title: Nõukogu direktiiv, 12. juuni 1985, millega muudetakse direktiivi 72/461/EMÜ sigade klassikalise katku ja sigade aafrika katkuga seoses kohaldatavate teatavate meetmete kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31985L0322

Euroopa Liidu Teataja L 168 , 28/06/1985 Lk 0041 - 0042 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 18 Lk 0202  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 35 Lk 0174  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 18 Lk 0202  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 03 Köide 35 Lk 0174

		Nõukogu direktiiv,12. juuni 1985,millega muudetakse direktiivi 72/461/EMÜ sigade klassikalise katku ja sigade aafrika katkuga seoses kohaldatavate teatavate meetmete kohta(85/322/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 43 ja 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse assamblee arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:direktiiv 72/461/EMÜ, [4] viimati muudetud direktiiviga 84/643/EMÜ, [5] sätestab loomatervishoiunõuded, mida tuleb täita ühendusesisese kaubanduse jaoks ettenähtud lihaloomade puhul;sigade klassikalise katku leviku tõttu ühenduse teatavates osades tuleks tugevdada kauplemisega seotud meetmeid ja selgemini määratleda asjaolud, mille puhul tuleb muuta sigade katkust ametlikult vabade piirkondade staatust haiguse puhkemise korral;isegi kui sigade aafrika katk esineb vaid üksikjuhtudena ühenduse territooriumi teatavates osades, kujutab see endast siiski nakkusohtu liikmesriikide seakarjadele; seepärast tuleks kehtestada eeskirjad, milles sätestatakse ühendusesisesel värske sealihaga kauplemisel kohaldatavad kaitsemeetmed,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 72/461/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 8 lõikele 1 lisatakse järgmine lõik:"Kui kõnealuseks haiguseks on sigade aafrika katk, kohaldatakse artiklit 8a."2. Lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 8a1. Liikmesriik, kelle territooriumil on registreeritud sigade aafrika katku viimase 12 kuu jooksul, ei tohi eksportida värsket sealiha teiste liikmesriikide territooriumile.Artiklis 9 sätestatud korra kohaselt võib teha otsuse, et esimese lõigu sätteid ei kohaldata asjaomase liikmesriigi territooriumi ühe või mitme osa suhtes. Nimetatud mööndus ei välista artikli 6 kohaldamist sigade aafrika katku ühe või mitme juhu taasesinemise korral eespool nimetatud territooriumi osas või osades.2. Kui sigade aafrika katk puhkeb liikmesriigi territooriumil, kus seda haigust ei ole registreeritud vähemalt 12 kuu jooksul, võib artiklis 9 sätestatud korras teha otsuse, et lõike 1 sätteid kohaldatakse ainult kõnesoleva territooriumi osale. Kuni nimetatud otsuse tegemiseni ja piiramata artikli 8 kohaldamist tagavad asjaomased liikmesriigid viivitamata värske sealiha ekspordikeelu teistesse liikmesriikidesse territooriumi osalt, kus episootiline haigus registreeriti. Territooriumi selle osa kindlaksmääramisel võetakse arvesse artikli 8b lõikes 2 sätestatud kriteeriume.Üks või mitu sigade aafrika katku juhtu liikmesriigi territooriumi osal, mis ei ole geograafiliselt ühendatud selle liikmesriigi territooriumi põhiosaga, ei takista esimese lõigu kohaldamist.Esimese lõigu kohaldamise eeldusena nõutavad tingimused loetakse siiski täidetuks järgmistel tingimustel:i) esimeses lõigus osutatud sigade aafrika katku registreeritud puhang või puhangud kõrvaldati lühima võimaliku aja jooksul;ii) uus puhang, mis on aluseks uuele otsusetegemise vajadusele, nagu sätestatud esimeses lõigus, ei ole epidemioloogiliselt seotud alapunktis i osutatud puhangu või puhangutega.3. Otsused lõike 2 kohaselt kohaldatud meetmete tühistamiseks tehakse vastavalt artiklis 9 sätestatud korrale."3. Lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 8b1. Artikli 8a lõikes 1 osutatud territooriumi osade määratlemisel võetakse eriti arvesse:- sigade aafrika katku tõrjeks ja kõrvaldamiseks kasutatavaid meetmeid,- haiguse puudumist vähemalt 12 kuu jooksul, mis on registreeritud kõikide avastamismeetodite järgi, sealhulgas seroloogilised uuringud,- territooriumi osade pindala ning nende haldus- ja geograafilisi piire,- võetud kaitsemeetmeid seakarjade nakatumise või taasnakatumise vältimiseks,- sigade liikumise kontrollimiseks võetud meetmeid.2. Artikli 8a lõikes 2 osutatud territooriumi osade määratlemisel võetakse eriti arvesse:- haigusega võitlemiseks kasutatavaid meetodeid, eelkõige sigade eemaldamist nakatunud, saastunud või saastekahtlusega majanditest,- territooriumi osade pindala ning nende haldus- ja geograafilisi piire,- haiguse esinemissagedust ja levikutendentsi,- võetud meetmeid haiguse levimise takistamiseks,- võetud meetmeid sigade liikumise piiramiseks ja kontrollimiseks nii kõnealusel territooriumi osal kui väljaspool seda."4. Artikli 13a lõige 2 asendatakse järgmisega:"2. Nõukogu koostab komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt kolme kuu jooksul arvates ettepaneku saamise kuupäevast nimekirja lõike 1 alapunktis ii osutatud liikmesriikidest ja territooriumite osadest, mis on sigade katkust vabad.Artikli 8 kohaldamise võimalust piiramata peatavad kõnesolevad liikmesriigid selle staatuse sigade katku puhangu esinemise korral ja teavitavad sellest viitamata komisjoni ja teisi liikmesriike. Asjaomane liikmesriik tühistab peatamise kas pärast 30 päeva möödumist haiguse viimase puhangu kõrvaldamisest, juhul kui ei ole toimunud vaktsineerimist, või pärast 90 päeva möödumist haiguse viimase puhangu kõrvaldamisest, kui on tehtud vaktsineerimine. Asjaomane liikmesriik teatab komisjonile ja teistele liikmesriikidele peatamisperioodi lõppemisest. Kui esimese ja viimase haiguspuhangu avastamise kuupäevade vaheline ajavahemik ületab kahte kuud, teavitab asjaomane liikmesriik komisjoni sellest viivitamata. Sellisel juhul võib staatuse tühistada vastavalt artiklis 9 sätestatud korrale.Staatuse tühistamise korral võib staatuse anda uuesti kõnesoleva territooriumi osale sama korra kohaselt, kuid mitte enne kui vähemalt:- kolme kuu möödumisel pärast viimase haiguspuhangu kõrvaldamist, kui ei ole tehtud vaktsineerimist,- kuue kuu möödumisel pärast viimase haiguspuhangu kõrvaldamist, kui on tehtud vaktsineerimine.3. Käesolevat artiklit kohaldatakse kuni 31. detsembrini 1987.1. juuliks 1987 esitab komisjon nõukogule aruande olukorra arengu kohta, pöörates erilist tähelepanu kaubandusele, esitades asjakohaseid ettepanekuid sigade katku kohta.Nõukogu teeb nende ettepanekute põhjal otsuse hiljemalt 31. detsembril 1987."Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt jaanuaris 1986.Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 12. juuni 1985Nõukogu nimeleesistujaC. Degan[1] EÜT C 272, 12.10.1984, lk 6.[2] EÜT C 12, 14.1.1985, lk 127.[3] EÜT C 44, 15.2.1985, lk 4.[4] EÜT L 302, 31.12.1979, lk 24.[5] EÜT L 339, 27.12.1984, lk 27.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 2008/7/EÜ, 12. veebruar 2008 , kapitali suurendamise kaudse maksustamise kohta

text:
               21.2.2008

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 46/11

      NÕUKOGU DIREKTIIV 2008/7/EÜ,
   12. veebruar 2008,
   kapitali suurendamise kaudse maksustamise kohta
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 93 ja 94,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 17. juuli 1969. aasta direktiivi 69/335/EMÜ kapitali suurendamise kaudse maksustamise kohta (3) on mitmel korral oluliselt muudetud. (4) Täiendavatest muudatustest tulenevalt tuleks kõnealune direktiiv selguse huvides uuesti sõnastada.

               (2)

               Kaudsed kapitali suurendamisega seotud maksud, nimelt kapitalimaks (maks äriühingute kapitali tehtavatelt sissemaksetelt), väärtpaberite tempelmaks ning ümberkorraldustegevusega seotud maks, sõltumata sellest, kas nimetatud tegevus hõlmab kapitali suurenemist, põhjustavad diskrimineerimist, topeltmaksustamist ja ebakõlasid, mis häirivad kapitali vaba liikumist. Sama kehtib ka kapitalimaksu või väärtpaberite tempelmaksuga samaväärsete muude kaudsete maksude kohta.

               (3)

               Sellest tulenevalt on siseturu huvides ühtlustada kapitali suurendamise kaudset maksustamist käsitlevad õigusaktid, et kõrvaldada võimalikult paljud tegurid, mis võivad kahjustada konkurentsitingimusi või takistada kapitali vaba liikumist.

               (4)

               Kapitalimaksu majanduslik mõju kahjustab ettevõtjate ümberrühmitamist ja arengut. Selline mõju on eriti kahjulik praeguses majandusolukorras, kus tingimata tuleb eelistada investeerimise soodustamist.

               (5)

               Kõnealuste eesmärkide saavutamiseks oleks kõige parem kapitalimaks kaotada.

               (6)

               Liikmesriikidele, kes praegu kapitalimaksu kohaldavad, on siiski vastuvõetamatu tulude vähenemine, mis sellise meetme kohesest kohaldamisest tuleneks. Kõnealustel liikmesriikidel peaks seepärast olema võimalus jätkuvalt allutada kapitalimaksule osa või kõik asjaomased tehingud, kusjuures ühes liikmesriigis tuleb kohaldada ühetaolist maksumäära. Kui liikmesriik on otsustanud, et ta ei kohalda kapitalimaksu osade või kõigi käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate tehingute suhtes, ei peaks tal olema võimalik sellist maksu uuesti kehtestada.

               (7)

               Siseturu ideele on iseloomulik, et siseturu piires ei tohiks äriühingu kapitali suurendamist maksustada rohkem kui ühe korra. Kui liikmesriik, kellele on antud maksustamisõigused, ei võta kas teatavatelt või kõigilt käesoleva direktiivi reguleerimisalasse kuuluvatelt tehingutelt kapitalimaksu, et tohi mis tahes muu liikmesriik kasutada asjaomaste tehingute puhul maksustamisõigust.

               (8)

               On asjakohane säilitada ranged tingimused selliste olukordade puhul, kus liikmesriigid jätkavad kapitalimaksuga maksustamist, eelkõige seoses maksuvabastuste ja -vähendustega.

               (9)

               Peale kapitalimaksu ei tohiks kapitali suurendamise suhtes kohaldada mingeid muid kaudseid makse. Eelkõige ei tohiks kohaldada väärtpaberite tempelmaksu, olenemata väärtpaberite päritolust ning sellest, kas need esindavad äriühingu omakapitali või laenukapitali.

               (10)

               Direktiivis 69/335/EMÜ sätestatud kapitaliühingute loetelu ei ole täielik ning seepärast tuleks seda kohandada.

               (11)

               Kuna käesoleva direktiivi eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning neid on parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               (12)

               Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusse ülevõtmise kohustust tuleks piirata nende sätetega, mille sisu on võrreldes varasema direktiiviga oluliselt muutunud. Kohustus võtta üle muutmata sätted tuleneb varasematest direktiividest.

               (13)

               Käesoleva direktiivi kohaldamine ei tohiks piirata liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas sätestatud direktiivide siseriiklikku õigusse ülevõtmise tähtaegadega.

               (14)

               Võttes arvesse kapitalimaksu kahjulikku mõju, peaks komisjon iga kolme aasta järel esitama aruande käesoleva direktiivi toimimise kohta, eesmärgiga nimetatud maks kaotada,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   I   PEATÜKK
   SISU JA REGULEERIMISALA
   Artikkel 1
   Sisu
   Käesoleva direktiiviga reguleeritakse kaudset maksustamist järgmiste juhtude puhul:

               a)

               kapitaliühingutele tehtavad kapitali sissemaksed;

               b)

               kapitaliühinguid hõlmav ümberkorraldustegevus;

               c)

               teatavate väärtpaberite ja võlakirjade väljaandmine.

         Artikkel 2
   Kapitaliühing
   1.   Käesolevas direktiivis tähendab „kapitaliühing” järgmist:

               a)

               ühing, mis esineb I lisas loetletud mis tahes kujul;

               b)

               mis tahes äriühing, ühistu või muu juriidiline isik, mille kapitali või vara osadega võib kaubelda börsil;

               c)

               mis tahes tulunduslik äriühing, ühistu või muu juriidiline isik, mille liikmetel on õigus oma osasid eelneva loata võõrandada kolmandatele isikutele ning kes vastutavad kõnealuse äriühingu, ühistu või muu juriidilise isiku võlgade eest üksnes oma osade ulatuses.

         2.   Käesoleva direktiivi kohaldamisel käsitatakse kapitaliühinguna ka kõiki teisi tulunduslikke äriühinguid, ühistuid või muid juriidilisi isikuid.
   Artikkel 3
   Kapitali sissemaksed
   Käesoleva direktiivi kohaldamisel ja vastavalt artiklile 4 käsitatakse „kapitali sissemaksena” järgmisi tehinguid:

               a)

               kapitaliühingu moodustamine;

               b)

               sellise äriühingu, ühistu või muu juriidilise isiku ümberkujundamine kapitaliühinguks, mis varem kapitaliühing ei olnud;

               c)

               kapitaliühingu kapitali suurendamine mis tahes varalise sissemaksega;

               d)

               kapitaliühingu kapitali suurendamine mis tahes varalise sissemakse abil, mille puhul vastu ei saada osa ühingu kapitalist või varadest, vaid liikmetega samaväärsed õigused, näiteks hääleõigus, õigus osale kasumist või likvideerimise puhul osale ülejäägist;

               e)

               sellise kapitaliühingu juhtimise tegeliku keskuse üleviimine liikmesriiki, mille juhtimise registrijärgne asukoht asub kolmandas riigis;

               f)

               sellise kapitaliühingu juhtimise registrijärgse asukoha üleviimine liikmesriiki, mille juhtimise tegelik keskus asub kolmandas riigis;

               g)

               kapitaliühingu kapitali suurendamine kasumi või alaliste või ajutiste reservide kapitaliseerimise abil;

               h)

               kapitaliühingu vara suurendamine ühingu liikme poolt teenuste osutamise kaudu, mis ei too kaasa äriühingu kapitali suurenemist, kuid toob kaasa õiguste muutumise äriühingus või võib suurendada äriühingu osade või aktsiate väärtust;

               i)

               kapitaliühingu võetud laen, kui laenuandja omandab õiguse osale või aktsiale äriühingu kasumist;

               j)

               kapitaliühingu poolt oma liikmelt, tema abikaasalt või lapselt võetud laen või kolmandalt isikult võetud laen, mida tagab ühingu liige, tingimusel et nimetatud laenude toime on samaväärne ühingu kapitali suurendamisega.

         Artikkel 4
   Ümberkorraldustegevus
   1.   Käesoleva direktiivi kohaldamisel ei käsitata järgmisi ümberkorraldustegevusega seotud tehinguid kapitali sissemaksena:

               a)

               kui üks või mitu kapitaliühingut annavad kõik oma varad ja kohustused või ühe või mitu oma tegevusala üle ühele või mitmele loodavale või juba olemas olevale kapitaliühingule, tingimusel et sissemakse koosneb vähemalt osaliselt väärtpaberitest, mis esindavad omandava äriühingu kapitali;

               b)

               kui loodav või juba olemas olev kapitaliühing omandab teise kapitaliühingu aktsiaid, mis esindavad teise kapitaliühingu häälteenamust, tingimusel et omandatavate aktsiate eest tehtav sissemakse koosneb vähemalt osaliselt väärtpaberitest, mis esindavad endise äriühingu kapitali. Kui häälteenamus saavutatakse kahe või enama tehinguga, käsitatakse ümberkorraldustegevusena üksnes seda tehingut, millega saavutati häälteenamus ning mis tahes järgmisi tehinguid.

         2.   Ümberkorraldustegevus on ka kogu vara ja kohustuste üleandmine kapitaliühingule teiselt kapitaliühingult, mis kuulub täielikult esimesele kapitaliühingule.
   II   PEATÜKK
   ÜLDSÄTTED
   Artikkel 5
   Tehingud, mille suhtes ei kohaldata kaudset maksustamist
   1.   Liikmesriigid ei maksusta ühelgi viisil kaudselt järgmisi tehinguid:

               a)

               kapitali sissemaksed;

               b)

               laenud või teenuste osutamine, mis moodustavad osa kapitali sissemaksetest;

               c)

               majandustegevusele eelnev registreerimine või mis tahes muu formaalsus, mille alusel tekib kapitaliühingu õiguslikust vormist tulenevalt selle õigus- ja teovõime;

               d)

               kapitaliühingu asutamisakti või -lepingu muutmine, eelkõige järgmine:

                           i)

                           kapitaliühingu ümberkujundamine teist liiki kapitaliühinguks;

                           ii)

                           kapitaliühingu juhtimise tegeliku keskuse või registrijärgse asukoha üleviimine ühest liikmesriigist teise liikmesriiki;

                           iii)

                           kapitaliühingu eesmärkide muutmine;

                           iv)

                           kapitaliühingu tegutsemistähtaja pikendamine;

               e)

               artiklis 4 osutatud ümberkorraldustegevus.

         2.   Liikmesriigid ei maksusta ühelgi viisil kaudselt järgmisi tehinguid:

               a)

               aktsiate, osade või muude samaliigiliste väärtpaberite või neid esindavate sertifikaatide valmistamine, emiteerimine, börsil noteerimine, turuletoomine või ost-müük, olenemata emitendist;

               b)

               laenud, sealhulgas riigilaenud, mida võetakse võlakohustuste või muude kaubeldavate väärtpaberite abil, nendega seotud formaalsused või nende võlakohustuste või muude kaubeldavate väärtpaberite valmistamine, emiteerimine, börsil noteerimine, turuletoomine või ost-müük, olenemata emitendist.

         Artikkel 6
   Maksud ja käibemaks
   1.   Olenemata artiklist 5 võivad liikmesriigid kohaldada järgmisi makse:

               a)

               kindlasummaline või proportsionaalne maks väärtpaberiülekannetelt;

               b)

               tehingumaksud, sealhulgas maa kinnistamise maks nende territooriumil asuva äritegevuse või kinnisvara ülemineku korral kapitaliühingule;

               c)

               tehingumaksud mis tahes varalt, mis läheb üle kapitaliühingule, kui nimetatud vara eest tasutakse muul viisil kui äriühingu osade või aktsiatega;

               d)

               maksud hüpoteegi seadmise, registrisse kandmise või lõpetamise eest või muud maa või muu varaga seotud maksud;

               e)

               lõivud või tasud;

               f)

               käibemaks.

         2.   Lõike 1 punktides b kuni e osutatud maksud on samad, olenemata sellest, kas kapitaliühingu juhtimise tegelik keskus või registrijärgne asukoht asub maksustava liikmesriigi territooriumil või mitte. Samuti ei või kõnealused maksud ületada maksustavas liikmesriigis tehtavate samade tehingute suhtes kehtivaid makse.
   III   PEATÜKK
   ERISÄTTED
   Artikkel 7
   Kapitalimaksuga maksustamine teatavates liikmesriikides
   1.   Olenemata artikli 5 lõike 1 punktist a võib liikmesriik, kes 1. jaanuaril 2006. maksustas kapitaliühingutele tehtavaid kapitali sissemakseid (edaspidi „kapitalimaks”), seda jätkata, tingimusel et see on kooskõlas artiklitega 8 kuni 14.
   2.   Kui liikmesriik peatab kapitalimaksuga maksustamise mis tahes ajal pärast 1. jaanuari 2006, ei või ta seda uuesti kehtestada.
   3.   Kui liikmesriik peatab mis tahes ajal pärast 1. jaanuari 2006 artikli 3 punktide g kuni j kohaste kapitali sissemaksete suhtes kehtestatud kapitalimaksuga maksustamise, ei või ta olenemata artikli 10 lõikest 2 selliste kapitali sissemaksete suhtes kapitalimaksu uuesti kehtestada.
   4.   Kui liikmesriik peatab mis tahes ajal pärast 1. jaanuari 2006 filiaali makstava põhi- või käibekapitali maksustamise kapitalimaksuga, ei või ta olenemata artikli 10 lõikest 4 asjaomaste kapitali sissemaksete suhtes kapitalimaksu uuesti kehtestada.
   5.   Kui liikmesriik lubab mis tahes ajal pärast 1. jaanuari 2006 teha artikli 13 kohaseid erandeid, ei või ta asjaomaseid kapitali sissemakseid pärast seda kapitalimaksuga maksustada.
   Artikkel 8
   Kapitalimaksu määr
   1.   Kapitalimaksu määr on ühetaoline.
   2.   Teatavas liikmesriigis kohaldatav kapitalimaksu määr ei tohi ületada asjaomases liikmesriigis 1. jaanuaril 2006 kohaldatud määra.
   Kui liikmesriik vähendab kohaldatavat määra pärast kõnesolevat kuupäeva, ei või ta pärast seda uuesti kohaldada kõrgemat määra.
   3.   Kapitalimaksu määr ei tohi mingil juhul ületada 1 %.
   Artikkel 9
   Teatavate üksuste väljaarvamine reguleerimisalast
   Liikmesriigid võivad otsustada artikli 2 lõikes 2 osutatud üksusi kapitalimaksu osas kapitaliühingutena mitte käsitada.
   Artikkel 10
   Kapitalimaksuga maksustamisele kuuluvad tehingud ja maksustamisõiguste jaotumine
   1.   Kui liikmesriik jätkab vastavalt artikli 7 lõikele 1 kapitalimaksuga maksustamist, kuuluvad kapitalimaksuga maksustamisele artikli 3 punktides a kuni d osutatud kapitali sissemaksed, tingimusel et kapitaliühingu juhtimise tegelik keskus asub kapitali sissemakse tegemise ajal asjaomases liikmesriigis.
   Kapitalimaksuga maksustamisele kuuluvad ka artikli 3 punktides e kuni f osutatud kapitali sissemaksed.
   2.   Kui liikmesriik jätkab kapitalimaksuga maksustamist, kuuluvad kapitalimaksuga maksustamisele artikli 3 punktides g kuni j osutatud kapitali sissemaksed, tingimusel et kapitaliühingu juhtimise tegelik keskus asub kapitali sissemakse tegemise ajal asjaomases liikmesriigis.
   3.   Kui kapitaliühingu juhtimise tegelik keskus asub kolmandas riigis ning selle registrijärgne asukoht on liikmesriigis, kes jätkab kapitalimaksuga maksustamist, maksustatakse kapitali sissemakseid kapitalimaksuga asjaomases liikmesriigis.
   4.   Kui kapitaliühingu registrijärgne asukoht ja juhtimise tegelik keskus asuvad kolmandas riigis, võib sellises liikmesriigis, kes jätkab kapitalimaksuga maksustamist, asuvasse filiaali makstavat põhi- või käibekapitali maksustada asjaomases liikmesriigis.
   Artikkel 11
   Kapitalimaksu baas
   1.   Artikli 3 punktides a, c ja d osutatud kapitali sissemaksete puhul on kapitalimaksu baasiks liikmete poolt sissemakstud või sissemakstava vara tegelik väärtus pärast võetud kohustuste ning sissemaksest äriühingule tulenevate kulude mahaarvamist.
   Kapitalimaksu sissenõudmise võib edasi lükata, kuni sissemaksed on tehtud.
   2.   Artikli 3 punktides b, e ja f osutatud kapitali sissemaksete puhul on kapitalimaksu baasiks äriühingule ümberkujundamise või üleviimise ajal kuuluva mis tahes vara tegelik väärtus, millest on maha arvatud äriühingul sel ajal olevad kohustused ja kulud.
   3.   Artikli 3 punktis g osutatud kapitali sissemaksete puhul on kapitalimaksu baasiks nimetatud suurendamise nominaalväärtus.
   4.   Artikli 3 punktis h osutatud kapitali sissemaksete puhul on kapitalimaksu baasiks osutatud teenuste tegelik väärtus pärast äriühingu poolt seoses teenuste osutamisega omandatud kohustuste ja kantud kulude mahaarvamist.
   5.   Artikli 3 punktides i ja j osutatud kapitali sissemaksete puhul on kapitalimaksu baasiks võetud laenu nominaalsumma.
   6.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud juhtudel võib kõikidele osanikele/aktsionäridele kuuluvate äriühingu osade/aktsiate tegelikku väärtust käsitada kapitalimaksu baasina, v.a juhul, kui sissemaksed on tehtud üksnes sularahas.
   Maksustatav summa ei tohi olla väiksem kui kõikidele osanikele/aktsionäridele kuuluvate äriühingu osade/aktsiate nimiväärtus.
   Artikkel 12
   Väljaarvamine kapitalimaksu baasist
   1.   Kapitali suurenemise korral ei sisalda kapitalimaksu baas järgmist:

               a)

               kapitaliühingule kuuluv vara, mis eraldatakse kapitali suurendamiseks ning millelt on kapitalimaks juba tasutud;

               b)

               kapitaliühingu võetud laenud, mis arvestatakse ümber äriühingu osadeks või aktsiateks ning millelt on kapitalimaks juba tasutud.

         2.   Liikmesriik võib kapitalimaksu baasist välja arvata piiramatu vastutusega osaniku poolt kapitaliühingu kohustuste katteks sisse makstud kapitaliosa ning asjaomase osaniku osa või aktsia äriühingu vara.
   Kui liikmesriik kasutab sellist õigust, kuulub kapitalimaksuga maksustamisele mis tahes tehing, mille tulemusena piiratakse liikme vastutust tema osale või aktsiale äriühingu kapitalist, eelkõige juhul, kui vastutuse piiramine tuleneb kapitaliühingu ümberkujundamisest teist liiki kapitaliühinguks.
   Kõikidel nimetatud juhtudel võetakse kapitalimaksu äriühingu kohustuste eest piiramatult vastutavatele osanikele kuuluvalt äriühingu vara osalt või aktsialt.
   3.   Artikli 3 punktis c osutatud kapitali sissemakse puhul võib pärast äriühingu kapitali vähendamist tekkinud kahjumi tõttu vähendamisega võrdse osa kapitali sissemaksest kapitalimaksu baasist välja arvata, kui kapitali sissemakse tehakse nelja aasta jooksul alates kapitali vähendamisest.
   Artikkel 13
   Teatavatele kapitaliühingutele tehtavate kapitali sissemaksete maksuvabastus
   Liikmesriigid võivad kapitalimaksust vabastada järgmistele üksustele tehtavad kapitali sissemaksed:

               a)

               avalikke teenuseid pakkuvad kapitaliühingud, näiteks ühistranspordiettevõtted, sadamad või vee-, gaasi- või elektrivarustusettevõtted, mille puhul vähemalt pool äriühingu kapitalist kuulub riigile, piirkondlikele või kohalikele omavalitsustele;

               b)

               kapitaliühingud, mis vastavalt põhikirjale ja ka tegelikult püüavad saavutada üksnes ning otseselt kultuuri, sotsiaalvaldkonna, abi või haridusega seotud eesmärke.

         Liikmesriigid, kes vabastavad sellised kapitali sissemaksed kapitalimaksust, kohaldavad asjaomast vabastamist ka oma territooriumil asuvasse filiaali makstava põhi- või käibekapitali suhtes vastavalt artikli 10 lõikele 4.
   Artikkel 14
   Erandite tegemise kord
   Teatavat liiki kapitali sissemaksete või kapitaliühingute suhtes võib teha erandeid või vähendada maksumäära, et saavutada õiglane maksustamine, järgida sotsiaalseid kaalutlusi või võimaldada liikmesriigil toime tulla eriolukordadega.
   Liikmesriik, kes nimetatud meedet kavandab, esitab küsimuse asutamislepingu artiklit 97 silmas pidades aegsasti komisjonile.
   IV   PEATÜKK
   LÕPPSÄTTED
   Artikkel 15
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi artiklite 3, 4, 5, 7, 8, 12, 13 ja 14 täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2008. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi sätete vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Samuti peavad liikmesriigid lisama märkuse, et kehtivates õigus- ja haldusnormides esinevaid viiteid käesoleva direktiiviga kehtetuks tunnistatud direktiividele käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi ja nimetatud märkuse sõnastuse näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 16
   Kehtetuks tunnistamine
   Direktiiv 69/335/EMÜ, mida on muudetud II lisa A osas loetletud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2009, ilma et see piiraks liikmesriikide kohustusi, mis seonduvad II lisa B osas sätestatud direktiivide siseriiklikku õigusse ülevõtmise tähtaegadega.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile ja neid tuleb lugeda III lisas esitatud vastavustabeli kohaselt.
   Artikkel 17
   Läbivaatamine
   Komisjon esitab nõukogule iga kolme aasta järel aruande käesoleva direktiivi toimimise kohta, pidades silmas eesmärki nimetatud maks kaotada. Komisjoni abistamiseks nimetatud läbivaatamisel esitavad liikmesriigid komisjonile andmed kapitalimaksust saadava tulu kohta.
   Artikkel 18
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikleid 1, 2, 6, 9, 10 ja 11 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009.
   Artikkel 19
   Adressaadid
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 12. veebruar 2008

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         A. BAJUK

      (1)  Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (2)  ELT C 126, 7.6.2007, lk 6.

      (3)  EÜT L 249, 3.10.1969, lk 25. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/98/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 129).

      (4)  Vt II lisa A osa.

      I LISA
      ARTIKLI 2 LÕIKE 1 PUNKTIS A OSUTATUD ÄRIÜHINGUTE LOETELU

                  1.

                  Äriühingud, mis on asutatud nõukogu 8. oktoobri 2001. aasta määruse (EÜ) nr 2157/2001 Euroopa äriühingu (SE) põhikirja kohta (1) alusel

                  2.

                  Belgia seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse järgmiselt:

                              i)

                              société anonyme/naamloze vennootschap

                              ii)

                              société en commandite par actions/commanditaire vennootschap op aandelen

                              iii)

                              société privée à responsabilité limitée/besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid

                  3.

                  Bulgaaria seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse järgmiselt:

                              i)

                              „акционерно дружество”

                              ii)

                              „командитно дружество с акции”

                              iii)

                              „дружество с ограничена отговорност”

                  4.

                  Tšehhi seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse järgmiselt:

                              i)

                              akciová společnost

                              ii)

                              komanditní společnost

                              iii)

                              společnost s ručením omezeným

                  5.

                  Taani seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse järgmiselt:

                              i)

                              aktieselskab

                              ii)

                              kommandit-aktieselskab

                  6.

                  Saksamaa seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse järgmiselt:

                              i)

                              Aktiengesellschaft

                              ii)

                              Kommanditgesellschaft auf Aktien

                              iii)

                              Gesellschaft mit beschränkter Haftung

                  7.

                  Eesti seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse järgmiselt:

                              i)

                              täisühing

                              ii)

                              usaldusühing

                              iii)

                              osaühing

                              iv)

                              aktsiaselts

                              v)

                              tulundusühistu

                  8.

                  Iirimaa seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse järgmiselt: companies incorporated with limited liability

                  9.

                  Kreeka seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse järgmiselt:

                              i)

                              Ανώνυμος Εταιρεία

                              ii)

                              Ετερόρρυθμος κατά μετοχάς Εταιρεία

                              iii)

                              Εταιρεία Περιορισμένης Ευθύνης

                  10.

                  Hispaania seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse järgmiselt:

                              i)

                              sociedad anónima

                              ii)

                              sociedad comanditaria por acciones

                              iii)

                              sociedad de responsabilidad limitada

                  11.

                  Prantsusmaa seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse järgmiselt:

                              i)

                              société anonyme

                              ii)

                              société en commandite par actions

                              iii)

                              société à responsabilité limitée

                  12.

                  Itaalia seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse järgmiselt:

                              i)

                              società per azioni

                              ii)

                              società in accomandita per azioni

                              iii)

                              società a responsabilità limitata

                  13.

                  Küprose seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse järgmiselt: εταιρείες περιορισμένης ευθύνης

                  14.

                  Läti seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse järgmiselt: kapitālsabiedrība

                  15.

                  Leedu seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse järgmiselt:

                              i)

                              akcinė bendrovė

                              ii)

                              uždaroji akcinė bendrovė

                  16.

                  Luksemburgi seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse järgmiselt:

                              i)

                              société anonyme

                              ii)

                              société en commandite par actions

                              iii)

                              société à responsabilité limitée

                  17)

                  Ungari seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse järgmiselt:

                              i)

                              részvénytársaság

                              ii)

                              korlátolt felelősségű társaság

                  18)

                  Malta seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse järgmiselt:

                              i)

                              Kumpaniji ta’ Responsabilità Limitata

                              ii)

                              Soċjetajiet in akkomandita li l-kapital tagħhom jkun maqsum f’azzjonijiet

                  19.

                  Madalmaade seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse järgmiselt:

                              i)

                              naamloze vennootschap

                              ii)

                              besloten vennootschap met beperkte aansprakelijkheid

                              iii)

                              open commanditaire vennootschap

                  20.

                  Austria seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse järgmiselt:

                              i)

                              Aktiengesellschaft

                              ii)

                              Gesellschaft mit beschränkter Haftung

                  21.

                  Poola seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse järgmiselt:

                              i)

                              spółka akcyjna

                              ii)

                              spółka z ograniczoną odpowiedzialnością

                  22.

                  Portugali seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse järgmiselt:

                              i)

                              sociedade anónima

                              ii)

                              sociedade em comandita por acções

                              iii)

                              sociedade por quotas

                  23.

                  Rumeenia seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse järgmiselt:

                              i)

                              „societăți în nume colectiv”

                              ii)

                              „societăți în comandită simplă”

                              iii)

                              „societăți pe acțiuni”

                              iv)

                              „societăți în comandită pe acțiuni”

                              v)

                              „societăți cu răspundere limitată”

                  24.

                  Sloveenia seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse järgmiselt:

                              i)

                              delniška družba

                              ii)

                              komanditna delniška družba

                              iii)

                              družba z omejeno odgovornostjo

                  25.

                  Slovakkia seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse järgmiselt:

                              i)

                              akciová spoločnosť

                              ii)

                              spoločnosť s ručením obmedzeným

                              iii)

                              komanditná spoločnosť

                  26.

                  Soome seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse järgmiselt:

                              i)

                              osakeyhtiö - aktiebolag

                              ii)

                              osuuskunta - andelslag

                              iii)

                              säästöpankki - sparbank

                              iv)

                              vakuutusyhtiö - försäkringsbolag

                  27.

                  Rootsi seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse järgmiselt:

                              i)

                              aktiebolag

                              ii)

                              försäkringsaktiebolag

                  28)

                  Ühendkuningriigi seaduste alusel tegutsevad äriühingud, mida nimetatakse järgmiselt: companies incorporated with limited liability.

         (1)  EÜT L 294, 10.11.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

      II LISA
      A   OSA
      Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos hilisemate muudatuste loeteluga
      (osutatud artikli 16 lõikes 1)

                  Nõukogu direktiiv 69/335/EMÜ

                  (EÜT L 249, 3.10.1969, lk 25).

                  1972. aasta ühinemisakti I lisa punkt VI.1

                  (EÜT L 73, 27.3.1972, lk 93).

                  Nõukogu direktiiv 73/79/EMÜ

                  (EÜT L 103, 18.4.1973, lk 13).

                  Nõukogu direktiiv 73/80/EMÜ

                  (EÜT L 103, 18.4.1973, lk 15).

                  Nõukogu direktiiv 74/553/EMÜ

                  (EÜT L 303, 13.11.1974, lk 9).

                  1979. aasta ühinemisakti I lisa punkt VI.1

                  (EÜT L 291, 19.11.1979, lk 95).

                  Nõukogu direktiiv 85/303/EMÜ

                  (EÜT L 156, 15.6.1985, lk 23).

                  1985. aasta ühinemisakti I lisa punkt V.1

                  (EÜT L 302, 15.11.1985, lk 167).

                  1994. aasta ühinemisakti I lisa punkt XI.B.I.1

                  (EÜT C 241, 29.8.1994, lk 196).

                  2003. aasta ühinemisakti II lisa punkt 9.1

                  (ELT L 236, 23.9.2003, lk 555).

            B   OSA
      Siseriiklikku õigusse ülevõtmise tähtaegade loetelu
      (osutatud artikli 16 lõikes 1)

                  Direktiiv

                  Ülevõtmistähtajad

                  Nõukogu direktiiv 69/335/EMÜ

                  1. jaanuar 1972

                  Nõukogu direktiiv 73/79/EMÜ

                  —

                  Nõukogu direktiiv 73/80/EMÜ

                  —

                  Nõukogu direktiiv 74/553/EMÜ

                  —

                  Nõukogu direktiiv 85/303/EMÜ

                  1. jaanuar 1986

      III LISA
      Vastavustabel

                  Direktiiv 69/335/EMÜ

                  Käesolev direktiiv

                  Artikkel 1

                  Artikkel 7

                  —

                  Artikkel 1

                  Artikli 2 lõige 1

                  Artikli 10 lõike 1 esimene lõik ja artikli 10 lõige 2

                  Artikli 2 lõige 2

                  Artikli 10 lõige 3

                  Artikli 2 lõige 3

                  Artikli 10 lõige 4

                  Artikli 3 lõige 1, sissejuhatavad sõnad

                  Artikli 2 lõige 1, sissejuhatavad sõnad

                  Artikli 3 lõike 1 punkt a

                  Artikli 2 lõike 1 punkt a ja I lisa

                  Artikli 3 lõike 1 punkt b

                  Artikli 2 lõike 1 punkt b

                  Artikli 3 lõike 1 punkt c

                  Artikli 2 lõike 1 punkt c

                  Artikli 3 lõike 2 esimene lause

                  Artikli 2 lõige 2

                  Artikli 3 lõike 2 teine lause

                  Artikkel 9

                  Artikli 4 lõike 1 punktid a–f

                  Artikli 3 punktid a–f ja artikli 10 lõige 1

                  Artikli 4 lõike 1 punktid g ja h

                  Artikli 5 lõike 1 punkti d alapunkt ii

                  Artikli 4 lõike 2 esimene lõik

                  Artikli 3 punktid g–j, artikli 7 lõige 3 ja artikli 10 lõige 2

                  Artikli 4 lõike 2 teine lõik

                  —

                  Artikli 4 lõige 3

                  Artikli 5 lõike 1 punkt d

                  Artikli 5 lõike 1 punkt a

                  Artikli 11 lõige 1

                  Artikli 5 lõike 1 punkt b

                  Artikli 11 lõige 2

                  Artikli 5 lõike 1 punkt c

                  Artikli 11 lõige 3

                  Artikli 5 lõike 1 punkt d

                  Artikli 11 lõige 4

                  Artikli 5 lõike 1 punkt e

                  Artikli 11 lõige 5

                  Artikli 5 lõige 2

                  Artikli 11 lõige 6

                  Artikli 5 lõige 3

                  Artikli 12 lõige 1

                  Artikli 6 lõige 1

                  Artikli 12 lõike 2 esimene lõik

                  Artikli 6 lõige 2

                  Artikli 12 lõike 2 teine ja kolmas lõik

                  Artikli 7 lõike 1 esimene ja teine lõik

                  Artikkel 4, artikli 5 lõike 1 punkt e

                  Kehtetuks tunnistatud artikli 7 lõike 1 punkt b

                  Artikli 4 punkt a

                  Kehtetuks tunnistatud artikli 7 lõike 1 punkt bb

                  Artikli 4 punkt b

                  Artikli 7 lõike 1 kolmas lõik

                  —

                  Artikli 7 lõige 2

                  Artiklid 7 ja 8

                  Artikli 7 lõige 3

                  Artikli 12 lõige 3

                  Artikkel 8

                  Artikli 7 lõige 5 ja artikli 13 esimene lõik

                  —

                  Artikli 13 teine lõik

                  Artikkel 9

                  Artikkel 14

                  Artikkel 10

                  Artikli 5 lõike 1 punktid a–c

                  Artikkel 11

                  Artikli 5 lõige 2

                  Artikkel 12

                  Artikkel 6

                  Artikkel 13

                  Artikli 15 lõige 1

                  Artikkel 14

                  Artikli 15 lõige 2

                  —

                  Artikkel 16

                  —

                  Artikkel 17

                  Artikkel 15

                  Artikkel 18

                  Artikli 3 lõike 1 punkt a

                  I lisa

                  —

                  II lisa

                  —

                  III lisa


title: Euroopa Parlamendi ja Nõukogu direktiiv 1999/3/EÜ, 22. veebruar 1999, ioniseeriva kiirgusega töödeldud toidu ja toidu koostisosade ühenduse loetelu kehtestamise kohta

text:
Avis juridique important

|

31999L0003

Official Journal L 066 , 13/03/1999 P. 0024 - 0025

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 1999/3/EÜ,22. veebruar 1999,ioniseeriva kiirgusega töödeldud toidu ja toidu koostisosade ühenduse loetelu kehtestamise kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,1võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,2toimides asutamislepingu artiklis 189b sätestatud korras3 vastavalt lepituskomitees 8. detsembril 1998 heakskiidetud ühistekstilening arvestades, et:Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. veebruari 1998. aasta direktiivi 1999/2/EÜ ioniseeriva kiirgusega töödeldud toitu ja toidu koostisosasid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta,4 edaspidi "raamdirektiiv", artikli 4 lõigetes 1 ja 2 nähakse ette muid toiduaineid välistava nimekirja vastuvõtmine nende toiduainete kohta, mida võib töödelda ioniseeriva kiirgusega; nimetatud nimekiri kehtestatakse järk-järgult;kuivatatud maitsetaimed, vürtsid ja köögiviljasegud on sageli saastunud rahva tervist ohustavatest organismidest ja nende metaboliitidest;selliselt saastunud tooteid ei saa enam töödelda fumigandi või etüleenoksiidiga nende ainete võimalike toksiliste jääkproduktide tõttu;ioniseeriva kiirguse kasutamine on tõhus vahend nimetatud ainete asendamiseks;sellise töötlemise on heaks kiitnud toidu teaduskomitee;selline töötlemine on seetõttu rahva tervise kaitsmise huvides,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Ilma et see piiraks ühenduse positiivse nimekirja kehtestamist vastavalt raamdirektiivi artikli 4 lõike 3 teisele lõigule, kehtestatakse käesolevas direktiivis esialgne positiivne nimekiri neist toitudest ja toidu koostisosadest (edaspidi "toiduained"), mida võib töödelda ioniseeriva kiirgusega, ning sel eesmärgil lubatud maksimumdoosid.2. Asjaomaste toodete töötlemine ioniseeriva kiirgusega võib toimuda ainult vastavalt raamdirektiivi sätetele. Kontrollimeetodeid kasutatakse vastavalt raamdirektiivi artikli 7 lõikele 3.3. Toiduained, mida võib töödelda ioniseeriva kiirgusega, ning maksimaalsed keskmised kogudoosid, mida võib anda, on loetletud lisas.Artikkel 2Liikmesriigid ei või keelata, piirata või takistada vastavalt raamdirektiivi üldsätetele ja käesolevale direktiivile kiiritatud toiduainete turustamist sel alusel, et toiduaineid on sel viisil töödeldud.Artikkel 3Käesolevat direktiivi võib muuta ainult asutamislepingu artiklis 100a ettenähtud korras.Artikkel 4Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid, selleks et lubada käesolevale direktiivile vastavate kiiritatud toiduainete turustamist ja kasutamist hiljemalt alates 20. septembrist 2000.Nad teatavad sellest komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näeb ette liikmesriik.Artikkel 5Käesolev direktiiv jõustub seitsmendal päeval pärast avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. veebruar 1999Euroopa Parlamendi nimelpresidentJ. M. GIL-ROBLESNõukogu nimeleesistujaK.-H. FUNKELISATOIDUAINED, MIDA ON LUBATUD KIIRITADA, JA MAKSIMAALSED KIIRGUSDOOSIDToiduaine liik Maksimaalne keskmine kiirguse koguneeldumisdoos (kGy)Kuivatatud maitsetaimed, vürtsid ja köögiviljasegud 101 EÜT C 336, 30.12.1988, lk 7 ja EÜT C 303, 2.12.1989, lk 15.2 EÜT C 194, 31.7.1989, lk 14.3 Euroopa Parlamendi 11. oktoobri 1989. aasta arvamus (EÜT C 291, 20.11.1989, lk 58), nõukogu 27. oktoobri 1997. aasta ühisseisukoht (EÜT C 389, 22.12.1997, lk 47) ja Euroopa Parlamendi 18. veebruari 1998. aasta otsus (EÜT C 80, 16.3.1998, lk 133). Nõukogu 25. jaanuari 1999. aasta otsus. Euroopa Parlamendi 28. jaanuari 1999. aasta otsus.4 Vt EÜT L 66, 13.3.1999, lk 16.


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, 7. mai 2002, loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta

text:
Avis juridique important

|

32002L0032

Official Journal L 140 , 30/05/2002 P. 0010 - 0022

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV,7. mai 2002,loomatoidus leiduvate soovimatute ainete kohta(2002/32/EÜ)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 152 lõike 4 punkti b,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,1võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,2pärast konsulteerimist regioonide komiteega,toimides asutamislepingu3 artiklis 251 sätestatud korras vastavalt lepituskomitees 26. märtsil 2002 heakskiidetud ühistekstilening arvestades järgmist:(1) Nõukogu 22. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/29/EÜ soovimatute ainete ja toodete kohta loomasöötades4 tuleb teha mitmeid muudatusi. Selguse ja tõhususe huvides tuleks nimetatud direktiiv uuesti koostada.(2) Loomakasvatustoodangul on ühenduse põllumajanduses väga tähtis koht ning kui on tegemist inimeste ja loomade tervise, loomade heaolu, keskkonna ja loomakasvatajate tuluallikaga, olenevad rahuldavad tulemused olulisel määral sobivate heakvaliteediliste söötade kasutamisest.(3) Söötasid käsitlevate eeskirjade olemasolu on oluline põllumajanduse tootlikkuse ja jätkusuutlikkuse ning inimeste ja loomade tervise, loomade heaolu ja keskkonnakaitse tagamise võimaldamise seisukohalt. Lisaks sellele on vajadus üldise hügieenialase määruse järele, et tagada söötade hea kvaliteet üksikutes taludes ka juhul, kui söödad pole toodetud tööstuslikult.(4) Loomatoiduks mõeldud toodete kvaliteedile ja ohutusele kehtivad eeskirjad peavad kehtima ka loomade joogivee kvaliteedile ja ohutusele. Kuigi sööda määratlus ei välista joogivee käsitlemist söödana, pole seda nõukogu 29. aprilli 1996. aasta direktiivi 96/25/EÜ (söödatoorainete ringluse kohta)5 mittetäielikus nimekirjas. Joogivee söödana käsitlemise probleemi on vaja käsitleda nimetatud direktiivi raames.(5) On kindlaks tehtud, et söödalisandid võivad sisaldada soovimatuid aineid. Seetõttu tuleks laiendada direktiivi kohaldamisala ka söödalisanditele.(6) Loomatoiduks mõeldud tooted võivad sisaldada soovimatuid aineid, mis võivad ohustada looma ning loomakasvatustoodangu kaudu ka inimese tervist või keskkonda.(7) Soovimatuid aineid täielikult välistada ei ole võimalik, kuid selleks et vältida soovimatuid ja kahjulikke mõjusid, on oluline soovimatute ainete sisaldust söötades vähendada, arvestades nende ägedat mürgist toimet, bioakumulatsiooni ja lagunevust. Käesoleval ajal ei ole võimalik kehtestada lubatud piirnorme, mis oleksid väiksemad, kui ühenduses kasutatavad analüüsimeetodid võimaldavad määrata.(8) Soovimatute ainete jääkide määramise meetodid on arenenud juba nii kaugele, et nüüd on võimalik määrata isegi jääke, mis on loomade ja inimeste tervise seisukohalt tähtsusetud.(9) Loomasöödaks mõeldud tooted võivad sisaldada soovimatuid aineid ainult käesolevas direktiivis ettenähtud tingimustel ning neid tooteid ei tohi kasutada loomade toitmiseks muul viisil, Käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira teisi söötasid käsitlevaid ühenduse sätteid, eeskätt segasöötade suhtes kohaldatavaid eeskirju.(10) Käesolevat direktiivi tuleb kohaldada loomasöödaks mõeldud toodete suhtes alates nende ühendusse sisenemise hetkest. Seega tuleb ette näha, et soovimatutele ainetele kehtestatud piirnorme kohaldataks kõikides turustusetappides alates kuupäevast, mil loomasöödaks mõeldud tooted on ringlusse lastud või kasutatud, ning eeskätt alates nende sisenemise hetkest.(11) Loomasöödaks mõeldud tooted peavad olema puhtad, ehtsad ja nõutava turustuskvaliteediga ega tohi seega korrektse kasutuse puhul ohustada inimeste ja loomade tervist või keskkonda ega mõjutada halvasti loomakasvatustoodangut. Järelikult on vaja keelata selliste loomasöödaks mõeldud toodete kasutamine või ringlusse laskmine, mis sisaldavad rohkem soovimatuid aineid, kui on ette nähtud I lisas kehtestatud piirnormidega.(12) Teatavate soovimatute ainete sisalduse piiramiseks täiendsöötades on samuti vaja kehtestada vastavad piirnormid.(13) Kuigi teatud juhtudel on lubatud piirnormid kehtestatud looduslikku fooni arvestades, tuleks endiselt püüda piirata mõnede konkreetsete soovimatute ainete sisaldust kõige madalama võimaliku tasemeni loomasöödaks mõeldud toodetes, et nii vähendada nende sisaldust loomatoidus ja toiduahelas. Seetõttu tuleks käesoleva direktiiviga lubada selliste rakenduskünniste kehtestamist, mis oleksid kehtestatud lubatud piirnormidest oluliselt madalamad. Kui rakenduskünnis ületatakse, tuleb soovimatute ainete allikate leidmiseks läbi viia juurdlus ning astuda samme selliste allikate vähendamiseks või kõrvaldamiseks.(14) Kui ohus on loomade või inimeste tervis või keskkond, peab liikmesriikidele jääma õigus kehtestatud lubatud piirnorme ajutiselt alandada, kehtestada teiste ainete piirnorme või keelustada selliste ainete sisaldus loomasöödaks mõeldud toodetes. Et tagada ühetaolist kohaldamist, tuleb käesoleva direktiivi I lisa võimalik muutmine otsustada põhjendavate dokumentide ja ettevaatuspõhimõtte alusel ühenduse erikorra kohaselt.(15) Käesoleva direktiivi nõuetele vastavate loomasöödaks mõeldud toodete puhul võib soovimatute ainete sisalduse taseme osas kohaldada ainult käesolevas direktiivis ja nõukogu 25. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/53/EÜ loomasöötade ametliku kontrollimise põhimõtete kindlaksmääramise kohta6 kehtestatud ringlusse laskmist reguleerivaid piiranguid.(16) Liikmesriigid peavad kehtestama direktiivi 95/53/EÜ kohase järelevalve korra, et tagada soovimatuid aineid puudutavate nõuete täitmist loomasöödaks mõeldud toodete kasutamisel või ringlusse laskmisel.(17) Käesoleva direktiivi lisades ettenähtud tehniliste sätete kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga on oluline vastava korra olemasolu ühenduses.(18) Soovitatud meetmete rakendamisele kaasaaitamiseks tuleks kehtestada menetlus, mille alusel saaksid liikmesriigid ja komisjon otsusega 70/372/EMÜ7 loodud alalise söödakomitee raames tihedat koostööd teha.(19) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleb võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused,8ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Käesolevas direktiivis käsitletakse loomasöödaks mõeldud toodetes sisalduvaid soovimatuid aineid.2. Käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira järgmiste dokumentide sätete kohaldamist:a) nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiiv 70/524/EMÜ söödalisandite kohta;9b) nõukogu direktiiv 96/25/EÜ ja nõukogu 2. aprilli 1979. aasta direktiiv 79/373/EMÜ segasööda turustamise kohta10;c) nõukogu 23. novembri 1976. aasta direktiiv 76/895/EMÜ puu- ja köögiviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta,11 nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiiv 86/362/EMÜ teraviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta,12 nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiiv 86/363/EMÜ loomses toidus sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta13 ning nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiiv 90/642/EMÜ teatavates taimset päritolu saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta,14 kui kõnealuseid jääke ei ole loetletud käesoleva direktiivi I lisas;d) inimeste ja loomade tervisega seonduvaid veterinaarküsimusi puudutavad ühenduse õigusaktid;e) nõukogu 30. juuni 1982. aasta direktiiv 82/471/EMÜ teatavate loomasöötades kasutatavate toodete kohta;15f) nõukogu 13. septembri 1993. aasta direktiiv 93/74/EMÜ eritoitmiseks mõeldud söötade kohta16.Artikkel 2Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) "söödad" - loomade söötmiseks mõeldud töötlemata, värsked või konserveeritud taimset või loomset päritolu tooted, nendest tööstusliku töötlemise abil saadud tooted ning eraldi või segudena kasutatavad orgaanilised või anorgaanilised ained, lisanditega või lisanditeta;b) "söödamaterjalid" - mitmesugused töötlemata, värsked või konserveeritud taimset või loomset päritolu tooted, nendest tööstusliku töötlemise abil saadud tooted ning eraldi või segudena kasutatavad orgaanilised või anorgaanilised ained, lisanditega või lisanditeta, söötmiseks loomadele kas töötlemata kujul, töötlemise abil saadud segasöötade koostises või eelsegude substraatidena;c) "söödalisandid" - söödalisandid nõukogu direktiivi 70/524/EMÜ artikli 2 punkti a tähenduses;d) "eelsegud" - sööda tootmiseks mõeldud söödalisandite segud või ühe või mitme söödalisandi segud koos tugiainetega;e) "segasööt" - täissöödana või lisasöödana loomade söötmiseks mõeldud lisanditega või lisanditeta söödamaterjalide segud;f) "täiendsööt" - rohkesti teatavaid aineid sisaldav söödasegu, mis oma koostiselt sobib päevase toidutarbe rahuldamiseks ainult sel juhul, kui seda kasutatakse koos teiste söötadega;g) "täissööt" - söödasegu, mis oma koostiselt on küllaldane päevase toidutarbe rahuldamiseks;h) "loomasöödaks mõeldud tooted" - söödamaterjalid, eelsegud, lisandid, sööt ja kõik teised loomatoiduks mõeldud või loomatoidus kasutatavad tooted;i) "päevaratsioon" - keskmine sööda üldkogus, arvutatuna 12 %lisele niiskusesisaldusele, mis rahuldab kõik teatava liigi, eagrupi ja tootlikkusega looma päevased vajadused;j) "loom" - loom, kes kuulub liiki, mida inimene tavaliselt peab ja toidab ning kelle saadusi ta tarvitab toiduks, või vabalt looduses elav loom, kui teda toidetakse söödaga;k) "ringlusse suunamine" või "ringlus" - loomasöödaks mõeldud toodete omamine müügi eesmärgil, sh müügiks pakkumine või mis tahes muuks kolmandatele isikutele võõrandamiseks kas tasu eest või ilma ning müük ja muud liiki võõrandamised;l) "soovimatu aine" - aine või toode, välja arvatud nakkusetekitajad, mida leidub loomasöödaks mõeldud tootes ja/või selle pinnal ja mis ohustab potentsiaalselt loomade või inimeste tervist või keskkonda või võib mõjutada halvasti loomakasvatustoodangut.Artikkel 31. Loomasöödaks mõeldud tooteid võib kasutamise eesmärgil tuua ühendusse kolmandatest riikidest, suunata ringlusse ja/või kasutada ühenduses ainult juhul, kui need on puhtad, ehtsad ja nõutava turustuskvaliteediga ega ohusta korrektse kasutuse puhul inimeste ja loomade tervist või keskkonda ega mõjutada halvasti loomakasvatustoodangut.2. Loomasöödaks mõeldud tooteid ei peeta lõikele 1 vastavaks eelkõige juhul, kui nendes sisalduvate soovimatute ainete tase ei vasta I lisas sätestatud piirnormidele.Artikkel 41. Liikmesriigid näevad ette, et loomasöödaks mõeldud tooted võivad sisaldada I lisas loetletud soovimatuid aineid ainult mainitud lisas ettenähtud tingimustel.2. Et vähendada või kõrvaldada loomasöödaks mõeldud toodete soovimatute ainete allikaid, peavad liikmesriigid koostöös ettevõtjatega läbi viima juurdluse soovimatute ainete allikate leidmiseks, kui piirnorme on ületatud või avastatakse selliste ainete sisalduse tõusu, arvestades looduslikku fooni. Ühtlustatud lähenemisviisi järgimiseks suurenenud sisalduse puhul võib osutuda vajalikuks kehtestada juurdluste algatamiseks rakenduskünnised. Need võib näha ette II lisas.Liikmesriigid peavad edastama komisjonile ja teistele liikmesriikidele kogu asjakohase teabe ja tulemused, mis puudutavad allikaid ja võetud meetmeid soovimatute ainete kõrvaldamiseks või nende sisalduse vähendamiseks. Teave tuleb edastada direktiivi 95/53/EÜ artikli 22 kohaselt komisjonile edastatava aastaaruande raames, välja arvatud juhtudel, kus teave on teistele liikmesriikidele otseselt oluline. Sellisel juhul tuleb teave edastada viivitamata.Artikkel 5Liikmesriigid näevad ette, et loomatoiduks mõeldud tooteid, mis sisaldavad soovimatuid aineid rohkem kui I lisas ettenähtud piirnormid lubavad, ei tohi lahjendamise eesmärgil segada sama või mõne muu loomatoiduks mõeldud tootega.Artikkel 6Liikmesriigid näevad ette, et kuni täiendsöötade kohta puuduvad erisätteid, ei tohi need, arvestades nende päevaratsioonis kasutatava ettenähtud osaga, sisaldada täissöötade puhul ettenähtud piirnormidest rohkem I lisas loetletud soovimatuid aineid.Artikkel 71. Kui uue teabe või olemasoleva teabe ümberhindamise tulemusena pärast asjakohaste sätete vastuvõtmist on teataval liikmesriigil üksikasjalikud tõendid selle kohta, et mõni I lisas kehtestatud piirnorm või seal loetlemata soovimatu aine kujutab endast ohtu loomade või inimeste tervisele või keskkonnale, võib see liikmesriik ajutiselt olemasolevat piirnormi alandada, kehtestada piirnormi või keelustada loomatoiduks mõeldud tooted, mis sisaldavad kõnealust soovimatut ainet. Asjaomane liikmesriik teatab sellest viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile ning põhjendab oma otsust.2. Otsus selle kohta, kas I ja II lisa tuleks muuta, tehakse viivitamatult artiklis 12 ettenähtud korras.Kuni nõukogu ega komisjon ei ole otsust vastu võtnud, võib liikmesriik jätkata võetud meetmete rakendamist.Liikmesriik peab tagama vastuvõetud otsuse avalikustamise.Artikkel 81. Artiklis 11 ettenähtud korras ning silmas pidades teaduse ja tehnika edusamme kohandab komisjon I ja II lisa.2. Lisaks sellele komisjon artiklis 11 ettenähtud korras:- võtab perioodiliselt vastu I ja II lisa koondversioone, kaasates lõike 1 kohaseid kohandusi,- võib määratleda detoksifitseerimismenetlusele vastuvõetavuse kriteeriumid, mis täiendavad kriteeriume, mida kohaldatakse sellise menetlusega töödeldud loomatoiduks mõeldud toodetele.3. Liikmesriigid tagavad meetmete võtmise lõike 2 kohaste vastuvõetavate menetluste nõuetekohaseks kohaldamiseks ning tagavad loomatoiduks mõeldud detoksifitseeritud toodete vastavuse I lisale.Artikkel 9Liikmesriigid tagavad, et käesolevale direktiivile vastavate loomatoiduks mõeldud toodete suhtes ei kohaldata soovimatute ainete sisalduse osas muid ringlust käsitlevaid piiranguid kui need, mis on sätestatud käesolevas direktiivis ja direktiivis 95/53/EÜ.Artikkel 10Sätted, mis võivad mõjutada inimeste või loomade tervist või keskkonda, võetakse vastu pärast asjakohas(t)e teaduskomitee(de)ga konsulteerimist.Artikkel 111. Komisjoni abistab otsuse 70/372/EMÜ artikliga 1 loodud alaline söödakomitee.2. Kui viidatakse käesolevale artiklile, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse kõnealuse otsuse artikli 8 sätteid.3. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 kohaseks tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.Artikkel 121. Komisjoni abistab otsuse 70/372/EMÜ artikliga 1 loodud alaline söödakomitee.2. Kui viidatakse käesolevale artiklile, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse kõnealuse otsuse artikli 8 sätteid.3. Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 kohaseks tähtajaks kehtestatakse viisteist päeva.Artikkel 131. Liikmesriigid kohaldavad kolmandatesse riikidesse eksporditavate ühenduses toodetud loomatoiduks mõeldud toodete suhtes vähemalt käesoleva direktiivi sätteid.2. Lõige 1 ei mõjuta liikmesriikide õigust lubada määruse (EÜ) nr 178/200217 artiklis 12 sätestatud tingimustel reeksportimist. Artikli 20 sätteid kohaldatakse mutatis mutandis.Artikkel 141. Käesolevaga tunnistatakse alates 1. augustist 2003 direktiiv 1999/29/EÜ kehtetuks, ilma et see piiraks liikmesriikide kohustusi seoses III lisa A osas loetletud direktiivide ülevõtmise tähtaegadega, mis on ette nähtud III lisa B osas.2. Viiteid direktiivile 1999/29/EÜ tõlgendatakse vastavalt viidetena käesolevale direktiivile ja loetakse kooskõlas III lisa vastavustabeliga.Artikkel 15Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. mail 2003 ning teatavad neist viivitamata komisjonile.Võetud meetmed kehtivad alates 1. augustist 2003.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 16Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 17Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 7. mai 2002Euroopa Parlamendi nimelpresidentP. COXNõukogu nimeleesistujaR. DE RATO Y FIGAREDO1 EÜT C 89 E, 28.3.2000, lk 70 ja EÜT C 96 E, 27.3.2001, lk 346.2 EÜT C 140, 18.5.2000, lk 9.3 Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2000. aasta arvamus (EÜT C 178, 22.6.2001, lk 160), nõukogu 17. septembri 2001. aasta ühine seisukoht (EÜT C 4, 7.1.2002, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2001. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas veel avaldamata). Euroopa Parlamendi 10. aprilli 2002. aasta otsus ja nõukogu 22. aprilli 2002. aasta otsus.4 EÜT L 115, 4.5.1999, lk 32.5 EÜT L 125, 23.5.1996, lk 35. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2000/16/EÜ (EÜT L 105, 3.5.2000, lk 36).6 EÜT L 265, 8.11.1995, lk 17. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/46/EÜ (EÜT L 234, 1.9.2001, lk 55).7 EÜT L 170, 3.8.1970, lk 1.8 EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.9 EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2205/2001 (EÜT L 297, 15.11.2001, lk 3).10 EÜT L 86, 6.4.1979, lk 30. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/2/EÜ (EÜT L 63, 6.3.2002, lk 23).11 EÜT L 340, 9.12.1976, lk 26. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2000/57/EÜ (EÜT L 244, 29.9.2000, lk 76).12 EÜT L 221, 7.8.1986, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2002/23/EÜ (EÜT L 64, 7.3.2002, lk 13).13 EÜT L 221, 7.8.1986, lk 43. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2002/23/EÜ.14 EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2002/23/EÜ.15 EÜT L 213, 21.7.1982, lk 8. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 1999/20/EÜ (EÜT L 80, 25.3.1999, lk 20).16 EÜT L 237, 22.9.1993, lk 23. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 1999/29/EÜ (EÜT L 115, 4.5.1999, lk 32).17 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrus (EÜ) nr 178/2002, millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused (EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1).I LISASoovimatud ained Loomatoiduks mõeldud tooted Piirnorm (mg/kg (ppm)) söötade puhul, mille niiskusesisaldus on 12 %1) 2) 3)1. Arseen Söödamaterjalid, välja arvatud: 2- rohujahu ning kuivatatud lutsernist, ristikheinast, peenestatud suhkrupeedist ning söödasiirupist valmistatud jahu 4- fosfaadid ja söödad, mis on saadud kala või muude mereloomade töötlemisel 10Täissöödad, välja arvatud: 2- kalade täissööt 4Täiendsöödad, välja arvatud: 4- mineraalsöödad 122. Plii Söödamaterjalid, välja arvatud: 10- haljassööt 40- fosfaadid 30- pärmid 5Täissöödad 5Täiendsöödad, välja arvatud: 10- mineraalsöödad 303. Fluor Söödamaterjalid, välja arvatud: 150- loomsed söödad 500- fosfaadid 2 000Täissöödad, välja arvatud: 150- veiste, lammaste ja kitsede täissöödad- piimas 30- muudes saadustes 50- sigade täissööt 100- kodulindude täissööt 350- tibude täissööt 250Veiste, lammaste ja kitsede mineraalsöödasegud 2 0001Muud täiendsöödad 12524. Elavhõbe Söödamaterjalid, välja arvatud: 0,1- kala ja teiste mereloomade töötlemisel saadud fosfaadid ja söödad 0,5Täissöödad, välja arvatud: 0,1- koerte ja kasside täistoidud 0,4Täiendsöödad, välja arvatud: 0,2- koera- ja kassitoidu lisandid5. Nitritid Kalajahu 60 (väljendatud naatriumnitritina)Täissöödad, välja arvatud: 15 (väljendatud naatriumnitritina)- lemmikloomatoidud, välja arvatud lindudele ja akvaariumikaladele mõeldud toidud6. Kaadmium Taimsed söödamaterjalid 1Loomsed söödamaterjalid, välja arvatud: 2- lemmikloomatoidudFosfaadid 10 3Veiste, lammaste ja kitsede täissöödad, välja arvatud: 1- vasikate, lamba- ja kitsetallede täissöödadMuud täissöödad, välja arvatud: 0,5- lemmikloomatoidudMineraalsöödad 5 4Muud veiste, lammaste ja kitsede täiendsöödad 0,57. Aflatoksiin B1 Söödamaterjalid, välja arvatud: 0,05- maapähklid, kopra, palmituumad, puuvillaseemned, babassu ja mais ning nende töötlemissaadused 0,02Täissöödad veistele, lammastele ja kitsedele, välja arvatud: 0,05- lüpsilehmadele 0,005- vasikatele ja talledele 0,01Sigade ja kodulindude (välja arvatud noorisendite) täissöödad 0,02Muud täissöödad 0,01Veiste, lammaste ja kitsede täiendsöödad (välja arvatud lüpsiloomade, vasikate ja tallede täiendsöödad) 0,05Sigade ja kodulindude (välja arvatud noorisendite) täiendsöödad 0,03Muud täiendsöödad 0,0058. Vesiniktsüaniidhape Söödamaterjalid, välja arvatud: 50- linaseemned 250- linakoogid 350- maniokitooted ja mandlikoogid 100Täissöödad, välja arvatud: 50- tibude täissöödad 109. Vaba gossüpol Söödamaterjalid, välja arvatud: 20- puuvillakoogid 1 200Täissöödad, välja arvatud: 20- veiste, lammaste ja kitsede täissöödad 500- kodulindude (välja arvatud munakanade) ja vasikate täissöödad 100- küülikute ja sigade (välja arvatud põrsaste) täissöödad 6010. Teobromiin Täissöödad, välja arvatud: 300- täiskasvanud veiste täissöödad 70011. Lenduv sinepiõli Söödamaterjalid, välja arvatud: 100- rapsikoogid 4 000 (arvutatud allüülisotiotsüanaatide sisaldusena)Täissöödad, välja arvatud: 150 (arvutatud allüülisotiotsüanaatide sisaldusena)- veiste, lammaste ja kitsede (välja arvatud noorloomade) täissöödad 1 000 (arvutatud allüülisotiotsüanaatide sisaldusena)- sigade (välja arvatud põrsaste) ja kodulindude täissööt 500 (arvutatud allüülisotiotsüanaatide sisaldusena)12. Vinüültiooksasolidoon (vinüüloksasolidiintioon) Kodulindude täissööt, välja arvatud: 1 000- munakanade täissööt 50013. Harilik tungaltera (Claviceps purpurea) Kõik jahvatamata teravilja sisaldavad söödad 1 00014. Alkaloide, glükosiide või muid mürgiseid aineid sisaldavad umbrohuseemned ning jahvatamata ja purustamata puuviljad, eraldi või seguna, sealhulgas: Kõik söödad 3 000a) Lolium temulentum L., 1 000b) Lolium remotum Schrank, 1 000c) Dantura stramonium L. 1 00015. Riitsinus - Ricinus communis L. Kõik söödad 10 (arvutatud riitsinuse seemnekestade sisaldusena)16. Crotalaria spp. Kõik söödad 10017. Aldriin eraldi või segus, arvutatud dieldriini sisaldusena Kõik söödad, välja arvatud: 0,0118. Dieldriin - rasvad 0,219. Kampekloor (toksafeen) Kõik söödad 0,120. Klordaan (cis- ja trans-isomeeride ning oksüklordaani sisalduste summa, ümberarvutatuna klordaani sisaldusele) Kõik söödad, välja arvatud: 0,02- rasvad 0,0521. DDT (DDT, TDE ja DDE isomeeride sisalduste summa, ümberarvutatuna DDT sisaldusele) Kõik söödad, välja arvatud: 0,05- rasvad 0,522. Endosulfaan (alfa- ja beeta-isomeeride ning endosulfaansulfaadi sisalduste summa, ümberarvutatuna endosulfaani sisaldusele) Kõik söödad, välja arvatud: 0,1- mais 0,2- õlikultuuride seemned 0,5- kala täissöödad 0,00523. Endriin (endriini ja delta-ketoiendriini sisalduste summa, ümberarvutatuna endriini sisaldusele) Kõik söödad, välja arvatud: 0,01- rasvad 0,0524. Heptakloor (heptakloori ja heptakloroepoksiidi sisalduste summa, ümberarvutatuna heptakloori sisaldusele) Kõik söödad, välja arvatud: 0,01- rasvad 0,225. Heksaklorobenseen (HCB) Kõik söödad, välja arvatud: 0,01- rasvad 0,226. Heksaklorotsükloheksaan (HCH)26.1 alfa-isomeerid Kõik söödad, välja arvatud: 0,02- rasvad 0,226.2 beeta-isomeerid Täissöödad, välja arvatud: 0,01- lüpsikarjasööt 0,005Söödamaterjalid, välja arvatud: 0,01- rasvad 0,126.3 gamma-isomeerid Kõik söödad, välja arvatud: 0,2- rasvad 2,027. Dioksiin (PCDD ja PCDF sisalduste summa), väljendatud rahvusvahelistes toksilisusekvivalentides Purustatud tsitrused 500 pg I-TEQ/kg (suurim alumine määramispiir)528. Harilik aprikoosipuu - Prunus armeniaca L.29. Harilik mandlipuu - Prunus dulcis (Mill.) D.A. Webb var. amara (DC.) Focke (= Prunus amygdalus Batsch var. amara (DC.) Focke)30. Kestadeta hariliku pöögi pähklid - Fagus silvatica L.31. Harilik tuder - Camelina sativa (L.) Crantz32. Pikalehine maduuka - Madhuca longifolia (L.) Macbr. (= Bassia longifolia L. = Illiped malabrorum Engl.) Madhuca indica Gmelin (= Bassia latifolia Roxb.) = Illipe latifolia (Roscb.) F. Mueller) Esimeses tulbas loetletud taimede seemneid ja vilju ning nende töötlemissaadusi võib söötades esineda ainult jälgedena, mis ei ole kvantitatiivselt määratavad33. Oksepähkli-jatrofa - Jatropha curcas L. Kõik söödad34. Tiglikrooton - Croton tiglium L.35. India sinep - Brassica juncea (L.) Czern. And Coss. ssp. intergrifolia (West.) Thell.36. Sarepta kapsasrohi - Brassica juncea (L.) Czern. And Coss. ssp. juncea37. Hiina sinep - Brassica juncea (L.) Czern. And Coss. ssp. juncea var. lutea Batalin38. Must sinep - Brassica nigra (L.) Koch39. Etioopia sinep - Brassica carinata A. Braun1 Liikmesriigid võivad ka ette näha, et fluori piirnorm on 1,25 % fosfaadisisaldusest.2 Fluorisisaldus 1 % fosfori kohta.3 Liikmesriigid võivad ka ette näha, et kaadmiumi piirnorm on 0,5 mg 1 % fosfori kohta.4 Liikmesriigid võivad ka ette näha, et kaadmiumi piirnorm on 0,75 mg 1 % fosfori kohta.5 Suurima alumise määramispiiri arvutamisel eeldatakse, et kõigi ühe ja sama liigi esindajate puhul on allapoole määramispiiri jäävad väärtused võrdsed määramispiirile vastava tasemega.II LISASoovimatud ained Loomatoiduks mõeldud tooted Rakenduskünnis (mg/kg (ppm)) loomatoiduks mõeldud toodete puhul, mille niiskusesisaldus on 12 % Märkused ja lisateave (näiteks läbiviidavate juurdluste iseloom)(Sissekannete tegemiseks)III LISAKORRELATSIOONITABELDirektiiv 1999/29/EÜ Käesolev direktiivArtikkel 1 Artikkel 1Artikkel 2, punkt a Artikkel 2, punkt aArtikkel 2, punkt b Artikkel 2, punkt bArtikkel 2, punkt c Artikkel 2, punkt gArtikkel 2, punkt d Artikkel 2, punkt fArtikkel 2, punkt e Artikkel 2, punkt eArtikkel 2, punkt f Artikkel 2, punkt iArtikkel 2, punkt g Artikkel 2, punkt jArtikkel 2, punkt h -- Artikkel 2, punkt c- Artikkel 2, punkt d- Artikkel 2, punkt h- Artikkel 2, punkt k- Artikkel 2, punkt lArtikkel 3 Artikkel 3Artikkel 4, lõige 1 Artikkel 4, lõige 1Artikkel 4, lõige 2 -- Artikkel 4, lõige 2Artikkel 5 -Artikkel 6 -Artikkel 7 Artikkel 5Artikkel 8 Artikkel 6Artikkel 9 Artikkel 7Artikkel 10 Artikkel 8Artikkel 11 Artikkel 9Artikkel 12 -- Artikkel 10Artikkel 13 Artikkel 11Artikkel 14 Artikkel 12Artikkel 15 Artikkel 13Artikkel 16 -- Artikkel 14- Artikkel 15Artikkel 17 Artikkel 16Artikkel 18 Artikkel 17I lisa I lisaII lisa -III lisa -IV lisa II lisaNõukogu avaldusLiikmesriigid kinnitavad, et teevad kõik võimaliku, tagamaks direktiivi rakendamiseks vajalike meetmete kiire võtmise artiklites 14 ja 15 ettenähtud aja jooksul.