title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/17/EL, 13. juuni 2012 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/666/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2005/56/EÜ ja 2009/101/EÜ keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite sidestamise osas  EMPs kohaldatav tekst

text:
               16.6.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 156/1

         EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2012/17/EL,
   13. juuni 2012,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 89/666/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 2005/56/EÜ ja 2009/101/EÜ keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite sidestamise osas
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 50,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
   olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
   toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Siseturu võimalusi kasutades laienevad äriühingud üha enam riigipiiridest väljapoole. Piiriülestesse kontsernidesse ja mitmesugustesse ümberkorraldusprotsessidesse, nagu ühinemised ja jagunemised, on kaasatud eri liikmesriikide äriühingud. Sellest tulenevalt aina suureneb piiriülene nõudlus äriühinguid käsitleva teabe järele. Äriühinguid käsitlev ametlik teave ei ole piiriüleselt siiski alati hõlpsasti kättesaadav.

               (2)

               Nõukogu 21. detsembri 1989. aasta üheteistkümnendas direktiivis 89/666/EMÜ (avalikustamisnõuete kohta, mis on seotud liikmesriigis filiaali asutamisega teise liikmesriigi õigusele alluva teatud liiki äriühingu poolt) (3) kehtestatakse nende dokumentide ja andmete loetelu, mida äriühingud peavad oma filiaali registris avaldama. Registritel ei ole siiski õiguslikult siduvat kohustust vahetada välisfiliaale käsitlevaid andmeid. See põhjustab õiguslikku ebakindlust kolmandate isikute jaoks, kuna vaatamata äriühingu registrist kustutamisele võib selle filiaal tegutsemist jätkata.

               (3)

               Piiriülesed ühinemised on muutnud ettevõtlusregistritevahelise igapäevase koostöö möödapääsmatuks. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiivis 2005/56/EÜ (piiratud vastutusega äriühingute piiriülese ühinemise kohta) (4) nõutakse registritelt piiriülest koostööd. Kahjuks ei ole loodud sidekanaleid, mis aitaksid menetlusi kiirendada, saada üle keeleprobleemidest ja suurendada õiguskindlust.

               (4)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiiviga 2009/101/EÜ (tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 54 teises lõigus osutatud äriühingutelt nõuavad, et muuta sellised tagatised võrdväärseteks) (5) tagatakse muu hulgas see, et registris talletatud dokumentide ja andmetega saab tutvuda nii paberkandjal kui ka elektrooniliselt. Kodanikud ja äriühingud peavad registris otsinguid tegema ikkagi riigipõhiselt, eelkõige sellepärast, et praegune registritevaheline vabatahtlik koostöö ei ole osutunud piisavaks.

               (5)

               Komisjoni teatises ühtse turu akti kohta määratleti keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite sidestamine meetmena, mis on vajalik ettevõtjasõbraliku õigus- ja maksukeskkonna loomiseks. Sidestamine peaks kaasa aitama Euroopa ettevõtluse konkurentsivõime edendamisele, kuna see vähendab halduskoormust ja suurendab õiguskindlust ning aitab sellega kaasa ülemaailmsest majandus- ja finantskriisist väljumisele, mis on üks strateegia „Euroopa 2020” põhieesmärk. Info- ja kommunikatsioonitehnoloogia uuenduste kasutamise abil peaks sidestamine aitama parandada ka registritevahelist piiriülest koostööd.

               (6)

               Nõukogu 25. mai 2010. aasta järeldustes äriregistrite ühendamise kohta kinnitati, et äriühinguid käsitlevale ajakohastatud ja usaldusväärsele teabele juurdepääsu parandamine võib suurendada kindlustunnet turul ning aidata kaasa Euroopa ettevõtluse arengu taastumisele ja konkurentsivõime suurenemisele.

               (7)

               Euroopa Parlament rõhutas oma 7. septembri 2010. aasta resolutsioonis äriregistrite ühendamise kohta, (6) et projektist on Euroopa majanduspiirkonna edasise integreerumise jaoks kasu ainult juhul, kui kõik liikmesriigid võrgustikus osalevad.

               (8)

               Euroopa e-õiguskeskkonna mitmeaastase tegevuskavaga (2009–2013) (7) nähakse ette Euroopa e-õiguskeskkonna portaali (edaspidi „portaal”) loomine, millest saab Euroopa ühtne elektrooniline juurdepääsupunkt õigusteabele, õigus- ja haldusasutustele, registritele, andmebaasidele ja muudele teenustele, ning tegevuskavas peetakse tähtsaks keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite sidestamist.

               (9)

               Piiriülest juurdepääsu äriühinguid ja nende teistes liikmesriikides asutatud filiaale käsitlevale äriteabele saab parandada ainult siis, kui kõik liikmesriigid aitavad kaasa registritevahelise elektroonilise teabevahetuse võimaldamisele ning edastavad üksikkasutajatele äriteavet standardsel kujul (kasutades identset sisu ja koostalitlusvõimelisi tehnoloogiaid) kogu liidus. Registrite koostalitlusvõime tuleks tagada liikmesriikide registrite (edaspidi „riigisisesed registrid”) pakutavate teenuste abil, mis peaksid endast kujutama Euroopa keskse platvormi (edaspidi „platvorm”) liideseid. Platvorm peaks olema infotehnoloogia vahendite tsentraliseeritud kogum teenuste integreerimiseks ning moodustama ühtse liidese. Kõnealust ühtset liidest peaksid kasutama kõik riigisisesed registrid. Platvorm peaks osutama liidese ülesannet täitvaid teenuseid Euroopa elektrooniliseks juurdepääsupunktiks olevale portaalile ja liikmesriikide poolt vabal valikul loodud juurdepääsupunktidele. Kõnealust platvormi tuleks käsitada kui registrite sidestamise vahendit, mitte kui eraldiseisvat õigusvõimelist isikut. Platvorm peaks olema võimeline edastama kordumatute tunnuste abil teavet liikmesriigi igast registrist teiste liikmesriikide pädevatele registritele standardteate kujul (infotehnoloogiasüsteemide vahel vahetatavate teadete elektrooniline kuju, näiteks xml) ja asjakohases keeleversioonis.

               (10)

               Direktiivi eesmärk ei ole keskse registrite andmebaasi loomine, milles talletatakse sisulist teavet äriühingute kohta. Keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite sidestamise süsteemi (edaspidi „registrite sidestamise süsteem”) rakendamise käigus tuleks kindlaks määrata ainult selliste andmete kogum, mis on vajalik platvormi korrektseks toimimiseks. Andmete hulka peaksid eelkõige kuuluma operatiivandmed, sõnaraamatud ja sõnastikud. Andmete kindlaksmääramisel tuleks arvesse võtta ka vajadust tagada registrite sidestamise süsteemi tõhus toimimine. Andmeid tuleks kasutada toimingute teostamise võimaldamiseks platvormi poolt ja neid ei tohiks kunagi teha avalikkusele vahetult kättesaadavaks. Samuti ei peaks platvorm muutma riigisisestes registrites äriühingute kohta talletatavate andmete ega registrite sidestamise süsteemi kaudu edastatavate, äriühingute kohta käivate andmete sisu.

               (11)

               Kuna direktiivi eesmärk ei ole keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite riiklike süsteemide ühtlustamine, ei ole liikmesriikidel kohustust muuta oma riiklikku registrite süsteemi, eelkõige seoses andmete haldamise ja talletamise, tasude ning kasutuse ja andmete avalikustamisega riigisiseseks otstarbeks.

               (12)

               Käesoleva direktiivi raames töötleb portaal platvormi abil üksikkasutajate päringuid äriühinguid ja nende teistes liikmesriikides asutatud filiaale käsitleva äriteabe kohta, mida hoitakse riigisisestes registrites. See võimaldab portaalis esitada otsingute tulemused, sealhulgas selgitavad märkused, kõigis liidu ametlikes keeltes, milles teave esitatakse. Selleks, et parandada kolmandate isikute kaitset teistes liikmesriikides, tuleks portaalis lisaks avaldada põhiteave nende dokumentide ja andmete õigusliku tähenduse kohta, mis avalikustatakse kooskõlas direktiiviga 2009/101/EÜ vastu võetud liikmesriikide õigusaktidele.

               (13)

               Liikmesriikidel peaks olema võimalus vabal valikul luua üks või mitu juurdepääsupunkti, mis võivad mõjutada platvormi kasutamist ja toimimist. Seetõttu tuleks komisjoni nõuetekohaselt teavitada juurdepääsupunktide loomisest ja teistest olulistest muudatustest nende toimimises, eelkõige sulgemisest. Teavitamine ei tohiks kuidagi piirata liikmesriigi õigust juurdepääsupunkte vabal valikul luua ja hallata.

               (14)

               Äriühingutel ja nende teistes liikmesriikides avatud filiaalidel peaks olema kordumatu tunnus, mis võimaldab neid liidus selgelt identifitseerida. Tunnust tuleks kasutada registrite sidestamise süsteemi kaudu toimivas registritevahelises teabevahetuses. Seetõttu ei peaks äriühingud ja filiaalid olema kohustatud lisama kordumatut tunnust direktiivides 89/666/EMÜ ja 2009/101/EÜ nimetatud äriühingu dokumentidesse või tellimiskviitungitele. Omaenda teabevahetuse eesmärkidel peaksid nad jätkama oma riigisisese registreerimisnumbri kasutamist.

               (15)

               Peaks olema võimalik luua selge seos äriühingu registri ja registrite vahel, kuhu on kantud äriühingu teistes liikmesriikides asutatud filiaalid, mis hõlmaks teabe vahetamist äriühingu likvideerimis- või maksejõuetusmenetluse algatamise ja lõpetamise kohta ning äriühingu registrist kustutamise kohta, juhul kui see toob äriühingu registrijärgses liikmesriigis kaasa õiguslikke tagajärgi. Liikmesriikidel peaks olema võimalus otsustada, milliseid menetlusi nad oma territooriumil registreeritud filiaalide puhul järgivad, kuid nad peaksid tagama vähemalt selle, et tegevuse lõpetanud äriühingu filiaalid kustutatakse registrist põhjendamatu viivituseta, vajaduse korral aga pärast asjaomase filiaali likvideerimismenetluse lõppu. Seda kohustust ei tuleks kohaldada registrist kustutatud äriühingute filiaalidele juhul, kui äriühingul on olemas õigusjärglane, näiteks kui on muutunud äriühingu õiguslik vorm, toimunud ühinemine või jagunemine või äriühingu registrijärgne asukoht on viidud ühest riigist teise.

               (16)

               Direktiivi ei tuleks kohaldada nende filiaalide suhtes, mille on liikmesriigis asutanud äriühing, millele ei kohaldata ühegi liikmesriigi õigust (vastavalt direktiivi 89/666/EMÜ artiklis 7 sätestatule).

               (17)

               Direktiivi 2005/56/EÜ tuleks muuta, et tagada registritevaheline teabevahetus registrite sidestamise süsteemi kaudu.

               (18)

               Liikmesriigid peaksid tagama, et kõik äriühinguid käsitleva registritesse kantud teabe muudatused kaasajastatakse põhjendamatu viivituseta. Ajakohastatud teave tuleks tavaliselt teha kättesaadavaks 21 päeva jooksul alates kõnealuseid muudatusi käsitleva täieliku dokumentatsiooni kättesaamisest, sealhulgas pärast õiguspärasuse kontrollimist vastavalt siseriiklikule õigusele. Kõnealust tähtaega tuleks tõlgendada selliselt, et liikmesriikidel tuleb teha mõistlikke jõupingutusi direktiivis sätestatud tähtajast kinnipidamiseks. Nõuet ei tuleks kohaldada raamatupidamisdokumentide puhul, mille äriühingud peavad iga majandusaasta kohta esitama. Erand on põhjendatud riigisiseste registrite ülekoormusega aruandluse esitamise perioodil. Kooskõlas kõikides liikmesriikides tunnustatud õiguse üldpõhimõtetega tuleks 21-päevane tähtaeg peatada force majeure'i puhul.

               (19)

               Kui komisjon otsustab platvormi luua ja/või seda hallata kolmanda isiku kaudu, peaks see olema kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (8). Tuleks tagada liikmesriikide asjakohasel määral osalemine kõnealuses protsessis, kehtestades riigihankemenetluse puhul kasutatava tehnilise kirjelduse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (9) artiklis 5 osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetavate rakendusaktidega.

               (20)

               Kui komisjon otsustab platvormi hallata kolmanda isiku kaudu, tuleks tagada teenuste osutamise järjepidevus registrite sidestamise süsteemi kaudu ning platvormi toimimise asjakohane avaliku võimu järelevalve. Platvormi toimimise juhtimisega seotud üksikasjalikud eeskirjad tuleks kehtestada määruse (EL) nr 182/2011 artiklis 5 osutatud kontrollimenetluse kohaselt vastu võetavate rakendusaktidega. Liikmesriikide panus kogu süsteemi toimimisse tuleks igal juhul tagada komisjoni ja liikmesriikide esindajate vahelise korrapärase dialoogi kaudu küsimustes, mis puudutavad registrite sidestamise süsteemi käitamist ja selle tulevast arengut.

               (21)

               Keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite sidestamiseks on vaja kooskõlastada riiklikke süsteeme, mille tehnilised näitajad on erinevad. See nõuab tehniliste meetmete ja kirjelduste vastuvõtmist, mille puhul tuleb arvesse võtta registritevahelisi erinevusi. Käesoleva direktiivi rakendamiseks ühetaoliste tingimuste tagamiseks tuleks komisjonile anda rakendusvolitused kõnealuste tehniliste ja operatiivsete küsimuste lahendamiseks. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas määruse (EL) nr 182/2011 artiklis 5 osutatud kontrollimenetlusega.

               (22)

               Käesolev direktiiv ei tohiks piirata liikmesriikide õigust võtta tasu äriühingute kohta käiva teabe hankimise eest registrite sidestamise süsteemi kaudu, kui sellist tasu nõutakse siseriikliku õiguse kohaselt. Seetõttu peaksid registrite sidestamise süsteemi tehnilised meetmed ja kirjeldused võimaldama kehtestada maksete tegemise viisi. Direktiivis ei tohiks eelistada selles osas mingeid konkreetseid tehnilisi lahendusi, kuna maksete tegemise viis tuleks kindlaks määrata rakendusaktide vastuvõtmise käigus, võttes arvesse laialdaselt kättesaadavaid internetipõhiseid maksesüsteeme.

               (23)

               Oleks soovitav, et kolmandad riigid saaksid tulevikus registrite sidestamise süsteemis osaleda.

               (24)

               Registrite sidestamise süsteemi rahastamise küsimuse õiglane lahendus nõuab, et nii liit kui ka liikmesriigid osaleksid süsteemi rahastamises. Liikmesriigid peaksid kandma riigisiseste registrite süsteemiga vastavusse viimise kulud, samas kui keskseid elemente – platvormi ja portaali kui Euroopa ühtset juurdepääsupunkti – tuleks rahastada liidu üldeelarve vastavalt eelarverealt. Käesoleva direktiivi mitteoluliste osade täiendamiseks peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte äriühinguid käsitleva teabe hankimise eest võetava tasu kohta. See ei mõjuta riiklike registrite võimalust võtta tasu, kuid võib endast kujutada lisatasu platvormi hoolduse ja käitamise rahastamiseks. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

               (25)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (10) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 45/2001 (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta) (11) reguleerivad isikuandmete töötlemist liikmesriikides, sealhulgas isikuandmete edastamist elektrooniliselt. Isikuandmete töötlemisel peaksid liikmesriikide registrid, komisjon ja vajaduse korral platvormi haldavad kolmandad isikud täitma nimetatud õigusaktidega sätestatut. Registrite sidestamise süsteemi kohta vastu võetud rakendusaktid peaksid vajaduse korral tagama neist õigusaktidest kinnipidamise, eelkõige määrates kindlaks kõigi süsteemis osalejate ülesanded ja kohustused ning nende suhtes kohaldatavad organisatsioonilised ja tehnilised eeskirjad.

               (26)

               Liikmesriigid peavad registrite sidestamise süsteemi käivitamiseks tegema selles vajalikud kohandused, eelkõige töötama välja iga registrit platvormiga ühendava liidese, mis võimaldaks süsteemil toimida. Seetõttu tuleks direktiiviga ette näha süsteemi tehnilist toimimist käsitlevate sätete liikmesriikidepoolse ülevõtmise ja kohaldamise tähtaja edasilükkamine. Kõnealune tähtaeg peaks lähtuma registrite sidestamise süsteemi tehnilisi meetmeid ja kirjeldusi käsitlevate rakendusaktide vastuvõtmisest komisjoni poolt. Registrite sidestamise süsteemi tehnilist toimimist käsitlevate direktiivi sätete ülevõtmise ja kohaldamise tähtaeg peaks võimaldama liikmesriikidel lõpule viia vajalikud õiguslikud ja tehnilised kohandused, et muuta kõnealune süsteem mõistliku aja jooksul täielikult toimivaks.

               (27)

               Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (12) kohustuvad liikmesriigid lisama põhjendatud juhtudel ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel. Käesoleva direktiivi puhul leiab seadusandja, et selliste dokumentide edastamine on põhjendatud.

               (28)

               Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja järgitakse Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid, eriti selle artiklis 8 tunnustatud põhimõtet, mille kohaselt on igaühel õigus oma isikuandmete kaitsele.

               (29)

               Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt parandada piiriülest juurdepääsu äriteabele, tagada ajakohastatud teabe salvestamist filiaalide registrites ja luua selged registritevahelised sidekanalid piiriüleste registreerimistoimingute korral, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ja seetõttu on neid ulatuse ja toime tõttu parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               (30)

               Direktiive 89/666/EMÜ, 2005/56/EÜ ja 2009/101/EÜ tuleks seega vastavalt muuta.

               (31)

               Vastavalt määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 28 lõikele 2 konsulteeriti Euroopa andmekaitseinspektoriga ning ta esitas oma arvamuse 6. mail 2011. aastal (13),

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 89/666/EMÜ muudatused
   Direktiivi 89/666/EMÜ muudetakse järgmiselt.

               1)

               Artiklisse 1 lisatakse järgmised lõiked:
               „3.   Artikli 2 lõikes 1 osutatud dokumendid ja andmed tehakse avalikkusele kättesaadavaks keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite sidestamise süsteemi kaudu, mis on loodud kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/101/EÜ (tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 54 teises lõigus osutatud äriühingutelt nõuavad, et muuta sellised tagatised võrdväärseteks) (14) artikli 4a lõikega 2 (edaspidi „registrite sidestamise süsteem”). Nimetatud direktiivi artiklit 3b ja artikli 3c lõiget 1 kohaldatakse mutatis mutandis.
               4.   Liikmesriigid tagavad, et filiaalidel oleks kordumatu tunnus, mis võimaldab neid selgelt identifitseerida registritevahelises teabevahetuses registrite sidestamise süsteemi kaudu. Kordumatu tunnus koosneb vähemalt elementidest, mis võimaldavad identifitseerida registrit pidavat liikmesriigi, riigisisese päritoluregistri ja filiaali numbri selles registris, ning kui see on asjakohane, identifitseerimisvigu vältida aitavatest elementidest.

               2)

               Lisatakse järgmine artikkel:
               „Artikkel 5a
               1.   Äriühingu register teeb registrite sidestamise süsteemi kaudu viivitamata kättesaadavaks teabe äriühingu mis tahes likvideerimis- või maksejõuetusmenetluse algatamise ja lõpetamise kohta ning äriühingu registrist kustutamise kohta, juhul kui see toob äriühingu registrijärgses liikmesriigis kaasa õiguslikke tagajärgi.
               2.   Filiaali register tagab registrite sidestamise süsteemi kaudu viivitamata lõikes 1 osutatud teabe kättesaamise.
               3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud teabevahetus on registrite jaoks tasuta.
               4.   Liikmesriigid määravad kindlaks, missugust menetlust tuleb lõigetes 1 ja 2 osutatud teabe saamisel järgida. Selline menetlus tagab, et tegevuse lõpetanud või muul põhjusel registrist kustutatud äriühingute filiaalid kustutatakse registrist põhjendamatu viivituseta.
               5.   Lõike 4 teist lauset ei kohaldata registrist kustutatud äriühingute filiaalidele, kui äriühingu kustutamine toimus äriühingu õigusliku vormi muutumise, äriühingu ühinemise või jagunemise või registrijärgse asukoha üleviimise tõttu ühest riigist teise.”

               3)

               Lisatakse järgmine jagu:
               „IIIA   JAGU

                  ANDMEKAITSE

               Artikkel 11a
               Käesoleva direktiiviga seoses töödeldakse isikuandmeid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivile 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (15).

         Artikkel 2
   Direktiivi 2005/56/EÜ muudatused
   Direktiivi 2005/56/EÜ muudetakse järgmiselt.

               1)

               Artikkel 13 asendatakse järgmisega:
               „Artikkel 13
               Registreerimine
               Kord, mille kohaselt kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/101/EÜ (tagatiste kooskõlastamise kohta, mida liikmesriigid äriühingu liikmete ja kolmandate isikute huvide kaitseks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 54 teises lõigus osutatud äriühingutelt nõuavad, et muuta sellised tagatised võrdväärseteks) (16) artikliga 3 avalikustatakse piiriülese ühinemise lõpuleviimine avalikus registris, kuhu iga ühinemises osalev äriühing oma dokumendid esitama peab, määratakse asjaomase riigi territooriumi osas kindlaks iga liikmesriigi õiguse alusel, mille jurisdiktsiooni alla ühinevad äriühingud kuuluvad.
               Register, kuhu piiriülese ühinemise teel tekkinud äriühing kantakse, teatab direktiivi 2009/101/EÜ artikli 4a lõike 2 kohaselt loodud keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite sidestamise süsteemi kaudu viivitamata registrile, kuhu mõni osalev äriühing pidi dokumendid esitama, et piiriülene ühinemine on jõustunud. Kui see on ette nähtud, toimub varasema kande kustutamine nimetatud teate laekumisel, kuid mitte varem.

               2)

               Lisatakse järgmine artikkel:
               „Artikkel 17a
               Andmekaitse
               Käesoleva direktiiviga seoses töödeldakse isikuandmeid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivile 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (17).

         Artikkel 3
   Direktiivi 2009/101/EÜ muudatused
   Direktiivi 2009/101/EÜ muudetakse järgmiselt.

               1)

               Lisatakse järgmine artikkel:
               „Artikkel 2a
               1.   Liikmesriigid võtavad vajalikke meetmeid tagamaks, et artikli 3 lõike 1 esimeses lõigus osutatud pädevasse registrisse kantakse kõik muudatused artiklis 2 osutatud dokumentides ja andmetes ning need avalikustatakse kooskõlas artikli 3 lõigetega 3 ja 5, tavaliselt 21 päeva jooksul pärast muudatusi käsitleva täieliku dokumentatsiooni kättesaamist, sealhulgas pärast siseriikliku õiguse kohaselt nõutavat õiguspärasuse kontrolli seoses registrisse kandmisega, kui see on ette nähtud.
               2.   Lõiget 1 ei kohaldata artikli 2 punktis f osutatud raamatupidamisdokumentide suhtes.”

               2)

               Artikli 3 lõikesse 1 lisatakse järgmine lõik:
               „Liikmesriigid tagavad, et äriühingutel on kordumatu tunnus, mis võimaldab neid kooskõlas artikli 4a lõikega 2 loodud keskregistrite, äriregistrite ja äriühingute registrite sidestamise süsteemi (edaspidi „registrite sidestamise süsteem”) kaudu registritevahelises teabevahetuses selgelt identifitseerida. Nimetatud kordumatu tunnus koosneb vähemalt elementidest, mis võimaldavad identifitseerida registrit pidava liikmesriigi, riigisisese päritoluregistri ja äriühingu registrinumbri selles registris, ning kui see on asjakohane, identifitseerimisvigu vältida aitavatest elementidest.”

               3)

               Lisatakse järgmised artiklid:
               „Artikkel 3a
               1.   Liikmesriigid tagavad, et kättesaadavaks tehakse selge ja ajakohastatud teave, mis selgitab siseriiklikke õigusnorme, mille alusel kolmandad isikud võivad vastavalt artikli 3 lõigetele 5, 6, ja 7 tugineda artiklis 2 osutatud andmetele ja dokumendiliikidele.
               2.   Liikmesriigid esitavad Euroopa e-õiguskeskkonna portaalis (edaspidi „portaal”) avaldamiseks vajaliku teabe vastavalt portaali eeskirjadele ja tehnilistele nõuetele.
               3.   Komisjon avaldab kõnealuse teabe portaalis kõikides liidu ametlikes keeltes.
               Artikkel 3b
               1.   Artiklis 2 osutatud dokumentide ja andmete elektroonilised koopiad tehakse samuti registrite sidestamise süsteemi kaudu avalikkusele kättesaadavaks.
               2.   Liikmesriigid tagavad, et artiklis 2 osutatud dokumendid ja andmed on registrite sidestamise süsteemi kaudu kättesaadavad standardteate kujul ja elektroonilisel teel. Samuti tagavad liikmesriigid, et järgitakse andmeedastuse minimaalseid turvastandardeid.
               3.   Komisjon pakub liikmesriikides registreeritud äriühingute kohta otsinguteenust kõikides liidu ametlikes keeltes, eesmärgiga teha portaali kaudu kättesaadavaks:

                           a)

                           artiklis 2 osutatud dokumendid ja andmed;

                           b)

                           selgitavad märkused kõigis liidu ametlikes keeltes, milles loetletakse kõnealused andmed ja dokumendiliigid.

                     Artikkel 3c
               1.   Registrite sidestamise süsteemi kaudu artiklis 2 osutatud dokumentide ja andmete hankimise tasud ei tohi ületada asjaomaseid halduskulusid.
               2.   Liikmesriigid tagavad, et järgmised andmed on registrite sidestamise süsteemi kaudu tasuta kättesaadavad:

                           a)

                           äriühingu nimi ja õiguslik vorm;

                           b)

                           äriühingu registrijärgne asukoht ja liikmesriik ning

                           c)

                           äriühingu registrinumber.

                     Lisaks kõnealustele andmetele võivad liikmesriigid otsustada teha tasuta kättesaadavaks muid dokumente ja andmeid.
               Artikkel 3d
               1.   Äriühingu register teeb registrite sidestamise süsteemi kaudu viivitamata kättesaadavaks teabe äriühingu likvideerimis- või maksejõuetusmenetluse algatamise ja lõpetamise kohta ning äriühingu registrist kustutamise kohta, juhul kui see toob äriühingu registrijärgses liikmesriigis kaasa õiguslikke tagajärgi.
               2.   Filiaali register tagab lõikes 1 osutatud teabe viivitamatu kättesaamise registrite sidestamise süsteemi kaudu.
               3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud teabevahetus on registrite jaoks tasuta.”

               4)

               Lisatakse järgmised artiklid:
               „Artikkel 4a
               1.   Luuakse Euroopa keskne platvorm (edaspidi „platvorm”).
               2.   Registrite sidestamise süsteemi kuuluvad:

                           —

                           liikmesriikide registrid,

                           —

                           platvorm,

                           —

                           portaal kui Euroopa elektrooniline juurdepääsupunkt.

                     3.   Liikmesriigid tagavad platvormi kaudu oma registrite koostalitlusvõime registrite sidestamise süsteemis.
               4.   Liikmesriigid võivad luua vabal valikul juurdepääsupunkte registrite sidestamise süsteemile. Liikmesriigid teavitavad põhjendamatu viivituseta komisjoni juurdepääsupunktide loomisest ja kõigist olulistest muudatustest nende toimimises.
               5.   Juurdepääs registrite sidestamise süsteemis leiduvale teabele tagatakse portaali ja liikmesriikide vabal valikul loodud juurdepääsupunktide kaudu.
               6.   Registrite sidestamise süsteemi loomine ei mõjuta olemasolevaid kahepoolseid kokkuleppeid, mis on liikmesriikide vahel sõlmitud äriühinguid käsitleva teabevahetuse kohta.
               Artikkel 4b
               1.   Komisjon otsustab platvormi luua ja/või hallata kas oma vahenditega või kolmanda isiku kaudu.
               Kui komisjon otsustab platvormi luua ja/või hallata kolmanda isiku kaudu, toimub kolmanda isiku valimine ning temaga sõlmitud lepingu täitmine komisjoni poolt kooskõlas nõukogu 25. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (mis käsitleb Euroopa ühenduste üldeelarve suhtes kohaldatavat finantsmäärust) (18).
               2.   Kui komisjon otsustab platvormi luua kolmanda isiku kaudu, siis määrab komisjon rakendusaktide abil kindlaks riigihangete puhul kasutatava tehnilise kirjelduse ning kolmanda isikuga sõlmitava lepingu kestuse.
               3.   Kui komisjon otsustab, et platvormi hallatakse kolmanda isiku kaudu, võtab komisjon rakendusaktidega vastu platvormi toimimise juhtimiseks üksikasjalikud eeskirjad.
               Platvormi toimimise juhtimise hulka kuulub eelkõige:

                           —

                           platvormi toimimise järelevalve;

                           —

                           platvormi kaudu levitatavate ja vahetatavate andmete turvalisus ja kaitse;

                           —

                           liikmesriikide registrite ja kolmanda isiku vaheliste suhete kooskõlastamine.

                     Platvormi toimimise järelevalvet teostab komisjon.
               4.   Lõigetes 2 ja 3 osutatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 4e lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
               Artikkel 4c
               Komisjon kehtestab rakendusaktidega:

                           a)

                           tehnilise kirjelduse, millega määratakse kindlaks elektroonilise teabevahetuse meetodid registrite sidestamise süsteemi jaoks;

                           b)

                           teabevahetusprotokollide tehnilise kirjelduse;

                           c)

                           tehnilised meetmed, millega tagatakse teabevahetuse ja teabe levitamise minimaalsed infotehnoloogilised turvastandardid registrite sidestamise süsteemis;

                           d)

                           tehnilise kirjelduse, millega määratakse kindlaks käesoleva direktiivi artiklis 3d ja 21. detsembri 1989. aasta üheteistkümnenda nõukogu direktiivi 89/666/EMÜ (avalikustamisnõuete kohta, mis on seotud liikmesriigis filiaali asutamisega teise liikmesriigi õigusele alluva teatud liiki äriühingu poolt) (19) artiklis 5a osutatud äriühingu registri ja filiaali registri vahelise teabevahetuse meetodid;

                           e)

                           registritevahelise teabevahetuse eesmärgil edastatava teabe üksikasjaliku loendi, millele on viidatud käesoleva direktiivi artiklis 3d, direktiivi 89/666/EMÜ artiklis 5a ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/56/EÜ (piiratud vastutusega äriühingute piiriülese ühinemise kohta) (20) artiklis 13;

                           f)

                           tehnilise kirjelduse, millega määratakse kindlaks registrite, platvormi ja portaali vahelise teabevahetuse standardteate struktuur;

                           g)

                           tehnilise kirjelduse, millega määratakse kindlaks platvormi toimimiseks vajalike andmete kogum ning andmete talletamise, kasutamise ja kaitsmise meetod;

                           h)

                           tehnilise kirjelduse, millega määratakse kindlaks registritevahelise teabevahetuse kordumatu tunnuse struktuur ja kasutamine;

                           i)

                           kirjelduse, millega määratakse kindlaks registrite sidestamise süsteemi käitamise tehnilised meetodid selles osas, mis puudutab teabe levitamist ja teabevahetust, ning kirjelduse, millega määratakse kindlaks platvormi osutatavad infotehnoloogiateenused, tagades teadete edastamise asjakohases keeleversioonis;

                           j)

                           portaali pakutava otsinguteenuse ühtsed kriteeriumid;

                           k)

                           maksete tegemise viisid, võttes arvesse kättesaadavaid maksesüsteeme, nt internetipõhised maksed;

                           l)

                           üksikasjad selgitavate märkuste kohta, milles loetletakse artiklis 2 osutatud andmed ja dokumendiliigid;

                           m)

                           registrite sidestamise süsteemi poolt pakutavate teenuste kättesaadavuse tehnilised tingimused;

                           n)

                           riigi vabal valikul loodud juurdepääsupunktide platvormiga ühendamise korra ja tehnilised nõuded.

                     Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 4e lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
               Komisjon võtab nimetatud rakendusaktid vastu hiljemalt 7. juuliks 2015.
               Artikkel 4d
               1.   Platvormi loomist ja selle edasist arendamist ning käesolevast direktiivist tulenevaid portaali kohandusi rahastatakse liidu üldeelarvest.
               2.   Platvormi hooldust ja käitamist rahastatakse liidu üldeelarvest ning seda võib kaasrahastada üksikkasutajatelt registrite sidestamise süsteemile juurdepääsu eest võetavatest tasudest. Käesoleva lõike sätted ei mõjuta riigi tasandil kehtestatud tasusid.
               3.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 13a vastu delegeeritud õigusakte eeskirjade kohta, mis määravad, kas platvormi rahastatakse tasu võtmisega, ja kui see on nii, siis kooskõlas lõikega 2 üksikkasutajatelt võetava tasu suuruse kohta.
               4.   Kooskõlas lõikega 2 kehtestatud tasud ei mõjuta tasusid, mida võidakse kehtestada liikmesriikidele artikli 3c lõikes 1 nimetatud dokumentide ja andmete hankimise eest.
               5.   Kooskõlas lõikega 2 kehtestatud tasusid ei nõuta artikli 3c lõike 2 punktides a, b ja c nimetatud andmete hankimise eest.
               6.   Iga liikmesriik katab käesolevast direktiivist tulenevad kulud, mis on seotud riigisiseste registrite kohandamise ning nende hoolduse ja käitamisega.
               Artikkel 4e
               1.   Komisjoni abistab komitee. Nimetatud komitee on komitee Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (21) tähenduses.
               2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

               5)

               Lisatakse järgmine artikkel:
               „Artikkel 7a
               Käesoleva direktiiviga seoses töödeldakse isikuandmeid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivile 95/46/EÜ (üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta) (22).

               6)

               Lisatakse järgmine peatükk:
               „PEATÜKK 4A

                  DELEGEERITUD ÕIGUSAKTID

               Artikkel 13a
               1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
               2.   Artikli 4d lõikes 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks.
               3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 4d lõikes 3 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
               4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
               5.   Artikli 4d lõike 3 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kolme kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kolme kuu võrra.”

         Artikkel 4
   Aruanne ja korrapärane dialoog
   1.   Hiljemalt viis aastat pärast artikli 5 lõikes 2 osutatud sätete hiliseimat kohaldamiskuupäeva avaldab komisjon aruande registrite sidestamise süsteemi toimimise kohta, käsitledes eelkõige selle tehnilist käitamist ja finantsaspekte.
   2.   Aruandele lisatakse ettepanekud käesoleva direktiivi muutmiseks, kui see on asjakohane.
   3.   Komisjoni ja liikmesriikide esindajad tulevad korrapäraselt asjakohases foorumis kokku, et arutada käesolevas direktiivis reguleeritud küsimusi.
   Artikkel 5
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 7. juulit 2014 ja kohaldavad neid hiljemalt 7. juulist 2014.
   2.   Olenemata lõikest 1 võtavad liikmesriigid vastu ja avaldavad hiljemalt kaks aastat pärast direktiivi 2009/101/EÜ artiklis 4c osutatud rakendusaktide vastuvõtmist sätted, mis on vajalikud järgimaks:

               —

               artikli 1 lõikeid 3 ja 4 ning direktiivi 89/666/EMÜ artiklit 5a;

               —

               direktiivi 2005/56/EÜ artiklit 13;

               —

               direktiivi 2009/101/EÜ artikli 3 lõike 1 teist lõiku, artikleid 3b, 3c ja 3d ning artikli 4a lõikeid 3–5, ning kohaldavad neid.

         Kõnealuste rakendusaktide vastuvõtmise korral avaldab komisjon käesolevas lõikes osutatud sätete kohaldamise hiliseima kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.
   3.   Kui liikmesriigid lõikes 1 osutatud meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   4.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 6
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 7
   Adressaadid
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 13. juuni 2012

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         M. SCHULZ

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         N. WAMMEN

      (1)  ELT C 248, 25.8.2011, lk 118.

      (2)  Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2012. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 10. mai 2012. aasta otsus.

      (3)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 36.

      (4)  ELT L 310, 25.11.2005, lk 1.

      (5)  ELT L 258, 1.10.2009, lk 11.

      Märkus: direktiivi 2009/101/EÜ pealkirja on muudetud, et võtta arvesse EÜ asutamislepingu artiklite numeratsiooni muutumist vastavalt Lissaboni lepingu artiklile 5; esialgne viide oli asutamislepingu artikli 48 teine lõik.

      (6)  ELT C 308 E, 20.10.2011, lk 1.

      (7)  ELT C 75, 31.3.2009, lk 1.

      (8)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

      (9)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

      (10)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.

      (11)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

      (12)  ELT C 369, 17.12.2011, lk 14.

      (13)  ELT C 220, 26.7.2011, lk 1.

      (14)  ELT L 258, 1.10.2009, lk 11.

      Märkus: direktiivi 2009/101/EÜ pealkirja on muudetud, et võtta arvesse EÜ asutamislepingu artiklite numeratsiooni muutumist vastavalt Lissaboni lepingu artiklile 5; esialgne viide oli asutamislepingu artikli 48 teine lõik.”

      (15)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.”

      (16)  ELT L 258, 1.10.2009, lk 11.

      Märkus: direktiivi 2009/101/EÜ pealkirja on muudetud, et võtta arvesse EÜ asutamislepingu artiklite numeratsiooni muutumist vastavalt Lissaboni lepingu artiklile 5; esialgne viide oli asutamislepingu artikli 48 teine lõik.”

      (17)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.”

      (18)  EÜT L 248, 16.9.2002, lk 1.

      (19)  EÜT L 395, 30.12.1989, lk 36.

      (20)  ELT L 310, 25.11.2005, lk 1.

      (21)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.”

      (22)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31.”


title: Nõukogu direktiiv, 27. juuli 1970, mootorsõidukite ja nende haagiste uksi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31970L0387

Euroopa Liidu Teataja L 176 , 10/08/1970 Lk 0005 - 0011 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 1 Lk 0152  Taanikeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1970(II) Lk 0497  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 1 Lk 0152  Ingliskeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1970(II) Lk 0564  - 0570 Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 1 Lk 0097  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 1 Lk 0234  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 1 Lk 0234

		Nõukogu direktiiv,27. juuli 1970,mootorsõidukite ja nende haagiste uksi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(70/387/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamustning arvestades, et:tehnilised nõuded, millele mootorsõidukid peavad siseriiklike õigusaktide kohaselt vastama, kehtivad muu hulgas ka mootorsõidukite uste kohta;kõnealused nõuded on liikmesriigiti erinevad; seetõttu on vajalik, et kõik liikmesriigid kohaldaksid samu nõudeid, tehes olemasolevatesse eeskirjadesse lisandusi või asendades need uutega selleks, et eelkõige oleks võimalik rakendada iga sõidukitüübi puhul EMÜ tüübikinnitusmenetlust, mida käsitletakse nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivis mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1]ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevas direktiivis tähendab "sõiduk" teedel kasutamiseks mõeldud, vähemalt neljarattalist mootorsõidukit, mille valmistajakiirus ületab 25 km/h, ja selle haagiseid, v.a ühissõidukid, rööbastel liikuvad sõidukid, põllumajandustraktorid ja -masinad ning töösõidukid.Artikkel 2Ükski liikmesriik ei tohi keelduda EMÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõidukile ustega seotud põhjustel, kui lisades sätestatud nõuded on täidetud.Artikkel 3Muudatused, mis on vajalikud lisa nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta artiklis 13 ettenähtud korras.Artikkel 41. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikke nõudeid hõlmavad õigusnormid kaheksateistkümne kuu jooksul alates direktiivi teatavakstegemisest ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 27. juuli 1970Nõukogu nimeleesistujaW. Arendt[1] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.--------------------------------------------------I LISA1. ÜLDOSA1.1. Sõiduki ehitus peab võimaldama sellesse siseneda ja sealt väljuda täiesti ohutult.1.2. Uksed ning sisse- ja väljapääsud peavad olema kergesti ja ohutult kasutatavad.1.3. Uste ja uksesulgurite ehitus peab olema selline, et sulgemisel oleks võimalik vältida häirivat müra.1.4. Uksesulgurite ehitus peab olema selline, et uksed ei avaneks juhuslikult.2. SULGURID JA HINGED (Konstruktsiooni- ja paigaldusnõuded)2.1. Hingedel liikuvate uste (v.a lülilised uksed) paigaldamisel sõiduki külgedesse tuleb hinged kinnitada uste esiservade külge sõiduki liikumissuunas. Kaksikuste puhul kehtib see nõue esimesena avaneva uksetiiva suhtes; ukse teist tiiba peab saama riivistada.2.2. Sõiduautode [1] külguste sulgurid ja hinged peavad vastama käesoleva direktiivi II lisas kehtestatud nõuetele.3. ASTMELAUAD (Konstruktsiooni- ja paigaldusnõuded)3.1. Kui sõiduki sissepääsu juures on selle põrand maapinnast kõrgemal kui 700 mm, peab sõidukil olema vähemalt üks astmelaud. Astmelaud või madalaim astmelaud, kui neid on mitu, ei tohi olla maapinnast kõrgemal kui 700 mm ja see peab olema konstrueeritud selliselt, et välistada libisemisohtu. Käesoleva direktiivi tähenduses ei loeta astmelaudadeks rattarummu, velgi ega muid ratta osi, v.a siis, kui konstruktsiooni või kasutamisega seotud põhjused välistavad astmelaudade paigaldamise sõiduki teistesse kohtadesse.[1] Käesoleva direktiivi artiklis 3 osutatud nõukogu direktiivi lisa märkuses b kehtestatud rahvusvahelise klassifikatsiooni klass M1.--------------------------------------------------II LISASÕIDUAUTODESSE SISENEMISEKS VÕI NENDEST VÄLJUMISEKS KASUTATAVATE KÜLGUSTE SULGURITE JA HINGEDE KONSTRUKTSIOONI- JA PAIGALDUSNÕUDED NING TUGEVUSKATSED1. ÜLDOSA1.1. Sulgurid ja hinged peavad olema konstrueeritud, ehitatud ja paigaldatud nii, et tavakasutuse puhul vastab sõiduk käesoleva direktiivi nõuetele.1.2. Igal sulguril on nii vahelukustuse kui täieliku lukustuse asend.2. TOOTJA VÕI TEMA VOLITATUD ESINDAJA ESITATAVAD SULGURID JA HINGED NING NENDEGA SEOTUD ÜKSIKASJAD.Tootja või tema volitatud esindaja peab esitama järgmised sulgurid ja hinged ning nendega seotud üksikasjad:2.1. uste, nende sulgurite ja hingede joonised sobivas mõõtkavas ja piisavalt üksikasjalikult;2.2. sulgurite ja hingede tehniline kirjeldus;2.3. viiest hingekomplektist koosnev partii ukse kohta. Kuid kui mitmete uste juures kasutatakse samu komplekte, piisab ühe komplektipartii esitamisest. Hingekomplekte, mida eristab ainult paigaldamine vasakule või paremale poole, ei loeta erinevateks hingedeks;2.4. viiest käivitusmehhanismiga täielikust sulgurist koosnev partii ukse kohta. Kuid kui mitmete uste juures kasutatakse samu täielikke sulgureid, piisab ühe sulguritepartii esitamisest. Sulgureid, mida eristab ainult paigaldamine vasakule või paremale poole, ei loeta erinevateks sulguriteks.3. KONSTRUKTSIOONINÕUDED3.1. Sulgurid3.1.1. PikikoormusSulguri ja löökraua koost peab vahelukustuse asendis taluma 453 kp (444 daN) ja täieliku lukustuse asendis 1134 kp (1111 daN) suurust pikikoormust (joonis 2).3.1.2. PõikkoormusSulguri ja löökraua koost peab vahelukustuse asendis taluma 453 kp (444 daN) ja täieliku lukustuse asendis 907 kp (889 daN) suurust põikkoormust (joonis 3).3.1.3. Inertskoormuse takistusSulgur ei liigu täieliku lukustuse asendist, kui koos käivitusmehhanismiga lukukoostule rakendatakse mõlemas suunas 30 g suurust piki- või põikinertskoormust.3.2. Hinged3.2.1. Hingesüsteem peab olema suuteline ust toetama ja taluma mõlemas suunas 1134 kp (1111 daN) suurust pikikoormust ja 907 kp (889 daN) suurust põikkoormust.4. UKSELUKKUDE JA -HINGEDE TUGEVUSE KATSETAMISNÕUDEDVastavust punktide 3.1 ja 3.2 nõuetele kontrollitakse järgmiselt:4.1. Paigaldamine staatilisteks koormuskatseteks, staatiliste koormuskatsete kord ja seadmed4.1.1. Paigaldus4.1.1.1. Hinged4.1.1.1.1. Katsed sooritatakse jäikade komponentidega, mis taasesitavad sõidukile paigaldatud täielikult lukustatud ukse geomeetrilisi tingimusi.4.1.1.1.2. Nendele seadmetele rakendatakse hingedevahelises keskpunktis:4.1.1.1.2.1. ettenähtud pikikoormust hinge pöördetappide telje suunas seda telge läbival tasandil;4.1.1.1.2.2. ettenähtud põikkoormust pikikoormuse määratletud tasandi ja pöördtappide telje suunas seda telge läbival tasandil;4.1.1.1.3. Iga katse puhul kasutatakse uut hingekomplekti.4.1.1.1.4. Joonisel 1 on katsekoostu näidis.4.1.1.2. Sulgurid4.1.1.2.1. Katsed sooritatakse jäikade komponentidega, mis taasesitavad sõidukile paigaldatud kahte sulgurikomponenti, korpust ja löökrauda.4.1.1.2.2. Seadmele rakendatakse ettenähtud koormust sulgurile survet avaldamata. Lisaks sellele rakendatakse 90,7 kp (88,9 daN) suurust staatilist põikkoormust nii, et sulgur liiguks löökrauast eemale ukse avanemise suunas.4.1.1.2.3. Joonisel 2 ja 3 on katsekoostu näidis.4.1.2. Katse kord ja seadmedPunktides 4.1.1.1 ja 4.1.1.2 osutatud seadmed paigaldatakse tõmbemasinale, mille alumine mõõtepiir on 1500 kp (1470 daN). Punktides 3.1 ja 3.2 osutatud väärtustele järkjärguliselt lähenevaid koormusi rakendatakse nii, et lukustusseadmete osad eralduvad üksteisest kiirusega kuni 5 mm/min.4.2. Sulgurite kiirendustakistuse kindlaksmääramise kord4.2.1. Avanemistakistus mõlemas suunas, kui 30 g suurune piki- ja põikisuunaline inertskoormus on mõlemal juhul rakendatud avamisnupu käivitussuunas, määratakse kindlaks dünaamiliselt või analüütiliselt (joonis 4), olenemata:4.2.1.1. Hõõrdejõust.4.2.1.2. Raskuskiirenduse komponentidest, mis püüavad hoida sulgurit kinni.4.2.2. Kaasata ei tohi sulguri lukustusseadmeid, kui need on olemas.4.3. Samaväärsed katsemeetodid4.3.1. Lubatud on samaväärsed mittepurustavad katsetused, eeldusel et eespool punktides 4.1.2 ja 4.2 osutatud tulemusi võib saada kas täielikult asenduskatse abil või asenduskatse tulemuste arvutamise põhjal. Kui kasutatakse muud meetodit kui punktides 4.1.2 ja 4.2 kirjeldatu, tuleb selle samaväärsust tõendada.Uksehinge mehhanism – staatilise koormuse seade (põikkoormus)+++++ TIFF +++++Uksesulgur – staatilise koormuse katsetamisseadmed (pikikoormus)+++++ TIFF +++++Uksesulgur – staatilise koormuse katsetamisseadmed (põikkoormus)+++++ TIFF +++++Inertstakistus – arvutamise näidis+++++ TIFF +++++Kui ukse sulgurisüsteemi suhtes kohaldatakse 30 g suurust aeglustamist, siis:F Ma =+++++ TIFF +++++a =+++++ TIFF +++++30g = 30WF1 = W1 × 30 – keskmine koormus nupu vedrul= (0,016 kg × 30) – 0,454 kg = 0,036 kgF2 = W2 × 30 = 0,023 kg × 30 = 0,68 kgF3 W2× 30 =+++++ TIFF +++++× 30 =0,184 kgΣMo = F1 × d1 + F2 × d2 – F3 × d3 = 0,036 kg × 31,5 mm + 0,68 kg × 10,67 mm – 0,184 kg × 4,83 mm = 7,51 mm/kg+++++ TIFF +++++F5 =+++++ TIFF +++++= 0,238 kgF6 = W4 × 30 = 0,042 × 30 = 1,265 kgΣMp = koormus poldi vedrul (F5 d5 + F6 d6)= 45,62 mm/kg – (0,238 × 37,59 + 1,265 × 1,9)= 45,62 mm/kg – 11,36 mm/kg = 34,26 mm/kg--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 92/22/EMÜ, 31. märts 1992, mootorsõidukite ja nende haagiste turvaklaaside ja klaasmaterjali kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31992L0022

Euroopa Liidu Teataja L 129 , 14/05/1992 Lk 0011 - 0094 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 22 Lk 0052  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 22 Lk 0052

		Nõukogu direktiiv 92/22/EMÜ,31. märts 1992,mootorsõidukite ja nende haagiste turvaklaaside ja klaasmaterjali kohtaEUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGUvõttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]koostöös Euroopa Parlamendiga, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:on vaja võtta meetmeid, et siseturu järkjärguline rajamine 31. detsembriks 1992 lõpule viia; siseturg hõlmab sisepiirideta ala, kus on tagatud kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine;täieulatusliku ühtlustamise meetod on oluline ühtse turu loomiseks;kõnealust meetodit tuleb kasutada kogu EMÜ tüübikinnitusmenetluse läbivaatamisel vastavalt nõukogu 7. mai 1985. aasta resolutsioonile, milles käsitletakse uut lähenemisviisi tehnilisele ühtlustamisele ja standardimisele;turvaklaasi suhtes kohaldatavad nõuded on liikmesriigiti erinevad; seetõttu on vaja, et kõik liikmesriigid võtaksid lisaks olemasolevatele eeskirjadele või nende asemel vastu ühesugused nõuded, et eelkõige oleks võimalik iga sõidukitüübi suhtes rakendada EMÜ tüübikinnitusmenetlust, mis on ette nähtud nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiiviga 70/156/EMÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta), [4] viimati muudetud direktiiviga 87/403/EMÜ [5];kõik turvaklaasi ohutuseeskirjad sisaldavad peale struktuurinõuete ka sõidukitele paigaldamise nõudeid;turvaklaasi ühtlustatud osa tüübikinnitusmenetlus võimaldab igal liikmesriigil kinnitada vastavust ühistele valmistamis- ja katsetamisnõuetele ning teatada kõigist kinnitamistest teistele liikmesriikidele, saates nendele iga turvaklaasitüübi osa tüübikinnitustunnistuse koopia; osa EMÜ tüübikinnitusmärgi kinnitamine osa tüübikinnituse saanud tüübile vastavale turvaklaasitüübile tähendab, et kõnealust tüüpi turvaklaasi ei ole teistes liikmesriikides enam vaja ametlikult katsetada;eriti tähtis on ohutusaspekt tuuleklaaside puhul, mis muude turvaklaasitüüpidega võrreldes saavad suurema tõenäolisusega järske lööke kokkupõrgete või muude väliste tegurite toimel ning võivad seetõttu tekitada raskeid kehavigastusi; silmas pidades ühendusesisest kaubandust takistavaid erinevusi eri liikmesriikide õigusaktide vahel tuleb liikmesriikide seaduste ühtlustamisel leida lahendus, milles arvestatakse maanteeliikluse ohutusnõudeid ning vajadust neid täiustada,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Liikmesriigid annavad tüübikinnituse igale I lisa punkti 1 määratlusega hõlmatavale turvaklaasitüübile, mis vastab struktuuri- ja katsetamisnõuetele.2. Liikmesriigid annavad sõiduki tüübikinnituse igale sõidukile, mis vastab III lisas sätestatud paigaldusnõuetele.3. Osa EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik võtab vajaduse korral koostöös teiste liikmesriikide pädevate asutustega vajalikud meetmed, et kontrollida tootmisnäidiste vastavust kinnitatud tüübile selleks vajalikus ulatuses.Artikkel 2Kõik osa EMÜ tüübihindamise taotlused esitab tootja või tootja volitatud esindaja liikmesriigis. Liikmesriik annab tootjale või tootja volitatud esindajale II lisa punktidele 4.4-4.7 vastava osa EMÜ tüübikinnitusmärgi seoses iga turvaklaasitüübiga, millele ta annab tüübikinnituse artikli 1 alusel.Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et ära hoida selliste märkide kasutamine, mis võivad tekitada segadust artikli 1 kohaselt osa tüübikinnituse saanud turvaklaaside vahel.Artikkel 3Iga liikmesriigi pädevad asutused saadavad ühe kuu jooksul muude liikmesriikide pädevatele asutustele osa tüübikinnitustunnistuse koopia iga turvaklaasitüübi ja selle paigaldamise kohta igale sõidukitüübile, millele nad annavad sõiduki tüübikinnituse.Artikkel 4Ükski liikmesriik ei tohi keelata turvaklaasi müüki või kasutamist turvaklaasi ehitusega seotud põhjustel, kui kõnealusel turvaklaasil on osa EMÜ tüübikinnitusmärk.Artikkel 51. Kui osa EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik leiab, et teatav hulk samasugust osa tüübikinnitusmärki kandvaid turvaklaase ei vasta kinnitatud tüübile, siis võtab see liikmesriik vajalikud meetmed tagamaks, et tootmisnäidised vastaksid kinnitatud tüübile. Kõnealuse liikmesriigi pädevad asutused informeerivad teiste liikmesriikide pädevaid asutusi võetud meetmetest, mis vajaduse korral võivad viia kuni osa EMÜ tüübikinnituse tühistamiseni. Nimetatud asutused, olles saanud teise liikmesriigi pädevatelt asutustelt nõuetest kõrvalekaldumise teate, võtavad samasugused meetmed.2. Liikmesriikide pädevad asutused teavitavad üksteist ühe kuu jooksul igast osa EMÜ tüübikinnituse tühistamisest ja selle põhjustest.3. Kui osa EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik vaidlustab nõuetest kõrvalekaldumise teate, peavad asjaomased liikmesriigid püüdma vaidluse lahendada. Komisjon peab olema pidevalt informeeritud ning vajadusel korraldama asjakohaseid konsultatsioone vaidluse lahendamiseks.Artikkel 6Iga käesoleva direktiivi rakendamisel vastuvõetud sätete kohane otsus osa tüübikinnituse andmisest keeldumise või tüübikinnituse tühistamise või müügi või kasutamise keelamise kohta peab olema üksikasjalikult põhjendatud. Sellisest otsusest teatatakse asjaomasele osapoolele ning samal ajal informeeritakse teda õiguskaitsevahenditest, mis liikmesriikides kehtivate seaduste alusel on tema käsutuses, ning selliste õiguskaitsevahendite kasutamise tähtaegadest.Artikkel 7Ükski liikmesriik ei tohi keelduda sõidukitüübile EMÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest ega keelata sõiduki müüki, kasutuselevõttu või kasutamist sõiduki turvaklaasiga seotud põhjustel, kui turvaklaasil on osa EMÜ tüübikinnitusmärk ning turvaklaas on paigaldatud III lisas ettenähtud nõuete kohaselt.Artikkel 8Käesolevas direktiivis tähendab "sõiduk" teedel kasutamiseks mõeldud vähemalt neljarattalist mootorsõidukit, mille valmistajakiirus ületab 25 km/h, ja selle haagist, välja arvatud rööbastel liikuvad sõidukid, põllutöötraktorid ja -masinad, metsatraktorid ja metsatöömasinad ning ehitusseadmed ja -masinad.Kõnealuste sõidukite rahvusvaheline liigendus peab vastama direktiivi 70/156/EMÜ I lisa märkuses b ettenähtud liigendusele.Artikkel 9Kõik muudatused, mis on vajalikud lisades esitatud nõuete kohandamiseks tehnika arenguga, võetakse vastu direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 13 sätestatud korras.Artikkel 101. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud sätted enne 1. juulit 1992 ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 1. oktoobrist 1992.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 11Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 31. märts 1992Nõukogu nimeleesistujaVitor Martins[1] EÜT C 95, 12.4.1990, lk 1.[2] EÜT C 284, 12.11.1990, lk 80 ja 12.2.1992 otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[3] EÜT C 225, 10.9.1990, lk 9.[4] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[5] EÜT L 220, 8.8.1987, lk 44.--------------------------------------------------LISADE LOETELUI LISA | Rakendusala ja mõisted |II LISA | Turvaklaas — struktuuri- ja katsetamisnõuded, osa EMÜ tüübikinnituse taotlemine, märgistamine, osa EMÜ tüübikinnitus, osa EMÜ tüübikinnituse muutmine või laiendamine, tootmisnäidiste vastavus ja sanktsioonid toodangu nõuetele mittevastavuse korral |II A LISA | Katsetamise põhitingimused |II B LISA | Tavalisest lamineeritud klaasist tuuleklaas |II C LISA | Töödeldud lamineeritud klaasist tuuleklaasid |II D LISA | Plastist ja klaasist tuuleklaasid |II E LISA | Tuuleklaaside rühmitamine osa EMÜ tüübikatsetusteks |II F LISA | Menetlus, millega määratakse kindlaks M1-kategooria sõidukite tuuleklaaside katsevööndid V-punktide suhtes |II G LISA | Menetlus mootorsõiduki istekoha H-punkti ja torso tegeliku kaldenurga kindlaksmääramiseks |II H LISA | Ühtlaselt karastatud klaaspinnad |II I LISA | Lamineeritud klaaspinnad, välja arvatud tuuleklaasid |II J LISA | Plastist ja klaasist pinnad, välja arvatud tuuleklaasid |II K LISA | Plastkattega (seestpoolt) turvaklaasid |II L LISA | Topeltklaasid |II M LISA | Segmendi kõrguse ja löögipunktide asukoha mõõtmine |II N LISA | Osa EMÜ tüübikinnitusmärkide näidised |II O LISA | Toodete nõuetele vastavuse kontrollimine |II P LISA | Teatis turvaklaasitüübile osa EMÜ tüübikinnituse andmise, laienduse andmise, andmisest keeldumise või tühistamise kohta või turvaklaasitüübi tootmise täieliku lõpetamise kohta |1. liide | Lamineeritud klaasist tuuleklaasid |2. liide | Plastist ja klaasist tuuleklaasid |3. liide | Ühtlaselt karastatud klaaspinnad |4. liide | Lamineeritud klaaspinnad, välja arvatud tuuleklaasid |5. liide | Plastist ja klaasist pinnad, välja arvatud tuuleklaasid |6. liide | Topeltklaasid |7. liide | Tuuleklaaside loetelu sisu |III LISA | Sõidukid — tuuleklaaside ja muude klaaspindade sõidukitele paigaldamise suhtes kohaldatavad nõuded |Liide | Lisa EMÜ tüübikinnitustunnistuse juurde seoses sõidukitüübile turvaklaaside paigaldamisega |--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2012/12/EL, 19. aprill 2012 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 2001/112/EÜ toiduks ettenähtud puuvilja- ja marjamahlade ning teatavate samalaadsete toodete kohta

text:
               27.4.2012

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 115/1

         EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2012/12/EL,
   19. aprill 2012,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 2001/112/EÜ toiduks ettenähtud puuvilja- ja marjamahlade ning teatavate samalaadsete toodete kohta
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
   olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
   toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Tarbijate huvide kaitsmiseks ning puuvilja- ja marjamahlade ning teatavate samalaadsete toodete vaba liikumise hõlbustamiseks liidus on nõukogu direktiivis 2001/112/EÜ (3) sätestatud kõnealuste toodete tootmist, koostist ja märgistamist reguleerivad eeskirjad. Kõnealuseid eeskirju tuleks kohandada tehnika arenguga ning nende puhul peaks võimaluse piires arvesse võtma muutusi asjakohastes rahvusvahelistes standardites, eriti Codex Alimentarius’e komisjoni poolt 4.–9. juulil 2005 toimunud 28. istungil vastu võetud puuvilja- ja marjamahlu ja -nektareid käsitlevas Codex’i üldstandardis (Codex Stan 247-2005) („Codex’i standard”). Codex’i standardiga kehtestatakse eelkõige puuvilja- ja marjamahlade ning samalaadsete toodete kvaliteedi- ja märgistusnõuded.

               (2)

               Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 2000/13/EÜ (toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (4) kohaldamist, tuleb direktiivi 2001/112/EÜ teatavaid puuvilja- ja marjamahlade ning samalaadsete toodete märgistamist käsitlevaid sätteid muuta, et võtta arvesse uusi eeskirju lubatud koostisainete kohta, nagu eeskirjad suhkrute lisamise kohta, mis puuvilja- ja marjamahlades ei ole enam lubatud. Muude toodete puhul tuleb lisatud suhkrust endiselt direktiivi 2000/13/EÜ kohaselt märgistusel teada anda.

               (3)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1924/2006 (toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisalaste väidete kohta) (5) lisas nimetatud toitumisalast väidet „ilma lisatud suhkruta” on puuvilja- ja marjamahladega seoses kasutatud väga pikka aega. Kui nimetatud väide käesolevas direktiivis puuvilja- ja marjamahlade koostisele esitatavaid uusi nõudeid arvestades üleminekuperioodi järel kohe toodetelt kaoks, võib juhtuda, et puuvilja- ja marjamahlu ei ole võimalik suhkru lisamise alusel kohe selgesti muudest jookidest eristada, mis võib puuvilja- ja marjamahlade sektorile kahjulikult mõjuda. Selleks et tööstustel oleks võimalik tarbijaid nõuetekohaselt teavitada, peaks teataval ajavahemikul olema võimalik kasutada märget, et puuvilja- ja marjamahlad ei sisalda lisatud suhkrut.

               (4)

               Selleks et viia direktiivi 2001/112/EÜ lisad kooskõlla asjakohastes rahvusvahelistes standardites tehtud muudatustega ja võtta arvesse tehnika arengut, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte kõnealuste lisade, v.a I lisa I osa ja II lisa muutmise kohta. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

               (5)

               Liikmesriikidele tuleks käesoleva direktiivi järgimiseks vajalike seaduste, määruste ja halduseeskirjade vastuvõtmiseks ette näha 18-kuuline üleminekuperiood. Sel ajavahemikul tuleks endiselt kohaldada direktiivi 2001/112/EÜ nõudeid ilma käesolevas direktiivis ettenähtud muudatusteta.

               (6)

               Nende tootjate huvide arvesse võtmiseks, kes järgivad toodete turule viimisel või märgistamisel nõudeid, mida kohaldatakse enne käesoleva direktiivi ülevõtmiseks vastu võetavate siseriiklike õigusnormide jõustumist, tuleb kehtestada asjakohased üleminekumeetmed. Seetõttu tuleks käesolevas direktiivis sätestada, et kõnealuseid tooteid võib jätkuvalt turustada teatava ajavahemiku jooksul pärast ülevõtmistähtaja lõppemist.

               (7)

               Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, nimelt kohandada direktiivi 2001/112/EÜ tehnika arenguga, võttes arvesse Codex’i standardit, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seetõttu on seda eesmärki parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               (8)

               Direktiivi 2001/112/EÜ tuleks vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2001/112/EÜ muudatused
   Direktiivi 2001/112/EÜ muudetakse järgmiselt.

               1)

               Artiklisse 1 lisatakse järgmine lõik:
               „Kui käesolevas direktiivis ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse I lisas määratletud toodete suhtes toidualaseid liidu õiguse sätteid, nagu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (6).

               2)

               Artikkel 2 jäetakse välja.

               3)

               Artiklit 3 muudetakse järgmiselt:

                           a)

                           punkt 3 asendatakse järgmisega:

                                       „3.

                                       Kahest või enamast puuvilja- või marjaliigist valmistatud toodete (välja arvatud sidruni- ja/või laimimahla kasutamisel vastavalt I lisa II osa punktis 2 sätestatud tingimustele) nimetus sisaldab koostisainete loetelus märgitud kasutatud puuviljade ja marjade loetelu puuvilja- ja marjamahlade või -püreede mahu järgi kahanevas järjestuses. Juhul kui toode on valmistatud kolmest või enamast puuvilja- või marjaliigist, võib märke kasutatud puuviljade või marjade kohta asendada sõnadega „mitu puuvilja/marja” sobivas käändes või muu samalaadse sõnastusega või kasutatud puuviljade/marjade liikide arvuga.”;

                           b)

                           punkt 4 jäetakse välja.

               4)

               Artikkel 4 asendatakse järgmisega:
               „Artikkel 4
               I lisa I osa punktis 2 osutatud kontsentreeritud puuvilja- ja marjamahla märgistusel, mis ei ole ette nähtud tarnimiseks lõpptarbijale, peab olema viide sidrunimahla, laimimahla või Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 1333/2008 (toidu lisaainete kohta) (7) lubatud happesust reguleerivate ainete olemasolu ja lisatud koguse kohta. Kõnealune viide peab asuma ühel järgmistest kohtadest:

                           —

                           pakendil,

                           —

                           pakendi külge kinnitatud etiketil või

                           —

                           saatedokumendil.

               5)

               Artiklisse 5 lisatakse järgmine lõik:
               „Käesolevat direktiivi kohaldatakse I lisas määratletud toodete suhtes, mis on liidus turule viidud vastavalt määrusele (EÜ) nr 178/2002.”

               6)

               Artikkel 7 asendatakse järgmisega:
               „Artikkel 7
               Käesoleva direktiivi lisade kohandamiseks asjaomastes rahvusvahelistes standardites tehtavate muudatustega ning tehnika arengu arvesse võtmiseks on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 7a vastu delegeeritud õigusakte käesoleva direktiivi lisade, välja arvatud I lisa I osa ja II lisa muutmise kohta.”

               7)

               Lisatakse järgmine artikkel:
               „Artikkel 7a
               1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
               2.   Artiklis 7 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 28. oktoobrist 2013. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite, tehes seda hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
               3.   Euroopa Parlament või nõukogu võivad artiklis 7 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta.
               Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
               4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
               5.   Artikli 7 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.”

               8)

               Artikkel 8 jäetakse välja.

               9)

               Lisad asendatakse käesoleva direktiivi lisas esitatud tekstiga.

         Artikkel 2
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vastu vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 28. oktoobrit 2013. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid kõnealused normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Liikmesriigid kohaldavad kõnealuseid norme alates 28. oktoobrist 2013.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Üleminekusätted
   1.   Tooteid, mida on kooskõlas direktiiviga 2001/112/EÜ turule viidud või märgistatud enne 28. oktoobrit 2013, võib turule viia kuni 28. aprillini 2015.
   2.   Märke „alates 28. oktoobrist 2015 ei sisalda puuvilja- ega marjamahlad lisatud suhkrut” võib märgistusel samale vaateväljale, kus asuvad I lisa I osa punktides 1–4 osutatud toodete nimetused, kanda kuni 28. oktoobrini 2016.
   Artikkel 4
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
   Artikkel 5
   Adressaadid
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 19. aprill 2012

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         M. SCHULZ

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         M. BØDSKOV

      (1)  ELT C 84, 17.3.2011, lk 45.

      (2)  Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 8. märtsi 2012. aasta otsus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (3)  EÜT L 10, 12.1.2002, lk 58.

      (4)  EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29.

      (5)  ELT L 404, 30.12.2006, lk 9.

      (6)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.”

      (7)  ELT L 354, 31.12.2008, lk 16.”

      LISA
      „
            I LISA

               TOODETE NIMETUSED, MÄÄRATLUSED JA OMADUSED

            I.   MÕISTED
            a)   Puuvilja- ja marjamahl

            Käärimisvõimeline, kuid käärimata toode, mis saadakse puuviljade ja marjade söödavast osast, mis on veatu ja küps, värske või jahutatud või külmutatud ja pärineb ühest puuvilja- või marjaliigist või on mitme liigi segu, ning millel on asjaomase puuvilja- või marjamahlale iseloomulik värvus, lõhn ja maitse.
            Sobivate füüsikaliste töötlemisviiside abil sama liiki puuviljadest või marjadest saadud lõhna ja maitse, samuti viljaliha ja puuviljarakud võib taastada mahlas.
            Tsitrusviljade puhul peab mahl pärinema endokarbist. Laimimahla valmistamiseks võib aga kasutada kogu vilja.
            Mahlade puhul, mis valmistatakse puuviljadest ja marjadest koos seemnete ja koortega, seemnete ja koorte osakesi mahla ei jäeta. Seda sätet ei kohaldata juhtudel, kui seemnete ja koorte osakesi ei ole võimalik headele tootmistavadele vastava tootmise käigus eemaldada.
            Puuvilja- ja marjamahla tootmisel on lubatud mahla sisse segada puuvilja- ja marjapüreed.
            b)   Puuvilja- ja marjamahl kontsentreeritud mahlast

            Toode, mis saadakse punktis 2 määratletud kontsentreeritud puuvilja- ja marjamahlast taastamisel joogiveega, mis vastab nõukogu 3. novembri 1998. aasta direktiivi 98/83/EÜ (olmevee kvaliteedi kohta) (1) kriteeriumidele.
            Valmistoote lahustuvate kuivainete sisaldus peab vastama V lisas määratletud taastatud mahla Brixi miinimumväärtusele.
            Kui puuvilja- ja marjamahl kontsentreeritud mahlast on valmistatud puuviljast või marjast, mida V lisas ei ole nimetatud, on taastatud mahla Brixi miinimumväärtuseks kontsentraadi valmistamiseks kasutatud puuviljast või marjast eraldatud mahla Brixi väärtus.
            Sobivate füüsikaliste töötlemisviiside abil sama liiki puuviljadest või marjadest saadud lõhna ja maitse, samuti viljaliha ja puuviljarakud võib taastada puuvilja- ja marjamahlas kontsentreeritud mahlast.
            Puuvilja- ja marjamahl kontsentreeritud mahlast valmistatakse sobiva töötlemise teel, mille käigus säilitatakse samadest puuviljadest või marjadest saadud mahlale iseloomulikud põhilised füüsikalised, keemilised, organoleptilised ja toitainelised omadused.
            Puuvilja- ja marjamahla kontsentreeritud mahlast valmistamisel on lubatud segada puuvilja- ja marjamahla ja/või kontsentreeritud puuvilja- ja marjamahla sisse puuvilja- ja marjapüreed ja/või kontsentreeritud puuvilja- ja marjapüreed.
            2.   Kontsentreeritud puuvilja- ja marjamahl

            Toode, mis saadakse ühest või mitmest liigist saadud puuvilja- ja marjamahlas sisalduvast veest teatava osa füüsikalise eraldamise teel. Tarbijale valmistatud kontsentreeritud mahlas peab olema eraldatud vähemalt 50 % veest.
            Sobivate füüsikaliste töötlemisviiside abil sama liiki puuviljadest või marjadest saadud lõhna ja maitse, samuti viljaliha ja puuviljarakud võib taastada kontsentreeritud mahlas.
            3.   Tõmmismahl

            Toode, mis saadakse järgmiste viljade leotamisel vees:

                        —

                        viljaliharikkad terved puuviljad ja marjad, mille mahla ei ole võimalik eraldada mingite füüsikaliste töötlemisviiside abil, või

                        —

                        veetustatud terved puuviljad ja marjad.

                  4.   Mahlapulber

            Toode, mis saadakse ühest või mitmest liigist valmistatud puuvilja- ja marjamahlast peaaegu kogu vee füüsikalise eraldamise teel.
            5.   Puuvilja- ja marjanektar

            Käärimisvõimeline, kuid käärimata toode, mis

                        —

                        saadakse kas vee või vee ja suhkrute ja/või mee lisamisega punktides 1–4 määratletud toodetele, puuvilja- ja marjapüreele ja/või kontsentreeritud puuvilja- ja marjapüreele ja/või nende toodete segule ning

                        —

                        vastab IV lisa nõuetele.

                  Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1924/2006 (toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta) (2) kohaldamist, võib ilma lisatud suhkruta valmistatavate või vähendatud energiasisaldusega puuvilja- ja marjanektarite puhul suhkrud täielikult või osaliselt asendada magusainetega vastavalt määrusele (EÜ) nr 1333/2008.
            Sobivate füüsikaliste töötlemisviiside abil sama liiki puuviljadest või marjadest saadud lõhna ja maitse, samuti viljaliha ja puuviljarakud võib taastada nektaris.
            II.   LUBATUD KOOSTISAINED, TÖÖTLEMISVIISID JA -AINED
            1.   Koostis

            Puuvilja- ja marjamahlade, puuvilja- ja marjapüreede ning puuvilja- ja marjanektarite puhul, mis on valmistatud V lisas loetletud botaanilistele nimedele vastavatest liikidest, tuleb tootenimetuses esitada vastava puuvilja või marja üldnimetus. Kui puuvilja või marja liiki V lisas nimetatud ei ole, kasutatakse korrektset botaanilist nime või üldnimetust.
            Puuvilja- ja marjamahla Brixi väärtus on sellise mahla Brixi väärtus, mis on saadud puuvilja ja marjade eraldamisel, ning seda ei saa muuta, välja arvatud juhul, kui mahl segatakse sama liigi puuvilja- või marjamahlaga.
            Taastatud puuvilja- ja marjamahla ja -püree suhtes kohaldatav Brixi miinimumväärtus on kehtestatud V lisas ning ei hõlma võimalike täiendavate koostisainete või lisaainete lahustuvate kuivainete sisaldust.
            2.   Lubatud koostisained

            I osas osutatud toodetele võib lisada ainult järgmisi koostisaineid:

                        —

                        Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruses (EÜ) nr 1925/2006 (vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta) (3) määratletud vitamiinid ja mineraalained;

                        —

                        vastavalt määrusele (EÜ) nr 1333/2008 lubatud toidu lisaained;

                  ning lisaks:

                        —

                        puuvilja- ja marjamahla, kontsentreeritud mahlast puuvilja- ja marjamahla ning kontsentreeritud puuvilja- ja marjamahla puhul taastatud lõhn, maitse, viljaliha ja puuviljarakud;

                        —

                        viinamarjamahla puhul taastatud viinhappe soolad;

                        —

                        puuvilja- ja marjanektarite puhul taastatud lõhn, maitse, viljaliha ja puuviljarakud; suhkrud ja/või mesi kuni 20 % ulatuses valmistoote kogukaalust ja/või magusained.
                        Väite, et puuvilja- ja marjanektarile ei ole suhkruid lisatud, ja iga väite, millel on tarbija jaoks tõenäoliselt sama tähendus, võib esitada ainult siis, kui toode ei sisalda mingeid lisatud mono- ega disahhariide ega mingit muud selle magustamisomaduste tõttu kasutatud toitu, sh määruses (EÜ) nr 1333/2008 määratletud magusaineid. Kui suhkrud on puuvilja- ja marjanektaris looduslikult olemas, tuleks märgistusel esitada ka väide „sisaldab looduslikult esinevaid suhkruid”;

                        —

                        III lisa punktis a, punkti b esimeses taandes, punktis c, punkti e teises taandes ja punktis h osutatud toodete puhul suhkrud ja/või mesi;

                        —

                        I osa punktides 1–5 määratletud toodete puhul hapu maitse reguleerimiseks sidruni- või laimimahla ja/või kontsentreeritud sidruni- või laimimahla arvestatuna veevaba sidrunhappena kuni 3 g ühe liitri mahla kohta;

                        —

                        tomatimahla ja kontsentreeritud mahlast tomatimahla puhul sool, vürtsid ja maitsetaimed.

                  3.   Lubatud töötlemisviisid ja -ained

            I osas osutatud toodete puhul võib kasutada ainult järgmisi töötlemisviise ja nimetatud toodetele võib lisada ainult järgmisi aineid:

                        —

                        mehaanilised eraldamismeetodid;

                        —

                        tavalised füüsikalised töötlemismeetodid, sh vesiekstraktsioonmeetod (difusioon) puuviljade ja marjade (v.a viinamarjad) söödavatest osadest kontsentreeritud puuvilja- ja marjamahlade tootmiseks, tingimusel et selliselt saadud puuvilja- ja marjamahlad vastavad I osa punktile 1;

                        —

                        kui viinamarju on töödeldud vääveldioksiidiga, on viinamarjamahla puhul lubatud desulfiteerimine füüsikaliste töötlemisviisidega, tingimusel et SO2 üldkogus ei ületa valmistootes 10 mg/l;

                        —

                        ensüümid: pektinaasid (pektiini lõhustamiseks), proteaasid (proteiinide lõhustamiseks) ja amülaasid (tärklise lõhustamiseks) vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1332/2008 (mis käsitleb toiduensüüme) (4) nõuetele;

                        —

                        toiduželatiin;

                        —

                        tanniinid;

                        —

                        silikasool;

                        —

                        aktiivsüsi;

                        —

                        lämmastik;

                        —

                        bentoniit adsorbeeriva savina;

                        —

                        keemiliselt inertsed filtreerimise abiained ja sadestamise toimeained (sh perliit, pestud diatomiit, tselluloos, lahustumatu polüamiid, polüvinüülpolüpürrolidoon, polüstüreen), mis vastavad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrusele (EÜ) nr 1935/2004 (toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjalide ja esemete kohta) (5);

                        —

                        keemiliselt inertsed adsorbeerimise abiained, mis vastavad määrusele (EÜ) nr 1935/2004 ning mida kasutatakse sidrunimahla limonoidi- ja naringiinisisalduse vähendamiseks, ilma et see oluliselt mõjutaks limonoidglükosiidide, happe, suhkrute (sh oligosahhariidid) või mineraalide sisaldust.

            II LISA

               TOORAINETE MÄÄRATLUSED

            Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:
            1.   Puuviljad ja marjad
            Kõik puuviljad ja marjad. Käesoleva direktiivi kohaldamisel käsitatakse tomatit nagu marja.
            Vili on terve, sobiva küpsusega ning värske või säilitatud füüsikalis(t)e töötlemisviisi(de), sealhulgas saagikoristusjärgsete töötlemisviiside abil, mida kasutatakse vastavalt liidu õigusele.
            2.   Puuvilja- ja marjapüree
            Käärimisvõimeline, kuid käärimata toode, mis saadakse sobivate füüsikaliste töötlemisviiside (sõelumine, purustamine, jahvatamine) abil tervete või kooritud viljade söödavast osast ilma mahla eemaldamata.
            3.   Kontsentreeritud puuvilja- ja marjapüree
            Puuvilja- ja marjapürees sisalduvast veest teatava osa füüsikalise eraldamise teel saadud toode.
            Kontsentreeritud puuvilja- ja marjapüreel võib olla taastatud lõhn ja maitse, mis saadakse I lisa II osa punktis 3 määratletud sobiva füüsikalise töötlemisviisi abil, ning mis peab olema saadud sama liiki puuviljadest või marjadest.
            4.   Lõhn ja maitse
            Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määruse (EÜ) nr 1334/2008 (mis käsitleb toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning teatavaid lõhna- ja maitseomadustega toidu koostisosi) (6) kohaldamist, saadakse taastatav lõhn ja maitse vilja töötlemisel sobivate füüsikaliste töötlemismeetoditega. Nimetatud füüsikalisi töötlemismeetodeid võib kasutada lõhna ja maitse kvaliteedi säilitamiseks ja stabiliseerimiseks ning need hõlmavad eelkõige pressimist, ekstraheerimist, destilleerimist, filtreerimist, adsorbeerimist, aurustamist, fraktsioneerimist ja kontsentreerimist.
            Lõhn ja maitse saadakse vilja söödavast osast, kuid ka tsitrusvilja koore külmpressitud õlist ja vilja kividest/seemnetest.
            5.   Suhkrud:

                        —

                        nõukogu 20. detsembri 2001. aasta direktiivis 2001/111/EÜ (teatavate inimtoiduks ettenähtud suhkrute kohta) (7) määratletud suhkrud;

                        —

                        fruktoosisiirup;

                        —

                        puuviljasuhkrud.

                  6.   Mesi
            Nõukogu 20. detsembri 2001. aasta direktiivis 2001/110/EÜ (mee kohta) (8) määratletud toode.
            7.   Viljaliha või puuviljarakud
            Toode, mis saadakse sama liiki puuviljade või marjade söödavatest osadest ilma mahla eemaldamata. Tsitrusviljade puhul loetakse viljalihaks või puuviljarakkudeks ka endokarbis asuvad sektorid.

            III LISA

               TEATAVATE I LISAS LOETLETUD TOODETE ERINIMETUSED

                        a)

                        „vruchtendrank” puuvilja- ja marjanektarite puhul;

                        b)

                        „Süßmost”
                        märgistust „Süßmost” võib kasutada ainult koos tootenimetustega „Fruchtsaft” või „Fruchtnektar”:

                                    —

                                    puuvilja- ja marjanektarite puhul, mis on saadud üksnes sellistest puuvilja- ja marjamahladest, kontsentreeritud puuvilja- ja marjamahladest või nende toodete segust, mis loomulikus olekus on oma kõrge loomuliku happesuse tõttu ebameeldiva maitsega,

                                    —

                                    puuviljamahlade puhul, mis on saadud õuntest või pirnidest, asjakohastel juhtudel õunu lisades, kuid ilma suhkrulisandita;

                        c)

                        „succo e polpa” või „sumo e polpa” puuvilja- ja marjanektarite puhul, mis on saadud üksnes puuvilja- ja marjapüreest ja/või kontsentreeritud puuvilja- ja marjapüreest;

                        d)

                        „æblemost” suhkrulisandita õunamahla puhul;

                        e)

                                    —

                                    „sur … saft” koos kasutatud puuvilja või marja taanikeelse nimetusega mustsõstardest, kirssidest, punastest sõstardest, valgetest sõstardest, vaarikatest, maasikatest või leedrimarjadest saadud suhkrulisandita mahlade puhul,

                                    —

                                    „sød … saft” või „sødet … saft” koos kasutatud puuvilja või marja taanikeelse nimetusega sellest puuviljast või marjast saadud mahlade puhul suhkrulisandiga üle 200 g liitri kohta;

                        f)

                        „äppelmust/äpplemust” suhkrulisandita õunamahla puhul;

                        g)

                        „mosto”, viinamarjamahla sünonüüm;

                        h)

                        „smiltsērkšķu sula ar cukuru” või „astelpaju mahl suhkruga” või „słodzony sok z rokitnika” hariliku astelpaju marjadest saadud mahlade puhul, millele ei ole suhkrut lisatud rohkem kui 140 g liitri kohta.

            IV LISA

               PUUVILJA- JA MARJANEKTAREID KÄSITLEVAD ERISÄTTED

                        Puuvilja- ja marjanektarid, mis on valmistatud järgmistest puuviljadest ja marjadest

                        Minimaalne mahla-, püree- või nende segu sisaldus (mahuprotsentides valmistootes)

                        I.   Kõrge loomuliku happesusega puuviljad ja marjad, mis on loomulikus olekus ebameeldiva maitsega

                        Granadillid (kannatuslille viljad)

                        25

                        Lulod (Quito naranjillos)

                        25

                        Mustad sõstrad

                        25

                        Valged sõstrad

                        25

                        Punased sõstrad

                        25

                        Karusmarjad

                        30

                        Astelpaju marjad

                        25

                        Laukapuu ploomid

                        30

                        Ploomid

                        30

                        Kreegid

                        30

                        Pihlakamarjad

                        30

                        Kibuvitsamarjad

                        40

                        Hapukirsid

                        35

                        Muud kirsid

                        40

                        Mustikad

                        40

                        Leedrimarjad

                        50

                        Vaarikad

                        40

                        Aprikoosid

                        40

                        Maasikad

                        40

                        Põldmarjad

                        40

                        Jõhvikad

                        30

                        Küdooniad

                        50

                        Sidrunid ja laimid

                        25

                        Muud sama kategooria puuviljad ja marjad

                        25

                        II.   Vähese happesusega, viljaliharikkad või tugeva aroomiga puuviljad ja marjad, mille mahl on loomulikus olekus ebameeldiva maitsega

                        Mangod

                        25

                        Banaanid

                        25

                        Guajaavid

                        25

                        Papaiad

                        25

                        Litšid

                        25

                        Barbadose kirsid (Neapolitan medlars)

                        25

                        Annoona (Annona muricata)

                        25

                        Võrkannoona (Annona reticulate)

                        25

                        Suhkruõunad (Annona squamosa)

                        25

                        Granaatõunad

                        25

                        Akažuuõunad ehk kašuõunad

                        25

                        Mombiinid

                        25

                        Umbu

                        25

                        Muud sama kategooria puuviljad ja marjad

                        25

                        III.   Puuviljad ja marjad, mille mahl on loomulikus olekus meeldiva maitsega

                        Õunad

                        50

                        Pirnid

                        50

                        Virsikud

                        50

                        Tsitrusviljad, v.a sidrunid ja laimid

                        50

                        Ananassid

                        50

                        Tomatid

                        50

                        Muud sama kategooria puuviljad ja marjad

                        50

            V LISA

               BRIXI MIINIMUMVÄÄRTUSED TAASTATUD PUUVILJA- JA MARJAMAHLA JA -PÜREE KASUTAMISE PUHUL

                        Puuvilja või marja üldnimetus

                        Botaaniline nimi

                        Brixi miinimumväärtus

                        Õun (*)

                           Malus domestica Borkh.

                        11,2

                        Aprikoos (**)

                           Prunus armeniaca L.

                        11,2

                        Banaan (**)

                           Musa x paradisiaca L. (v.a jahubanaanid)

                        21,0

                        Must sõstar (*)

                           Ribes nigrum L.

                        11,0

                        Viinamari (*)

                           Vitis vinifera L. või selle hübriidid

                           Vitis labrusca L. või selle hübriidid

                        15,9

                        Greip (*)

                           Citrus x paradisi Macfad.

                        10,0

                        Guajaav (**)

                           Psidium guajava L.

                        8,5

                        Sidrun (*)

                           Citrus limon (L.) Burm.f.

                        8,0

                        Mango (**)

                           Mangifera indica L.

                        13,5

                        Apelsin (*)

                           Citrus sinensis (L.) Osbeck

                        11,2

                        Granadill (*)

                           Passiflora edulis Sims

                        12,0

                        Virsik (**)

                           Prunus persica (L.) Batsch var. persica

                        10,0

                        Pirn (**)

                           Pyrus communis L.

                        11,9

                        Ananass (*)

                           Ananas comosus (L.) Merr.

                        12,8

                        Vaarikas (*)

                           Rubus idaeus L.

                        7,0

                        Hapukirss (*)

                           Prunus cerasus L.

                        13,5

                        Maasikas (*)

                           Fragaria x ananassa Duch.

                        7,0

                        Tomat (*)

                           Lycopersicon esculentum, Mill.

                        5,0

                        Mandariin (*)

                           Citrus reticulata Blanco

                        11,2

                        Ühe tärniga (*) märgitud ja mahlana toodetud toodete jaoks on määratletud minimaalne suhteline tihedus sellisena, nagu see on suhtes veega 20/20 °C juures.
                        Kahe tärniga (**) märgitud ja püreena toodetud toodete jaoks on määratletud üksnes korrigeerimata Brixi miinimumväärtus (happesust reguleerimata).

                  ”.

         (1)  EÜT L 330, 5.12.1998, lk 32.

         (2)  ELT L 404, 30.12.2006, lk 9.

         (3)  ELT L 404, 30.12.2006, lk 26.

         (4)  ELT L 354, 31.12.2008, lk 7.

         (5)  ELT L 338, 13.11.2004, lk 4.

         (6)  ELT L 354, 31.12.2008, lk 34.

         (7)  EÜT L 10, 12.1.2002, lk 53.

         (8)  EÜT L 10, 12.1.2002, lk 47.