title: Komisjoni direktiiv, 1. juuli 1982, millega kohandatakse nõukogu direktiivi 76/891/EMÜ (elektrienergiaarvesteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) tehnika arenguga

text:
Avis juridique important

|

31982L0621

Official Journal L 252 , 27/08/1982 P. 0001 - 0001 Finnish special edition: Chapter 13 Volume 12 P. 0106  Spanish special edition: Chapter 13 Volume 12 P. 0249  Swedish special edition: Chapter 13 Volume 12 P. 0106  Portuguese special edition Chapter 13 Volume 12 P. 0249

KOMISJONI DIREKTIIV,1. juuli 1982,millega kohandatakse nõukogu direktiivi 76/891/EMÜ (elektrienergiaarvesteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) tehnika arenguga(82/621/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 4. novembri 1976. aasta direktiivi 76/891/EMÜ elektrienergiaarvesteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta,1 eelkõige selle artiklit 3,ning arvestades, et:direktiivi 76/891/EMÜ artikli 3 alusel on vaja läbi vaadata elektrienergiaarvestite EMÜ esmataatlemisel lubatud piirvead, võtmaks arvesse kogemusi ja rahvusvahelisel tasandil saadud tulemusi;selles sektoris saadud ühenduse kogemuste alusel tuleks kindlasti jääda nende lubatud piirvigade hälvete juurde, mis on juba sätestatud nimetatud direktiivide lisas üldmäärana, mis on rangem kui rahvusvahelisel tasandil vastuvõetud lubatud piirvead;käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on mõõtevahendikaubanduses tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega kooskõlas,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Liikmesriigid, kes kasutasid enne 1. jaanuari 1983 direktiivi 76/891/EMÜ artikli 3 teises lõigus sätestatud võimalust, tühistavad selle võimaluse alusel võetud meetmed.Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 2Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 1. juuli 1982Komisjoni nimelkomisjoni liigeKarl-Heinz NARJES1 EÜT L 336, 4.12.1976, lk 30.


title: Nõukogu direktiiv, 19. detsember 1991, millega muudetakse direktiivi 69/169/EMÜ, et pikendada ja muuta Taanile ja Iirimaale reisijate maksuvabastuse osas tehtud erandeid

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31991L0673

Euroopa Liidu Teataja L 373 , 31/12/1991 Lk 0033 - 0033 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 9 Köide 2 Lk 0031  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 9 Köide 2 Lk 0031

		Nõukogu direktiiv,19. detsember 1991,millega muudetakse direktiivi 69/169/EMÜ, et pikendada ja muuta Taanile ja Iirimaale reisijate maksuvabastuse osas tehtud erandeid(91/673/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGUvõttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 99,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:31. detsembrini 1991 võivad Taani Kuningriik ja Iirimaa üldise maksuvabastuste määra kohaldamisel rakendada direktiivist 69/169/EMÜ [3] (viimati muudetud direktiiviga 91/191/EMÜ [4] tulenevaid erandeid;kõnealuseid erandeid tuleb käsitleda lähtuvalt asutamislepingu artiklist 8a, milles määratletakse siseturg sisepiirideta alana, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine ning sätestatakse, et nimetatud turg tuleb järk-järgult luua 31. detsembriks 1992;nimetatud erandite viivitamatu lõpetamine võiks Taani Kuningriigi ja Iirimaa jaoks kaasa tuua majandusraskusi; seepärast tuleks nende kohaldamisaega, Iirimaa osas muudetud kujul, pikendada 31. detsembrini 1992,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 69/169/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 7b lõike 1 punktis b asendatakse summa "95 eküüd" summaga "150 eküüd".2. Artiklis 7c asendatakse tähtaeg "31. detsember 1991" tähtajaga "31. detsember 1992".3. Artikkel 7d asendatakse järgmisega:"Artikkel 7dOlenemata artikli 2 lõikest 1 ning selles sätestatud piires võib Iirimaa kõikide Iirimaale saabuvate reisijate suhtes 31. detsembrini 1992 õlle puhul kohaldada 30 liitrist kogusepiirangut.Olenemata artikli 2 lõikest 1, artikli 4 lõikest 1 ja artikli 7b lõike 1 punktist b võib Iirimaa Iiri päritolu reisijate poolt pärast vähem kui 24 tunnist väljaspool Iirimaad viibimist imporditava asjassepuutuva kauba suhtes 31. detsembrini 1992 kohaldada järgmisi kogusepiiranguid:a) ühendusest saabuvad reisijate osas: 175 eküüd, kusjuures ühikuväärtus ei tohi ületada 110 eküüd;b) õlle osas 15 liitrit."Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid 1. jaanuariks 1992.Kui liikmesriigid võtavad esimeses alapunktis osutatud meetmeid, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid teatavad komisjonile nende siseriiklike õigusnormide teksti, mille nad on vastu võtnud käesoleva direktiivi reguleerimisalas.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 19. detsember 1991Nõukogu nimeleesistujaP. Dankert[1] Arvamus on esitatud 10. detsembril 1991 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[2] Arvamus on esitatud 17. detsembril 1991 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[3] EÜT L 133, 4.6.1969, lk 6.[4] EÜT L 94, 16.4.1991, lk 24.--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/62/EÜ, 17. juuni 1999, raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eest

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31999L0062

Euroopa Liidu Teataja L 187 , 20/07/1999 Lk 0042 - 0050

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 1999/62/EÜ,17. juuni 1999,raskete kaubaveokite maksustamise kohta teatavate infrastruktuuride kasutamise eestEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 71 lõiget 1 ja artiklit 93,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]võttes arvesse regioonide komitee arvamust, [3]vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele [4]ning arvestades, et:(1) liikmesriikide transpordiettevõtjate vahelise konkurentsi moonutamise kõrvaldamine eeldab maksusüsteemide ühtlustamist ja õiglaste mehhanismide loomist infrastruktuurikulude sissenõudmiseks vedajatelt;(2) neid eesmärke on võimalik saavutada ainult etappide kaupa;(3) maksusüsteeme on juba suudetud teataval määral ühtlustada nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiiviga 92/81/EMÜ mineraalõlide aktsiisimaksude struktuuri ühtlustamise kohta [5] ning nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiiviga 92/82/EMÜ mineraalõlide aktsiisimäärade ühtlustamise kohta [6];(4) Euroopa Kohus on oma 5. juuli 1995. aasta otsusega kohtuasjas C-21/94 [7] Euroopa Parlament v. nõukogu tühistanud nõukogu 25. oktoobri 1993. aasta direktiivi 93/89/EMÜ liikmesriikides kaupade autoveoks kasutatavate teatavate sõidukite suhtes kohaldatavate maksude kohta ning teatavate infrastruktuuride kasutamise eest kehtestatud tee- ja kasutusmaksude kohta, [8] säilitades siiski kõnealuse direktiivi toime, kuni nõukogu on vastu võtnud uue direktiivi; seetõttu asendatakse direktiiv 93/89/EMÜ käesoleva direktiiviga;(5) praeguses olukorras tuleks riiklike maksusüsteemide kohandamisel piirduda teatavat täismassi ületavate kommertsveokitega;(6) selleks tuleks ette näha liikmesriikide poolt praegu kohaldatavate sõidukimaksude või nende asemel kehtestatavate võimalike maksude miinimummäärad;(7) tuleks soodustada maanteid vähem kahjustavate ja vähem saastavate sõidukite kasutamist maksude ja tasude diferentseerimise kaudu tingimusel, et diferentseerimine ei häiri siseturu toimimist;(8) teatavatel liikmesriikidel võib lubada ajutiselt miinimummääradest kõrvale kalduda, et hõlbustada kohanemist käesolevas direktiivis sätestatud nõuetega;(9) teatavate riigisiseste kohalike vedude suhtes, mis ei avalda olulist mõju ühenduse transporditurule, kohaldatakse praegu vähendatud sõidukimaksumäärasid; ladusa ülemineku tagamiseks tuleks liikmesriikidel lubada kehtestada ajutised erandid miinimummääradest;(10) liikmesriikidel peaks olema lubatud kohaldada vähendatud sõidukimaksumäärasid või maksuvabastusi selliste sõidukite puhul, mille kasutamine ei mõjuta ühenduse transporditurgu;(11) selleks et võtta arvesse teatavaid eriolukordi, tuleks ette näha kord, mille alusel võib lubada liikmesriigil säilitada muud maksuvabastused ja vähendatud maksumäärad;(12) praegusi konkurentsimoonutusi ei ole võimalik kõrvaldada üksnes maksude või kütuseaktsiiside ühtlustamise kaudu; ent ajani, mil võetakse kasutusele tehniliselt ja majanduslikult asjakohasemad maksuvormid, saab konkurentsimoonutusi piirata, võimaldades säilitada kiirteede tee- ja/või kasutusmaksud või need kehtestada; peale selle peaks liikmesriikidel olema lubatud kehtestada sildade, tunnelite ja mäekurude kasutusmakse;(13) pidades silmas teatavatel teedel Alpides valitsevaid eritingimusi, võib liikmesriik loobuda kasutusmaksude süsteemi kohaldamisest oma kiirteevõrgu täpselt kindlaksmääratud osas, et võimaldada infrastruktuuriga seotud maksu kohaldamist;(14) tee- ja kasutusmaksud ei tohi olla diskrimineerivad ega tekitada sisepiiridel liigseid formaalsusi või takistusi; seepärast tuleks võtta piisavaid meetmeid, et tee- ja kasutusmakse saaks maksta igal ajal ja erinevaid makseviise kasutades;(15) kasutusmaksude määrad peaksid sõltuma kõnealuse infrastruktuuri kasutusajast ja neid tuleks diferentseerida vastavalt sellele, milliseid kulutusi tuleb maanteesõidukitega seoses teha;(16) Kreekas registreeritud sõidukite suhtes tuleks ajutiselt kohaldada vähendatud kasutusmaksumäärasid, et võtta arvesse selle riigi geopoliitilisest seisundist tulenevaid raskusi;(17) tee- ja kasutusmaksude ühetaolise kohaldamise tagamiseks tuleks sätestada nende kohaldamisviiside teatavad eeskirjad, näiteks selle infrastruktuuri omaduste kohta, mille suhtes neid kohaldatakse, teatavate maksude maksimummäärade ja muude üldnõuete kohta, mida tuleb täita; kaalutud keskmised teemaksud peaksid olema seotud asjaomase infrastruktuurivõrgu ehitus-, kasutus- ja arenduskuludega;(18) liikmesriigid peaksid saama määrata teatava protsendi tee- või kasutusmaksust keskkonnakaitse ja transpordivõrkude tasakaalustatud arengu jaoks tingimusel, et see summa arvutatakse kooskõlas käesoleva direktiivi sätetega;(19) käesolevas direktiivis on nende liikmesriikide rahaühikutes väljendatud summad, kes võtavad kasutusele euro, kindlaks määratud 1. jaanuaril 1999, mil euro väärtus otsustati kooskõlas nõukogu 31. detsembri 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 2866/98 konverteerimiskursside kohta euro ja nende liikmesriikide valuutade vahel, kes võtavad kasutusele euro; [9] on asjakohane, et liikmesriigid, kes ei võta eurot kasutusele, vaatavad igal aastal omavääringus läbi käesolevas direktiivis esitatud summad ja vajaduse korral kohandavad neid, et arvestada vahetuskurssides toimunud muudatusi; iga-aastased kohandused ei pruugi olla kohustuslikud, kui uute vahetuskursside kohaldamisest tulenev vahe jääb alla teatava protsendimäära;(20) tuleks kohaldada territoriaalsuse põhimõtet; kui teatavad lisatingimused on täidetud, võivad kaks või rohkem liikmesriiki teha koostööd ühise kasutusmaksude süsteemi sisseseadmiseks;(21) vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele ja kooskõlas asutamislepingu artikli 5 lõikega 3 piirdub käesolev direktiiv eesmärkide saavutamiseks vajaliku miinimumiga;(22) tuleb ette näha range ajakava käesoleva direktiivi sätete läbivaatamiseks ja nende võimalikuks kohandamiseks, et luua kitsam territoriaalne maksusüsteem,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I PEATÜKKÜldsättedArtikkel 1Käesolevat direktiivi kohaldatakse artiklis 2 määratletud sõidukitele kehtestatavate sõiduki-, tee- ja kasutusmaksude suhtes.Käesolev direktiiv ei mõjuta sõidukeid, mida kasutatakse vedudeks ainult liikmesriikide Euroopa-välistel territooriumidel.Direktiiv ei mõjuta ka Kanaari saartel, Ceutal ja Melillal, Assooridel või Madeiral registreeritud sõidukeid, mida kasutatakse vedudeks ainult nendel territooriumidel või nende territooriumide vahel ning nende territooriumide ja Hispaania mandriosa ja Portugali mandriosa vahel.Artikkel 2Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) kiirtee - spetsiaalselt mootorsõidukite liikluseks kavandatud ja ehitatud tee, millel puudub otsene juurdesõidutee sellega piirnevatele kinnistutele, ning:i) kus on, välja arvatud üksikud kohad või ajutiselt, mõlema sõidusuuna jaoks eraldi sõidutee, mis on teineteisest eraldatud kas eraldusriba abil, mis ei ole liikluseks ette nähtud, või muude vahendite abil;ii) mis samal tasandil ei ristu ühegi tee, raudtee, trammitee ega jalgteega;iii) mis on spetsiaalselt kiirteeks ette nähtud;b) teemaks - kindlaksmääratud summa, mida makstakse siis, kui sõiduk läbib artikli 7 lõikes 2 osutatud infrastruktuuri kahe punkti vahelise maa; summa oleneb läbitavast vahemaast ja sõidukiliigist;c) kasutusmaks - kindlaksmääratud summa, mille tasumisel antakse sõidukile õigus kasutada kindla ajavahemiku jooksul artikli 7 lõikes 2 osutatud infrastruktuure;d) sõiduk - mootorsõiduk või kaheosaline autorong, mis on ette nähtud ainult kaupade autoveoks ja mille suurim lubatud täismass on vähemalt 12 tonni;e) kategooria EURO I sõiduk - sõiduk, mille omadused on sätestatud nõukogu 3. detsembri 1987. aasta direktiivi 88/77/EMÜ (sõidukite diiselmootoritest eralduvate gaasiliste ja tahkete osakeste heitmete vastu võetavaid meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) [10] I lisa punktis 8.3.1.1 esitatud tabeli A real;f) kategooria EURO II sõiduk - sõiduk, mille omadused on sätestatud direktiivi 88/77/EMÜ I lisa punktis 8.3.1.1 esitatud tabeli B real.II PEATÜKKSõidukimaksudArtikkel 31. Artiklis 1 osutatud sõidukimaksud on järgmised:- Belgia:taxe de circulation sur les véhicules automobiles/verkeersbelasting op de autovoertuigen,- Taani:vaegtafgift of motorkeretrajer m.v.,- Saksamaa:Kraftfahrzeugsteuer,- Kreeka:Τέλη κυκλοφορίας,- Hispaania:a) impuesto sobre vehiculos de traccion mecanica;b) impuesto sobre actividades economicas (ainult mootorsõidukite eest nõutavate maksude puhul),- Prantsusmaa:a) taxe spéciale sur certains véhicules routiers;b) taxe différentielle sur les véhicules a moteur,- Iirimaa:vehicle excise duty,- Itaalia:a) tassa automobilistica;b) addizionale del 5 % sulfa tassa automobilistica,- Luksemburg:taxe sur les véhicules automoteurs,- Madalmaad:motorrijtuigenbelasting,- Austria:Kraftfahrzeugsteuer,- Portugal:a) imposto de camionagem;b) imposto de circulaçao,- Soome:varsinainen ajoneuvovero/egentlig fordonsskatt,- Rootsi:fordonsskatt,- Ühendkuningriik:a) vehicle excise duty;b) motor vehicles licence.2. Liikmesriigid, kes asendavad teatava lõikes 1 loetletud maksu mõne teise samalaadse maksuga, teatavad sellest komisjonile, kes teeb vajalikud muudatused.Artikkel 4Artiklis 3 osutatud maksude sissenõudmise ja kogumise korra sätestab liikmesriik.Artikkel 5Liikmesriigis registreeritud sõidukite puhul nõuab artiklis 3 osutatud maksud sisse ainult kõnealune liikmesriik.Artikkel 61. Olenemata artiklis 3 osutatud maksude struktuurist, näevad liikmesriigid ette maksumäärad tagamaks, et I lisas osutatud sõidukikategooriate ja -alakategooriate maksumäär ei oleks väiksem kui kõnealuses lisas sätestatud miinimummäär.Kreeka, Itaalia, Portugal ja Hispaania võivad kahe aasta jooksul alates direktiivi jõustumisest kohaldada maksumäärasid, mis on I lisas sätestatud miinimummääradest väiksemad, kuid mitte alla 65 %.2. Liikmesriigid võivad kohaldada vähendatud maksumäärasid või maksuvabastusi järgmiste sõidukite suhtes:a) riigikaitses ja kodanikukaitse tagamisel ning tuletõrje-, muus hädaabiteenistuses ja politseiteenistuses kasutatavad sõidukid ning teehooldetöödel kasutatavad sõidukid;b) sõidukid, mida kasutatakse ainult juhuti selles liikmesriigis, kus need on registreeritud, avalikuks kasutamiseks määratud maanteedel või mida kasutavad füüsilised või juriidilised isikud, kelle põhiline tegevusala ei ole kaubavedu, tingimusel et nende sõidukitega tehtavad veod ei põhjusta konkurentsimoonutusi ja komisjon on andnud oma nõusoleku.3. a) Nõukogu võib ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal lubada liikmesriigil konkreetsete sotsiaalmajanduslike tegevuspõhimõtete või kõnealuse riigi infrastruktuuriga seotud kaalutluste alusel säilitada muud sõidukimaksuvabastused ja vähendatud sõidukimaksumäärad. Neid vabastusi ja vähendatud maksumäärasid võib kohaldada ainult kõnealuses liikmesriigis registreeritud sõidukite suhtes, mida kasutatakse vedudeks ainult selles liikmesriigis täpselt kindlaksmääratud territooriumil.b) Liikmesriik, kes soovib selliseid vabastusi ja vähendatud maksumäärasid säilitada, teatab sellest komisjonile ja edastab talle kogu vajaliku informatsiooni. Komisjon teatab kavandatavast vabastusest või vähendatud maksumäärast teistele liikmesriikidele ühe kuu jooksul.Kavandatava vabastuse või vähendatud maksumäära säilitamine loetakse nõukogu poolt lubatuks, kui kahe kuu jooksul pärast teiste liikmesriikide teavitamist esimeses lõigus sätestatud korras ei ole komisjon ega ükski liikmesriik taotlenud, et nõukogu kõnesoleva küsimuse läbi vaataks.4. Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 1 teise lõigu ning lõigete 2 ja 3 kohaldamist ning nõukogu 7. detsembri 1992. aasta direktiivi 92/106/EMÜ (millega kehtestatakse ühiseeskirjad kaupade teatavate kombineeritud vedude kohta liikmesriikide vahel) [11] artikli 6 kohaldamist, ei tohi liikmesriigid lubada artiklis 3 osutatud maksudega seoses maksuvabastusi või vähendatud maksumäärasid, mille tagajärjel sissenõutav maks oleks väiksem kui käesoleva artikli lõikes 1 osutatud miinimummäär.III PEATÜKKTeemaksud ja kasutusmaksudArtikkel 71. Liikmesriigid võivad säilitada või kehtestada teemaksud ja/või kasutusmaksud lõigetes 2-10 sätestatud tingimustel.2. a) Tee- ja kasutusmaksud kehtestatakse ainult kiirteede või muude kiirteega samalaadsete omadustega mitme sõidurajaga teede kasutajatele ning sildade, tunnelite ja mäekurude kasutajatele.Kui liikmesriigis puudub kiirteede või samalaadsete omadustega kahesuunalise liiklusega sõiduteede võrk, võib kõnealuses riigis kehtestada tee- ja kasutusmaksud tehnilisest seisukohast kõrgeima kategooria teede kasutajatele.b) Pärast komisjoniga konsulteerimist ning nõukogu 21. märtsi 1962. aasta otsuses (millega nähakse ette eelneva läbivaatamise ja konsulteerimise menetlus liikmesriikide poolt kavandatavate transporti käsitlevate õigus- ja haldusnormide suhtes) [12] sätestatud korras:i) võib tee- ja kasutusmakse kehtestada ka põhiteedevõrgu muude osade kasutajatele, eelkõige:- juhul, kui seda on vaja ohutuse tagamiseks,- liikmesriigis, kus valdavas osas puudub kiirteede või samalaadsete omadustega kahesuunalise liiklusega sõiduteede võrk, kõnealuses osas, kuid ainult teedel, mida kasutatakse rahvusvaheliseks ja piirkondadevaheliseks raskekaubaautode liikluseks, kui liiklusnõuete ja rahvastikutiheduse seisukohalt ei ole kiirteede või samalaadsete omadustega kahesuunalise liiklusega sõiduteede ehitamine majanduslikult põhjendatud;ii) asjaomased liikmesriigid võivad piirialadel ette näha erikorra;iii) Austria võib loobuda Austria kasutusmaksu kohaldamisest Kufsteini ja Brenneri vahelisel kiirteelõigul.3. Ühe teeosa kasutamise eest ei saa samaaegselt nõuda tee- ja kasutusmakse. Liikmesriigid võivad siiski kehtestada teemaksud selliste teevõrkude puhul, kus kohaldatakse sildade, tunnelite ja mäekurude kasutusmakse.4. Teemaksud ja kasutusmaksud ei tohi olla vedaja riikkondsuse või kodakondsuse või sõiduki sihtkoha tõttu otseselt ega kaudselt diskrimineerivad.5. Tee- ja kasutusmakse kohaldatakse ja kogutakse ning nende tasumist kontrollitakse nii, et see takistaks võimalikult vähe sujuvat liiklusvoogu ja oleks võimalik vältida kohustuslikku kontrolli ühenduse sisepiiridel. Selleks teevad liikmesriigid koostööd, et näha ette meetodid, mille abil vedajad saavad kõiki tavapäraseid makseviise kasutades tasuda kasutusmakse ööpäev läbi vähemalt põhilistes müügipunktides nii neid makse kohaldavates liikmesriikides kui ka neist väljaspool. Liikmesriigid näevad tee- ja kasutusmaksete maksekohtades ette piisavad tingimused, et säilitada tavapäraste liiklusohutusnõuete täitmine.6. Liikmesriik võib ette näha, et selles riigis registreeritud sõidukitelt nõutakse kasutusmakse kogu tema territooriumil asuva teedevõrgu kasutamise eest.7. Kasutusmaksud, sealhulgas halduskulud, määrab kõigi sõidukikategooriate puhul asjaomane liikmesriik tasemel, mis ei ületa II lisas sätestatud maksimummäärasid.Kõnealused maksimummäärad vaadatakse läbi 1. juulil 2002 ja pärast seda iga kahe aasta järel. Vajaduse korral teeb komisjon asjakohaseid kohandusi käsitlevaid ettepanekuid ning Euroopa Parlament ja nõukogu teevad nende kohta otsuse vastavalt asutamislepingus sätestatud tingimustele.Kasutusmaksu kehtestanud liikmesriigid kohaldavad kuni kahe aasta jooksul alates käesoleva direktiivi jõustumisest kasutusmaksu 50 % võrra vähendatud määra Kreekas registreeritud sõidukite suhtes, võttes arvesse selle riigi geopoliitilist seisundit. Komisjon võib otsustada, et kõnealustel liikmesriikidel on lubatud vähendatud maksumäära kohaldamist aastakaupa jätkata.8. Kasutusmaksu määrad peavad olema proportsionaalsed infrastruktuuri kasutusajaga.Liikmesriik võib kohaldada kõnealuses riigis registreeritud sõidukite suhtes ainult aastasi maksumäärasid.9. Kaalutud keskmised teemaksud on seotud asjaomase infrastruktuurivõrgu ehitus-, kasutus- ja arenduskuludega.10. Ilma et see piiraks lõikes 9 osutatud kaalutud keskmiste teemaksude kohaldamist, võivad liikmesriigid muuta teemaksumäärasid järgmiselt:a) sõidukite heitgaasiklasside kaupa tingimusel, et ükski teemaks ei ületa rohkem kui 50 % võrra teemaksu, mida nõutakse samaväärsete sõidukite eest, mille puhul on täidetud rangeimad heitgaasinormid;b) sõltuvalt päevaajast tingimusel, et ükski teemaks ei ületa rohkem kui 100 % võrra kõige odavama maksumääraga päevaajal nõutavat teemaksu.Kõik sõidukite heitgaasiklassidest või päevaajast tulenevad teemaksude muudatused peavad olema proportsionaalsed taotletava eesmärgiga.Artikkel 81. Kaks või rohkem liikmesriiki võivad teha koostööd kogu nende territooriumil kohaldatava ühise kasutusmaksude süsteemi sisseseadmiseks. Sel juhul peavad need liikmesriigid tagama, et komisjon oleks tihedalt kaasatud nii süsteemi kasutuselevõttu kui ka selle edasisesse rakendamisse ja võimalikesse muudatustesse.2. Lisaks artiklis 7 sätestatud tingimustele peavad ühise süsteemi puhul olema täidetud järgmised tingimused:a) osalevad liikmesriigid määravad ühised kasutusmaksumäärad, mis ei ületa artikli 7 lõikes 7 osutatud maksimummäärasid;b) ühise kasutusmaksu tasumine võimaldab juurdepääsu osalevate liikmesriikide poolt kooskõlas artikli 7 lõikega 2 määratletud võrkudele;c) ühise süsteemiga võivad liituda muud liikmesriigid;d) osalevad liikmesriigid koostavad jaotuskava, mille järgi iga riik saab õiglase osa kasutusmaksust laekuvast tulust.IV PEATÜKKLõppsättedArtikkel 91. Käesolev direktiiv ei takista liikmesriikidel kohaldamast:a) makse või tasusid:- sõiduki registreerimisel või- ebaharilikult raskete või suuremõõtmeliste sõidukite või koormate eest;b) parkimistasu ja spetsiaalseid linnaliiklusmakse;c) reguleerivaid makse, mis on spetsiaalselt ette nähtud aja ja kohaga seotud liiklusummikute vältimiseks.2. Samuti ei takista käesolev direktiiv liikmesriikidel määrata teatavat protsenti tee- või kasutusmaksust keskkonnakaitse ja transpordivõrkude tasakaalustatud arengu jaoks, kui see summa arvutatakse kooskõlas artikli 7 lõigetega 7 ja 9.Artikkel 101. Käesoleva direktiivi kohaldamisel on euro ja nende liikmesriikide, kes ei ole eurot kasutusele võtnud, valuutade vahetuskursid need, mis kehtivad oktoobri esimesel tööpäeval ja avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas; neid kursse hakatakse kohaldama alates järgneva kalendriaasta 1. jaanuarist.2. Liikmesriigid, kes ei ole eurot kasutusele võtnud, võivad säilitada lõikes 1 sätestatud iga-aastaste kohanduste tegemise ajal kehtivad määrad, kui eurodes väljendatud summade ümberarvestamisel riigi vääringusse jääb nende vahe alla 5 %.Artikkel 111. Komisjon esitab artikli 7 lõike 7 teises lõigus nimetatud tähtpäevadeks Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta, võttes arvesse tehnoloogia arengut ja liiklustihedust.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile vajaliku informatsiooni hiljemalt kuus kuud enne lõikes 1 osutatud tähtpäevi, et komisjonil oleks võimalik koostada eespool nimetatud aruanne.3. Liikmesriigid, kes võtavad kasutusele tee- ja/või kasutusmaksude kogumise elektroonilised süsteemid, teevad koostööd süsteemide piisava koostalitusvõime saavutamiseks.Artikkel 121. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 1. juuliks 2000. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti. Komisjon teavitab sellest teisi liikmesriike.Artikkel 13Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 14Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 17. juuni 1999Euroopa Parlamendi nimelpresidentJ. M. Gil-RoblesNõukogu nimeleesistujaF. Müntefering[1] EÜT C 59, 26.2.1997, lk 9.[2] EÜT C 206, 7.7.1997, lk 17.[3] Arvamus on esitatud 3. juunil 1999 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[4] Euroopa Parlamendi 17. juuli 1997. aasta arvamus (EÜT C 286, 22.9.1997, lk 217), nõukogu 18. jaanuari 1999. aasta ühine seisukoht (EÜT C 58, 1.3.1999, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 7. mai 1999. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[5] EÜT L 316, 31.10.1992, lk 12. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 94/74/EÜ (EÜT L 365, 31.12.1994, lk 46).[6] EÜT L 316, 31.10.1992, lk 19. Direktiivi on muudetud direktiiviga 94/74/EÜ. [1995] ECR I-1827.[7] EÜT L 36, 9.2.1988, lk 33. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 96/1/EÜ (EÜT L 40, 17.2.1996, lk 1).[8] EÜT L 279, 12.11.1993, lk 32.[9] EÜT L 359, 31.12.1998, lk 1.[10] EÜT L 36, 9.2.1988, lk 33. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 96/1/EÜ (EÜT L 40, 17.2.1996, lk 1).[11] EÜT L 368, 17.12.1992, lk 38.[12] EÜT 23, 3.4.1962, lk 720/62. Otsust on viimati muudetud otsusega 73/402/EMÜ (EÜT L 347, 17.12.1973, lk 48).--------------------------------------------------I LISASÕIDUKITE SUHTES KOHALDATAVA MAKSU MIINIMUMMÄÄRADMootorsõidukidTelgede arv ja suurim lubatud täismass (tonnides) | Minimaalne maksumäär (eurodes/aastas) |Vähemalt | Vähem kui | Veotelg/veoteljed õhkvedrustusega või sellega samaväärse vedrustusega | Muud veotelje/veotelgede vedrustused |Kaks telge12 | 13 | 0 | 31 |13 | 14 | 31 | 86 |14 | 15 | 86 | 121 |15 | 18 | 121 | 274 |Kolm telge15 | 17 | 31 | 54 |17 | 19 | 54 | 111 |19 | 21 | 111 | 144 |21 | 23 | 144 | 222 |23 | 25 | 222 | 345 |25 | 26 | 222 | 345 |Neli telge23 | 25 | 144 | 146 |25 | 27 | 146 | 228 |27 | 29 | 228 | 362 |29 | 31 | 362 | 537 |31 | 32 | 362 | 537 |Telgede arv ja suurim lubatud täismass (tonnides) | Minimaalne maksumäär (eurodes/aastas) |Vähemalt | Vähem kui | Veotelg/veoteljed õhkvedrustusega või sellega samaväärse vedrustusega | Muud veotelje/veotelgede vedrustused |2 + 1 telge12 | 14 | 0 | 0 |14 | 16 | 0 | 0 |16 | 18 | 0 | 14 |18 | 20 | 14 | 32 |20 | 22 | 32 | 75 |22 | 23 | 75 | 97 |23 | 25 | 97 | 175 |25 | 28 | 175 | 307 |2 + 2 telge23 | 25 | 30 | 70 |25 | 26 | 70 | 115 |26 | 28 | 115 | 169 |28 | 29 | 169 | 204 |29 | 31 | 204 | 335 |31 | 33 | 335 | 465 |33 | 36 | 465 | 706 |36 | 38 | 465 | 706 |2 + 3 telge36 | 38 | 370 | 515 |38 | 40 | 515 | 700 |3 + 2 telge36 | 38 | 327 | 454 |38 | 40 | 454 | 628 |40 | 44 | 628 | 929 |3 + 3 telge36 | 38 | 186 | 225 |38 | 40 | 225 | 336 |40 | 44 | 336 | 535 |--------------------------------------------------II LISAARTIKLI 7 LÕIKES 7 NIMETATUD KASUTUSMAKSUDE MAKSIMUMMÄÄRAD EURODES, SEALHULGAS HALDUSKULUDAastamaks| kuni kolm telge | vähemalt neli telge |NON-EURO | 960 | 1550 |EURO I | 850 | 1400 |EURO II ja puhtam | 750 | 1250 |Kuu ja nädala kohtaKuu ja nädala maksimummäärad peavad olema proportsionaalsed infrastruktuuri kasutusajaga.Päeva kohtaPäevane kasutusmaks on kõigi sõidukikategooriate puhul võrdselt 8 eurot.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 95/50/EÜ, 6. oktoober 1995, ohtlike kaupade autoveo kontrollimise ühtse korra kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31995L0050

Euroopa Liidu Teataja L 249 , 17/10/1995 Lk 0035 - 0040

		Nõukogu direktiiv 95/50/EÜ,6. oktoober 1995,ohtlike kaupade autoveo kontrollimise ühtse korra kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 75,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]toimides asutamislepingu artiklis 189c sätestatud korras, [3]ning arvestades, et:ühendus on võtnud rea meetmeid, et luua siseturg - sisepiirideta ala, mille ulatuses tagatakse kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine vastavalt asutamislepingu sätetele;ohtlike kaupade autovedu kontrollitakse vastavalt liikmesriikide piiridel tehtavate maantee- ja siseveetranspordialaste kontrollimiste kaotamist käsitlevale 21. detsembri 1989. aasta nõukogu määrusele (EMÜ) nr 4060/89 [4] ja kolmandas riigis registreeritud või ringlusse lubatud transpordivahendite puhul maantee- ja siseveetranspordi valdkonnas ühenduses tehtavaid kontrollimisi käsitlevale 17. detsembri 1992. aasta nõukogu määrusele (EMÜ) nr 3912/92 [5];nõukogu võttis 21. novembril 1994. aastal vastu direktiivi 94/55/EÜ ohtlike kaupade autovedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta; [6] et nendes kehtestatud ohutusstandarditele vastavuse kontrollimine oleks tõhusam, tuleks seda arvestades ühtlustada selliste vedude kontrollimise ja määratlemise kord;liikmesriigid peaksid tagama oma territooriumil asjakohaste sõidukite kontrollimise piisava taseme, vältides võimaluse korral ülemäärast kontrollimist;subsidiaarsuspõhimõtet silmas pidades on seega ohtlike kaupade veo ohutuse taseme tõstmiseks vaja ühenduse meetmeid;kontrollimiste korral tuleks kasutada ühiste küsimuste nimekirja, mis oleks rakendatav selliste vedude puhul kogu ühenduses;on vaja koostada nimekiri selliste rikkumiste kohta, mida peetakse kõikide liikmesriikide poolt küllaldaselt tõsiseks, et nende puhul, sõltuvalt asjaoludest või ohutusnõuetest, rakendataks asjakohaste sõidukite suhtes vajalikke meetmeid, sealhulgas vajaduse korral nende sõidukite ühendusse lubamisest keeldumist;selleks et ohtlike kaupade autoveo puhul parandada vastavust ohutusstandarditele, on vaja ette näha, et ettevõtetes tehtaks kontrollimisi ennetava meetmena või juhul, kui maanteel on registreeritud tõsine ohtlike kaupade autovedu käsitlevate õigusaktide rikkumine;kõnesolevaid kontrollimisi tuleb rakendada kõigi ohtlike kaubasaadetiste puhul, mida osaliselt või täielikult veetakse liikmesriikide territooriumil maanteedel, olenemata kaupade lähte- ja sihtpunktist või riigist, kus sõiduk on registreeritud;tõsiste või korduvate rikkumiste korral võib taotleda sõiduki või ettevõtja registreerinud liikmesriigi pädevalt asutuselt vajalike meetmete võtmist; nimetatud pädev asutus teatab võetud täiendavatest meetmetest taotlevale liikmesriigile;käesoleva direktiivi kohaldamist tuleks jälgida komisjoni esitatud aruande põhjal,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Käesolevat direktiivi kohaldatakse kontrollimiste suhtes, mida teevad liikmesriigid ohtlike kaupade autoveo puhul sõidukitega, mis liiguvad nende territooriumil või sisenevad nende territooriumile kolmandast riigist.Seda ei kohaldata ohtlike kaupade veo suhtes, mida tehakse relvajõududele kuuluvate või relvajõudude vastutusel olevate sõidukitega.2. Käesolev direktiiv ei mõjuta siiski liikmesriikide õigust kontrollida oma territooriumil ohtlike kaupade riigisiseseid ja rahvusvahelisi vedusid, mida tehakse sõidukitega, mis ei kuulu käesoleva direktiivi reguleerimisalasse.Artikkel 2Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:- sõiduk — teedel kasutamiseks mõeldud, kerega või kereta, vähemalt neljarattaline mootorsõiduk, mille suurim ettenähtud kiirus on üle 25 km/h, ja selle haagised, välja arvatud rööbastel liikuvad sõidukid, põllumajandus- ja metsatraktorid ning kõik liikurmasinad,- ohtlikud kaubad — direktiivis 94/55/EÜ määratletud ohtlikud kaubad,- vedu — mis tahes autovedu, mida tehakse osaliselt või täielikult teatava liikmesriigi territooriumil avalikel maanteedel sõidukiga, kaasa arvatud direktiiviga 94/55/EÜ hõlmatud kaupade peale- ja mahalaadimine, ilma et see piiraks nende tegevuste suhtes liikmesriikide õigusaktides sätestatud korra kohaldamist,- ettevõtja — mis tahes tulu taotlev või mittetaotlev füüsiline või juriidiline isik, tulu taotlev või mittetaotlev isikute ühendus või rühm, kes ei ole juriidiline isik, või avaliku võimu asutus, kes on juriidiline isik või sõltub juriidilise isiku staatust omavast võimust, kes veab, laadib peale või laadib maha ohtlikke kaupu või korraldab nende vedamist, samuti see, kes veo käigus ajutiselt ladustab, kogub või pakendab neid kaupu või võtab vastu ohtlikke kaubasaadetisi ja on registreeritud ühenduse territooriumil,- kontrollimine — mis tahes kontrollimine, inspekteerimine või vorminõude täitmine, mida teeb pädev asutus ohtlike kaupade veo ohutuse tagamiseks.Artikkel 31. Liikmesriigid tagavad, et maanteel veetava ohtliku kaubasaadetise tüüpilise osa suhtes rakendataks käesolevas direktiivis sätestatud kontrollimist, selleks et kontrollida nende vastavust ohtlike kaupade autovedu käsitlevate õigusaktidega.2. Neid kontrollimisi tehakse liikmesriigi territooriumil vastavalt määruse (EMÜ) nr 4060/89 artiklile 3 ja määruse (EMÜ) nr 3912/92 artiklile 1.Artikkel 41. Käesolevas direktiivis ettenähtud kontrollimiste tegemisel kasutavad liikmesriigid I lisas esitatud kontrollakti. Kontrollimist teinud ametiasutuse poolt koostatud kontrollakti või sertifikaadi koopia, millel on esitatud kontrollimise tulemused, antakse sõiduki juhile ja esitatakse nõudmise korral, selleks et lihtsustada või võimaluse korral vältida edasisi kontrollimisi. Käesolev lõige ei piira liikmesriikide õigust võtta üksikasjalikuks kontrollimiseks vajalikke erimeetmeid.2. Kontrollimised peavad olema pistelised ja hõlmama maanteevõrgustiku ulatusliku osa.3. Kontrollimiseks valitavad kohad peavad võimaldama nõuetele mittevastava sõiduki viia nõuetega vastavusse või, kui kontrollimist tegev ametiasutus peab vajalikuks, kinnitada sõidukile kasutustõkise kas kontrollimiskohas või kohas, mille kõnesolev ametiasutus on selleks otstarbeks määranud, ilma et see põhjustaks ohtu.4. Vajaduse korral ja tingimusel, et see ei ole ohtlik, võib võtta veetavate kaupade proove (näidiseid) nende analüüsimiseks pädeva asutuse poolt tunnustatud laboratooriumides.5. Kontrollimine peab toimuma mõistliku aja jooksul.Artikkel 5Ilma et see piiraks teiste võimalike karistuste kohaldamist, juhul kui seoses teatava sõidukiga on tuvastatud üks või mitu ohtlike kaupade veo eeskirjade, eriti II lisas loetletud eeskirjade rikkumist, võib sellele sõidukile kinnitada kasutustõkise kontrollimise kohas või kohas, mille kontrollimist teinud ametiasutus on selleks otstarbeks määranud; võib ka nõuda selle sõiduki vastavusse viimist eeskirjadega enne liikumise jätkamist või, olenevalt asjaoludest või ohutusnõuetest, rakendada muid vajalikke meetmeid, kaasa arvatud, vajaduse korral ka keeldumine selle sõiduki ühenduse territooriumile sisenemiseks nõusoleku andmisest.Artikkel 61. Kontrollimist võib teha ka ettevõtte territooriumil kas ennetava meetmena või juhul, kui maanteel on registreeritud tõsine rikkumine, mis kahjustab ohtlike kaupade autoveo ohutust.2. Sellise kontrollimise eesmärk on tagada, et ohtlike kaupade autoveo ohutustingimused vastaksid asjakohastele õigusaktidele.Juhul kui seoses ohtlike kaupade autoveoga on tuvastatud üks või mitu eeskirjade, eriti II lisas loetletud eeskirjade rikkumist, tuleb enne nende kaupade ettevõttest väljaviimist kõnesolev vedu viia vastavusse nõuetega või rakendada selle veo puhul muid vajalikke meetmeid.Artikkel 71. Liikmesriigid abistavad üksteist käesoleva direktiivi nõuetekohasel kohaldamisel.2. Tõsistest või korduvatest rikkumistest, mis kahjustavad ohtlike kaupade veo ohutust ja mille on põhjustanud mitteresidendi sõiduk või ettevõtja, tuleb teatada selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus sõiduk või ettevõtja on registreeritud.Selle liikmesriigi pädev asutus, kus tõsine või korduv rikkumine on registreeritud, võib taotleda selle liikmesriigi pädevalt asutuselt, kus sõiduk on registreeritud või ettevõtja asutatud, vajalike meetmete kohaldamist seaduserikkuja suhtes.Viimati nimetatud pädev asutus teatab liikmesriigi pädevale asutusele, kus rikkumine on registreeritud, vedaja või ettevõtja suhtes kohaldatud meetmetest.Artikkel 8Kui teises liikmesriigis registreeritud sõiduki puhul maanteel tehtud kontrollimise tulemused annavad alust oletada, et on sooritatud tõsine või korduv rikkumine, mida ei saa tuvastada selle kontrollimise käigus ilma vajalike andmeteta, abistavad asjaomaste liikmesriikide pädevad asutused üksteist olukorra selgitamisel. Kui pädev liikmesriik teeb sellel eesmärgil kontrollimisi ettevõttes, teatatakse tulemustest teistele asjaomastele liikmesriikidele.Artikkel 91. Iga liikmesriik saadab komisjonile iga kalendriaasta kohta hiljemalt kaksteist kuud pärast kalendriaasta lõppu käesoleva direktiivi kohaldamise kohta III lisas esitatud näidise kohase aruande, milles esitatakse järgmised üksikasjad:- võimaluse korral maanteel veetud ohtlike kaupade määratud või hinnanguline maht (tonnides või tonnkilomeetrites),- tehtud kontrollimiste arv,- kontrollitud sõidukite arv registreerimiskohtade kaupa (samas riigis, teistes liikmesriikides ja kolmandates riikides registreeritud sõidukid),- registreeritud rikkumiste arv ja liik,- kohaldatud karistuste liik ja arv.2. Komisjon saadab Euroopa Parlamendile ja nõukogule esmakordselt 1999. aastal ja edaspidi vähemalt iga kolme aasta järel aruande selle kohta, kuidas liikmesriigid käesolevat direktiivi kohaldavad, täpsustades esimese lõike kohased üksikasjad.Artikkel 101. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. jaanuaril 1997. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid võtavad vastu kõnealused sätted, lisavad nad nendesse või kõnealuste sätete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise vormi kehtestavad liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 11Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 12Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 6. oktoober 1995Nõukogu nimeleesistujaJ. Borrell Fontelles[1] EÜT C 26, 29.1.1994, lk 10 ja EÜT C 238, 26.8.1994, lk 4.[2] EÜT C 195, 18.7.1994, lk 18.[3] Euroopa Parlamendi 3. mai 1994. aasta arvamus (EÜT C 205, 25.7.1994, lk 55), nõukogu 21. novembri 1994. aasta ühine seisukoht (EÜT C 354, 13.12.1994, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 14. märtsi 1995. aasta otsus (EÜT C 89, 10.4.1995, lk 29).[4] EÜT L 390, 30.12.1989, lk 18. Määrust on muudetud määrusega (EMÜ) nr 3356/91 (EÜT L 318, 20.11.1991, lk 1).[5] EÜT L 395, 31.12.1992, lk 6.[6] EÜT L 319, 12.12.1994, lk 7.--------------------------------------------------I LISAKONTROLLAKT+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------II LISAEESKIRJADE RIKKUMISEDKäesoleva direktiivi tähenduses peetakse eeskirjade rikkumiseks eeskätt järgmisi juhtumeid:1. puudub kaupade veoluba;2. puudub kaubasaatja deklaratsioon selle kohta, et kaubad ja nende pakend vastab veoeeskirjadele;3. sõiduki kontrollimisel ilmneb ohtlike ainete leke, mille põhjuseks on see, et paagid või pakendid ei ole lekkekindlad;4. sõidukil ei ole tüübikinnitustunnistust või tüübikinnitustunnistus ei vasta nõuetele;5. sõidukil ei ole vajalikke oranže tahvleid või oranžid tahvlid ei vasta nõuetele;6. sõidukis ei ole ohutuseeskirju või ohutuseeskirjad ei vasta nõuetele;7. sõiduk või pakendid ei vasta nõuetele;8. sõidukijuhil ei ole nõuetekohast tunnistust ohtlike kaupade autoveo alase kutseõppe kohta;9. sõidukil puuduvad tulekustutid;10. sõidukil või pakenditel puuduvad nõuetekohased ohumärgised;11. sõidukis puuduvad veo-/saatedokumendid või nendes dokumentides esitatud ohtlike kaupadega seotud üksikasjad ei vasta nõuetele;12. sõiduk ei ole hõlmatud kahe-/mitmepoolse kokkuleppega või ei vasta sellele kokkuleppele;13. paak on liigtäidetud.--------------------------------------------------III LISA+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 96/89/EÜ, 17. detsember 1996, millega muudetakse direktiivi 95/12/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 92/75/EMÜ kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate energiamärgistuse alased sättedEMPs kohaldatav tekst

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31996L0089

Euroopa Liidu Teataja L 338 , 28/12/1996 Lk 0085 - 0085

		Komisjoni direktiiv 96/89/EÜ,17. detsember 1996,millega muudetakse direktiivi 95/12/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 92/75/EMÜ kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate energiamärgistuse alased sätted(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. septembri 1992. aasta direktiivi 92/75/EMÜ kodumasinate energia ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses, [1] eriti selle artikleid 9 ja 12,võttes arvesse komisjoni 23. mai 1995. aasta direktiivi 95/12/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 92/75/EMÜ [2] kodumajapidamises kasutatavate pesumasinate energiamärgistuse alased sätted,ning arvestades, et:tänapäeva mõõtmismeetodid ja teave ei võimalda sisseehitatud veesoojendussüsteemita pesumasinate nõuetekohast märgistamist; seetõttu tuleb sellised masinad direktiivi 95/12/EÜ reguleerimisalast välja jätta;käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 92/75/EMÜ artikli 10 kohaselt asutatud komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 95/12/EÜ artikli 1 lõikes 1 olevasse kodumajapidamises kasutatavate, kõnealuse direktiivi reguleerimisalast väljajäetud pesumasinaliikide loetelusse lisatakse järgmine punkt:- "— kuni 30. juunini 1998 sisseehitatud veesoojendussüsteemita masinad."Artikkel 21. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 15. aprilliks 1997. Liikmesriigid teatavad nimetatud meetmetest viivitamata komisjonile. Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 15. maist 1997.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid teatavad komisjonile kõikidest meetmetest, mida nad käesoleva direktiiviga hõlmatud valdkonnas võtavad.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 17. detsember 1996Komisjoni nimelkomisjoni liigeChristos Papoutsis[1] EÜT L 297, 13.10.1992, lk 16.[2] EÜT L 136, 21.6.1995, lk 1.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 20. mai 1975, põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite roolisüsteemi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31975L0321

Euroopa Liidu Teataja L 147 , 09/06/1975 Lk 0024 - 0027 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 4 Lk 0109  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 3 Lk 0076  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 4 Lk 0109  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 4 Lk 0103  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 4 Lk 0103

		Nõukogu direktiiv,20. mai 1975,põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite roolisüsteemi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(75/321/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:tehnilised nõuded, millele traktorid peavad siseriiklike õigusaktide kohaselt vastama, kehtivad muu hulgas ka roolisüsteemi kohta;nimetatud nõuded on liikmesriigiti erinevad ning seetõttu on vaja, et kõik liikmesriigid võtaksid lisaks olemasolevatele eeskirjadele või nende asemel vastu ühesugused nõuded, et eelkõige oleks võimalik rakendada iga traktoritüübi korral EMÜ tüübikinnitusmenetlust, mida käsitletakse nõukogu 4. märtsi 1974. aasta direktiivis 74/150/EMÜ (põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) [3],ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Põllumajandus- või metsatraktor – on rataste või roomikutega varustatud mis tahes mootorsõiduk, millel on vähemalt kaks telge ja mille tähtsaim omadus on veojõud ning mis on mõeldud teatavate põllu- või metsamajanduses kasutatavate tööriistade, masinate või haagiste tõmbamiseks, lükkamiseks, vedamiseks või käitamiseks. See võib olla ette nähtud nii koormate kui ka kaassõitjate vedamiseks.2. Käesolevat direktiivi kohaldatakse üksnes nende eelmises lõikes määratletud traktorite suhtes, mis on varustatud õhkrehvidega, millel on kaks telge ja mille maksimaalne valmistajakiirus on 6–25 km/h.Artikkel 2Ükski liikmesriik ei tohi keelduda EMÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest traktorile roolisüsteemiga seotud põhjustel, kui see vastab lisas sätestatud nõuetele.Artikkel 3Ükski liikmesriik ei tohi keelata traktorite registreerimist, müümist, kasutuselevõtmist või kasutamist roolisüsteemiga seotud põhjustel, kui see vastab käesoleva direktiivi lisas sätestatud nõuetele.Artikkel 4Muudatused, mis on vajalikud lisas esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu direktiivi 74/150/EMÜ artiklis 13 sätestatud korras.Artikkel 51. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid 18 kuu jooksul alates direktiivi teatavakstegemisest ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide tekst edastatakse komisjonile.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 20. mai 1975Nõukogu nimeleesistujaR. Ryan[1] EÜT C 160, 18.12.1969, lk 29.[2] EÜT C 48, 16.4.1969, lk 21.[3] EÜT L 84, 28.3.1974, lk 10.--------------------------------------------------LISA1. MÕISTED1.1. RoolisüsteemRoolisüsteem – kõik seadmed, mille ülesanne on traktori liikumissuuna muutmine.Roolisüsteemi hulka võivad kuuluda:- rool,- roolimehhanism,- juhtrattad,- vajaduse korral spetsiaalseadmestik lisavõimsuse või sõltumatu võimsuse saavutamiseks.1.1.1. RoolRool – roolisüsteemi osa, mida juht traktori liikumissuuna muutmiseks keerab.1.1.2. RoolimehhanismRoolimehhanism – kõik detailid rooli ja juhtrataste vahel, välja arvatud punktis 1.1.4 nimetatud spetsiaalseadmestik. Roolimehhanism võib olla nii mehhaaniline, hüdrauliline, pneumaatiline, elektriline kui ka nende mis tahes kombinatsioon.1.1.3. JuhtrattadJuhtrattad on:- rattad, mille suunangut traktori suhtes on võimalik otseselt või kaudselt muuta, et muutuks traktori liikumissuund,- raamjuhtimisega traktorite kõik rattad,- sama telje rattad, mille kiirust võib traktori sõidusuuna muutmiseks muuta.Vabalt pöörduvad järelveerevad rattad ei ole juhtrattad.1.1.4. SpetsiaalseadmestikSpetsiaalseadmestik – roolisüsteemi osa, mille abil saavutatakse lisavõimsus või sõltumatu võimsus. Lisavõimsust või sõltumatut võimsust võib saavutada mis tahes mehhaanilise, hüdraulilise, pneumaatilise või elektrilise süsteemi abil või nende süsteemide mis tahes kombinatsiooniga (nt õlipumba, õhupumba, aku vms abil).1.2. Roolisüsteemi erinevad tüübid1.2.1. Sõltuvalt jõuallikast, mille kasutamine on vajalik juhtrataste keeramiseks, jagatakse roolisüsteem järgmisteks tüüpideks:1.2.1.1. võimendita roolisüsteem, mille roolimisvõimsus tuleneb üksnes juhi lihasjõust;1.2.1.2. abiseadmestikuga roolisüsteem, mille roolimisvõimsus tuleneb nii juhi lihasjõust kui ka punktis 1.1.4 nimetatud spetsiaalseadmestikust.Roolisüsteemi, mille korral roolimisvõimsus tuleneb reeglina ainult punktis 1.1.4 nimetatud spetsiaalseadmestikust, kuid mis spetsiaalseadmestiku rikke korral võimaldab juhil roolimiseks lihasjõudu kasutada, käsitletakse abiseadmestikuga roolisüsteemina;1.2.1.3. võimendiga roolisüsteem, mille roolimisvõimsus tuleneb ainult punktis 1.1.4 nimetatud spetsiaalseadmestikust.1.3. RoolimisjõudRoolimisjõud – jõud, mida juht peab traktori juhtimiseks rooli suhtes rakendama.2. NÕUDED KONSTRUKTSIOONILE, KOOSTAMISELE JA KONTROLLIMISELE2.1. Üldnõuded2.1.1. Roolisüsteem peab tagama traktori kerge ja ohutu käsitsemise ning peab vastama punktis 2.2 sätestatud spetsiifilistele nõuetele.2.2. Spetsiifilised nõuded2.2.1. Rool2.2.1.1. Rooli peab olema lihtne kasutada ning kinni hoida. See peab olema konstrueeritud viisil, mis võimaldaks järkjärgulist keeramist. Rooli liikumissuund peab vastama traktori liikumissuuna soovitud muutumissuunale.2.2.1.2. Roolimisjõud, mis on vajalik otseliikumisasendist 12 m pöörderaadiusega pöörde tegemiseks, ei tohi ületada 25 daN. Abiseadmestikuga roolisüsteemi korral ei tohi lisaenergiaallika rikke korral vaja minev roolimisjõud ületada 60 daN.2.2.1.3. Et kontrollida vastavust punktis 2.2.1.2 toodud nõuetele, peab traktor sooritama liikumiskiirusega 10 km/h otseliikumisasendist spiraalse liikumise hea rehvinakkumisega kuival, tasasel pinnal. Roolile rakendatav roolimisjõud tuleb üles märkida ajani, mil rool jõuab asendisse, mis vastab traktori sisenemisele 12 m pöörderaadiusega ringi. Manöövri kestus (aeg rooli keeramise alustamise hetkest kuni mõõtmiste teostamise asendisse jõudmiseni) ei tohi ületada 5 sekundit normaalsetes tingimustes ja 8 sekundit spetsiaalseadmestiku rikke korral. Üks manööver tuleb sooritada vasakule ja teine paremale poole.Katse ajal peab traktor olema koormatud täismassini, rehvide rõhk ning kaalu jaotumine telgede vahel peab vastama tootja ettekirjutustele.2.2.2. Roolimehhanism2.2.2.1. Roolisüsteem võib olla ilma elektrilise või täielikult pneumaatilise roolimehhanismita.2.2.2.2. Roolimehhanism peab olema konstrueeritud nii, et see vastaks kõikidele kasutusnõuetele. Sellele peab hoolduseks ja ülevaatuseks kergesti ligi pääsema.2.2.2.3. Kui roolimehhanism ei ole täielikult hüdrauliline, peab olema võimalik traktorit juhtida ka roolimehhanismi hüdrauliliste või pneumaatiliste komponentide rikke korral.2.2.2.4. Täishüdrauliline roolimehhanism ja punktis 1.1.4 nimetatud spetsiaalseadmestik peavad vastama järgmistele nõuetele:2.2.2.4.1. ülerõhu eest peab tervet kontuuri või osa kontuurist kaitsma üks või mitu rõhupiiramisseadist;2.2.2.4.2. rõhupiiramisseadised peavad olema seatud nii, et rõhk ei ületaks väärtust T, mis võrdub tootja poolt määratud maksimaalse töörõhuga;2.2.2.4.3. torustiku omadused ning mõõtmed peavad olema sellised, et torud peaksid vastu rõhu T (mida võimaldavad rõhupiiramisseadised) neljakordsele väärtusele, torud peavad olema oma asukohas kaitstud, torud peavad olema paigaldatud viisil, mis vähendaks löögi või kokkupuutumise tõttu tekkivate kahjustuste ohtu miinimumini ja võimaldaks hõõrdumistel tekkivate kahjustuste ohtu pidada kaduvväikseks.2.2.3. Juhtrattad2.2.3.1. Kõik rattad võivad olla juhtrattad.2.2.4. Spetsiaalseadmestik2.2.4.1. Punktis 1.1.4 määratletud spetsiaalseadmestik, mida kasutatakse punktides 1.2.1.2 ja 1.2.1.3 määratletud roolisüsteemitüüpides, on lubatud järgmistel tingimustel.2.2.4.1.1. Kui traktor on varustatud punktis 1.2.1.2 määratletud abiseadmestikuga, peab olema võimalik traktorit juhtida ka spetsiaalseadmestiku rikke korral, nagu on nimetatud punktis 2.2.1.2. Kui abiseadmestikuga roolisüsteemil ei ole eraldi energiaallikat, tuleb sellele paigaldada energiareservuaar. Energiareservuaari võib asendada iseseisva seadmega, mis teiste ühise energiaallikaga ühendatud süsteemidega võrreldes eelisjärjekorras toodab energiat roolisüsteemile. Rooli- ja pidurisüsteemil ei tohi olla ühine energiaallikas. Kui energiaallikaks on suruõhk, peab õhureservuaar olema tagasilöögiklapiga kaitstud.Kui roolimisvõimsus tuleneb tavaliselt ainult punktis 1.1.4 nimetatud spetsiaalseadmestikust, peab abiseadmestikuga roolisüsteemile olema paigaldatud seadis, mis spetsiaalseadmestiku rikke korral edastaks visuaalse või helilise hoiatussignaali, kui roolimisjõud ületab 25 daN.2.2.4.1.2. Kui traktorile on paigaldatud punktis 1.2.1.3 määratletud võimendiga roolisüsteem, mis töötab täielikult hüdraulilise roolimehhanismina, peab olema võimalik spetsiaalseadmestiku rikke korral sooritada punktis 2.2.1.3 kirjeldatud manöövreid spetsiaalse abiseadme abil. Spetsiaalseks abiseadmeks võib olla suruõhu- või gaasireservuaar. Õlipumpa või kompressorit võib kasutada spetsiaalse abiseadmena, kui seda seadet käitatakse traktori rataste pöörlemisest ning seda ei ole võimalik ratastest lahti ühendada. Spetsiaalseadmestiku rikke korral peab rikkest teatama visuaalne või heliline hoiatussignaal.2.2.4.1.2.1. Kui abiseade on pneumaatiline, peab sellele olema paigaldatud suruõhureservuaar ning see peab olema kaitstud tagasilöögiklapiga. Suruõhureservuaari maht tuleb määrata arvestusega, et oleks võimalik teha vähemalt seitse täispööret (piirasendist piirasendini), enne kui reservuaari rõhk langeb töörõhu poole väärtuseni. Katse teostamisel ei tohi juhtrattad maapinda puutuda.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2013/41/EL, 18. juuli 2013 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda toimeaine 1 R - trans -fenotriin selle I lisasse  EMPs kohaldatav tekst

text:
               19.7.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 196/18

         KOMISJONI DIREKTIIV 2013/41/EL,
   18. juuli 2013,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda toimeaine 1R-trans-fenotriin selle I lisasse
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, (1) eriti selle artikli 16 lõike 2 teist lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 4. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1451/2007 Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta (2) on kehtestatud selliste toimeainete nimekiri, mida on vaja hinnata seoses nende võimaliku kandmisega direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse. d-fenotriin kuulub kõnealusesse nimekirja.

               (2)

               Määruse (EÜ) nr 1451/2007 kohaselt on d-fenotriini hinnatud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2 kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad kõnealuse direktiivi V lisas määratletud tooteliiki 18: insektitsiidid, akaritsiidid ja muude lülijalgsete tõrjeks kasutatavad tooted.

               (3)

               Hindamiseks esitatud andmed võimaldasid teha järeldusi üksnes d-fenotriini teatava vormi, nimelt vähemalt 89 massiprotsenti 1R-trans-fenotriini sisaldava aine kohta. Vastavalt praegusele ainete nimetamise tavale (3) tuleks seda ainet pidada ühest koostisosast koosnevaks aineks ja nimetada 1R-trans-fenotriiniks. Hindamisel ei olnud võimalik teha järeldusi ühegi muu aine kohta, mis vastab d-fenotriini määratlusele määruse (EÜ) nr 1451/2007 toimeainete nimekirjas. Seepärast tuleks tehtud hindamise alusel kanda üksnes 1R-trans-fenotriin direktiivi 98/8/EÜ I lisasse.

               (4)

               Referentliikmesriigiks määratud Iirimaa esitas 29. juulil 2010 komisjonile pädeva asutuse aruande ja soovituse vastavalt määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 14 lõigetele 4 ja 6.

               (5)

               Komisjon ja liikmesriigid on pädeva asutuse aruande läbi vaadanud. Määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 15 lõike 4 kohaselt lisati läbivaatuse tulemused alalises biotsiidide komitees 1. märtsil 2013. aastal hindamisaruandesse.

               (6)

               Hindamisel ilmnes, et insektitsiididena, akaritsiididena ja muude lülijalgsete tõrjeks kasutatavate 1R-trans-fenotriini sisaldavate biotsiidide puhul võib eeldada, et need vastavad direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele. Seega on asjakohane kanda 1R-trans-fenotriin kõnealuse direktiivi I lisasse kasutamiseks tooteliigis 18.

               (7)

               ELi tasandil ei ole hinnatud kõiki võimalikke kasutusalasid ega kokkupuutestsenaariume. Seepärast on asjakohane nõuda, et liikmesriigid hindavad selliseid kasutusalasid või kokkupuutestsenaariume ning selliseid riske inimestele ja keskkonnaosadele, mida ei ole riskide hindamisel ELi tasandil piisava põhjalikkusega uuritud, ning tagavad tootele turustusloa andmisel, et võetakse sobivad meetmed või kehtestatakse eritingimused kindlakstehtud riskide vähendamiseks lubatava tasemeni.

               (8)

               Pidades silmas inimeste tervisele kindlaks tehtud ohte, on asjakohane nõuda, et kehtestatakse ohutud töömeetodid üliväikeste kogustena kasutamiseks ja et tooteid kasutatakse sobivate isikukaitsevahendite kasutamisega, kui toote turustusloa taotluses ei ole võimalik tõendada, et riske on võimalik vähendada lubatud tasemeni muude vahendite abil.

               (9)

               Keskkonna jaoks kindlaks tehtud riske arvestades on asjakohane nõuda, et turustusloa andmisel nähtaks ette vajalikud riskileevendusmeetmed mesilaste kaitseks.

               (10)

               1R-trans-fenotriini sisaldavate toodete puhul, mis võivad põhjustada jääke toidus või söödas, kontrollivad liikmesriigid, kas on vaja kehtestada uued või muudetud jääkide piirnormid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrusele (EÜ) nr 470/2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004, (4) või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrusele (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta, (5) ning võtavad asjakohased riskivähendamise meetmed, mis tagavad, et kohaldatavaid jääkide piirnorme ei ületata.

               (11)

               Käesoleva direktiivi sätteid tuleks kohaldada samaaegselt kõikides liikmesriikides, et tagada 1R-trans-fenotriini toimeainena sisaldavate tooteliiki 18 kuuluvate biotsiidide võrdne kohtlemine ELi turul ja hõlbustada kogu biotsiidituru nõuetekohast toimimist.

               (12)

               Toimeaine direktiivi 98/8/EÜ I lisasse kandmisele peaks eelnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda uute nõuete täitmiseks ning toimiku koostanud taotlejad saaksid kasutada kogu kümneaastast andmekaitseaega, mis direktiivi 98/8/EÜ artikli 12 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt algab toimeaine lisasse kandmise kuupäevast.

               (13)

               Lisasse kandmisele peaks järgnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid saaksid rakendada direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõiget 3.

               (14)

               Seepärast tuleks direktiivi 98/8/EÜ vastavalt muuta.

               (15)

               Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise avaldusega selgitavate dokumentide kohta (6) kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi komponentide ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel.

               (16)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 98/8/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. augustiks 2014. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. septembrist 2015.
   Kui liikmesriigid võtavad kõnealused normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 18. juuli 2013

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

      (2)  ELT L 325, 11.12.2007, lk 3.

      (3)  Vt eelkõige Guidance for identification and naming of substances under REACH and CLP, ECHA-11-G-10.1-EN (Euroopa Kemikaaliameti tegutsemisjuhised ainete kindlaksmääramiseks ja nimetamiseks REACHi määruse ja CLP-määruse alusel), lk 19 jj.

      (4)  ELT L 152, 16.6.2009, lk 11.

      (5)  ELT L 70, 16.3.2005, lk 1.

      (6)  ELT C 369, 17.12.2011, lk 14.

      LISA
      Direktiivi 98/8/EÜ I lisasse lisatakse järgmine kanne:

                     Nr

                     Tavanimetus

                     IUPACi nimetus
                     Identifitseerimisnumbrid

                     Toimeaine minimaalne puhtusaste (1)

                     Lisamise kuupäev

                     Artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse ühte joonealuses märkuses osutatud eranditest (2)

                     Lisasse kuulumise lõppkuupäev

                     Tooteliik

                     Erisätted (3)

                     „66

                     1R-trans-fenotriin

                     1R-trans-fenotriin
                     IUPACi nimetus: 3-fenoksübensüül(1R,3R)-2,2-dimetüül-3-(2-metüülprop-1-enüül)tsüklopropaankarboksülaat
                     EÜ nr: 247–431-2
                     CASi nr: 26046-85–5

                     89 massiprotsenti 1R-trans-fenotriini

                     1. september 2015

                     31. august 2017

                     31. august 2025

                     18

                     ELi tasandil ei hinnatud kõiki võimalikke kasutusalasid ega kokkupuutestsenaariume. Tootele loa andmise taotluse hindamisel vastavalt artiklile 5 ja VI lisale hindavad liikmesriigid, kui see on teatava toote puhul asjakohane, selliseid kasutusalasid või kokkupuutestsenaariume ning selliseid ohte inimestele ja keskkonnaosadele, mida ei ole ELi tasandil riskide hindamisel piisavalt põhjalikult uuritud.
                     Liikmesriigid tagavad, et turustuslube antakse järgmistel tingimustel.

                                 1)

                                 Kehtestatakse meetodid tööohutuse tagamiseks üliväikeste kogustega töötamisel ning tooteid kasutatakse sobivate isikukaitsevahenditega, välja arvatud juhul, kui toote kasutusloa taotluses on võimalik tõendada, et riske on võimalik vähendada lubatava tasemeni muul viisil.

                                 2)

                                 1R-trans-fenotriini sisaldavate toodete puhul, mis võivad põhjustada jääke toidus või söödas, kontrollivad liikmesriigid, kas on vaja kehtestada uued või muudetud jääkide piirnormid vastavalt määrusele (EÜ) nr 470/2009 või määrusele (EÜ) nr 396/2005, ning võtavad asjakohased riskileevendusmeetmed, mis tagavad, et kohaldatavaid jääkide piirnorme ei ületata.

                                 3)

                                 Vajaduse korral võetakse meetmed mesilaste kaitsmiseks.”

                     Kõigi isomeeride summa:
                     IUPACi nimetus: (3-fenoksüfenüül)metüül-2,2-dimetüül-3-(2-metüülprop-1-enüül)tsüklopropaan-1-karboksülaat
                     EÜ nr: 247–404-5
                     CASi nr: 26002-80–2

                     95,5 massiprotsenti kõikide isomeeride summa puhul

         (1)  Selles veerus viidatud puhtusaste oli selle toimeaine minimaalne puhtusaste, mida kasutati direktiivi artikli 11 kohasel hindamisel. Turule lastud tootes oleva toimeaine puhtus võib olla samasugune või erinev, kui on tõendatud, et see on tehniliselt samaväärne hinnatud aine puhtusega.

         (2)  Selliste toodete puhul, mis sisaldavat mitut artikli 16 lõikega 2 hõlmatud toimeainet, on artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg käesolevasse lisasse viimasena kantavat toimeainet käsitlev tähtaeg. Toodete puhul, mille esimene luba on antud hiljem kui 120 päeva enne artikli 16 lõike 3 kohaldamise tähtaega ja vastastikuse tunnustamise täielik taotlus on esitatud vastavalt artikli 4 lõikele 1 hiljemalt 60 päeva jooksul pärast esimese loa andmist, pikendatakse kõnealusele taotlusele vastavat artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaega 120 päeva võrra, mida arvestatakse vastastikuse tunnustamise täieliku taotluse kättesaamise kuupäevast. Toodete puhul, mille kohta liikmesriik on esitanud ettepaneku teha vastastikuse tunnustamisega seoses erand vastavalt artikli 4 lõikele 4, pikendatakse artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaega 30 päeva võrra, mida arvestatakse komisjoni artikli 4 lõike 4 teise lõigu kohase otsuse vastuvõtmise kuupäevast.

         (3)  VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamiseks vajalike hindamisaruannete sisu ja järeldused on kättesaadavad komisjoni veebisaidil http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm


title: Nõukogu direktiiv 92/21/EMÜ, 31. märts 1992, M1-kategooria mootorsõidukite masside ja mõõtmete kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31992L0021

Euroopa Liidu Teataja L 129 , 14/05/1992 Lk 0001 - 0010 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 22 Lk 0042  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 22 Lk 0042

		Nõukogu direktiiv 92/21/EMÜ,31. märts 1992,M1-kategooria mootorsõidukite masside ja mõõtmete kohtaEUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]koostöös Euroopa Parlamendiga, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [3]ning arvestades, et:siseturu järkjärguliseks väljakujundamiseks tähtajaga kuni 31. detsember 1992 tuleb vastu võtta meetmed; kusjuures siseturg hõlmab sisepiirideta ala, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine;ühtse turu loomiseks on oluline täieulatusliku ühtlustamise meetod;kõnealust meetodit tuleb kasutada kogu EMÜ tüübikinnitusmenetluse läbivaatamisel vastavalt nõukogu 7. mai 1985. aasta resolutsioonile, milles käsitletakse uut lähenemisviisi tehnilisele ühtlustamisele ja standardimisele;tehnilised nõuded, millele mootorsõidukid peavad siseriiklike õigus aktide kohaselt vastama, kehtivad muu hulgas ka mootorsõidukite masside ja mõõtmete kohta;kõnealused nõuded on liikmesriigiti erinevad; ning seetõttu on vaja, et kõik liikmesriigid võtaksid lisaks olemasolevatele eeskirjadele või nende asemel vastu ühesugused nõuded, et eelkõige oleks võimalik iga sõidukiliigi suhtes rakendada nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivis 70/156/EMÜ (liikmesriikide mootorsõidukite ja nende haagiste tüüpe käsitlevate õigusaktide ühtlustamise kohta) [4], viimati muudetud direktiiviga 87/403/EMÜ, [5] ettenähtud EMÜ tüübikinnitusmenetlust;käesolevat direktiivi täiendatakse direktiividega, mis on seotud mootorsõidukite ja nende haagiste masside ja mõõtmetega;ei ole vaja kehtestada nõudeid mootorsõidukite ja haagiste kombinatsioonide dünaamilise stabiilsuse kohta, kuivõrd mootorsõidukite tootjad võtavad antud aspekti suurima tehniliselt lubatud pukseeritava massi määramisel arvesse,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmist mõistet: sõiduk – teedel kasutamiseks mõeldud vähemalt neljarattaline M1-kategooria mootorsõiduk (nagu on defineeritud direktiivi 70/156/EMÜ I lisas), mille maksimaalne valmistajakiirus ületab 25 km/h.Artikkel 2Ükski liikmesriik ei tohi keelduda sõidukile EMÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest või keelata sõiduki müüki, registreerimist, kasutuselevõtmist ja kasutamist või sellest keelduda sõiduki masside ja mõõtmetega seotud põhjustel, kui need vastavad I lisas esitatud nõuetele.Artikkel 3Mistahes muudatused, mis on vajalikud käesoleva direktiivi lisades esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võtab komisjon vastu direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 13 sätestatud korras.Artikkel 41. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid enne 1. juulit 1992 ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid kõnealused normid vastu võtavad, viidatakse nendes käesolevale direktiivile või lisatakse neile selline viide ametliku avaldamise korral. Sellise viitamise korra näevad ette liikmesriigid.Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. oktoobrist 1992.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate siseriiklike põhiliste õigusnormide tekstid.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 31. märts 2002Nõukogu nimeleesistujaVitor Martins[1] EÜT C 95, 12.4.1990, lk 92.[2] EÜT C 284, 12.11.1990, lk 80 ja 12.veebruari 1992. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[3] EÜT C 225, 10.9.1990, lk 9.[4] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[5] EÜT L 220, 8.8.1987, lk 44.--------------------------------------------------I LISA1. KOHALDAMISALAKäesolevat direktiivi kohaldatakse M1-kategooria sõidukite masside ja mõõtmete suhtes vastavalt artiklile 1.1.1. MõistedTöökorras sõiduki mass – sõiduki mass koos töökorras kerega (kaasa arvatud jahutusvedelik, õlid, kütus, varuratas, tööriistad ja juht).Sõiduki täismass: vt punkt 4.2.1.Haagiste veoks sobiva sõiduki täismass – punktis 4.2.1 defineeritud mass, mis sisaldab:- suurimat haakeseadisele rakenduvat massi ja- sõiduki tootja poolt määratud suurimat lubatud veotiisli koormust haakeseadisele haakepunktis, kui sõiduk seisab.2. EMÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE2.1. EMÜ tüübikinnitustaotluse seoses sõiduki masside ja mõõtmetega esitab sõiduki tootja või tootja volitatud esindaja.2.2. Sellele lisatakse järgmised dokumendid kolmes eksemplaris ja järgmised andmed: sõidukitüübi kirjeldus, mis täpsustab II lisas nimetatud omadusi, ning direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 3 nõutav dokumentatsioon.2.3. Tüübikinnituskatseid tegevale tehnilisele teenistusele esitatakse kinnitatava tüübi representatiivsõiduk.3. EMÜ TÜÜBIKINNITUSEMÜ tüübikinnitustunnistusele lisatakse III lisas esitatud näidisele vastav vorm.4. NÕUDED4.1. Mõõtmed4.1.1. Sõiduki suurimad lubatud mõõtmed on järgmised:4.1.1.1. Pikkus: 12000 mm4.1.1.2. Laius: 2500 mm4.1.1.3. Kõrgus: 4000 mm4.1.1.4. Mõõtmed on saadud vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ I lisas esitatud sätetele.4.2. Mass4.2.1. Sõiduki suurim lubatud mass ei tohi ületada tootja poolt määratud täismassi.4.2.2. Sõiduki suurim tehniliselt lubatud mass ja suurimad lubatud teljekoormused peab määrama tootja, arvestades eriti kasutatud materjalide tugevust ning eeldades, et selliselt määratud suurim tehniliselt lubatud mass ei tohi olla väiksem kui töökorras sõiduki mass, millele lisatakse 75 kg iga reisijaistme kohta. Istmete arvu peab määrama tootja. Sõiduki suurima tehniliselt lubatud massi ja suurimate lubatud teljekoormuste määramiseks peavad reisijate ja pagasi massid paiknema määratud asukohtades. Reisijakohtade arvu peab määrama tootja. Kui sõiduk on ette nähtud haagise veoks, siis võib tootja esitada ka täiendava suurima lubatud teljekoormuse tagumisele teljele (tagumistele telgedele), mis kehtib ainult selles kindlas olukorras. Sellise juhul peab eeltoodud suurimate masside määramisel võtma arvesse nii tootja poolt määratud suurimat haakeseadisele mõjuvat massi kui ka suurimat lubatud veotiisli koormust haakeseadisele haakepunktis, kui sõiduk seisab. Masside määramise meetod on esitatud liites. Kui sõiduki tootja on sõiduki varustanud haakeseadisega, peab ta ka haakeseadise lähedal olevale pukseerimisseadmele määrama haakeseadise haakepunktile mõjuva suurima lubatud veotiisli koormuse.4.2.2.1. Suurimate teljekoormuste summa ei tohi olla väiksem kui sõiduki suurim tehniliselt lubatud mass. Kui sõiduk on koormatud suurima tehniliselt lubatud massini ja kui samal ajal on ka tagatelg koormatud suurima lubatud teljekoormuseni, siis ei tohi esitelje teljekoormus olla väiksem kui 30 % sõiduki suurimast tehniliselt lubatud massist.4.3. Pukseeritav mass ja veotiisli koormus haakeseadisele4.3.1. Piduritega haagise veoks ettenähtud sõiduki pukseeritav mass.4.3.1.1. Sõiduki suurim lubatud pukseeritav mass on järgmistest võimalustest väikseim väärtus:a) suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass, mis põhineb sõiduki konstruktsioonil ja/või mehhaanilise haakeseadise tugevusel võib) veduki (mootorsõiduki) suurimal lubatud massil.Direktiivis 70/156/EMÜ defineeritud maastikusõidukitel tohib suurimat lubatud pukseeritavat massi suurendada kuni 1,5kordse veduki suurima lubatud massini, kui see ei ületa suurimat tehniliselt lubatud pukseeritavat massi.Suurim pukseeritav mass ei tohi siiski ühelgi juhul ületada 3500 kg.4.3.1.2. Suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass on see, mille määrab tootja ja pukseeritav mass on haagise tegelik kogumass, mis sisaldab veotiisli tegelikku koormust haakeseadisele.4.3.2. Piduriteta haagise vedamiseks ettenähtud sõiduki pukseeritav mass.4.3.2.1. Lubatud pukseeritav mass on suurim tehniliselt lubatud pukseeritav mass või pool töökorras veduki massist; kasutatakse väiksemat väärtust.Ühelgi juhul ei tohi suurim veetav mass ületada 750 kg.4.3.3. Suurim lubatud veotiisli koormus sõiduki haakeseadisele on suurim tehniliselt lubatud veotiisli koormus ja veotiisli koormus on tegelik vertikaalne koormus haagise veotiislilt sõiduki haakeseadisele, mõjudes selle keskpunktile, kui sõiduk seisab.4.3.3.1. Suurim tehniliselt lubatud veotiisli koormus on koormus, mille määrab tootja; see ei tohi olla alla 25 kg ja peab suuremate pukseeritavate masside korral suurenema. Tootja peab kasutusjuhendis määrama: suurima lubatud vertikaalkoormuse haakeseadisele, mootorsõiduki haakeseadise kinnituskoha ja haakeseadise tagaülendi.4.3.4. Haagist vedav mootorsõiduk peab olema suuteline autorongi, mis on koormatud selle suurima massini, vähemalt 12 % kallakul paigalt võtma viis korda viie minuti jooksul.--------------------------------------------------II LISATüübikinnituseks esitatud sõiduki, seadmestiku või osa andmed peavad sisaldama sisukorda ja need tuleb esitada kolmes eksemplaris. Vajalikus mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikud joonised tuleb esitada A4 formaadis lehel või A4 formaadis voldikul. Fotode olemasolu korral peavad need olema piisavalt detailsed. Juhul, kui tegemist on mikroprotsessori abil juhitavate funktsioonidega, tuleb esitada ka teave asjakohaste kasutamisega seotud omaduste kohta.0. ÜLDIST0.1. Mark (tootja kaubanimi):..0.2. Tüüp ja kaubanduslik kirjeldus (kõik variandid):..0.3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile:b..0.3.1. Märgistuse asukoht:..0.4. Sõiduki kategooria:c.0.5. Tootja nimi ja aadress:..0.6. Tootja volitatud esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress:..0.7. Andmesiltide asukoht, kirjed ja kinnitusviis:..0.7.1. šassiil:.0.7.2. kerel:.0.8. Antud tüübi šassii seerianumbrite vahemik alates numbrist:.1. SÕIDUKI KONSTRUKTSIOONI ÜLDISED OMADUSED1.1. Representatiivsõiduki fotod ja/või joonised:.1.2. Kogu sõiduki mõõtmetega joonis:.1.3. Telgede ja rataste arv:.1.3.2. Juhttelgede arv ja asukoht:.1.3.3. Veoteljed (arv, asukoht, ühendusviis):..1.6. Mootori paigutus ja asukoht:..2. MASSID JA MÕÕTMEDe (vajaduse korral viidata joonisele)2.1. Teljevahe(d) (täiskoormusel):f.2.3. Telje rööbe (telgede rööpmed) ja laius:.2.3.1. Iga juhttelje rööbe:l.2.3.2. Kõikide teiste telgede rööpmed:.2.3.3. Kõige laiema tagatelje laius:.2.3.4. Kõige tagumise tagatelje laius:.2.4. Sõiduki mõõtmed (üldmõõtmed):.2.4.1. Kerega šassii:2.4.2.1. Pikkus:j.2.4.2.2. Laius:k.2.4.2.3. Kõrgus (koormamata)l (reguleeritava vedrustuskõrguse puhul märkida harilikule tööasendile vastav kõrgus):.2.4.2.4. Esiülend:m.2.4.2.4.1. Pealesõidunurk (maastikusõidukid):c… (kraadi)2.4.2.5. Tagaülend:n.2.4.2.5.1. Mahasõidunurk (maastikusõidukid):c… (kraadi)2.4.2.6. Kliirens:c.2.4.2.6.1. Ülesõidunurk (maastikusõidukid):c… (kraadi)2.6. Töökorras kerega sõiduki mass või kabiiniga šassii mass, kui tootja ei ole paigaldanud keret (kaasa arvatud jahutusvedelik, õlid, kütus, tööriistad, varuratas ja juht):p..2.6.1. Selle massi jagunemine telgede vahel:.2.8. Tootja määratud suurim tehniliselt lubatud mass:.2.8.1. Selle massi jagunemine telgede vahel:.2.9. Igale teljele rakenduv suurim lubatud teljekoormus:.2.9.1. Suurim tagatelje (tagatelgede) koormus kasutamisel koos haagisega:.2.10. Suurim ühendatava haagise mass:.2.10.4. Autorongi suurim mass:.2.10.5. Sõiduk on/ei ole [1] ette nähtud koorma/haagise vedamiseks.2.10.6. Piduriteta haagise suurim mass:.2.11. Suurim vertikaalkoormus, mis langeb haagise haakepunktile, mis ei ole poolhaakeseadis:.2.12. Pöörderaadius:.2.13. Mootori võimsuse ja suurima massi suhe (kW/kg):.2.14. Paigaltvõtmise võime kallakul (haagisega sõiduk): … (%)2.15. Ületatav tõus: … (%) (maastikusõidukid)11. VEDUKI JA HAAGISE NING POOLHAAGISE ÜHENDUSLÜLID11.1. Haakeseadise paigaldusjuhendid:11.2. Haakeseadise klass ja tüüp:11.4. Suurim haakepunktile langev vertikaalkoormus: [2]… kg11.7. Juhendid sõidukile haakeseadise paigaldamiseks koos tootja poolt esitatud kinnituskohtade jooniste või fotodega; täiendav informatsioon juhul, kui haakeseadise kasutamine on piiratud teatud tüüpi sõidukitega:11.8. Informatsioon pukseerimiskonksude või kinnitusplaatide paigalduse kohta: [3]Märkus:Joonealuste märkuste a kuni p korral vt direktiivi 70/156/EMÜ I lisa, mida on viimati muudetud direktiiviga 87/403/EMÜ.[1] Mittevajalik maha tõmmata.[2] Mittevajalik maha tõmmata.[3] Vajaduse korral.--------------------------------------------------III LISAEMÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS(Sõiduk)Ametiasutuse nimiTeade sõidukitüübi- tüübikinnituse, [1]- tüübikinnituse laiendamise, [2]- tüübikinnituse andmisest keeldumise [3]kohta vastavalt direktiivile 97/21/EMÜ, mis on seotud M1-kategooria mootorsõidukite masside ja mõõtmetega.EMÜ tüübikinnituse nr: …Laiendamise nr: …I JAGU0.1. Mark (ettevõtja nimetus):.0.2. Tüüp ja kaubanduslik kirjeldus (kõik variandid):..0.3. Tüübi identifitseerimisandmed, kui need on märgitud sõidukile: [4]0.3.1. Märgistuse asukoht:.0.4. Sõidukikategooria: [5].0.5. Tootja nimi ja aadress:..0.6. Tootja volitatud esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress:..II JAGU1. Lisateave1.1. Pikkus: … (mm)1.2. Laius: … (mm)1.3. Kõrgus: … (mm)1.4. Töökorras sõiduki mass: … (kg)1.5. Suurim lubatud mass: … (kg)1.6. Suurim tehniliselt lubatud teljekoormus:1.6.1. 1. Telg: … (kg)2. Telg: … (kg)3. Telg: … (kg)1.6.2. Suurim tehniliselt lubatud tagatelje/-telgede koormus haagise kasutamisel: … (kg)1.7. Istekohtade arv (ilma juhita):…1.8. Pukseeritav mass:1.8.1. Piduriteta haagis: … (kg)1.8.2. Piduritega haagis: … (kg)1.8.3. Veotiisli tehniliselt lubatud koormus: … (kg)1.8.4. Haakeseadise tagaülend: … (cm)1.8.5. Fotod või joonised sõiduki haakeseadise kinnituskohast:2. Katse läbi viinud tehniline teenistus:..3. Katseprotokolli esitamise kuupäev:.4. Katseprotokolli(de) number:.5. Põhjused tüübikinnituse laiendamiseks (vajaduse korral):..6. Märkused (kui neid on):..7. Koht:.8. Kuupäev:.9. Allkiri:.10. Lisas on esitatud nimekiri, milles on loetletud tüübikinnituse andnud ametiasutuses asuvad tüübikinnitusdokumendid, mida on võimalik taotluse korral saada.[1] Mittevajalik maha tõmmata.[2] Mittevajalik maha tõmmata.[3] Mittevajalik maha tõmmata.[4] Tunnusmärke võib kasutada ainult sõidukitel, mis kuuluvad tüübikinnitusega seotud üksikdirektiivide reguleerimisalasse. Kui tunnusmärgid sisaldavad märke, mis ei ole seotud käesolevas teatises nimetatud sõidukitüübi kirjeldamisega, tuleb sellised märgid mistahes sellises dokumendis asendada märgiga "?" (näiteks: ABC?? 123??).[5] Nagu on märgitud direktiivi 70/156/EMÜ (viimati muudetud direktiiviga 87/403/EMÜ) I lisas olevas märkuses b.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 21. detsember 1989, millega muudetakse direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31989L0678

Euroopa Liidu Teataja L 398 , 30/12/1989 Lk 0024 - 0024 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 19 Lk 0122  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 19 Lk 0122

		Nõukogu direktiiv,21. detsember 1989,millega muudetakse direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega(89/678/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]koostöös Euroopa Parlamendiga, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:rahvas ja keskkond satuvad pidevalt uutesse ohtudesse, mis tulenevad keemiatoodete kasutamisest; kahju avastamise korral ning eriti siis, kui täheldatakse juhtumeid, millel on tõsised tagajärjed inimtervisele, on vaja viivitamata astuda samme teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise või kasutamise keelamiseks või piiramiseks ühenduse tasandil;direktiiv 76/769/EMÜ [4] oma praeguses sõnastuses ei sätesta, et komisjon võib komitee abiga otsustada lisade kohandamist vastavalt tehnika edusammudele, ning sellele vastavalt on iga kohanduse jaoks vaja nõukogu otsust;tehnika edusammud muudavad vajalikuks direktiivi 76/769/EMÜ lisa sätete viivitamatu kohandamise; nõutavate meetmete rakendamise hõlbustamiseks on vaja sisse seada menetlus, millega nähakse ette tihe koostöö liikmesriikide ja komisjoni vahel; tuleks ette näha selline komiteesisene menetlus ning selliste muudatuste vastuvõtmine vastavalt menetlusele, mis sisaldub artiklis 21 nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiivis 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, [5] mida on viimati muudetud direktiiviga 88/490/EMÜ, [6]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 76/769/EMÜ lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 2aMuudatused, mida on vaja lisade kohandamiseks tehnika edusammudega, pidades silmas käesoleva direktiiviga juba hõlmatud aineid ja valmistisi, võetakse vastu vastavalt menetlusele, mis on sätestatud artiklis 21 direktiivis 67/548/EMÜ, [7] mida on viimati muudetud otsusega 88/490/EMÜ. [8]Artikkel 2Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 21. detsember 1989Nõukogu nimeleesistujaE. Cresson[1] EÜT C 117, 4.5.1988, lk 14.[2] EÜT C 262, 10.10.1988, lk 84 jaEÜT C 291, 20.11.1989, lk 55.[3] EÜT C 377, 12.12.1988, lk 7.[4] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 201.[5] EÜT 196, 16.8.1967, lk 1.[6] EÜT L 259, 19.9.1988, lk 1.[7] EÜT 196, 16.8.1967, lk 1.[8] EÜT L 259, 19.9.1988, lk 1."--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 17. detsember 1974, millega laiendatakse direktiivi 64/221/EMÜ (välisriigi kodanike liikumise ja elukohaga seonduvate avaliku korra, julgeoleku või tervishoiu seisukohalt õigustatud erimeetmete kooskõlastamise kohta) reguleerimisala liikmesriigi kodanikele, kes kasutavad õigust jääda elama teise liikmesriigi territooriumile pärast füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist selles riigis

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31975L0035

Euroopa Liidu Teataja L 014 , 20/01/1975 Lk 0014 - 0014 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 6 Köide 1 Lk 0175  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 06 Köide 1 Lk 0195  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 6 Köide 1 Lk 0175  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 05 Köide 2 Lk 0045  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 05 Köide 2 Lk 0045

		Nõukogu direktiiv,17. detsember 1974,millega laiendatakse direktiivi 64/221/EMÜ (välisriigi kodanike liikumise ja elukohaga seonduvate avaliku korra, julgeoleku või tervishoiu seisukohalt õigustatud erimeetmete kooskõlastamise kohta) reguleerimisala liikmesriigi kodanikele, kes kasutavad õigust jääda elama teise liikmesriigi territooriumile pärast füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist selles riigis(75/35/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 56 lõiget 2 ja artiklit 235,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:direktiiviga 64/221/EMÜ [3] on kooskõlastatud välisriigi kodanike liikumise ja elukohaga seonduvad avaliku korra, julgeoleku või tervishoiu seisukohalt õigustatud erimeetmed; direktiivis 75/34/EMÜ [4] on sätestatud tingimused, mille täitmise korral võivad liikmesriigi kodanikud kasutada õigust jääda elama teise liikmesriigi territooriumile pärast füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemist selles riigis;seega tuleks direktiivi 64/221/EMÜ kohaldada isikute suhtes, kelle suhtes kohaldatakse direktiivi 75/34/EMÜ,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 64/221/EMÜ kohaldatakse liikmesriikide kodanike ja nende pereliikmete suhtes, kellel on õigus jääda elama liikmesriigi territooriumile vastavalt direktiivi 75/34/EMÜ sätetele.Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud meetmed kaheteistkümne kuu jooksul alates direktiivi teatavakstegemisest ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 17. detsember 1974Nõukogu nimeleesistujaM. Durafour[1] EÜT C 14, 27.3.1973, lk 21.[2] EÜT C 142, 31.12.1972, lk 10.[3] EÜT 56, 4.4.1964, lk 850/64.[4] EÜT L 14, 20.1.1975, lk 10.--------------------------------------------------