title: Komisjoni direktiiv 2002/35/EÜ, 25. aprill 2002, millega muudetakse nõukogu direktiivi 97/70/EÜ, millega kehtestatakse vähemalt 24 meetri pikkustele kalalaevadele ühtne ohutuskordEMPs kohaldatav tekst.

text:
Avis juridique important

|

32002L0035

Official Journal L 112 , 27/04/2002 P. 0021 - 0033

KOMISJONI DIREKTIIV 2002/35/EÜ,25. aprill 2002,millega muudetakse nõukogu direktiivi 97/70/EÜ, millega kehtestatakse vähemalt 24 meetri pikkustele kalalaevadele ühtne ohutuskord(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 1997. aasta direktiivi 97/70/EÜ, millega kehtestatakse vähemalt 24 meetri pikkustele kalalaevadele ühtne ohutuskord,1 muudetud komisjoni direktiiviga 1999/19/EÜ,2 eriti selle artiklit 8,ning arvestades järgmist:(1) 2. aprillil 1993 võeti vastu 1977. aasta Torremolinose kalapüügilaevade ohutuse rahvusvahelise konventsiooniga seotud Torremolinose protokoll, edaspidi "Torremolinose protokoll".(2) Direktiiviga 97/70/EÜ kehtestatakse ühtne ohutuskord teatavatele kalalaevadele, kohaldades nende suhtes Torremolinose protokolli.(3) Selleks et tagada Torremolinose protokolli lisa sätete ühtne kohaldamine direktiivi 97/70/EÜ artikli 3 lõike 1 kohaldamisel, on vaja ühtlustada teatavate sätete tõlgendused, mis jäeti liikmesriikide asutuste otsustada. Neid ühtlustatud tõlgendusi tuleks kohaldada üksnes 1. jaanuaril 2003 või hiljem ehitatud kalalaevade suhtes, kuna need eeldavad olulisi muudatusi kalalaevade ehituses.(4) Seepärast tuleks direktiivi 97/70/EÜ vastavalt muuta.(5) Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas nõukogu direktiivi 93/75/EMÜ,3 viimati muudetud komisjoni direktiiviga 98/74/EÜ,4artikli 12 alusel moodustatud komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 97/70/EÜ I lisa asendatakse käesoleva direktiivi lisaga.Artikkel 21. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad enne 1. jaanuari 2003 käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud sätted. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile. Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 1. jaanuarist 2003.Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse sätetesse või nende sätete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 25. aprill 2002Komisjoni nimelasepresidentLoyola DE PALACIOLISA"I LISATorremolinose protokolli lisa sätete kohandamine direktiivi 97/70/EÜ artikli 3 lõike 1 kohaldamiseksKäesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:1. "1. jaanuaril 2003 või hiljem ehitatud uus kalalaev" tähendab uut kalalaeva:a) mille ehitamist või olulist ümberehitamist käsitlev leping sõlmitakse 1. jaanuaril 2003 või hiljem; võib) mille ehitamist või olulist ümberehitamist käsitlev leping sõlmitakse enne 1. jaanuari 2003 ja mis antakse üle vähemalt kolm aastat pärast seda kuupäeva; võic) mille puhul toimub ehituslepingu puudumisel üks järgmistest tegevustest 1. jaanuaril 2003 või hiljem:- kiil pannakse maha või- algab kindla laeva ehitusena käsitletav tegevus või- algab kokkupanek, mis hõlmab vähemalt 50 tonni või 1 % kõikide konstruktsioonimaterjalide arvestuslikust massist, olenevalt sellest, kumb arv on väiksem.A OSAKohandused, mida kohaldatakse kõigi käesoleva direktiivi kohaldamisalasse jäävate kalalaevade suhtes, välja arvatud 1. jaanuaril 2003 või hiljem ehitatud uued kalalaevadI PEATÜKK: ÜLDSÄTTED2. reegel: MõistedPunktis 1 asendatakse "uus laev" käesoleva direktiivi artiklis 2 sisalduva mõistega "uus kalalaev".V PEATÜKK: TULEKAITSE, TULEKAHJU AVASTAMINE JA TULEKUSTUTUS JA -TÕRJE2. reegel: MõistedStandardset tulekindluskatset käsitleva punkti 2 lõppu muudetakse standardse temperatuurikõvera osas järgmiselt:" Standardne aja-temperatuurikõver määratletakse sujuva kõverana, mis tõmmatakse läbi järgmiste sisekolde temperatuuripunktide:- sisekolde algtemperatuur: 20 C- viie minuti pärast: 576 C- 10 minuti pärast: 679 C- 15 minuti pärast: 738 C- 30 minuti pärast: 841 C- 60 minuti pärast: 945 C"VII PEATÜKK: PÄÄSTEVAHENDID JA -SEADMED1. reegel: KohaldaminePunkti 2 muudetakse järgmiselt: "13. ja 14. reeglit kohaldatakse ka vähemalt 45 meetri pikkuste olemasolevate laevade suhtes, tingimusel et ametiasutus võib nende reeglite nõuete rakendamist edasi lükata 1. veebruarini 1999."13. reegel: Päästevahendite raadioseadmedPunkti 2 muudetakse järgmiselt: "Ametiasutus võib olemasolevate laevade kahesuunalisi VHF raadiotelefone (saatja-vastuvõtja), mis ei vasta organisatsiooni vastuvõetud toimimisnormidele, lubada kasutada 1. veebruarini 1999, tingimusel et ametiasutus on veendunud nende kokkusobivuses tunnustatud kahesuunaliste VHF raadiotelefonidega (saatja-vastuvõtja)."IX PEATÜKK: RAADIOSIDE1. reegel: KohaldaminePunkti 1 teine lause muudetakse järgmiseks:"Olemasolevate laevade puhul võib ametiasutus nõuete rakendamist siiski edasi lükata 1. veebruarini 1999."3. reegel: ErandidPunkti 2 alapunkti c muudetakse järgmiselt:"kui laeva kasutamine lõpetatakse alatiseks enne 1. veebruari 2001."B OSAKohandused, mida kohaldatakse 1. jaanuaril 2003 või hiljem ehitatud uute kalalaevade suhtesJärgmiste reeglite olemasolev tekst asendatakse järgmisega:I PEATÜKK: ÜLDSÄTTED2. reegel: MõistedPunkti 22 alapunkti a alapunkt iiVaheseina kaugus vööriperpendikulaarist peab olema: alla 45 m pikkuste laevade puhul mitte vähem kui 0,05 L ja mitte rohkem kui 0,05 L pluss 1,35 m.6. reegel: ÜlevaatusedPunkti 1 alapunkt cLisaks alapunkti b alapunktis i nõutavale korrapärasele ülevaatusele tuleb teha vaheülevaatused laeva ehituse ja masinate osas iga kahe aasta (pluss/miinus kolm kuud) järel laevade puhul, mis on ehitatud muust materjalist kui puit, ja asutuse määratud ajavahemike järel puidust ehitatud laevade puhul. Samuti tuleb ülevaatustega tagada, et ei tehtaks muudatusi, mis kahjustaksid laeva või meeskonna ohutust.II PEATÜKK: EHITUS, VEEKINDLUS JA VARUSTUS1. reegel: EhitusPunkt 1Laevakere, tekiehitiste, tekimajade, masinakatete, kajutitreppide ja muude konstruktsioonide ning laeva varustuse tugevus ning ehitus peavad olema sellised, et need taluksid kõiki ettenähtud kasutuse puhul eeldatavaid tingimusi, ja vastama tunnustatud organisatsiooni eeskirjadele.2. reegel: Veekindlad uksedPunkt 11. reegli punktis 3 nõutavates veekindlates vaheseintes olevate avade arv tuleb viia laeva üldise korralduse ja tegevusvajadustega sobiva miinimumini; avadesse paigaldatakse tunnustatud organisatsiooni eeskirjadele vastavad veekindlad sulgemisvahendid. Veekindlad uksed peavad olema nende kõrval asuva läbistamata struktuuriga samaväärse tugevusega.2. reegel: Veekindlad uksedPunkti 3 alapunkt aVähemalt 45 meetri pikkuste laevade veekindlad uksed peavad olema lükanduksed:ruumides, kus nad on kavandatud avamiseks merel, ja juhul, kui nende läved asuvad allpool sügavaimat veeliini, kui lipuriigi asutus ei pea seda laeva tüüpi ja tegevust arvestades võimatuks või tarbetuks.Liikmesriik lubab käesolevast reeglist erandeid käesoleva direktiivi artiklis 4 sätestatud korras.5. reegel: LuugidPunkt 3Tuleb tagada puust luugikatete ilmastikukindlus vastavalt 1966. aasta rahvusvahelise laadungimärgi konventsiooni1 I lisa 14. ja 15. reeglis esitatud standarditele.9. reegel: VentilaatoridPunkt 1Vähemalt 45 m pikkustel laevadel peab ventilaatori koomingute, mis ei ole masinaruumi ventilaatori koomingud, kõrgus tekist olema vähemalt 900 mm töötekil ja vähemalt 760 mm tekiehitiste tekil. Alla 45 meetri pikkustel laevadel peab nende koomingute kõrgus olema vastavalt 760 mm ja 450 mm. Masinaruumi pidevaks varustamiseks ja vajaduse korral generaatoriruumi viivitamatuks varustamiseks vajaliku masinaruumi ventilaatori avade kõrgus tekist peab üldiselt vastama reegli II/9 punktile 3. Kui see ei ole laeva suuruse ja korralduse tõttu võimalik, võib lubada väiksemaid kõrgusi, aga igal juhul mitte vähem kui 900 mm töötekist ja pealisehitiste tekist kõrgemal, kui tagatakse reegli II/9 punktile 2 vastavad ilmastikukindlad sulgemisvahendid koos muude sobivate seadmetega ruumide katkematu ja piisava ventilatsiooni tagamiseks.12. reegel: IlluminaatoridPunkt 6Asutus võib lubada töötekil või kõrgemal asuvate tekimajade külg- ja ahtrivaheseintes ilma kateteta illuminaatoreid ja aknaid, kui ta on veendunud, et see ei kahjusta laeva ohutust, võttes arvesse asjakohastel ISO standarditel põhinevaid tunnustatud organisatsioonide eeskirju.15. reegel: AnkruseadeLaeval peavad olema kiireks ja ohutuks kasutamiseks kavandatud ankruseadmed, mis koosnevad ankurdamisseadmetest, ankrukettidest või terastrossidest, sulguritest ja vintsist või muudest seadmetest ankru langetamiseks ja tõstmiseks ning laeva ankrus hoidmiseks kõigis eeldatavates töötingimustes. Samuti tuleb laevad varustada piisavate sildumisseadmetega ohutuks sildumiseks kõigis töötingimustes. Ankru- ja sildumisseadmed peavad vastama tunnustatud organisatsiooni eeskirjadele.III PEATÜKK: PÜSTUVUS JA SELLEGA SEOTUD MERESÕIDUKÕLBLIKKUS1. reegel: ÜldsättedLaevad peavad olema kavandatud ja ehitatud nii, et käesoleva peatüki nõuded oleksid 7. reeglis nimetatud töötingimustes täidetud. Püstuvusõla kõveraid arvutatakse vastavalt mis tahes tüüpi vigastamata laeva püstuvuse IMO koodeksile.22. reegel: PüstuvusnõudedPunkt 1Laev peab vastama järgmistele püstuvuse miinimumnõuetele, kui asutus ei leia, et nendest kõrvalekaldumine on praktiliste kogemuste alusel õigustatud. Liikmesriik võib lubada kõrvalkaldeid nõutavatest püstuvusnõuetest vastavalt käesoleva direktiivi artiklis 4 sätestatud menetlusele.3Punkt 1 alapunkt dMetatsentriline algkõrgus GM ei tohi olla väiksem kui 350 mm ühetekiliste laevade puhul. Täieliku tekiehitisega laevadel võib metatsentrilist kõrgust asutuse loal vähendada, kuid see ei tohi mingil juhul olla väiksem kui 150 mm. Liikmesriik võib lubada nõutava metatsentrilise kõrguse vähendamist vastavalt käesoleva direktiivi artiklis 4 sätestatud menetlusele.Punkt 3Kui punkti 1 järgimise tagamiseks on ette nähtud ballast, peavad selle laad ja korraldus vastama asutuse nõuetele. Laevadel pikkusega alla 45 m on selline ballast püsiv. Püsiballasti korral peab see olema tahke ja laevas kindlalt kinnitatud. Asutus võib lubada vedelballasti, kui seda hoitakse täielikult täidetud paakides, mis ei ole ühendatud ühegi laeva pumbasüsteemiga. Kui punkti 1 järgimise tagamiseks kasutatakse vedelballasti alatise ballastina, peavad kõik andmed sisalduma vastavussertifikaadis ja püstivuslehel.Püsiballasti ei tohi laevalt eemaldada ega ümber paigutada ilma asutuse loata.4. reegel: Teatavad kalapüügiviisidLaevad, mis tegelevad teatavate kalapüügiviisidega, mille puhul kalastustegevuse käigus mõjutavad laeva täiendavad välised jõud, peavad vastama 2. reegli punkti 1 püstuvusnõuetele, mida asutus võib vajaduse korral suurendada. Piimtraalipüügiga tegelevad laevad peavad vastama järgmistele suurendatud püstuvusnõuetele:a) 2. reegli punkti 1 alapunktides a ja b esitatud püstuvusõla pindala ja püstuvusõlgade nõudeid suurendatakse 20 % võrra;b) metatsentriline kõrgus peab olema vähemalt 500 mm;c) alapunktis a esitatud nõudeid kohaldatakse üksnes laevade suhtes, mille paigaldatud peamasinate efektiivne koguvõimsus ei ületa järgmistes valemites esitatud väärtust kilovattides:- N = 0,6 Ls2 laevade puhul pikkusega 35 m või vähem ja- N = 0,7 Ls2 laevade puhul pikkusega 37 m ja rohkem,- vahepealse pikkusega laeva puhul saadakse Ls koefitsient 0,6 ja 0,7 vahelise interpoleerimise abil,- Ls on kogupikkus vastavalt mõõdukirjale.Kui paigaldatud peamasinate efektiivne koguvõimsus ületab eespool esitatud valemitele vastava standardvõimsuse, suurendatakse alapunktis a nimetatud nõudeid otseselt võrdeliselt suurema peamasinate efektiivse koguvõimsusega.Asutus peab veenduma, et eespool nimetatud piimtraalerite suurendatud püstuvusnõuded oleksid käesoleva peatüki 7. reegli punktis 1 nimetatud kasutustingimustes täidetud.Püstuvusarvutuste puhul eeldatakse, et piimid on tõstetud horisontaalist 45kraadise nurgani.5. reegel: Tugev tuul ja külgõõtsumineLaevad peavad suutma taluda tugeva tuule ja külgõõtsumise mõju vastavates meretingimustes, võttes arvesse aastaajalisi ilmastikutingimusi, mereolusid, milles laev tegutseb, laeva tüüpi ja selle käitamisviisi. Asjakohased arvutused tehakse vastavalt mis tahes tüüpi vigastamata laeva püstuvuse IMO koodeksile.8. reegel: JäätumineKäesolevat reeglit ei kohaldata juhtudel, kui 2. soovitusega4 asutuse otsustada jäetud lubatud jäätumise muutmine on keelatud.9. reegel: KreenikatsePunkt 2Kui laeval tehakse muudatusi, mis mõjutavad selle seisukorda tühjalt ja/või raskuskeskme asukohta, peab laev uuesti läbima kreenikatse ja teave püstuvuse kohta tuleb üle vaadata, kui asutus peab seda laeva püstuvusmarginaali arvestades vajalikuks. Kui tühimassi muudatus ületab 2 % esialgsest tühimassist ja arvutustega ei saa tõestada, et laev vastab jätkuvalt püstuvusnõuetele, peab laev uuesti läbima kreenikatse.12. reegel: Vööri kõrgusVööri kõrgus peab olema piisav, et takistada liigse vee tungimist laeva.Laevadel, mis tegutsevad piiratud aladel kuni 10 miili kaugusel kaldast, peab minimaalne vööri kõrgus vastama asutuse nõuetele ja selle määramisel võetakse arvesse aastaajalisi ilmastikutingimusi, mereolusid, milles laev tegutseb, laeva tüüpi ja selle käitamisviisi.Kõigis muudes piirkondades tegutsevate laevade puhul:1. kui kalapüügi ajal tuleb saak paigutada kalatrümmidesse luukide kaudu, mis asuvad avatud töötekil tekimajast või tekiehitisest eespool, arvutatakse minimaalne vööri kõrgus Torremolinose konverentsi lõppakti 3. lisa 4. soovituses sisalduva arvutusmeetodi abil;2. kui saak paigutatakse kalatrümmidesse luugi kaudu, mis asub avatud töötekil tekimaja või tekiehitisega kaitstuna, peab minimaalne vööri kõrgus vastama 1966. aasta rahvusvahelise laadungimärgi konventsiooni I lisa 39. reeglile, kuid ei tohi olla väiksem kui 2 000 mm. Sel puhul võetakse määratud suvise vabaparda asemel arvesse suurimat lubatud ekspluatatsioonilist süvist.14. reegel: Vaheruumideks jaotumine ja vigastatud laeva püstuvusVähemalt 100 m pikkused laevad, mille veetavate inimeste koguarv on 100 või rohkem, peavad jääma vee peale ja säilitama positiivse püstuvuse pärast vee sissevoolu igasse eeldatavasti kahjustatud vaheruumi, pidades silmas laeva tüüpi, ettenähtud kasutust ja tegevuspiirkonda.5 Arvutused tehakse vastavalt joonealuses märkuses nimetatud suunistele.IV PEATÜKK: MASINAD, ELEKTRISEADMED JA AJUTI MEHITAMATA MASINARUUMID3. reegel: ÜldsättedPunkt 1Peajõuseade, juhtimis-, aurutoru-, kütteõli-, suruõhu-, elektri- ja jahutussüstemid; abimehhanismid; katlad ja muud surveanumad; torustiku- ja pumbaseadmed; rooliseadmed ning jõuülekande ajamid, ülekandevõllid ja sidurid tuleb kavandada, ehitada, katsetada, paigaldada ja neid teenindada vastavalt tunnustatud organisatsiooni eeskirjadele. Need masinad ja seadmed, nagu ka tõsteseadmed, vintsid, kala käitlemise ning kala töötlemise seadmed peavad olema kaitstud nii, et vähendada mis tahes ohtu pardal viibivatele isikutele miinimumini. Erilist tähelepanu tuleb pöörata liikuvatele osadele, kuumadele pindadele ja muudele ohtudele.Punkt 7Asutus veendub, et 16.-18. reeglit rakendatakse ühtselt ja kohaldatakse vastavalt tunnustatud organisatsiooni eeskirjadele.6Punkt 9Tuleb võtta asutuse nõuetele vastavad meetmed, et kindlustada kõikide seadmete usaldusväärne toimimine kõigis tegutsemistingimustes, kaasa arvatud manööverdamine, ja korrapäraste ülevaatuste ja kontrollide tegemine vastavalt tunnustatud organisatsiooni eeskirjadele, et tagada jätkuv usaldusväärse toimimine.Punkt 10Laevadel peavad olema tunnustatud organisatsiooni eeskirjadele vastavad dokumendid nende sobivuse kohta tööks ajuti mehitamata masinaruumides.6. reegel: Aurukatlad, toitesüsteemid ja aurutorustikudPunkt 1Iga aurukatel ja leekkuumutuseta aurugeneraator tuleb varustada vähemalt kahe piisava võimsusega kaitseklapiga. Asutus võib iga aurukatla või leekkuumutuseta aurugeneraatori tootlikkust või muid omadusi arvestades lubada siiski ainult ühe kaitseklapi paigaldamist, kui ta on veendunud, et sellega tagatakse piisav kaitse ülerõhu eest vastavalt tunnustatud organisatsiooni eeskirjadele.8. reegel: Peajõuseadme juhtimine roolikambristPunkti 1 alapunkt bKui on tagatud peajõuseadme kaugjuhtimine roolikambrist, kohaldatakse järgmist: alapunktis a nimetatud kaugjuhtimine peab toimuma tunnustatud organisatsiooni eeskirjadele vastava juhtimisseadme abil, millel on vajaduse korral peajõuseadme ülekoormuse kaitse.10. reegel: Kütteõli, määrdeõli ja muude tuleohtlike õlide kasutaminePunkt 4Õlitorud, mis vigastamise korral võimaldaksid õlil väljuda topeltpõhjast kõrgemal asuvast hoiu-, sette- või igapäevasest kulupaagist, tuleb varustada paagi juures kraani või ventiiliga, mida saab sulgeda ohutust kohast väljaspool kõnealust ruumi juhul, kui selliste paakidega ruumis tekib tulekahju. Erijuhul, kui sügavad paagid asuvad mõnes võlli- või torutunnelis või samalaadses ruumis, tuleb paagile paigaldada ventiilid, aga nende juhtimine tulekahju korral võib toimuda torule või torudele tunnelist või samalaadsest ruumist väljaspool paigaldatud lisaventiili abil. Kui selline lisaventiil paigaldatakse masinaruumi, peab seda saama juhtida väljaspoolt seda ruumi.Punkti 7 alapunkt aKütteõli torud ning nende ventiilid ja liitmikud peavad olema terasest või muust samaväärsest materjalist, kuigi lubada võib lõdvikute piiratud kasutamist. Sellised lõdvikud ja otsakud peavad olema piisavalt tugevad ning valmistatud tunnustatud tulekindlast materjalist või olema tulekindla kattega vastavalt tunnustatud organisatsiooni eeskirjadele. Lõdvikute paigaldus peab vastama IMO ringkirjale MSC 647 "Suunised lekete minimeerimiseks tuleohtlike vedelike süsteemidest".Punkt 10Survestatud määrdesüsteemides kasutatava õli ladustamis-, jaotus- ja kasutusseadmed peavad vastama tunnustatud organisatsiooni eeskirjadele. Sellised seadmed A-kategooria masinaruumides ja võimaluse korral muudes masinaruumides peavad vastama vähemalt punktide 1, 3, 6 ja 7 sätetele ning võimaluse piires vastavalt tunnustatud organisatsiooni eeskirjadele ka punktidele 2 ja 4. See ei välista voolu kontrollsilmade kasutamist määrdesüsteemides tingimusel, et katsetega on näidatud nende piisav tulekindlus.Punkt 11Seadmed selliste tuleohtlike õlide ladustamiseks, jaotuseks ja kasutamiseks, mida kasutatakse surve all jõuülekandesüsteemides, välja arvatud punktis 10 nimetatud õli, juhtimis- ja käivitussüsteemides ning küttesüsteemides, peavad vastama tunnustatud organisatsiooni eeskirjadele. Kohtades, kus leidub süütamisvahendeid, peavad sellised seadmed vastama vähemalt punktide 2 ja 6 nõuetele ning tugevuse ja ehituse osas punktide 3 ja 7 nõuetele.12. reegel: Kaitse müra eestTuleb võtta meetmed müra mõju vähendamiseks masinaruumides töötajatele laeva müratasemete IMO koodeksi7 tasemeteni.13. reegel: RooliseadePunkt 1Laevadel peab olema pearooliseade ja rooli kasutamiseks ettenähtud abivahend vastavalt tunnustatud organisatsiooni eeskirjadele. Pearooliseade ja rooli kasutamiseks ettenähtud abivahend peavad olema seadistatud nii, et mõistuspäraselt ja võimaluste piires ei muudaks ühe seadme rike teist töövõimetuks.16. reegel: PeatoiteallikasPunkti 1 alapunkt aKui elektritoide on ainus laeva edasiliikumise ja ohutuse jaoks vajalike abiteenuste säilitamise vahend, tuleb laev varustada põhitoiteallikaga, mis koosneb vähemalt kahest generaatorseadmest, millest üks võib töötada peamasina jõul. Vastavalt tunnustatud organisatsiooni eeskirjadele võib lubada muid samaväärse elektrilise võimsusega seadmeid.V PEATÜKK: TULEKAITSE, TULEKAHJU AVASTAMINE JA TULEKUSTUTUS JA -TÕRJE1. reegel: ÜldsättedAlapunkt cMeetod IIIF: Automaatne tulekahju häire- ja avastamissüsteem paigaldatakse kõigisse ruumidesse, kust eeldatavasti võib tulekahju alata, ning üldiselt ei ole sisemiste jaotuste vaheseinte tüüpide suhtes piiranguid, kuid mingil juhul ei tohi ühegi A- või B-klassi vaheseinaga piiratud eluruumi või -ruumide pindala ületada 50 m2. Asutus võib seda pindala üldkasutatavate ruumide puhul siiski suurendada kuni 75 m2-ni.2. reegel: MõistedPunkt 1"Mittesüttiv materjal" on materjal, mis ei põle ega eralda umbes temperatuurini 750 °C kuumutatuna tuleohtlikku auru isesüttimiseks piisavas koguses, mis määratakse kindlaks vastavalt IMO tulekatsekoodeksile.8 Kõik muud materjalid on süttivad materjalid.Punktis 2 asendatakse "standardne tulekindluskatse" järgmisega:"Standardne tulekindluskatse" on katse, mille käigus vaheseinte või tekkide katsekehad allutatakse katseahjus temperatuuridele, mis ligilähedaselt vastavad standardsele aja-temperatuurikõverale. Katsemeetodid peavad vastama IMO tulekatsekoodeksile.Punkti 3 viimane lauseAsutus peab nõudma vaheseina või teki prototüübi katsetamist, et veenduda selle vastavuses nimetatud terviklikkuse ja temperatuuritõusu nõuetega vastavalt IMO tulekatsekoodeksile.Punkti 4 viimane lauseAsutus peab nõudma vaheseina prototüübi katsetamist, et veenduda selle vastavuses nimetatud terviklikkuse ja temperatuuritõusu nõuetega vastavalt IMO tulekatsekoodeksile.Punkti 6 viimane lauseAsutus peab nõudma vaheseina prototüübi katsetamist, et veenduda selle vastavuses nimetatud terviklikkuse ja temperatuuritõusu nõuetega vastavalt IMO tulekatsekoodeksile.Punkt 9Halb leegilevik tähendab, et sellise kirjeldusega pind piirab piisavalt leegi levikut, mis määratakse kindlaks vastavalt IMO tulekatsekoodeksile.4. reegel: Vaheseinad elu- ja tööruumidesPunkt 4Meetod IIIF: Selliste vaheseinte ehituse suhtes, mis vastavalt käesolevale reeglile või muudele käesoleva osa reeglitele ei pea olema A- või B- klassi vaheseinad, piiranguid ei ole. Mingil juhul ei tohi ühegi läbiulatuva A- või B-klassi vaheseinaga piiratud eluruumi või -ruumide pindala ületada 50 m2, välja arvatud üksikjuhtudel, kui vastavalt 7. reegli tabelile 1 on nõutavad C-klassi vaheseinad. Asutus võib seda pindala üldkasutatavate ruumide puhul siiski suurendada kuni 75 m2-ni.7. reegel: Vaheseinte ja tekkide tulekindlusViimane märkus tabelite juurde* Kui tabelites esineb tärn, peab vahesein olema terasest või samaväärsest materjalist, kuid see ei pea vastama A-klassi standardile.Kui tekk läbistatakse elektrijuhtmete, torude ja ventilatsioonikanalite läbiviimiseks, tuleb sellised läbiviigud tihendada, et takistada leegi ja suitsu läbipääsu.8. reegel: Ehituse üksikasjadPunkt 3, meetodid IF, IIF ja IIIFa) Välja arvatud lastiruumides või tööruumide jahutusruumides, peavad isoleermaterjalid olema mittesüttivad. Isolatsiooniga seoses kasutatavad aurutõkked ja liimid, samuti toruliitmikud külmades teenindussüsteemides ei pea olema mittesüttivast materjalist, kuid nende hulk peab olema võimalikult väike ning nende avatud pindadel peavad olema madala tuleohtlikkuse karakteristikud, mis määratakse vastavalt IMO tulekatsekoodeksile. Ruumides, kuhu võivad pääseda õlitooted, peab isolatsiooni pind olema õli- või õliaurukindel.9. reegel: VentilatsioonisüsteemidPunkti 1 alapunkt aVentilatsioonikanalid peavad olema mittesüttivast materjalist. Lühikesed kanalid, mille pikkus ei ületa üldjuhul 2 m ja mille läbilõige ei ületa 0,02 m2, ei pea olema mittesüttivad sõltuvalt järgmistest tingimustest:i) need kanalid peavad olema madala tuleohtlikkuse karakteristikutega materjalist, mis määratakse vastavalt IMO tulekatsekoodeksile.11. reegel: MitmesugustPunkt 2Avatud sisepindadel kasutatavad värvid, lakid ja muud viimistlusvahendid ei tohi tekitada liigses koguses suitsu ega mürgiseid gaase või aurusid, mis määratakse vastavalt IMO tulekatsekoodeksile.12. reegel: Gaasiballoonide ja ohtlike materjalide ladustaminePunkt 4Tuleohtlike vedelike või veeldatud gaaside ladustamiseks kasutatavates vaheruumides ei tohi olla elektrijuhtmeid ega -seadmeid, kui need ei ole vajalikud ruumi teenindamiseks. Kui sellised elektriseadmed paigaldatakse, peavad need olema sertifitseeritud ohutut tüüpi ja vastama rahvusvahelise standardi IEC trükise 79 "Gaasist tingitud plahvatusohtliku keskkonna elektriseadmed" asjakohastele sätetele. Soojuseallikad hoitakse sellistest ruumidest eemal ning nähtavale kohale paigutatakse sildid "Suitsetamine keelatud" ja "Lahtine tuli keelatud".13. reegel: EvakuatsiooniteedPunkt 1Eluruumidesse ja ruumidesse, kus meeskond tavaliselt töötab, välja arvatud masinaruumid, ning neist välja viivad trepid ja redelid peavad olema paigutatud nii, et nende kaudu saaks kergesti evakueeruda avatud tekile ja sealt päästepaatidesse või -parvedele. Eelkõige seoses nende ruumidega tuleb täita järgmised tingimused:e) evakuatsiooniteede pidevus peab vastama asutuse nõuetele. Evakuatsiooniteedena kasutatavate treppide ja koridoride läbipääsu laius peab olema vähemalt 700 mm ja vähemalt ühel küljel peab olema käsipuu. Trepile pääsu võimaldavate ukseavade läbipääsu laius peab olema vähemalt 700 mm.Punkt 2Igal A-kategooria masinaruumil peab olema kaks evakuatsiooniteed, mis on lahendatud järgmiselt:a) kaks teineteisest võimalikult kaugel asuvat terasredelite komplekti, mis viivad sarnaselt eraldatud usteni ruumi ülaosas, kust pääseb avatud tekile. Üldjuhul peab üks neist redelitest pakkuma pidevat kaitset tule eest alates ruumi alumisest osast kuni ohutu punktini väljaspool ruumi. Asutus ei tarvitse siiski nõuda sellise kaitse olemasolu, kui masinaruumi eriseadmete või mõõtmete tõttu on tagatud ohutu evakuatsioonitee selle ruumi alumisest osast. See kaitse peab olema terasest, isoleeritud vastavalt A-60-klassi standardile ning varustatud alumises osas A-60-klassi isesulguva terasuksega; või14. reegel: Automaatsed sprinkler- ning tulekahju häire- ja avastamissüsteemid (meetod IIF)Punkt 11Igale sprinklerite sektsioonile tuleb tagada tagavarasprinklerid.Tagavarasprinklerid peavad sisaldama kõiki laeva paigaldatud sprinkleritüüpe ja -suurusi ning neid peab olema järgmiselt:- vähem kui 100 sprinklerit: 3 tagavarasprinklerit,- vähem kui 300 sprinklerit: 6 tagavarasprinklerit,- 300-1000 sprinklerit: 12 tagavarasprinklerit.15. reegel: Automaatsed tulekahju häire- ja avastamissüsteemid (meetod IIIF)Punkt 4Süsteemi peab käivitama ebatavaline õhutemperatuur, ebatavaline suitsu kontsentratsioon või muud tegurid, mis näitavad tulekahju algust ükskõik millises kaitstavas ruumis. Õhutemperatuurile reageerivad süsteemid ei tohi rakenduda vähem kui 54 °C juures ega rohkem kui 78 °C juures, kui temperatuur tõuseb sellele tasemele kuni 1 °C minutis. Asutuse loal võib kuivatusruumides ja samalaadsetes tavalisest kõrgema õhutemperatuuriga ruumides töötemperatuuri tõsta kuni 30 °C üle tekilae maksimumtemperatuuri. Suitsu kontsentratsioonile reageerivad süsteemid peavad rakenduma edastatava valguskiire intensiivsuse vähenemisel. Suitsuandurid peavad sertifitseeritult käivituma enne, kui suitsu tihedus ületab 12,5 % neeldumist meetri kohta, kuid mitte enne, kui suitsu tihedus jõuab 2 % neeldumiseni meetri kohta. Asutus võib lubada muid sama tõhusaid rakendumismeetodeid. Tulekahju avastamissüsteemi ei tohi kasutada muudel eesmärkidel kui tulekahjude avastamiseks.17. reegel: TuletõrjepumbadPunkt 2Kui tuli mis tahes laevaruumis võiks muuta kõik tuletõrjepumbad töövõimetuks, peab olema alternatiivne vahend tuletõrjele vee tagamiseks. Laevadel pikkusega 75 meetrit ja rohkem peab see alternatiivne vahend olema sõltumatu toitega paikne tuletõrje-avariipump. Tuletõrje-avariipump peab suutma anda kaks veejuga minimaalse survega 0,25 N/mm2.20. reegel: TulekustutidPunkt 21. Iga tulekustutitüübi kohta, mida saab pardal täita, tuleb esimese 10 kustuti jaoks tagada 100 % tagavaratäidiseid ja ülejäänud kustutite jaoks 50 %, kuid mitte rohkem kui 60.2. Tulekustutite puhul, mida ei saa pardal täita, tuleb tagavaratäidiste asemel tagada vähemalt 50 % sama tüüpi ja sama mahuga täiendavaid tulekustuteid.3. Pardal peab olema täitmise juhend. Täitmiseks võib kasutada üksnes kõnealuste tulekustutite puhul tunnustatud täidiseid.Punkt 4Tulekustuteid peab igal aastal kontrollima asutuse volitatud pädev isik. Iga tulekustuti tuleb varustada märgiga, mis näitab, et see on kontrollitud. Kõigi alaliselt survestatud tulekustutite konteinerite ja survestamata kustutite survepadrunite puhul tehakse iga 10 aasta järel hüdrauliline survekatse.21. reegel: Käsitulekustutid juhtimisruumides ning elu- ja tööruumidesPunkt 21. Tulekustutite puhul, mida saab pardal täita, tuleb esimese 10 kustuti jaoks tagada 100 % tagavaratäidiseid ja ülejäänud kustutite jaoks 50 %, kuid mitte rohkem kui 60.2. Tulekustutite puhul, mida ei saa pardal täita, tuleb tagavaratäidiste asemel tagada vähemalt 50 % sama tüüpi ja sama mahuga täiendavaid tulekustuteid.3. Pardal peab olema täitmise juhend. Täitmiseks võib kasutada üksnes kõnealuste tulekustutite puhul tunnustatud täidiseid.24. reegel: Tuletõrjuja varustusPunkt 1Pardal peab olema vähemalt kaks komplekti tuletõrjuja varustust. Tuletõrjuja varustus peab vastama tuleohutussüsteemide IMO koodeksi III peatüki reeglitele 2.1, 2.1.1 ja 2.1.2. Igale nõutavale tuletõrjuja hingamisaparaadile peab olema kaks tagavaratäidist.25. reegel: TuletõrjeplaanLaeval peab olema püsivalt nähtaval tuletõrjeplaan. Sellise plaani sisu peab vastama IMO resolutsioonile A.654 (16) "Tuletõrjeplaanide graafilised sümbolid" ja IMO resolutsioonile A.756 (18) "Suunised tuletõrjeplaanidega antava teabe kohta".28. reegel: Ehituslik tulekaitsePunkti 2 alapunkt aLaevadel, mille kere on ehitatud mittesüttivatest materjalidest, tuleb A-kategooria masinaruume eluruumidest, teenindusruumidest või juhtimispostidest eraldavad tekid ja vaheseinad ehitada vastavalt A-60-klassi standardile, kui A-kategooria masinaruum ei ole varustatud statsionaarse tulekustutussüsteemiga, ning vastavalt A-30-klassi standardile juhul, kui selline süsteem on paigaldatud. Muid masinaruume elu- ja teenindusruumidest ning juhtimispostidest eraldavad tekid ja vaheseinad ehitatakse vastavalt A-0-klassi standardile.Juhtimisposte elu- ja teenindusruumidest eraldavad tekid ja vaheseinad peavad olema ehitatud vastavalt A-klassi standardile kooskõlas käesoleva peatüki 7. reegli tabelitega 1 ja 2, kuigi asutus võib lubada B-15-klassi vaheseinte paigaldamist selliste ruumide eraldamiseks nagu kaptenikajut ja roolikamber, kui selliseid ruume loetakse roolikambri osaks.31. reegel: MitmesugustPunkt 1Avatud pinnad elu- ja teenindusruumides, juhtimispostides ning koridorides ja kinnistel treppidel ning varjatud pinnad elu- ja teenindusruumides ning juhtimispostide vaheseinte, lagede, tahveldiste ja vooderdiste taga peavad olema madala tuleohtlikkuse karakteristikutega, mis määratakse vastavalt IMO tulekatsekoodeksile.Punkt 3Avatud sisepindadel kasutatavad värvid, lakid ja muud viimistlusvahendid ei tohi tekitada liigses koguses suitsu ega mürgiseid gaase või aurusid, mis määratakse vastavalt IMO tulekatsekoodeksile.32. reegel: Gaasiballoonide ja ohtlike materjalide ladustaminePunkt 4Tuleohtlike vedelike või veeldatud gaaside ladustamiseks kasutatavates vaheruumides ei tohi olla elektrijuhtmeid ega -seadmeid, kui need ei ole vajalikud ruumi teenindamiseks. Kui sellised elektriseadmed paigaldatakse, peavad need olema sertifitseeritud ohutut tüüpi ja vastama rahvusvahelise standardi IEC trükise 79 "Gaasist tingitud plahvatusohtliku keskkonna elektriseadmed" asjakohastele sätetele. Soojuseallikad hoitakse sellistest ruumidest eemal ning nähtavale kohale paigutatakse sildid "Suitsetamine keelatud" ja "Lahtine tuli keelatud".38. reegel: TulekustutidPunkt 21. Välja arvatud punktis 2 nimetatud juhtudel tuleb iga tulekustutitüübi kohta, mida saab pardal täita, esimese 10 kustuti jaoks tagada 100 % tagavaratäidiseid ja ülejäänud kustutite jaoks 50 %, kuid mitte rohkem kui 60.2. Laevadel pikkusega kuni 45 m ja tulekustutite puhul, mida ei saa pardal täita, tuleb tagavaratäidiste asemel tagada vähemalt 50 % sama tüüpi ja sama mahuga täiendavaid tulekustuteid.3. Pardal peab olema täitmise juhend. Täitmiseks võib kasutada üksnes kõnealuste tulekustutite puhul tunnustatud täidiseid.Punkt 4Tulekustuteid peab igal aastal kontrollima asutuse volitatud pädev isik. Iga tulekustuti tuleb varustada märgiga, mis näitab, et see on kontrollitud. Kõigi alaliselt survestatud tulekustutite konteinerite ja survestamata kustutite survepadrunite puhul tehakse iga 10 aasta järel hüdrauliline survekatse.39. reegel: Käsitulekustutid juhtimispostides ning elu- ja teenindusruumidesPunkt 21. Välja arvatud punktis 2 nimetatud juhtudel tuleb iga tulekustutitüübi kohta, mida saab pardal täita, esimese 10 kustuti jaoks tagada vähemalt 100 % tagavaratäidiseid ja ülejäänud kustutite jaoks 50 %, kuid mitte rohkem kui 60.2. Laevadel pikkusega kuni 45 m ja tulekustutite puhul, mida ei saa pardal täita, tuleb tagavaratäidiste asemel tagada vähemalt 50 % sama tüüpi ja sama mahuga täiendavaid tulekustuteid.3. Pardal peab olema täitmise juhend. Täitmiseks võib kasutada üksnes kõnealuste tulekustutite puhul tunnustatud täidiseid.41. reegel: Tuletõrjuja varustusLaevadel pikkusega 45 m ja rohkem peab olema vähemalt kaks tuletõrjuja varustuse komplekti, mida tuleb hoida kergesti ligipääsetavates ja teineteisest eraldatud kohtades, millele säilib juurdepääs ka tulekahju korral. Tuletõrjuja varustus peab vastama tuleohutussüsteemide IMO koodeksi III peatüki reeglitele 2.1, 2.1.1 ja 2.1.2.Igale nõutavale tuletõrjuja hingamisaparaadile peab olema vähemalt kaks tagavaratäidist.42. reegel: TuletõrjeplaanLaeval peab olema püsivalt nähtaval tuletõrjeplaan.Sellise plaani sisu peab vastama IMO resolutsioonile A.654 (16) "Tuletõrjeplaanide graafilised sümbolid" ja IMO resolutsioonile A.756 (18) "Suunised tuletõrjeplaanidega antava teabe kohta".Laevade puhul pikkusega kuni 45 m võib asutus sellest nõudest loobuda.VI PEATÜKK: MEESKONNA KAITSE3. reegel: Umbreelingud, käsipuud ja piirdedPunkt 2Minimaalne vertikaalkaugus sügavaimast veeliinist umbreelingu tipu kõige alumise punktini või tööteki servani, kui paigaldatud on kaitsereelingud, peab tagama meeskonna piisava kaitse tekile sattuva vee eest, arvestades mereolusid ja ilmastikutingimusi, milles laev võib töötada, tegevuspiirkondi, laeva tüüpi ja kalapüügiviisi. Vabaparras, mõõdetuna laeva keskpaigas tööteki servast, kus toimub kalapüük, ei tohi olla väiksem kui 300 mm või väiksem kui suurimale lubatud süvisele vastav vabaparras, olenevalt sellest, kumb on suurem. Kaitstud töötekkidega laevadel, mis on ehitatud nii, et vesi ei pääse kaitstud tööruumidesse, on nõutav suurimale lubatud süvisele vastav vabaparras.4. reegel: Trepid ja redelidMeeskonna ohutuseks tuleb tagada piisava suuruse ja tugevusega ning käsipuude ja libisemiskindlate astmetega varustatud trepid ja redelid, mis on ehitatud vastavalt asjakohastele ISO standarditele.VII PEATÜKK: PÄÄSTEVAHENDID JA -SEADMED3. reegel: Päästevahendite ja -seadmete hindamine, kontrollimine ja tunnustaminePunkt 2Enne päästevahendite ja -seadmete tunnustamist peab asutus veenduma, et sellised päästevahendid ja -seadmed on kontrollitud, et tagada nende vastavus käesoleva peatüki nõuetele kooskõlas nõukogu direktiiviga 96/98/EÜ laevavarustuse kohta,9 mis hõlmab IMO soovitusi päästevahendite kontrollimise kohta.Punkt 6Käesoleva peatükiga ettenähtud päästevahendid, mille üksikasjalikke erisusi ei kirjeldata C osas, peavad vastama asutuse nõuetele, võttes arvesse üksikasjalikke erisusi, mis on nende vahendite kohta esitatud muudetud 1974. aasta SOLASe konventsiooni III peatükis ja IMO rahvusvahelises päästevahendite koodeksis.6. reegel: Päästepaatide või -parvede ja valvepaatide kättesaadavus ja paigutusPunkti 4 alapunkt aIga päästepaat või -parv peab olema paigutatud:- nii, et päästepaat või -parv ega selle paigutusseadmed ei takista muude päästepaatide või -parvede või valvepaatide tööd üheski teises veeskamispunktis,- ohutust arvestades veepinnale võimalikult lähedale ja päästepaatide või -parvede puhul, mis ei ole üle parda visates veesatavad päästeparved, sellises asendis, et päästepaat või -parv on pardalemineku asendis vähemalt 2 m veeliinist kõrgemal, kui laev on täiskoormuses ebasoodsates tingimustes kuni 10 ° diferendis ja kuni 20 ° kreenis ükskõik kummale poole või nurgani, mille juures laeva ülatekk jääb vee alla, olenevalt sellest, kumb kalle on väiksem,- pidevasse valmisolekusse, nii et meeskonnaliikmed saavad pardalemineku ja veeskamise ettevalmistused teha vähem kui 5 minuti jooksul,- täielikult varustatuna vastavalt käesoleva peatüki nõuetele.23. reegel: ValvepaadidPunkti 1 alapunkt bValvepaadid võivad olla jäiga konstruktsiooniga või täispuhutavad või kombinatsioon mõlemast ja:i) peavad olema vähemalt 3,8 m ja mitte rohkem kui 8,5 m pikkused, välja arvatud kuni 45 m pikkustel laevadel, kus laeva mõõtmete tõttu või muudel põhjustel, kui selliste paatide vedamist loetakse ebasoovitavaks või võimatuks, võib asutus lubada väiksema pikkusega valvepaati, kuid mitte lühemat kui 3,3 m;ii) peavad suutma kanda vähemalt viit istuvat inimest ja üht lamavat inimest või laevadel pikkusega kuni 45 m valvepaadi korral, mille pikkus on vähem kui 3,8 m, vähemalt nelja istuvat inimest ja üht lamavat inimest.Punkti 1 alapunkt cAsutus määrab lubatud inimeste arvu, keda paat mahutab, istekohtade katse abil. Minimaalne kandevõime peab vastama 23. reegli punkti 1 alapunkti b alapunktis ii esitatud nõuetele. Istekohad võivad olla põrandal, välja arvatud roolimehe puhul. Ükski istekoha osa ei tohi olla pardalatil, ahtripeeglil või täispuhutaval ujukil paadi külgedel.1 EÜT L 34, 9.2.1998, lk 1.2 EÜT L 83, 27.3.1999, lk 48.3 EÜT L 247, 5.10.1993, lk 19.4 EÜT L 276, 13.10.1998, lk 7.11966. aasta rahvusvaheline laadungimärgi konventsioon, mis kehtestati 5. aprillil 1966 rahvusvahelisel laadungimärgi konverentsil ja mille võttis 25. oktoobril 1967 vastu Rahvusvaheline Mereorganisatsioon oma resolutsiooniga A.133 (V).2 Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni poolt 4. novembril 1993 resolutsiooniga A.749 (18) vastu võetud vigastamata laeva püstuvuse koodeks kõikidele IMO õigusaktidega hõlmatud laevatüüpidele, muudetud resolutsiooniga MSC.75 (69).3 Avamere varustuslaevade püstuvusnõudeid mis tahes tüüpi vigastamata laeva püstuvuse IMO koodeksi punktides 4.5.6.2.1-4.5.6.2.4 võib lugeda samaväärseks 2. reegli punkti 1 alapunktide a-c püstuvusnõuetega. Seda samaväärsust võib kohaldada asutuse nõusolekul üksnes kalalaevade suhtes, mille kere kuju on sarnane avamere varustuslaevade omale.4 Merepiirkondade puhul, kus võib esineda jäätumist ja soovitatavad on lubatud jäätumise muudatused, vt Torremolinose konverentsi lõppakti 3. lisa 2. soovituses sisalduvaid suuniseid jäätumise kohta.5 Vt Torremolinose konverentsi lõppakti 3. lisa 5. soovituses sisalduvaid suuniseid vaheruumideks jaotumise ja vigastatud laeva püstuvuse arvutuste kohta.6 Vt ka Rahvusvahelise Elektrotehnikakomisjoni avaldatud soovitusi, eelkõige väljaannet 92 "Elektriseadmed laevadel".7 Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni poolt 19. novembril 1981 resolutsiooniga A.468 (XII) vastu võetud laeva müratasemete koodeks.8 Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni mereohutuskomitee poolt resolutsiooniga MSC. 61 (67) vastu võetud tulekatse (FTP koodeks) kohaldamise rahvusvaheline koodeks."9 EÜT L 46, 17.2.1997, lk 25.


title: Komisjoni direktiiv, 20. jaanuar 1989, millega muudetakse II lisa nõukogu direktiivis 66/401/EMÜ söödakultuuride seemnete turustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31989L0100

Euroopa Liidu Teataja L 038 , 10/02/1989 Lk 0036 - 0036 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 28 Lk 0139  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 28 Lk 0139

		Komisjoni direktiiv,20. jaanuar 1989,millega muudetakse II lisa nõukogu direktiivis 66/401/EMÜ söödakultuuride seemnete turustamise kohta(89/100/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/401/EMÜ söödakultuuride seemnete turustamise kohta [1], viimati muudetud direktiiviga 88/380/EMÜ [2], eriti selle artiklit 21a,ning arvestades, et:kasvatustingimustest ja morfoloogilistest tunnustest tingituna on aas-rebasesaba (Alopecurus pratensis) seemnete hulgas suhteliselt suur hulk erinevate poa liikide seemneid;aas-rebasesaba puhul on seega keeruline saavutada, et vastavalt direktiivi 66/401/EMÜ II lisas sätestatule moodustaks poa liikide seemnete või mõne muu üksiku liigi maksimaalne sisaldus seemne kaalust 1 %;kõrge raikaeriku (Arrhenatherum elatius) ja hariliku koldkaera (Trisetum flavescens) puhul, millel on sarnased morfoloogilised tunnused, ei kehti poa liikide seemnete kohta kõnealune 1 %ne maksimaalne sisaldus seemne kaalust;tehnika arengut silmas pidades on asjakohane muuta direktiivi 66/401/EMÜ II lisa, et sätestada sama ka aas-rebasesaba seemne kohta;käesolevas direktiivis sätestatud meetmed vastavad alalise põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali komitee arvamusele,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 66/401/EMÜ II lisa I osa 2. jao punktis A ("Tabel") veerus 6 ("Analüütiline puhtus – Muude taimeliikide seemnete maksimumsisaldus (massiprotsent) – Üksikliigid") lisatakse Alopecurus pratensis’e kohta tehtud kande "1,0" taha "(f)".Artikkel 2Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud meetmed hiljemalt 1. jaanuaril 1990. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 20. jaanuar 1989Komisjoni nimelkomisjoni liigeRay Mac Sharry[1] EÜT 125, 11.7.1966, lk 2298/66.[2] EÜT L 187, 16.7.1988, lk 31.--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/71/EÜ, 13. oktoober 1998, disainilahenduste õiguskaitse kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31998L0071

Euroopa Liidu Teataja L 289 , 28/10/1998 Lk 0028 - 0035

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 98/71/EÜ,13. oktoober 1998,disainilahenduste õiguskaitse kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]toimides asutamislepingu artiklis 189b sätestatud korras, [3] pidades silmas lepituskomitees 29. juulil 1998 heaks kiidetud ühisteksti,ning arvestades, et:(1) asutamislepingus sätestatud ühenduse eesmärkide hulka kuulub Euroopa rahvaste vahelise üha tugevama liidu aluste loomine, lähedaste suhete edendamine ühenduse liikmesriikide vahel ning nende majandus- ja sotsiaalarengu tagamine Euroopat killustavate tõkete kõrvaldamiseks võetavate ühismeetmete abil; selleks näeb asutamisleping ette siseturu rajamise, mida iseloomustab kaupade vaba liikumise takistuste kõrvaldamine, samuti siseturul konkurentsi kahjustamise vältimist tagava süsteemi loomise; liikmesriikide disainilahenduste õiguskaitset käsitlevate õigusaktide ühtlustamine aitaks kaasa nende eesmärkide saavutamisele;(2) liikmesriikide õigusaktidega disainilahendustele pakutava õiguskaitse erinevused mõjutavad otseselt disainilahendusi sisaldavate kaupade siseturu rajamist ja toimimist; sellised erinevused võivad kahjustada konkurentsi siseturul;(3) seetõttu on siseturu sujuvaks toimimiseks vajalik liikmesriikide disainilahenduste õiguskaitsega seotud õigusaktide ühtlustamine;(4) seda tehes on oluline võtta arvesse lahendusi ja eeliseid, mida ühenduse disainilahenduste süsteem pakub ettevõtjatele, kes soovivad omandada disainilahenduse õigust;(5) liikmesriikide disainilahendusi käsitlevate õigusaktide täielik ühtlustamine ei ole vajalik ning piisab sellest, kui ühtlustamisel piirdutakse nende siseriikliku õiguse sätetega, mis mõjutavad siseturu toimimist kõige otsesemalt; sanktsioonide, õiguskaitsevahendite ja täitmise tagamisega seotud sätted tuleks jätta siseriiklike õigusaktide käsitleda; selle piiratud ühtlustamise eesmärke ei ole liikmesriikidel üksinda toimides võimalik piisavas ulatuses saavutada;(6) sellest tulenevalt peaks liikmesriikidele jääma vabadus kehtestada sätted, mis puudutavad disainilahenduse registreerimise, uuendamise ja kehtetuks tunnistamise korda ning kehtetuks tunnistamise mõju;(7) käesolev direktiiv ei välista disainilahenduste suhtes selliste siseriiklike või ühenduse õigusaktide kohaldamist, millega sätestatakse muu kui disainilahendusena registreerimisest või avaldamisest tulenev kaitse, näiteks registreerimata disainilahenduste, kaubamärkide, patentide ja kasulike mudelite, kõlvatu konkurentsi või tsiviilvastutusega seotud õigusaktide kohaldamist;(8) kuna autoriõiguse seadused ei ole ühtlustatud, on oluline kehtestada konkreetsest registreeritud disainilahenduse kaitse seadusest ning autoriõiguse seadusest tuleneva kaitse kumulatsiooni põhimõte, jättes samas liikmesriikidele vabaduse kehtestada autoriõiguse kaitse ulatus ning selle kaitse tingimused;(9) siseturu eesmärkide saavutamine nõuab, et registreeritud disainilahenduse õiguse omandamise tingimused oleksid kõikides liikmesriikides ühesugused; selleks on vaja määratleda ühtne disainilahenduse mõiste ning ühtsed uudsuse ja eristatavuse nõuded, millele registreeritud disainilahenduse õigused peavad vastama;(10) kaupade vaba liikumise hõlbustamiseks on äärmiselt oluline põhimõtteliselt tagada, et registreeritud disainilahenduse õigused annaksid õiguste omanikule kõigis liikmesriikides võrdväärse kaitse;(11) õiguste omanikule antakse registreerimisel kaitse toote tervikliku või osalise disainilahenduse nende tunnuste osas, mis on taotluses selgelt ära näidatud ning avaldamise teel või vastava toimikuga tutvumise võimaldamise kaudu avalikkusele kättesaadavaks tehtud;(12) kaitset ei tohiks laiendada nendele koostisosadele, mis ei ole toote tavapärase kasutamise ajal nähtavad, ega osa sellistele tunnustele, mis ei ole pärast osa paigaldamist nähtavad või mis eraldivõetuna ei vastaks uudsuse või eristatavuse nõuetele; disainilahenduse tunnused, millele kaitse kõnealustel põhjustel ei laiene, tuleks jätta disainilahenduse teiste tunnuste kaitsekõlblikkuse hindamisel arvesse võtmata;(13) disainilahenduse eristatavuse hindamisel tuleks aluseks võtta see, kas disainilahendust vaatleva asjatundja üldmulje erineb selgelt muljest, mille talle jätavad olemasolevad disainilahendused, võttes seejuures arvesse disainilahendust kasutava või seda sisaldava toote laadi ning eelkõige tööstussektorit, millesse see kuulub, ja disainilahenduse autori vabadust piiravaid asjaolusid selle väljatöötamisel;(14) tuleks vältida tehniliste uuenduste takistamist disainilahenduse kaitse andmisega nendele tunnustele, mis tulenevad üksnes tehnilisest otstarbest; arusaadavalt ei tähenda see, et disainilahendus peab omama esteetilist väärtust; samuti ei tohi takistada eri marki toodete koostalitlusvõimet kaitse laiendamisega mehaaniliste ühenduskohtade disainilahendustele; disainilahenduse tunnused, millele kaitse kõnealustel põhjustel ei laiene, tuleks jätta disainilahenduse teiste tunnuste kaitsekõlblikkuse hindamisel arvesse võtmata;(15) sellele vaatamata võivad moodultoodete mehaanilised ühenduskohad olla moodultoodete uudsete omaduste oluliseks osaks ning neil võib olla suur turustamisväärtus, mistõttu need peaksid olema kaitstavad;(16) disainilahenduse õigus ei anna kaitset disainilahendusele, mis on vastuolus avaliku korra või üldtunnustatud kõlblusnormidega; käesolev direktiiv ei püüa ühtlustada siseriiklikke arusaamu avalikust korrast või üldtunnustatud kõlblusnormidest;(17) siseturu sujuvaks toimimiseks on äärmiselt oluline registreeritud disainilahenduse õigusest tuleneva kaitse kestuse ühtlustamine;(18) käesoleva direktiivi sätted ei piira konkurentsireeglite kohaldamist asutamislepingu artiklite 85 ja 86 alusel;(19) käesoleva direktiivi kiire vastuvõtmine on muutunud mitme tööstussektori puhul pakiliseks küsimuseks; käesoleval etapil ei ole võimalik täies ulatuses ühtlustada liikmesriikide õigusakte kaitstud disainilahenduste kasutamise kohta mitmeosaliste toodete remontimise võimaldamiseks nende toodete algse välimuse taastamise eesmärgil, juhul kui disainilahendust kasutav või seda sisaldav toode moodustab sellise mitmeosalise toote koostisosa, mille välimusest sõltub kaitstud disainilahendus; mitmeosaliste toodete remontimisel kasutust leidvate kaitstud disainilahenduste kasutamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide täieliku ühtlustatuse puudumine ei tohiks takistada muude, siseturu toimimist kõige otsesemalt mõjutavate disainilahendust puudutavate siseriiklike õigusaktide sätete ühtlustamist; seepärast peaksid liikmesriigid jätma praegu jõusse kõik asutamislepingule vastavad sätted, mis on seotud mitmeosalise toote algse välimuse taastamiseks teostatava remondi käigus kasutatava koostisosa disainilahendusega; kui sellise kasutamise kohta kehtestatakse uusi sätteid, peaks nende sätete ainsaks eesmärgiks olema kõnealuste osade turu liberaliseerimine; liikmesriigid, kes käesoleva direktiivi jõustumiskuupäeval ei näe ette koostisosade disainilahenduste kaitset, ei ole kohustatud kõnealuste osade disainilahenduste registreerimist sätestama; kolme aasta möödumisel rakendamiskuupäevast peaks komisjon esitama analüüsi käesoleva direktiivi sätete mõju kohta ühenduse tööstusele, tarbijatele, konkurentsile ja siseturu toimimisele; mitmeosaliste toodete osas peaks analüüs käsitlema eelkõige võimalikel lahendustel, sealhulgas autoritasude süsteemil ja ainuõiguse piiratud kestusel põhinevat ühtlustamist; hiljemalt ühe aasta möödumisel analüüsi esitamisest peaks komisjon pärast enimmõjutatud osapooltega konsulteerimist tegema Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepanekud käesoleva direktiivi võimalike muudatuste kohta, mis on vajalikud mitmeosaliste toodete koostisosade siseturu väljakujundamiseks, ning muude vajalikuks peetavate muudatuste kohta;(20) artikli 14 üleminekusätet sellise koostisosa disainilahenduse kohta, mida kasutatakse mitmeosalise toote remontimisel selle esialgse välimuse taastamiseks, ei tohi mingil juhul käsitleda takistusena sellist koostisosa hõlmava toote vabale liikumisele;(21) registreerimisest keeldumise sisulised põhjused nendes liikmesriikides, kus nähakse ette taotluste registreerimiseelset sisulist kontrollimist, ning registreeritud disainilahenduse õiguste kehtetuks tunnistamise sisulised põhjused kõigis liikmesriikides peavad olema ammendavalt loetletud,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1MõistedKäesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) disainilahendus — toote või selle osa välimus, mis tuleneb eelkõige toote enese ja/või selle kaunistuste joonte, piirjoonte, värvide, kuju, faktuuri ja/või materjali omadustest;b) toode — mis tahes tööstuslikult või käsitsi loodud objekt, kaasa arvatud osad, mis on ette nähtud mitmeosalisse tootesse paigutamiseks, pakend, kujundus, graafilised sümbolid ja tüpograafilised kirjatüübid, kuid välja arvatud arvutiprogrammid;c) mitmeosaline toode — mitmest osast koosnev toode, mida on võimalik osade asendamiseks lahti võtta ja uuesti kokku panna.Artikkel 2Reguleerimisala1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse:a) liikmesriikide tööstusomandi õiguskaitse keskametites registreeritud disainilahenduste õiguste suhtes;b) Beneluxi disainilahenduste ametis registreeritud disainilahenduste õiguste suhtes;c) liikmesriigis kehtivate rahvusvaheliste kokkulepete alusel registreeritud disainilahenduste õiguste suhtes;d) punktides a, b ja c osutatud disainilahenduste õiguste taotluste suhtes.2. Käesoleva direktiivi kohaldamisel hõlmab disainilahenduse registreerimine ka selle avaldamist pärast disainilahenduse taotluse esitamist sellise liikmesriigi tööstusomandi õiguskaitse ametile, kus kõnealune avaldamine toob kaasa disainilahenduse õiguse jõustumise.Artikkel 3Kaitsekõlblikkus1. Liikmesriigid kaitsevad disainilahendusi registreerimise teel ja annavad nende omanikele vastavalt käesoleva direktiivi sätetele ainuõiguse.2. Disainilahendust kaitstakse disainilahenduse õigusega juhul, kui see on uudne ja eristatav.3. Disainilahendus, mida kasutatakse või mis sisaldub mitmeosalise toote koostisosaks olevas tootes, loetakse uudseks ja eristatavaks:a) kui koostisosa on pärast mitmeosalisse tootesse paigutamist selle tavakasutuse ajal nähtav ningb) selles ulatuses, mil koostisosa kõnealused nähtavad tunnused vastavad eraldivõetuna uudsuse ja eristatavuse nõuetele.4. Lõike 3 punkti a kohane "tavakasutus" tähistab kasutamist lõppkasutaja poolt ning ei hõlma hooldust, teenindust ega remonti.Artikkel 4UudsusDisainilahendus loetakse uudseks, kui enne registreerimistaotluse esitamise kuupäeva või prioriteedinõude puhul enne prioriteedikuupäeva ei ole avalikkusele kättesaadavaks tehtud identset disainilahendust. Disainilahendused loetakse identseks, kui nende omadused erinevad vaid ebaoluliste üksikasjade poolest.Artikkel 5Eristatavus1. Disainilahendus loetakse eristatavaks, kui asjatundja üldmulje sellest erineb kõikide nende disainilahenduste üldmuljest, mis on avalikkusele kättesaadavaks tehtud enne disainilahenduse registreerimistaotluse esitamise kuupäeva või prioriteedinõude puhul enne prioriteedikuupäeva.2. Eristatavuse hindamisel võetakse arvesse disainilahenduse autori vabadust piiravaid asjaolusid selle väljatöötamisel.Artikkel 6Avalikustamine1. Artiklite 4 ja 5 kohaldamisel loetakse disainilahendus olevat avalikkusele kättesaadavaks tehtud, kui see on pärast registreerimist või muul ajal avaldatud trükis, seda on esitatud näitusel, kasutatud kaubavahetuses või see on muul viisil avalikustatud, välja arvatud juhul, kui ühenduses tegutsevatel asjaomase sektori ringkondadel ei olnuks mõistliku ootuse kohaselt võimalik sellest tavapärase majandustegevuse käigus teada saada enne registreerimistaotluse esitamise kuupäeva või prioriteedinõude puhul enne prioriteedikuupäeva. Disainilahendust ei loeta siiski olevat avalikkusele kättesaadavaks tehtud, kui see on avalikustatud üksnes kolmandale isikule, kelle puhul kehtib otsene või kaudne konfidentsiaalsusnõue.2. Avalikustamist ei võeta artiklite 4 ja 5 kohaldamisel arvesse juhul, kui disainilahendus, mille kaitsmist liikmesriigi registreeritud disainilahenduse õiguse näol taotletakse, on avalikkusele kättesaadavaks tehtud:a) autori, tema õigusjärglase või kolmanda isiku poolt autori või tema õigusjärglase antud teabe või sooritatud tegevuse alusel jab) 12 kuu jooksul enne taotluse esitamise kuupäeva või prioriteedinõude puhul enne prioriteedikuupäeva.3. Lõiget 2 kohaldatakse ka juhul, kui disainilahendus on avalikkusele kättesaadavaks tehtud autori või tema õigusjärglase suhtes toime pandud õigusvastase teo tagajärjel.Artikkel 7Tehnilisest otstarbest tulenevad disainilahendused ja ühenduskohtade disainilahendused1. Disainilahenduse õigus ei anna kaitset toote nendele välistunnustele, mis tulenevad üksnes selle tehnilisest otstarbest.2. Disainilahenduse õigus ei anna kaitset toote nendele välistunnustele, mida on tarvis reprodutseerida täpselt sama kuju ja suurusega selleks, et disainilahendust sisaldavat või seda kasutavat toodet saaks mehaaniliselt ühendada teise tootega või paigutada viimase sisse, ümber või külge nii, et kumbki toode võiks täita oma otstarvet.3. Erandina lõikest 2 annab disainilahenduse õigus artiklites 4 ja 5 sätestatud tingimustel kaitse disainilahendusele, mille ülesandeks on võimaldada mitme vastastikku vahetatava toote monteerimist või ühendamist moodulsüsteemiks.Artikkel 8Avaliku korra või kõlbluse vastased disainilahendusedDisainilahenduse õigus ei anna kaitset disainilahendusele, mis on vastuolus avaliku korra või üldtunnustatud kõlblusnormidega.Artikkel 9Kaitse ulatus1. Disainilahenduse õigusest tulenev kaitse hõlmab kõiki disainilahendusi, mis jätavad asjatundjale ühesuguse üldmulje.2. Kaitse ulatuse hindamisel võetakse arvesse disainilahenduse autori vabadust piiravaid asjaolusid selle väljatöötamisel.Artikkel 10Kaitse kestusArtikli 3 lõike 2 nõuetele vastava disainilahenduse registreerimisel kaitstakse seda disainilahenduse õigusega ühe või mitme viieaastase perioodi vältel alates taotluse esitamise kuupäevast. Õiguse omanik võib pikendada kaitse tähtaega veel üheks või mitmeks viieaastaseks perioodiks, kokku kuni 25 aastaks alates taotluse esitamise kuupäevast.Artikkel 11Kehtetuks tunnistamine või registreerimisest keeldumine1. Disainilahenduse registreerimisest keeldutakse või registreeritud disainilahenduse õigus tunnistatakse kehtetuks:a) kui tegemist ei ole disainilahendusega artikli 1 lõikes a määratletud tähenduses võib) kui disainilahendus ei vasta artiklite 3—8 nõuetele võic) kui disainilahenduse õiguse taotlejal või omanikul puudub selleks asjaomase liikmesriigi õigusaktide alusel õigus võid) kui disainilahendus on vastuolus varasema disainilahendusega, mis on avalikkusele kättesaadavaks tehtud pärast taotluse esitamise kuupäeva või prioriteedinõude puhul pärast prioriteedikuupäeva ning mille kaitse ühenduse registreeritud disainilahendusena või tulenevalt ühenduse registreeritud disainilahenduse taotlusest, asjaomase liikmesriigi disainilahenduse õigusest või nimetatud õiguse taotlusest hakkas kehtima enne nimetatud kuupäeva.2. Iga liikmesriik võib näha ette disainilahenduse registreerimisest keeldumise või registreeritud disainilahenduse õiguse kehtetuks tunnistamise:a) kui hilisemas disainilahenduses on kasutatud eraldusmärki ning seda märki reguleerivate ühenduse õigusaktide või asjaomase liikmesriigi õigusaktide kohaselt on märgi õiguste omanikul õigus selline kasutus keelata võib) kui disainilahenduses on loata kasutatud asjaomase liikmesriigi autoriõiguse seadusega kaitstud teost võic) kui disainilahenduses on väärkasutatud tööstusomandi kaitse Pariisi konventsiooni artiklis 6b loetletud mis tahes elementi või nimetatud konventsiooni artiklis 6b loetlemata märke, embleeme ja vapikilpe, mis on asjaomases liikmesriigis erilise avaliku huvi objektiks.3. Lõike 1 punktis c sätestatud alusele võib tugineda üksnes isik, kellel on asjaomase liikmesriigi õigusaktide alusel õigus ühenduse disainilahenduse õigusele.4. Lõike 1 punktis d ja lõike 2 punktides a ja b sätestatud alustele võib tugineda üksnes vastuolus oleva õiguse taotleja või omanik.5. Lõike 2 punktis c sätestatud alusele võib tugineda üksnes füüsiline või juriidiline isik, keda kõnealune kasutus puudutab.6. Lõiked 4 ja 5 ei piira liikmesriikide vabadust näha ette, et lõike 1 punktis d ja lõike 2 punktis c sätestatud alustele võib omal algatusel tugineda ka kõnealuse liikmesriigi asjaomane asutus.7. Kui lõike 1 punkti b või lõike 2 kohaselt on disainilahenduse registreerimisest keeldutud või disainilahenduse õigus kehtetuks tunnistatud, võib selle disainilahenduse registreerida või disainilahenduse õiguse säilitada muudetud kujul, kui see on sellisel kujul kaitsekõlblik ning säilib disainilahenduse eristatavus. Registreerimine või õiguse säilitamine muudetud kujul võib hõlmata registreerimist, mille puhul registreeritud disainilahenduse õiguse omanik loobub osaliselt oma õigusest või mille puhul disainilahenduste registrisse kantakse kohtuotsus, millega disainilahenduse õigus tunnistatakse osaliselt kehtetuks.8. Iga liikmesriik võib ette näha, et erandina lõigetest 1—7 kohaldatakse kõnealuses liikmesriigis enne käesoleva direktiivi järgimiseks vajalike sätete jõustumise kuupäeva esitatud disainilahenduste taotluste ja nendest tulenevate registreerimiste suhtes enne kõnealust kuupäeva kehtinud registreerimisest keeldumise või õiguse kehtetuks tunnistamise aluseid.9. Disainilahenduse õiguse võib kehtetuks tunnistada ka pärast selle kehtivusaja lõppu või sellest loobumist.Artikkel 12Disainilahenduse õigusest tulenevad õigused1. Disainilahenduse registreerimine annab selle omanikule ainuõiguse disainilahendust kasutada ning takistada kolmandat isikut seda loata kasutamast. Nimetatud kasutamiseks loetakse eelkõige kõnealust disainilahendust kasutava või seda sisaldava toote valmistamist, pakkumist, turuletoomist, importi, eksporti või kasutamist või nendel eesmärkidel säilitamist.2. Kui liikmesriigi seaduste alusel ei olnud lõikes 1 nimetatud toiminguid võimalik enne käesoleva direktiivi järgimiseks vajalike sätete jõustumiskuupäeva vältida, ei ole lubatud kasutada disainilahenduse õigusest tulenevaid õigusi, et takistada enne kõnealust kuupäeva selliseid toiminguid alustanud isikuid neid toiminguid jätkamast.Artikkel 13Disainilahenduse õigusest tulenevate õiguste piirangud1. Disainilahenduse õigusest selle registreerimisel tulenevaid õigusi ei kohaldata:a) toimingute suhtes, mis on tehtud oma tarbeks ja millel ei ole kaubanduslikku eesmärki;b) toimingute suhtes, mis on tehtud katselistel eesmärkidel;c) osundamiseks või õppeotstarbeks reprodutseerimise suhtes, kui see on kooskõlas hea kaubandustavaga ega kahjusta disainilahenduse kasutamist ning kui on viidatud omanikule.2. Lisaks sellele ei kohaldata disainilahenduse õigusest selle registreerimisel tulenevaid õigusi:a) ajutiselt asjaomase liikmesriigi territooriumile sisenevate teises riigis registreeritud laevade ja õhusõidukite seadmete suhtes;b) nimetatud sõidukite remondiks vajalike varuosade asjaomasesse liikmesriiki importimise suhtes;c) nimetatud sõidukite remondi suhtes.Artikkel 14ÜleminekusäteKuni käesoleva direktiivi muudatuste vastuvõtmiseni komisjoni ettepanekul vastavalt artikli 18 sätetele jätavad liikmesriigid jõusse oma olemasolevad õigusnormid, mis on seotud mitmeosalise toote remondil selle esialgse välimuse taastamiseks kasutatava koostisosa disainilahenduse kasutamisega, ning kehtestavad nende sätete muudatusi ainult kõnealuste osade turu liberaliseerimise eesmärgil.Artikkel 15Õiguste lõppemineDisainilahenduse õigusest selle registreerimisel tulenevad õigused ei hõlma toiminguid seoses tootega, mis sisaldab või mille puhul on kasutatud disainilahenduse õigusega kaitstud disainilahendust, kui toote on ühenduses turule toonud disainilahenduse õiguse omanik või seda on tehtud tema nõusolekul.Artikkel 16Suhe õiguskaitse muude vormidegaKäesoleva direktiivi sätted ei mõjuta registreerimata disainilahenduste õiguse, kaubamärkide või muude eraldusmärkide, patentide ja kasulike mudelite, kirjatüüpide, tsiviilvastutuse või kõlvatu konkurentsiga seotud ühenduse või asjaomase liikmesriigi õigusaktide sätete kohaldamist.Artikkel 17Suhe autoriõigusegaLiikmesriigis või selle suhtes vastavalt käesolevale direktiivile registreeritud disainilahenduse õigusega kaitstud disainilahendus on kaitsekõlblik ka asjaomase liikmesriigi autoriõiguse seaduste alusel alates kuupäevast, mil disainilahendus on loodud või mis tahes kujul fikseeritud. Iga liikmesriik määrab kindlaks nimetatud kaitse ulatuse ja tingimused, sealhulgas nõutava eristatavuse taseme.Artikkel 18LäbivaatamineKolme aasta möödumisel artiklis 19 nimetatud rakendamiskuupäevast esitab komisjon analüüsi käesoleva direktiivi sätete mõju kohta ühenduse tööstusele, eelkõige enimmõjutatud tööstussektoritele ning eriti mitmeosaliste toodete ja koostisosade tootjatele, samuti tarbijatele, konkurentsile ja siseturu toimimisele. Hiljemalt üks aasta hiljem teeb komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepanekud käesoleva direktiivi võimalike muudatuste kohta, mis on vajalikud mitmeosaliste toodete koostisosade siseturu väljakujundamiseks, ning enimmõjutatud osapooltega konsulteerimisest lähtuvate muude vajalikuks peetavate muudatuste kohta.Artikkel 19Rakendamine1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 28. oktoobril 2001.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide tekstid.Artikkel 20JõustumineKäesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 21AdressaadidKäesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 13. oktoober 1998Euroopa Parlamendi nimelpresidentJ. M. Gil-roblesNõukogu nimeleesistujaC. Einem[1] EÜT C 345, 23.12.1993, lk 14 ja EÜT C 142, 14.5.1996, lk 7.[2] EÜT C 388, 31.12.1994, lk 9 ja EÜT C 110, 2.5.1995, lk 12.[3] Euroopa Parlamendi 12. oktoobri 1995. aasta arvamus (EÜT C 287, 30.10.1995, lk 157), nõukogu 17. juuni 1997. aasta ühisseisukoht (EÜT C 237, 4.8.1997, lk 1), Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 1997. aasta otsus (EÜT C 339, 10.11.1997, lk 52). Euroopa Parlamendi 15. septembri 1998. aasta otsus. Nõukogu 24. septembri 1998. aasta otsus.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 93/79/EMÜ, 21. september 1993, milles nähakse ette täiendavad rakendussätted tarnijate poolt nõukogu direktiivi 92/34/EMÜ alusel peetavate viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuusortide loetelude kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31993L0079

Euroopa Liidu Teataja L 256 , 14/10/1993 Lk 0025 - 0031 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 53 Lk 0017  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 53 Lk 0017

		Komisjoni direktiiv 93/79/EMÜ,21. september 1993,milles nähakse ette täiendavad rakendussätted tarnijate poolt nõukogu direktiivi 92/34/EMÜ alusel peetavate viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuusortide loetelude kohtaEUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 28. aprilli 1992 aasta direktiivi 92/34/EMÜ puuviljade tootmiseks ettenähtud viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude turustamise kohta, [1] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 93/401/EMÜ, [2] eriti selle artikli 9 lõiget 6,ning arvestades, et:rahvusvahelisel tasandil on juba olemas sortide kirjeldamise süsteem; sellise süsteemi on loonud Rahvusvaheline Uute Taimesortide Kaitse Liit;ühenduse süsteem tuleks rajada rahvusvahelisel tasandil saadud kogemustele;nende tarnijate suhtes, kelle tegevus piirdub viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude turule viimisega, peaksid kehtima vähem ranged nõuded;käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas puuviljade botaanilistesse perekondadesse ja liikidesse kuuluva paljundusmaterjali ja taimede alalise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevas direktiivis nähakse ette täiendavad rakendussätted tarnijate poolt direktiivi 92/34/EMÜ artikli 9 lõike 2 alapunkti ii alusel peetavate viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuusortide loetelude kohta.Artikkel 21. Tarnijate peetav loetelu peab sisaldama järgmist:i) sordinimetus, koos selle üldtuntud sünonüümidega, kui see on asjakohane;ii) viited sordi säilitamise ja rakendatud paljundusviisi kohta;iii) sordi kirjeldus vähemalt käesoleva direktiivi lisas täpsustatud omaduste ja nende avaldumisvormide põhjal;iv) võimaluse korral viited selle kohta, kuidas kõnealune sort erineb teistest, sellega kõige enam sarnanevatest sortidest.2. Lõike 1 alapunkte ii ja iv ei kohaldata nende tootjate suhtes, kelle tegevus piirdub viljapuude paljundusmaterjali ja viljapuude turule viimisega.Artikkel 31. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. juunil 1994. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise menetluse näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 21. september 1993Komisjoni nimelkomisjoni liigeRené Steichen[1] EÜT L 157, 10.6.1992, lk 10.[2] EÜT L 177, 21.7.1993, lk 28.--------------------------------------------------LISASORDIOMADUSED JA NENDE AVALDUMISVORMIDCitrus sp.Noor võrse: tipu antotsüaniinvärvus (10–15 cm tipust)puudubolemasVili: kaugema tipu kujunõgustömbiotsalineümarveidi kühmusesileulatuvalt kühmusVili: pinnavärvusrohelinerohekaskollanekollanekollakasoranžoranžoranžikaspunaneroosapunanepunakaslillaVilja valmimise aegväga varanevaranekeskminehilineväga hilineCorylus avellana L.Lehepungade puhkemise aeg (kui pungast ilmub kaks lehte)väga varaneväga varane kuni varanevaranevarane kuni keskminekeskminekeskmine kuni hilinehilinehiline kuni väga hilineväga hilineIsasõite õitsemise aegväga varaneväga varane kuni varanevaranevarane kuni keskminekeskminekeskmine kuni hilinehilinehiline kuni väga hilineväga hilineEmasõite õitsemise aegväga varaneväga varane kuni varanevaranevarane kuni keskminekeskminekeskmine kuni hilinehilinehiline kuni väga hilineväga hilineKatis: pikkus võrreldes vilja pikkusegalühikevõrdnepikemKatis: sakilisusnõrkkeskminetugevKatis: sälkude hambulisusnõrkkeskminetugevVili: suurusväga väikeväikekeskminesuurväga suurVili: kujukerajaskoonilinemunajaslühike silinderjaspikk silinderjasValmimisaegväga varaneväga varane kuni varanevaranevarane kuni keskminekeskminekeskmine kuni hilinehilinehiline kuni väga hilineväga hilineVili: tuuma protsent (kaalu järgi)väga väikeväikekeskminesuurväga suurCydonia Mill.Taim: ehituspüstinepoolpüstinelaialiasetsevLehelaba: kujuelliptilineäraspidimunajasmunajasümarVili: üldkujukerajasmunajaspirnikujulinekeskelt ahenevkorrapäratupiklikFragaria x. ananassa Duch.Õisik: asend pealsete suhtesmadalamalsamal tasandilkõrgemalVili: suurusväga väikeväikekeskminesuurväga suurVili: valdav kujuneerukujulinelapikümarkoonilinekaksikkoonilinepeaaegu silinderjaskiilukujulinemunajassüdamekujulineVili: värvusvalkjaskollaneheleoranžoranžoranžikaspunanepunanepunakaslillatume punakaslillaValmimisaeg (50 %-l taimedest on valminud viljad)väga varanevaranekeskminehilineväga hilineViljakandmise liikei ole taasviljalineosaliselt taasviljalinetäielikult taasviljalineJuglans regia L.Pungade puhkemise aegväga varaneväga varane kuni varanevaranevarane kuni keskmiselt varanekeskminekesmine kuni hilinehilinehiline kuni väga hilineväga hilinePuu: emasõisiku liiklihtõisikliitõisikPuu: emasõitega okste asetusebamääranekindlapiirilineKüpsemisaegvaranevarane kuni keskminekeskminekeskmine kuni hilinehilineMalus Mill.Puu: elujõulisusnõrkkeskminetugevVili: kujukerajaskerajas-koonilinelühike kerajas-koonilinelamelame kerajas (lapik)koonilinepikk koonilinekooniline, otsast tömpelliptilineelliptilis-kooniline (munajas)piklikpiklik koonilinepiklik, keskelt ahenevVili: koore põhivärvusoranžpunanepunakaslillapruunikasÕitsemise algusaeg (10 % õitest avatud)väga varanevaranekeskminehilineväga hilinePookesordidPuu: elujõulisus (taimelaval)nõrkkeskminetugevPuu: juurevõsude arv (taimelaval)väga väikeväikekeskminesuurväga suurOlea europe L.Vili: kujuväljavenitatudelliptilinekerajasVili: teravatipuline otspuudubolemasVili: viljapõhja kujuümarotsast tömpnõgusVili: varreõõnsuse laiuskitsaskeskminelaiPrunus amygdalus Batsch.Õitsemise algusaegväga varaneväga varane kuni varanevaranevarane kuni keskminekeskminekeskmine kuni hilinehilinehiline kuni väga hilineväga hilineÕis: kroonlehtede värvusvalgeroosakasvalgeroosatumeroosaValmimisaegväga varanevaranekeskminehilineväga hilineKuiv vili: tipu kujulameümarteravTuum: kujukitsas elliptilineelliptilinelai elliptilineväga lai elliptilinePrunus armeniaca L.Vilja suurusväikekeskminesuurVili: õierao süvendi sügavusmadalkeskminesügavVili: koore põhivärvusvalgehelekollane kuni kollaneheleoranžoranžtumeoranžVili: viljaliha värvusvalgehelekollaneheleoranžoranžtumeoranžÕitsemise algusaeg (kui puul on mõned täielikult avanenud õied)varanekeskminehilineValmimisaegväga varanevaranekeskminehilineväga hilinePrunus avium L. ja Prunus cerasus L.Õitsemisaegväga varanevaranekeskminehilineväga hilineVili: suurusväga väikeväikekeskminesuurväga suurVili: kesta värvuskollaneoranžikaspunanehelepunane kahvatukollasel põhitoonilhelepunanemahagonivärvimustVili: valmimisaegväga varanevaranekeskminehilineväga hilinePrunus domestica L.Vili: suurus (füsioloogiliselt küpsetel viljadel)väga väikeväikekeskminesuurväga suurVili: üldkuju profiilis (füsioloogiliselt küpsel viljal)ümar lapikümarpiklikväljavenitatudVili: kesta põhivärvus (sealhulgas õite värvus; füsioloogiliselt küpsel viljal)valkjas (läbipaistev)rohelinekollakasrohelinekollaneoranžikaskollanepunanepunakaslillasinakasvioletneVili: viljaliha värvus (füsioloogiliselt küpsel viljal)valkjaskollanekollakasrohelinerohelineoranžpunaneKivi: nakkumine viljalihaga (füsioloogiliselt küpse vilja puhul)ei nakkunakkub osaliseltnakkubKivi: suurus võrreldes viljaga (füsioloogiliselt küpse vilja puhul)väikekeskminesuurValmimishooaegväga varanevaranekeskminehilineväga hilinePrunus persica (L.) Batsch.Puu: liiktavalinelühivõrseÕitsev võrse: antotsüaniinvärvuspuudubolemasÕitsemise algusaegväga varanevaranekeskminehilineväga hilineÕis: kujuroosõielineliitõielineKroonleht: suurusväga väikeväikekeskminesuurväga suurLeheroots: nektaariumidpuuduvadolemasLeheroots: nektaariumide kujuümarneerukujulineVili: udekarvasuspuudubolemasVili: viljaliha põhitoonvalgekollane kuni oranžikaskollanepunaneKivi: nakkumine viljalihagapuudubolemasValmimisaegväga varanevaranekeskminehilineväga hilinePrunus Salicina L.Vili: suurusväga väikeväikekeskminesuurväga suurVili: kesta põhivärvusvalkjas (läbipaistev)rohelinekollakasrohelinekollaneoranž kuni kollanepunanepunakaslillasinakasvioletnetumesinineVili: viljaliha värvusvalkjaskollanekollakas kuni rohelinerohelineoranžpunaneÕitsemisaegväga varanevaranekeskminehilineväga hilineValmimisaegväga varanevaranekeskminehilineväga hilinePyrus communis L.Õitsemisaeg (täielikult avanenud õite kuupäev)väga varanevaranekeskminehilineväga hilineVili: suurusväga väikeväikekeskminesuurväga suurVili: kuju profiilis (pikilõikeliselt)nõgussirgekumerVili: pikkus võrreldes maksimaalse diameetrigaväga lühikelühikekeskminepikerguneväga pikerguneVili: koore põhivärvus (küpse vilja puhul)rohelinekollakasrohelinekollanepunaneVili: varre pikkuslühikekeskminepikkValmimishooaeg korjamiseksväga varanevaranekeskminehilineväga hilineRibes silvestre Mert et Koch, Ribes niveum Lindl. (punane ja valge sõstar); Ribes sylvestreViljade valmimisaegväga varanevaranekeskminehilineväga hilineViljakobar: pikkus koos varregaväga lühikelühikekeskminepikkväga pikkMari: suurusväga väikeväikekeskminesuurväga suurMari: värvusvalgevalkjaskollaneroosapunaneRibes uva crispa L. (karusmari)Taim: kujuäraspidimunajaskerajasristtelg elliptilineVili: suurusväga väikeväikekeskminesuurväga suurVili: kujukerajaselliptilinepirnikujulineVili: värvuskollanekollakasrohelineroheline valge varjundigarohelinepunaneViljade valmimisaegväga varanevaranekeskminehilineväga hilineRibes nigrum L. (mustsõstar)Taim: kõrguse ja diameetri suheväikekeskminesuurVili: suurusväga väikeväikekeskminesuurväga suurViljade valmimisaegväga varanevaranekeskminehilineväga hilineRubus subgenus Eubatus Sect. Moriferi ja Ursini (murakas) ja hübriididTaim: ehituspüstinepüstine kuni poolpüstinepoolpüstinepoolpüstine kuni roomavroomavPuhkestaadiumis vars: okkadpuuduvadolemasVili: suurusväga väikeväikekeskminesuurväga suurValmimise algusaegväga varanevaranekeskminehilineväga hilineRubus idaeus L. (vaarikas)Taim: noorte võrsete arvväga väikeväikekeskminesuurväga suurAinult need sordid, mis kannavad vilja põhiliselt suvel, eelmise aasta varrelPuhkestaadiumis vars: värvushallikaspruunhallikaspruun kuni pruunpruunpruun kuni lillakaspruunlillakaspruunVili: värvuskollanekahvatupunanekeskmine punanetumepunaneoranžpunakaslillamustVili: suurusväga väikeväikekeskminesuurväga suurVili: pikkuse ja laiuse suhepikkus ja laius võrdsedpikkus suurem kui laiuspikkus palju suurem kui laiusKannab vilja põhiliselt:suvel, eelmise aasta varrelsügisel, sama aasta varrelValmimisaeg eelmise aasta vartelväga varanevaranekeskminehilineväga hiline--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2002/29/EÜ, 19. märts 2002, millega muudetakse direktiivi 2001/32/EÜ teatud kaitstavate alade suhtes, mis ühenduses taimetervise ohtudega tõenäolisemalt kokku puutuvad

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32002L0029

Euroopa Liidu Teataja L 077 , 20/03/2002 Lk 0026 - 0028

		Komisjoni direktiiv 2002/29/EÜ,19. märts 2002,millega muudetakse direktiivi 2001/32/EÜ teatud kaitstavate alade suhtes, mis ühenduses taimetervise ohtudega tõenäolisemalt kokku puutuvadEUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, [1] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2001/33/EÜ, [2] eriti selle artikli 2 lõike 1 punkti h esimest lõiku,võttes arvesse komisjoni 8. mai 2001. aasta direktiivi 2001/32/EÜ, millega tunnistatakse kaitstavaid alasid, mis ühenduses taimetervise ohtudega tõenäolisemalt kokku puutuvad, ning tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/76/EMÜ, [3] eriti selle artiklit 2,ning arvestades järgmist:(1) Direktiivi 2001/32/EÜ alusel tunnistati Iirimaa, Itaalia (Emilia-Romagna: Forlí-Cesena, Parma, Piacenza ja Rimini provintsid; Lombardia; Trentino-Alto Adige: Bolzano autonoomne provints; Veneto) ja Austria (Burgenland, Kärnten, Alam-Austria, Ida-Tirool, Steiermark, Viin) Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. suhtes ajutiselt kuni 31. märtsini 2002 "kaitstavateks aladeks".(2) Direktiivi 2001/32/EÜ alusel tunnistati Ühendkuningriik peedi risomaaniaviiruse suhtes ajutiselt kuni 31. märtsini 2002 kaitstavaks alaks.(3) Austria, Iirimaa ja Itaalia esitatud teabest selgub, et Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. suhtes tuleks nende riikide ajutiselt kaitstavateks aladeks tunnistamise perioodi erandkorras pikendada, et nende riikide asjaomased ametiasutused saaksid Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. levikuga seotud teavet täiendada ning viia asjaomastel aladel lõpule jõupingutused selle kahjuliku organismi hävitamiseks.(4) Itaalia esitatud teabest selgub, et Apuulia kaitstavat ala ei tuleks enam Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. suhtes alaliselt kaitstavaks alaks tunnistada, vaid muuta see Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. suhtes ajutiselt kaitstavaks alaks kuni 31. märtsini 2003, et asjaomased ametiasutused saaksid Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. levikuga seotud teavet täiendada ning viia selles piirkonnas lõpule jõupingutused selle kahjuliku organismi hävitamiseks.(5) Itaalia esitatud teabest selgub, et Veneto provintsi mõningaid osi ei tuleks enam Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. suhtes kaitstavateks aladeks tunnistada, sest selle levik nendes piirkondades tundub laialdane olevat ning teiste piirkondade ajutist tunnistamist kaitstavate aladena Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al. suhtes tuleks erandkorras piiratud ajaks pikendada.(6) Ühendkuningriigi esitatud teabest peedi risomaaniaviiruse kohta selgub, et terve Ühendkuningriigi säilitamine kaitstava alana peedi risomaaniaviiruse suhtes ei ole enam asjakohane ning peaks piirduma ainult Põhja-Iirimaaga.(7) Direktiivi 2001/32/EÜ alusel tunnistati Rootsi peedi risomaaniaviiruse suhtes alaliselt kaitstavaks alaks. Rootsi esitatud teabest peedi risomaaniaviirusega kohta selgub, et peedi risomaaniaviiruse suhtes tuleks Rootsi nüüd tunnistada ajutiselt kaitstavaks alaks kuni 31. märtsini 2003, et asjaomased ametiasutused saaksid peedi risomaaniaviiruse levikuga seotud teavet täiendada ning viia lõpule jõupingutused selle kahjuliku organismi hävitamiseks.(8) Nende taimede määratlusi, mille puhul tunnistati Citrus tristeza viiruse suhtes kaitstavaid alasid, tuleks muuta.(9) Ühendkuningriigi esitatud viimastel uuringutel põhinevast teabest selgub, et Dendroctonus micans Kugelani suhtes tuleks Ühendkuningriigis tunnistatud kaitstavat ala muuta.(10) Prantsusmaa esitatud viimastel uuringutel põhinevast teabest selgub, et Matsucoccus feytaudi Duc. suhtes ei peaks Prantsusmaal tunnistatud kaitstavat ala enam säilitama.(11) Seetõttu tuleks direktiivi 2001/32/EÜ vastavalt muuta.(12) Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 2001/32/EÜ muudetakse käesolevaga järgmiselt.1. Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:a) teine lõik asendatakse järgmisega:"Punkti b alapunkti 2 puhul tunnistatakse Iirimaa, Itaalia (Puglia, Emilia-Romagna: Forlí-Cesena, Parma, Piacenza ja Rimini provintsid; Lombardia; Trentino-Alto Adige: Bolzano autonoomne provints; Veneto: välja arvatud Rovigo, Polesella, Villamarzana, Fratta Polesine, San Bellino, Badia Polesine, Trecenta, Ceneselli, Pontecchio Polesine, Arquà Polesine, Costa di Rovigo, Occhiobello, Lendinara, Canda, Ficarolo, Guarda Veneta, Frassinelle Polesine, Villanova del Ghebbo, Fiesso Umbertiano, Castelguglielmo, Bagnolo di Po, Giacciano con Baruchella, Bosaro, Canaro, Lusia, Pincara, Stienta, Gaiba ja Salara omavalitsusüksused Rovigo provintsis ja Castelbaldo, Barbona, Piacenza d’Adige, Vescovana, S. Urbano, Boara Pisani, Masi omavalitsusüksused Padova provintsis ja Palù, Roverchiara, Legnago (omavalitsusüksuse territooriumi osa, mis asub Transpolesana riigimaanteest kirde pool), Castagnaro, Ronco all’Adige, Villa Bartolomea, Oppeano, Terrazzo, Isola Rizza, Angiari omavalitsusüksused Verona provintsis) ja Austria puhul (Burgenland, Kärnten, Alam-Austria, Tirool (Lientzi haldusüksus), Steiermark, Viin) nimetatud alasid kuni 31. märtsini 2003."b) kolmas lõik asendatakse järgmisega:"Punkti d alapunkti 1 puhul tunnistatakse Rootsi nimetatud ala kuni 31. märtsini 2003."2. Lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 2Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. märtsil 2002. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. aprillist 2002.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 19. märts 2002Komisjoni nimelkomisjoni liigeDavid Byrne[1] EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1.[2] EÜT L 127, 9.5.2001, lk 42.[3] EÜT L 127, 9.5.2001, lk 38.--------------------------------------------------LISA1. Punktis 4 pealkirja a all asendatakse parempoolse tulba kanne järgmisega:"Kreeka, Iirimaa, Ühendkuningriik (Šotimaa, Põhja-Iirimaa, Jersey, Inglismaa: järgmised maakonnad, piirkonnad ja ühendpiirkonnad: Barnsley, Bath ja Kirde-Somerset, Bedfordshire, Bournemouth, Bracknell Forest, Bradford, Bristol, Brighton ja Hove, Buckinghamshire, Calderdale, Cambridgeshire, Cornwall, Cumbria, Darlington, Devon, Doncaster, Dorset, Durham, East Riding of Yorkshire, Ida-Sussex, Essex, Gateshead, Suur-London, Hampshire, Hartlepool, Hertfordshire, Kent, Kingston Upon Hull, Kirklees, Leeds, Leicester City, Lincolnshire, Luton, Medway Council, Middlesbrough, Milton Keynes, Newbury, Newcastle Upon Tyne, Norfolk, Northamptonshire, Northumberland, Põhja-Lincolnshire, Kirde-Lincolnshire, Põhja-Tyneside, Loode-Somerset, Nottingham City, Nottinghamshire, Oxfordshire, Peterborough, Plymouth, Poole, Portsmouth, Reading, Redcar ja Cleveland, Rotherham, Rutland, Sheffield, Slough, Somerset, Southend, Southampton, Lõuna-Tyneside, Stockton-on-Tees, Suffolk, Sunderland, Surrey, Swindon, Thurrock, Torbay, Wakefield, Lääne-Sussex, Windsor ja Maidenhead, Wokingham, York, Mani saar, Wighti saar, Scilly saared, ja järgmised maakondade, piirkondade ja ühendpiirkondade osad: Derby City ühendpiirkonna osa, mis jääb A52(T) maantee põhjapiirist ja A6(T) maanteest põhja poole; Derbyshire’i maakonna osa, mis jääb A52(T) maantee põhjapiirist ja A6(T) maantee põhjapiirist põhja poole; Gloucestershire’i maakonna osa, mis jääb Fosse Way Romani maantee idapiirist ida poole; Leicestershire’i maakonna osa, mis jääb Fosse Way Rooma maantee, B4114 maantee ning M1 kiirtee idapiirist ida poole; North Yorkshire’i maakond, v.a see osa, kus asub Craven piirkond; Lõuna-Gloucestershire’i ühendpiirkonna osa, mis jääb M4 kiirtee lõunapiirist lõuna poole; Staffordshire maakonna osa, mis jääb A52(T) maantee ning A523 maantee idapiirist ida poole; Warwickshire’i maakonna osa, mis jääb Fosse Way Rooma maantee idapiirist ida poole; Wiltshire’i maakonna osa, mis jääb M4 kiirtee lõunapiirist lõuna poole ning Fosse Way Rooma maantee idapiirist ida poole)".2. Punkt 14 pealkirja a all tunnistatakse kehtetuks.3. Punktis 2 pealkirja b all asendatakse parempoolse tulba kanne järgmisega:"Hispaania, Prantsusmaa (Korsika), Iirimaa, Itaalia (Abruzzi; Apuulia, Basilicata; Calabria; Campania; Emilia Romagna: Forlí-Cesena, Parma, Piacenza ja Rimini provintsid; Friuli-Venezia Giulia; Lazio; Liguuria; Lombardia; Marche; Molise; Piemonte; Sardiinia; Sitsiilia; Toscana; Trentino-Alto Adige: Bolzano ja Trento autonoomsed provintsid; Umbria; Valle d’Aosta; Veneto: v.a. Rovigo, Polesella, Villamarzana, Fratta Polesine, San Bellino, Badia Polesine, Trecenta, Ceneselli, Pontecchio Polesine, Arquà Polesine, Costa di Rovigo, Occhiobello, Lendinara, Canda, Ficarolo, Guarda Veneta, Frassinelle Polesine, Villanova del Ghebbo, Fiesso Umbertiano, Castelguglielmo, Bagnolo di Po, Giacciano con Baruchella, Bosaro, Canaro, Lusia, Pincara, Stienta, Gaiba, Salara omavalitsusüksused Rovigo provintsis ja Castelbaldo, Barbona, Piacenza d’Adige, Vescovana, S. Urbano, Boara Pisani, Masi omavalitsusüksused Padova provintsis ja Palù, Roverchiara, Legnago (omavalitsusüksuse territooriumi osa, mis asub Transpolesana riigimaanteest kirde pool), Castagnaro, Ronco all’Adige, Villa Bartolomea, Oppeano, Terrazzo, Isola Rizza, Angiari omavalitsusüksused Verona provintsis), Austria (Burgenland, Kärnten, Alam-Austria, Tirool (Lientzi haldusüksus), Steiermark, Viin), Portugal, Soome, Ühendkuningriik (Põhja-Iirimaa, Mani saar ja Kanalisaared)".4. Punktis 1 pealkirja d all asendatakse parempoolses tulbas "Ühendkuningriik" järgmisega: "Ühendkuningriik (Põhja-Iirimaa)."5. Punktis 3 pealkirja d all jäetakse vasakpoolses tulbas välja sõnad "mis on kahjulik liikidele Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. ning nende hübriididele koos lehtede ja viljavartega".--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 2013/61/EL, 17. detsember 2013 , millega muudetakse direktiive 2006/112/EÜ ja 2008/118/EÜ seoses Prantsusmaa äärepoolseimate piirkondade ja eriti Mayotte'i staatusega

text:
               28.12.2013

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 353/5

      NÕUKOGU DIREKTIIV 2013/61/EL,
   17. detsember 2013,
   millega muudetakse direktiive 2006/112/EÜ ja 2008/118/EÜ seoses Prantsusmaa äärepoolseimate piirkondade ja eriti Mayotte'i staatusega
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 113,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
   olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust (1),
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (2),
   toimides seadusandliku erimenetluse kohaselt
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Ülemkogu otsusega 2012/419/EL (3) otsustas ülemkogu, et Mayotte'ile omistatakse alates 1. jaanuarist 2014 äärepoolseima piirkonna staatus Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 349 tähenduses tema praeguse staatuse asemel, mille kohaselt kuulub ta ülemeremaade ja -territooriumide (ÜMT) hulka ELi toimimise lepingu artikli 355 lõike 2 tähenduses. Alates kõnealusest staatuse muutumisest hakatakse Mayotte'i suhtes kohaldama liidu maksualaseid õigusakte.

               (2)

               Käibemaksu ja aktsiisimaksude osas on Mayotte'il sama staatus kui muudel Prantsusmaa äärepoolseimatel piirkondadel (Guadeloupe, Prantsuse Guajaana, Martinique, Réunion ja Saint-Martin), mis ei kuulu nõukogu direktiivi 2006/112/EÜ (4) ega nõukogu direktiivi 2008/118/EÜ (5) territoriaalsesse reguleerimisalasse, ning Mayotte tuleks seetõttu jätta alates oma muudetud, aluslepingu kohase staatuse jõustumise kuupäevast kõnealuste direktiivide territoriaalsest reguleerimisalast välja. Direktiivi 2006/112/EÜ ja direktiivi 2008/118/EÜ asjakohaseid sätteid tuleks sellest lähtuvalt kohandada ning samal ajal ka selgemalt sõnastada seoses nende kohaldamisega Prantsusmaa ülemeremaade suhtes.

               (3)

               Selgitamaks, et Mayotte ja Prantsusmaa muud äärepoolseimad piirkonnad ei kuulu direktiivide 2006/112/EÜ ja 2008/118/EÜ reguleerimisalasse sõltumata nende staatuse võimalikust muutumisest Prantsusmaa riigisiseses õiguses, on kõnealustes direktiivides kõigi kõnealuste piirkondade puhul asjakohane viidata ELi toimimise lepingu artiklile 349 ja artikli 355 lõikele 1.

               (4)

               Seepärast tuleks direktiive 2006/112/EÜ ja 2008/118/EÜ vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2006/112/EMÜ artikli 6 lõike 1 punkt c asendatakse järgmisega:

               „c)

               Prantsusmaa territooriumid, mis on nimetatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349 ja artikli 355 lõikes 1;”.

         Artikkel 2
   Direktiivi 2008/118/EÜ artiklit 5 muudetakse järgmiselt.

               1)

               Lõike 2 punkt b asendatakse järgmisega:

                           „b)

                           Prantsusmaa territooriumid, mis on nimetatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 349 ja artikli 355 lõikes 1;”.

               2)

               Lõige 5 asendatakse järgmisega:
               „Prantsusmaa võib deklaratsiooniga teatada, et käesolevat direktiivi ja artiklis 1 nimetatud direktiive kohaldatakse lõike 2 punktis b osutatud territooriumide suhtes – kooskõlas nende territooriumide kõrvalisest asukohast tulenevate kohandusmeetmetega – kõikide või mõnede artiklis 1 nimetatud aktsiisikaupade puhul alates kõnealuse deklaratsiooni hoiuleandmise päevale järgneva teise kuu esimesest päevast.”

         Artikkel 3
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 1. jaanuariks 2014. Nad edastavad kõnealuste normide teksti komisjonile enne 1. jaanuari 2015.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste riigisiseste õigusnormide teksti.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub 1. jaanuaril 2014.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 17. detsember 2013

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         L. LINKEVIČIUS

      (1)  12. detsembri 2013. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (2)  16. oktoobri 2013. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (3)  Euroopa Ülemkogu 11. juuli 2012. aasta otsus 2012/419/EL, millega muudetakse Mayotte’i staatust Euroopa Liidu suhtes (ELT L 204, 31.7.2012, lk 131).

      (4)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).

      (5)  Nõukogu 16. detsembri 2008. aasta direktiiv 2008/118/EÜ, mis käsitleb aktsiisi üldist korda ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 92/12/EMÜ (ELT L 9, 14.1.2009, lk 12).