" ette sõnad "Sorghum spp.".10. II lisa I osa esimeses ja teises lauses lisatakse sõnade "Zea mays" ette sõnad "Sorghum spp.".11. II lisa lõike 1 punktis B lisatakse sõnade "Zea mays" ette sõnad "Sorghum spp.".12. II lisa lõike 2 punkti A lisatakse reaSecale cerealejärele järgmine rida:"1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |Sorghum spp. | 80 | 98 | 0" | | | | | | |13. III lisas lisatakse reaOryza sativajärele järgmine rida:"1 | 2 | 3 | 4 |“Sorghum spp. | 10 | 1000 | 900”." |14. IV lisa punkti A alapunkti a lõikesse 5 lisatakse sõnad "ja Sorghum spp.".15. IV lisa punkti A alapunkti a lõikest 9 jäetakse välja sõna "maisi".Artikkel 3Direktiivi 68/193/EMÜ artiklisse 5 lisatakse järgmine lause:"Hispaania Kuningriigi puhul asendatakse eespool nimetatud kuupäev 31. detsember 1971 kuupäevaga 28. veebruar 1986."Artikkel 4Direktiivi 69/208/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 2 lõike 1 punktis A lisatakse sõnad:"“Carthamus tinctorius L. järgmiste sõnade järele: | värvisafloor” |“Cannabis sativa L. | harilik kanep”." |2. Artikli 2 lõike 1 punktis C lisatakse sõnade "kahekojaline kanep" järele sõna "värvisafloor".3. Artikli 2 lõike 1 punktist C jäetakse välja sõna "puuvill".4. Artikli 2 lõike 1 punktis D lisatakse sõna "soja" järele sõna "puuvill".5. Artikli 2 lõike 1 punktis E lisatakse sõna "soja" järele sõna "puuvill".6. Artikli 3 lõikes 1 lisatakse sõnade "Cannabis sativa L." järele sõnad "Carthamus tinctorius L."7. I lisa lõike 2 tabeli 1. veerus lisatakse sõnade "Cannabis sativa, v.a ühekojaline kanep" järele sõnad "Carthamus tinctorius".8. I lisa lõikes 3 lisatakse sõnade "Cannabis sativa L." järele sõnad "Carthamus tinctorius L."9. II lisa I osa lõike 2 punktis A lisatakse reaCannabis sativajärele järgmine rida:"1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 | 12 |“Carthamus tinctorius | 75 | 98 | – | 5 | 0 | 0 (c) | | | | | (e)”." |10. III lisas lisatakse reaCannabis sativajärele järgmine rida:"1 | 2 | 3 | 4 |“Carthamus tinctorius | 10 | 900 | 900”." |Artikkel 5Direktiivi 70/457/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 3 lõikesse 3 lisatakse järgmine lause:"Hispaania Kuningriigi puhul asendatakse esimeses lauses nimetatud kuupäevad 1. juuli 1972 ja 30. juuni 1980 vastavalt kuupäevadega 1. märts 1986 ja 31. detsember 1990 järgmiste liikide puhul:Agrostis stoloniferaAgrostis tenuisPhleum pratensePoa PratensisHedysarum coronariumLotus corniculatusLupinus angustifoliumLupinus luteusOnobrychis viciifoliaTrifolium alexandrinumTrifolium pratenseVicia villosaBrassica napus var. napobrassicaBrassica oleracea convar. acephalaRaphanus sativus ssp. oleifera jaArachis hypogaea".2. Artikli 15 lõikesse 1 lisatakse järgmine lause:"Hispaania Kuningriigi puhul asendatakse esimeses lauses nimetatud kuupäev 1. juuli 1972 kuupäevaga 1. märts 1986 sortide puhul, mis ei ole 1. märtsiks 1986. kantud ametlikult asjaomase liikmesriigi kataloogi ja mis ei ole nimetatud kuupäeva seisuga samuti kantud kümneliikmelise ühenduse ühe või mitme liikmesriigi kataloogi, ilma et see piiraks lõike 5 teises ja kolmandas lauses nimetatud teatavate liikide suhtes kohaldatavate erisätete kohaldamist."3. Artiklisse 16 lisatakse järgmine lause:"Hispaania Kuningriigi puhul asendatakse esimeses lauses nimetatud kuupäev 1. juuli 1972 kuupäevaga 1. märts 1986."4. Artiklisse 17 lisatakse järgmine lause:"Hispaania Kuningriigi puhul asendatakse esimeses lauses nimetatud kuupäev 1. juuli 1972 kuupäevaga 1. märts 1986."Artikkel 6Direktiivi 70/458/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 2 lõike 1 punktis A lisatakse sõnad:"“Cucurbita maxima Duchesne järgmiste sõnade järele: | kõrvits” |“Cucumis sativus L. | kurk, kornišon”" |ja sõnad:"“Cynara cardunculus L. järgmiste sõnade järele: | hispaania artišokk” |“Cucurbita pepo L. | kabatšokk”." |2. Artikli 2 lõike 1 punkti F alapunktis b lisatakse sõna "arbuus" järele sõna "kõrvits".3. Artikli 9 lõikesse 1 lisatakse järgmine lause:"Hispaania Kuningriigi puhul asendatakse esimeses lauses nimetatud kuupäevad 1. juuli 1972 ja 30. juuni 1975 vastavalt kuupäevadega 1. märts 1986 ja 31. detsember 1988 järgmiste liikide puhul:Apium graveolensBeta vulgaris var. esculentaBrassica oleraceaCichorium endiviaCucurbita pepoPetroselinum endivia crispumPhaseolus coccineusRaphanus sativusScorzonera hispanica".4. Artikli 9 lõikesse 2 lisatakse järgmine lause:"Hispaania Kuningriigi puhul asendatakse esimeses lauses nimetatud kuupäevad 1. juuli 1972 ja 30. juuni 1980 lõike 1 viimases lauses nimetatud liikide puhul vastavalt kuupäevadega 1. märts 1986 ja 31. detsember 1993."5. Artikli 9 lõikesse 3 lisatakse järgmine lause:"Hispaania Kuningriigi puhul asendatakse eespool nimetatud kuupäevad 30. juuni 1975 ja 1. juuli 1972 lõike 1 viimases lauses nimetatud liikide puhul vastavalt kuupäevadega 31. detsember 1988 ja 1. märts 1986."6. Artikli 12 lõikesse 1 lisatakse järgmine lause:"Hispaania Kuningriigi puhul asendatakse teises lauses nimetatud kuupäev 1. juuli 1970 kuupäevaga 1. märts 1986."7. Artikli 16 lõikesse 4 lisatakse järgmine lause:"Hispaania Kuningriigi puhul asendatakse esimeses lauses nimetatud kuupäev 1. juuli 1972 kuupäevaga 1. märts 1986."8. Artikli 26 lõikesse 2 lisatakse järgmine lause:"Hispaania Kuningriigi puhul asendatakse esimeses lauses nimetatud kuupäev 1. juuli 1970 kuupäevaga 1. märts 1986."9. II lisa lõike 3 punktis a lisatakse ridadeCucumis sativusjaCucurbita pepojärele vastavalt järgmised read:"Cucurbita maxima | 98 | 0,1 | 80" |ja"“Cynara cardunculus | 96 | 0,5 | 65”." |10. III lisa lõikes 2 lisatakse ridadeCucumis sativusjaCucurbita pepojärele vastavalt järgmised read:"Cucurbita maxima | 250" |ja"“Cynara cardunculus | 50”." |Artikkel 7Liikmesriik võtab meetmed, mis on vajalikud selleks, et järgida:- artikli 1 lõiget 2, artiklit 3, artikli 4 lõikeid 3, 4 ja 5, artiklit 5 ja artikli 6 lõikeid 3–8, alates 1. märtsist 1986,- käesoleva direktiivi teisi sätteid, hiljemalt alates 1. juulist 1987.Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 8Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luksemburg, 22. aprill 1986Nõukogu nimeleesistujaH. van den Broek[1] EÜT C 68, 24.3.1986.[2] EÜT 125, 11.7.1966, lk 2298/66.[3] EÜT L 362, 31.12.1985, lk 8.[4] EÜT 125, 11.7.1966, lk 2309/66.[5] EÜT L 93, 17.4.1968, lk 15.[6] EÜT L 169, 10.7.1969, lk 3.[7] EÜT L 225, 12.10.1970, lk 1.[8] EÜT L 225, 12.10.1970, lk 7.--------------------------------------------------