title: Komisjoni direktiiv 2005/80/EÜ, 21. november 2005, millega muudetakse kosmeetikatooteid käsitlevat nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ, kohandades nimetatud direktiivi II ja III lisa tehnika arenguga   (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               22.11.2005

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 303/32

      KOMISJONI DIREKTIIV 2005/80/EÜ,
   21. november 2005,
   millega muudetakse kosmeetikatooteid käsitlevat nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ, kohandades nimetatud direktiivi II ja III lisa tehnika arenguga
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/768/EMÜ liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 4 punkti b ja artikli 8 lõiget 2,
   olles konsulteerinud tarbekaupade teaduskomiteega,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiiviga 76/768/EMÜ (mida on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/15/EÜ (2)) keelatakse kasutada kosmeetikatoodetes aineid, mida liigitatakse vastavalt nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiivi 67/548/EMÜ (3) (ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta) I lisale 1., 2., ja 3. kategooria kantserogeenseteks, mutageenseteks või reproduktiivtoksilisteks (CMR) aineteks, kuid lubatakse kasutada aineid, mis on direktiivis 67/548/EMÜ liigitatud 3. kategooriasse tingimusel, et need on saanud hinnangu ja heakskiidu kosmeetikatoodete ja tarbijatele mõeldud toiduks mittekasutatavate toodete teaduskomitee (SCCNFP) poolt, mis on komisjoni otsusega 2004/210/EÜ (4) asendatud tarbekaupade teaduskomiteega (SCCP).

               (2)

               Direktiivi 67/548/EMÜ on muudetud direktiiviga 2004/73/EÜ, ja seepärast on vajalik võtta meetmeid, et kooskõlastada direktiiv 76/768/EMÜ direktiivi 67/548/EMÜ sätetega.

               (3)

               Kuna mõned ained, mida liigitatakse direktiivi 67/548/EMÜ I lisas 1. ja 2. kategooria CMR aineteks, ei ole veel loetletud direktiivi 76/768/EMÜ II lisas, on vajalik lisada need kõnealusesse lisasse. Direktiivi 67/548/EMÜ I lisas 3. kategooria CMR aineteks liigitatud ained tuleb samuti lisada direktiivi 76/768/EMÜ II lisasse, välja arvatud juhul, kui neid on hinnanud SCCP ja leidnud, et need on vastuvõetavad kasutamiseks kosmeetikatoodetes.

               (4)

               Direktiivi 76/768/EMÜ III lisa esimeses osas loetletud 1. ja 2. kategooria CMR aineteks liigitatud ained tuleb välja jätta, sest kõnealused ained on nüüd loetletud direktiivi 76/768/EMÜ II lisas ja seetõttu ei tohi neid kasutada kosmeetikatoodete koostises.

               (5)

               Komisjoni direktiiviga 2004/93/EÜ (5) nähakse ette teatud ainete lisamine direktiivi 76/768/EMÜ II lisasse, mis olid seal juba loetletud. Seetõttu tuleks kõnealust lisa selguse huvides muuta.

               (6)

               Seepärast tuleks direktiivi 76/768/EMÜ vastavalt muuta.

               (7)

               Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas kosmeetikatoodete alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 76/768/EMÜ II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisa tekstile.
   Artikkel 2
   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et alates 22. augustist 2006 ei vii ühenduse tootjad või ühenduses registrisse kantud importijad turule kosmeetikatooteid, mis ei vasta käesolevale direktiivile.
   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et kõnealuseid tooteid ei müüda ega väljastata lõpptarbijale pärast 22. novembrit 2006.
   Artikkel 3
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 22. maiks 2006. Nad edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning nende õigusnormide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid nimetatud õigusnormid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende õigusnormide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 21. november 2005

            Komisjoni nimel

            asepresident

         Günter VERHEUGEN

      (1)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2005/52/EÜ (ELT L 234, 10.9.2005, lk 9).

      (2)  ELT L 66, 11.3.2003, lk 26.

      (3)  EÜT 196, 16.8.1967, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/73/EÜ (ELT L 152, 30.4.2004, lk 1).

      (4)  ELT L 66, 4.3.2004, lk 45.

      (5)  ELT L 300, 25.9.2004, lk 13.

      LISA
      Direktiivi nr 76/768/EMÜ II ja III lisa muudetakse järgmiselt.

                  1.

                  II lisa muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              viitenumbrite 615 ja 616 all olevad kirjed jäetakse välja;

                              b)

                              viitenumbri 687 all olev kirje asendatakse järgmisega:

                                          “687.

                                          dinitrotolueen, tehnilise puhtusastmega (CASi nr 121-14-2)”;

                              c)

                              lisatakse järgmised viitenumbrid 1137 ja 1211:

                                          Viitenumber

                                          Keemiline nimetus

                                          CASi nr
                                          EÜ nr

                                          “1137

                                          isobutüülnitrit

                                          542-56-3

                                          1138

                                          isopreen (stabiliseeritud)
                                          (2-metüül-1,3-butadieen)

                                          78-79-5

                                          1139

                                          1-bromopropaan

                                             n-propüülbromiid

                                          106-94-5

                                          1140

                                          kloropreen (stabiliseeritud)
                                          (2-klorobuta-1,3-dieen)

                                          126-99-8

                                          1141

                                          1,2,3-trikloropropaan

                                          96-18-4

                                          1142

                                          etüleenglükooldimetüüleeter (EGDME)

                                          110-71-4

                                          1143

                                          dinokap (ISO)

                                          39300-45-3

                                          1144

                                          diaminotolueen, tehniline toode – [4-metüül-m-fenüleendiamiini] (1) ja [2-metüül-m-fenüleendiamiini] (2) segu
                                          metüülfenüleendiamiin

                                          25376-45-8

                                          1145

                                             p-klorobensotrikloriid

                                          5216-25-1

                                          1146

                                          difenüüleetri oktabromoderivaat

                                          32536-52-0

                                          1147

                                          1,2-bis(2-metoksüetoksü)etaan
                                          trietüleenglükooldimetüüleeter (TEGDME)

                                          112-49-2

                                          1148

                                          tetrahüdrotiopüraan-3-karboksaldehüüd

                                          61571-06-0

                                          1149

                                          4,4'-bis(dimetüülamino)bensofenoon
                                          (Michleri ketoon)

                                          90-94-8

                                          1150

                                             S-glütsidüül-4-metüülbenseensulfonaat

                                          70987-78-9

                                          1151

                                          1,2-benseendikarboksüülhappe diester hargneva ja lineaarahelaga pentanooliga [1];

                                          84777-06-0 [1]

                                             n-pentüül-isopentüülftalaat [2];

                                          - [2]

                                          di-n-pentüülftalaat [3];

                                          131-18-0 [3]

                                          diisopentüülftalaat [4]

                                          605-50-5 [4]

                                          1152

                                          bensüülbutüülftalaat (BBP)

                                          85-68-7

                                          1153

                                          1,2-benseendikarboksüülhappe dialküülestrid hargneva ja normaalahelaga C7-kuni C11-alkoholidega

                                          68515-42-4

                                          1154

                                          dinaatrium-4-(3-etoksükarbonüül-4-(5-(3-etoksü-karbonüül-5-hüdroksü-1-(4-sulfonatofenüül)pürasool-4-üül)penta-2,4-dieenülideen)-4,5-dihüdro-5-oksopürasool-1-üül)benseensulfonaadi ja trinaatrium-4-(3-etoksü-karbonüül-4-(5-(3-etoksükarbonüül-5-oksido-1-(4-sulfonatofenüül)pürasool-4-üül)penta-2,4-dieenülideen)-4,5-dihüdro-5-oksopürasool-1-üül)benseensulfonaadi segu

                                          EÜ nr 402-660-9

                                          1155

                                          (metüleenbis(4,1-fenüleenaso(1-(3-(dimetüülamino)propüül)-1,2-dihüdro-6-hüdroksü-4-metüül-2-oksopüridiin-5,3-diüül)))-1,1′-dipüridiinium-dikloriid-divesinikkloriid

                                          EÜ nr 401-500-5

                                          1156

                                          2-[2-hüdroksü-3-(2-klorofenüül)-karbamoüül-1-naftüülaso]-7-[2-hüdroksü-3-(3-metüülfenüül)-karbamoüül-1-naftüülaso]fluoreen-9-oon

                                          EÜ nr 420-580-2

                                          1157

                                          asafenidiin

                                          68049-83-2

                                          1158

                                          2,4,5-trimetüülaniliin [1];

                                          137-17-7 [1]

                                          2,4,5-trimetüülaniliinvesinikkloriid [2]

                                          21436-97-5 [2]

                                          1159

                                          4,4′-tiodianiliin ja selle soolad

                                          139-65-1

                                          1160

                                          4,4′-oksüdianiliin (p-aminofenüüleeter) ja selle soolad

                                          101-80-4

                                          1161

                                             N,N,N′,N′-tetrametüül-4,4′-metüleendianiliin

                                          101-61-1

                                          1162

                                          6-metoksü-m-toluidiin
                                          (p-kresidiin)

                                          120-71-8

                                          1163

                                          3-etüül-2-metüül-2-(3-metüülbutüül)-1,3-oksasolidiin

                                          143860-04-2

                                          1164

                                          1,3,5-tris(3-aminometüülfenüül)-1,3,5-(1H,3H,5H)-triasiin-2,4,6-triooni ja 3,5-bis(3-aminometüülfenüül)-1-polü[3,5-bis(3-aminometüülfenüül)-2,4,6-triokso-1,3,5-(1H,3H,5H)-triasiin-1-üül]-1,3,5-(1H,3H,5H)-triasiin-2,4,6-triooni oligomeeride segu

                                          EÜ nr 421-550-1

                                          1165

                                          2-nitrotolueen

                                          88-72-2

                                          1166

                                          tributüülfosfaat

                                          126-73-8

                                          1167

                                          naftaleen

                                          91-20-3

                                          1168

                                          nonüülfenool [1]

                                          25154-52-3 [1]

                                          hargahelaga 4-nonüülfenool [2]

                                          84852-15-3 [2]

                                          1169

                                          1,1,2-trikloroetaan

                                          79-00-5

                                          1170

                                          pentakloroetaan

                                          76-01-7

                                          1171

                                          vinülideenkloriid
                                          (1,1-dikloroetüleen)

                                          75-35-4

                                          1172

                                          allüülkloriid
                                          (3-kloropropeen)

                                          107-05-1

                                          1173

                                          1,4-diklorobenseen
                                          (p-diklorobenseen)

                                          106-46-7

                                          1174

                                          bis(2-kloroetüül)eeter

                                          111-44-4

                                          1175

                                          fenool

                                          108-95-2

                                          1176

                                          bisfenool A
                                          (4,4′-isopropülideendifenool)

                                          80-05-7

                                          1177

                                          trioksümetüleen
                                          (1,3,5-trioksaan)

                                          110-88-3

                                          1178

                                          propargiit (ISO)

                                          2312-35-8

                                          1179

                                          1-kloro-4-nitrobenseen

                                          100-00-5

                                          1180

                                          molinaat (ISO)

                                          2212-67-1

                                          1181

                                          fenpropimorf

                                          67564-91-4

                                          1182

                                          epoksikonasool

                                          133855-98-8

                                          1183

                                          metüülisotsüanaat

                                          624-83-9

                                          1184

                                             N,N-dimetüülaniliinium-tetrakis(pentafluorofenüül)boraat

                                          118612-00-3

                                          1185

                                             O,O′-(etenüülmetüülsilüleen)di[(4-metüülpentaan-2-oon)oksiim]

                                          EÜ nr 421-870-1

                                          1186

                                          -(7-hüdroksü-2,4,4-trimetüül-2-kromanüül)resortsinool-4-üül-tris(6-diaso-5,6-dihüdro-5-oksonaftaleen-1-sulfonaadi) ja 4-(7-hüdroksü-2,4,4-trimetüül-2-kromanüül)resortsinool-bis(6-diaso-5,6-dihüdro-5-oksonaftaleen-1-sulfonaadi) segu (2:1)

                                          140698-96-0

                                          1187

                                          4,4′-metüleenbis[2-(4-hüdroksübensüül)-3,6-dimetüülfenooli] ja 6-diaso-5,6-dihüdro-5-okso-naftaleensulfonaadi (1:2) reaktsiooni produkti ning 4,4′-metüleenbis[2-(4-hüdroksübensüül)-3,6-dimetüülfenooli] ja 6-diaso-5,6-dihüdro-5-okso-naftaleensulfonaadi (1:3) reaktsiooni produkti segu

                                          EÜ nr 417-980-4

                                          1188

                                          malahhiitrohelise vesinikkloriid [1]

                                          569-64-2 [1]

                                          malahhiitrohelise oksalaat [2]

                                          18015-76-4 [2]

                                          1189

                                          1-(4-klorofenüül)-4,4-dimetüül-3-(1,2,4-triasool-1-üülmetüül)pentaan-3-ool

                                          107534-96-3

                                          1190

                                          5-(3-butürüül-2,4,6-trimetüülfenüül)-2-[1-(etoksüimino)propüül]-3-hüdroksütsükloheks-2-een-1-oon

                                          138164-12-2

                                          1191

                                             trans-4-fenüül-L-proliin

                                          96314-26-0

                                          1192

                                          bromoksüniilheptanaat (ISO)

                                          56634-95-8

                                          1193

                                          5-[(4-[(7-amino-1-hüdroksü-3-sulfo-2-naftüül)aso]-2,5-dietoksüfenüül)aso]-2-[(3-fosfonofenüül)aso]bensoehappe ja 5-[(4-[(7-amino-1-hüdroksü-3-sulfo-2-naftüül)aso]-2,5-dietoksüfenüül)aso]-3-[(3-fosfonofenüül)aso]bensoehappe segu

                                          163879-69-4

                                          1194

                                          2-{4-(2-ammoniopropüülamino)-6-[4-hüdroksü-3-(5-metüül-2-metoksü-4-sulfamoüülfenüülaso)-2-sulfonatonaft-7-üülamino]-1,3,5-triasiin-2-üülamino}-2-aminopropüülformiaat

                                          EÜ nr 424-260-3

                                          1195

                                          5-nitro-o-toluidiin [1]

                                          99-55-8 [1]

                                          5-nitro-o-toluidiinvesinikkloriid [2]

                                          51085-52-0 [2]

                                          1196

                                          1-(1-naftüülmetüül)kinoliiniumkloriid

                                          65322-65-8

                                          1197

                                          (R)-5-bromo-3-(1-metüül-2-pürrolidinüülmetüül)-1H-indool

                                          143322-57-0

                                          1198

                                          pümetrosiin (ISO)

                                          123312-89-0

                                          1199

                                          oksadiargüül (ISO)

                                          39807-15-3

                                          1200

                                          klorotoluroon
                                          (3-(3-kloro-p-tolüül)-1,1-dimetüülkarbamiid)

                                          15545-48-9

                                          1201

                                          N-[2-(3-atsetüül-5-nitrotiofeen-2-üülaso)-5-dietüülaminofenüül]atseetamiid

                                          EÜ nr 416-860-9

                                          1202

                                          1,3-bis(vinüülsulfonüülatseetamido)-propaan

                                          93629-90-4

                                          1203

                                             p-fenetidiin (4-etoksüaniliin)

                                          156-43-4

                                          1204

                                             m-fenüleendiamiin ja selle soolad

                                          108-45-2

                                          1205

                                          jäägid (kivisöetõrv), kreosootõli destillatsioonijääk, mille benso[a]püreeni sisaldus ületab 0,005 kaaluprotsenti

                                          92061-93-3

                                          1206

                                          kreosootõli atsenafteenifraktsioon, pesuõli, mille benso[a]püreeni sisaldus ületab 0,005 kaaluprotsenti

                                          90640-84-9

                                          1207

                                          kreosootõli, mille benso[a]püreeni sisaldus ületab 0,005 kaaluprotsenti

                                          61789-28-4

                                          1208

                                          kreosoot, mille benso[a]püreeni sisaldus ületab 0,005 kaaluprotsenti

                                          8001-58-9

                                          1209

                                          kreosootõli, kõrge keemistemperatuuriga destillaadifraktsioon, pesuõli, mille benso[a]püreeni sisaldus ületab 0,005 kaaluprotsenti

                                          70321-79-8

                                          1210

                                          ekstraktsioonijäägid (kivisüsi), kreosootõlihape, pesuõli ekstraktsioonijääk, mille benso[a]püreeni sisaldus ületab 0,005 kaaluprotsenti

                                          122384-77-4

                                          1211

                                          kreosootõli, madala keemistemperatuuriga destillaadifraktsioon, pesuõli, mille benso[a]püreeni sisaldus ületab 0,005 kaaluprotsenti

                                          70321-80-1

                  2.

                  III lisa 1. osa muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              viitenumbri 19 all olev kirje jäetakse välja;

                              b)

                              viitenumbri 1a all veerus b asendatakse sõnad “Boorhape, boraadid ja tetraboraadid” järgmisega: “Boorhape, boraadid ja tetraboraadid, välja arvatud aine nr 1184 II lisas”;

                              c)

                              viitenumbri 8 all veerus b asendatakse sõnad “m- ja p-fenüleendiamiin, nende N-asendusderivaadid ja soolad; o-fenüleendiamiini N-asendusderivaadid, (5) v.a mujal käesolevas lisas loetletud derivaadid” järgmisega: “p-Fenüleendiamiin, selle N-asendusderivaadid ja soolad; o-fenüleendiamiini N-asendusderivaadid, (5) v.a mujal käesolevas lisas loetletud derivaadid”.

         (1)  Sama aine eraldi ühendina on II lisas viitenumbri 364 all.

         (2)  Sama aine eraldi ühendina on II lisas viitenumbri 413 all.”


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/42/EÜ, 13. juuni 2003, vahejuhtumitest teatamise kohta tsiviillennunduses

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32003L0042

Euroopa Liidu Teataja L 167 , 04/07/2003 Lk 0023 - 0036

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/42/EÜ,13. juuni 2003,vahejuhtumitest teatamise kohta tsiviillennundusesEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 80 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]olles nõu pidanud regioonide komiteega,toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetluse kohaselt [3] vastavalt lepituskomitees 9. aprillil 2003 heakskiidetud ühistekstilening arvestades järgmist:(1) Tsiviillennunduses toimuvate lennuõnnetuste arv on viimasel aastakümnel jäänud üsna muutumatuks; sellest hoolimata on põhjust karta, et prognoositav liikluse suurenemine võib lähitulevikus põhjustada lennuõnnetuste arvu kasvu.(2) Nõukogu 21. novembri 1994. aasta direktiiv 94/56/EÜ, millega kehtestatakse tsiviillennunduses toimunud lennuõnnetuste ja -intsidentide uurimise põhimõtted, [4] on suunatud lennuõnnetuste ärahoidmisele, hõlbustades uurimiste viivitamatut läbiviimist.(3) Kogemused on näidanud, et sageli on juba enne lennuõnnetust mitmed intsidendid ja muud puudused osutanud turvaohu olemasolule.(4) Tsiviillennunduse suuremaks ohutuseks on vaja neist vahejuhtumitest rohkem teada, et lihtsustada analüüsi ja suundumuste jälgimist ning alustada parandusmeetmete võtmist.(5) Kui vahejuhtumiga on seotud liikmesriigis registreeritud või liikmesriigis registreeritud ettevõtja poolt kasutatav õhusõiduk, tuleks sellest vahejuhtumist teatada isegi sel juhul, kui see toimus väljaspool ühenduse territooriumi.(6) Iga liikmesriik peaks kehtestama kohustusliku teatamise süsteemi.(7) Tsiviillennunduse erinevad kategooriatesse kuuluvad töötajad märkavad lennuõnnetuste ärahoidmise seisukohast huvipakkuvaid vahejuhtumeid ning peaksid seetõttu neist teatama.(8) Võimaliku ohu avastamise tõhusust parandab suuresti selliseid vahejuhtumeid käsitleva teabe vahetus.(9) On vaja eri süsteemide vahelist teabevahetust toetavat tarkvara.(10) Lennuohutust käsitlev teave peaks olema kättesaadav neile üksustele, kes vastutavad tsiviillennundusohutuse reguleerimise või lennuõnnetuste ja -intsidentide uurimise eest ühenduses, ning vajaduse korral isikutele, kes võivad sellest õppida ning võtta või algatada vajalikke meetmeid ohutuse parandamiseks.(11) Lennuohutust käsitleva teabe tundliku laadi tõttu tagatakse selle kogumisel teabe konfidentsiaalsus, teabeallika kaitse ja tsiviillennunduse töötajate usaldus.(12) Üldsusele tuleks anda üldist teavet lennundusohutuse taseme kohta.(13) Tuleks võtta asjakohaseid meetmeid, et võimaldada konfidentsiaalsete teatamiskavade kehtestamist.(14) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivile 1999/468/EÜ, millega sätestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise kord. [5](15) Tuleks tagada koskõla Eurocontroli ja Ühinenud Lennuametite siseriiklike ekspertide poolt väljatöötatud teatamise tehniliste nõuetega. Teatatavate vahejuhtumite loetelus tuleks võtta arvesse nende kahe Euroopa organisatsiooni tööd. Rahvusvahelise Tsiviillennundusorganisatsiooni raames toimuvaid arenguid tuleks samuti arvesse võtta.(16) Liikmesriigid ei saa piisavalt saavutada kavandatud meetmete eesmärke, eriti lennuohutuse paranemist, sest liikmesriikide poolt eraldi kasutatavad teatamissüsteemid on vähem tõhusad kui teabevahetuse koordineeritud võrgustik, mis võimaldab võimalike lennuohutusprobleemide varasemat identifitseerimist; neid eesmärke saab seetõttu paremini saavutada ühenduse tasandil, nii et ühendus võib meetmed vastu võtta asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõtte kohaselt. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1EesmärkKäesoleva direktiivi eesmärk on kaasa aidata lennuohutuse paranemisele, tagades vastava lennuohutust käsitleva teabe andmise, kogumise, talletamise, kaitsmise ja levitamise.Vahejuhtumitest teatamise ainueesmärk on lennuõnnetuste ja -intsidentide ärahoidmine ja mitte süüle või vastutusele osutamine.Artikkel 2MõistedKäesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:1. vahejuhtum - tegevuse katkemine, puudus, viga või muu eeskirjadevastane asjaolu, mis on mõjutanud või võib mõjutada lennuohutust, kuid mille tagajärjel ei ole toimunud lennuõnnetust või tõsist intsidenti (edaspidi "lennuõnnetus või tõsine intsident"), nagu on määratletud direktiivi 94/56/EÜ artikli 3 punktides a ja k;2. disidentifitseerimine - esitatud teabest kõikide teabe esitajaga seotud isiklike üksikasjade ja teataja või kolmandate isikute identifitseerimist võimaldavate tehniliste üksikasjade eemaldamine.Artikkel 3Kohaldamisala1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse selliste vahejuhtumite suhtes, mis ohustavad või võivad nende eiramisel ohustada õhusõidukit, selles olevaid isikuid või mis tahes muid isikuid. Selliste vahejuhtumite loetelu on esitatud I ja II lisas.2. Komisjon võib artikli 10 lõikes 2 sätestatud menetluse kohaselt otsustada näidete täiendamiseks või muutmiseks lisasid muuta.3. Käesoleva direktiivi kohaldamisest Gibraltari lennujaama suhtes ei järeldu, et see kahjustaks Hispaania Kuningriigi ja Ühendkuningriigi õiguslikke seisukohti nende vaidluses selle territooriumi suveräänsuse üle, kus lennujaam paikneb.4. Käesoleva direktiivi kohaldamine Gibraltari lennujaama suhtes lükatakse edasi ajani, mil asutakse kohaldama seda korda, mis sisaldub Hispaania Kuningriigi ja Ühendkuningriigi välisministrite 2. detsembril 1987 tehtud ühisdeklaratsioonis. Hispaania ja Ühendkuningriigi valitsused teevad nimetatud kohaldamiskuupäeva nõukogule teatavaks.Artikkel 4Kohustuslik teatamine1. Liikmesriigid nõuavad, et allpool loetletud isikud teataksid oma ametiülesannete täitmisel artikliga 3 hõlmatud vahejuhtumitest artikli 5 lõikes 1 nimetatud pädevatele asutustele:a) sellise gaasiturbiinmootoriga või ühis-õhusõiduki kasutaja või kapten, mille kasutaja tegevuse ohutuse järelevalve eest hoolitseb liikmesriik;b) isik, kes liikmesriigi järelevalve all tegeleb gaasiturbiinmootoriga õhusõiduki või ühis-õhusõiduki või selle mis tahes seadme või osa kavandamise, tootmise, tehnilise hoolduse või muutmisega;c) isik, kes liikmesriigi järelevalve all allkirjastab gaasiturbiinmootoriga õhusõiduki või ühisveoõhusõiduki või selle mis tahes seadme või osa hooldustööde lehe või hooldustõendi;d) isik, kes täidab ametiülesannet, mis eeldab liikmesriigi poolt antud luba töötamiseks lennujuhi või lennuinformaatorina;e) nõukogu 23. juuli 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) [6] hõlmatud lennujaama juhataja;f) isik, kes täidab ametiülesannet, mis on seotud selliste aeronavigatsiooniseadmete paigaldamise, muutmise, tehnohoolduse, remondi, ülevaatuse, lennukontrolli või järelevalvega, mille eest vastutab liikmesriik;g) isik, kes täidab õhusõiduki maapealse teenindusega seotud ametiülesandeid, kaasa arvatud tankimine, teenindus, lastiplaani koostamine, lastimine, jäätõrje ja pukseerimine määrusega (EMÜ) nr 2408/92 hõlmatud lennujaamas.2. Liikmesriigid võivad õhutada kõiki muus tsiviillennundustegevuses lõikes 1 loetletud ametiülesannetega samalaadseid ülesandeid täitvaid isikuid vabatahtlikult teatama artikli 3 lõikes 1 nimetatud vahejuhtumitest.Artikkel 5Teabe kogumine ja talletamine1. Liikmesriigid määravad ühe või mitu pädevat asutust, kes vastutavad artikli 4 kohaselt teatatud vahejuhtumeid käsitleva teabe kogumise, hindamise, töötlemise ja talletamise süsteemi loomise eest.Selle vastutuse võib anda järgmistele erapooletult töötavatele asutustele:a) riigi tsiviillennundusamet; ja/võib) direktiivi 94/56/EÜ artikli 6 kohaselt asutatud uurimisorgan või -üksus; ja/võic) mis tahes muu sõltumatu organ või üksus, kellele see ülesanne on antud.Kui liikmesriik määrab rohkem kui ühe organi või üksuse, määrab ta ühe neist artikli 6 lõikes 1 nimetatud teabevahetuse kontaktpunktiks.2. Pädevad asutused talletavad kogutud teabe oma andmebaasides.3. Lisaks talletatakse neis andmebaasides teavet õnnetusjuhtumite ja tõsiste intsidentide kohta.Artikkel 6Teabevahetus1. Liikmesriigid osalevad teabevahetuses, tehes kogu asjakohase lennuohutusega seotud artikli 5 lõikes 2 nimetatud andmebaasidesse talletatud teabe kättesaadavaks teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ja komisjonile.Andmebaasid peavad kokku sobima lõikes 3 kirjeldatud tarkvaraga.2. Vahejuhtumit käsitleva teabe vastuvõtnud artikli 5 lõike 1 kohaselt määratud pädev asutus sisestab selle teabe oma andmebaasidesse ja teatab sellest vajaduse korral selle liikmesriigi pädevale asutusele, kus õhusõiduk on registreeritud ja toodetud ja/või kus kasutajale sertifikaat on antud.3. Komisjon töötab käesoleva direktiivi kohaldamiseks välja eritarkvara, võttes arvesse liikmesriikide olemasolevate tarkvaradega kokkusobivuse vajadust. Pädev asutus võib seda tarkvara kasutada oma andmebaaside jaoks.4. Komisjon võtab asjakohaseid meetmeid lõikes 1 nimetatud teabevahetuse lihtsustamiseks vastavalt artikli 10 lõikes 2 sätestatud korrale.Artikkel 7Teabe levitamine1. Kõigil üksustel, kes vastutavad tsiviillennunduse ohutuse reguleerimise või tsiviillennunduses toimunud õnnetusjuhtumite ja intsidentide uurimise eest ühenduses, on juurdepääs artiklite 5 ja 6 kohaselt kogutud ja vahetatud, vahejuhtumeid käsitlevale teabele, et võimaldada neil teatatud vahejuhtumite põhjal teha ohutusega seotud järeldusi.2. Ilma et see piiraks üldsuse õigust juurdepääsule komisjoni dokumentidele, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruses (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele, [7] võtab komisjon omal algatusel ja artikli 10 lõikes 2 nimetatud korra kohaselt vastu meetmed ja nendega seotud tingimused lõikes 1 nimetatud teabe levitamiseks huvitatud isikutele. Meetmed võivad olla üldised või konkreetsetele isikutele suunatud ning nende aluseks on vajadus:- anda isikutele ja orgnisatsioonidele teavet, mida nad vajavad tsiviillennunduse ohutuse parandamiseks,- levitada üksnes teavet, mis on kasutajatele tingimata vajalik, et tagada nimetatud teabe nõuetekohane konfidentsiaalsus.Käesoleva lõike alusel tehtud otsuses teabe levitamise kohta piiratakse antavat teavet selle teabega, mis on kasutajale tingimata vajalik, ilma et see piiraks artikli 8 sätteid.3. Liikmesriigid võivad vähemalt kord aastas avaldada ohutusülevaate, mis sisaldab teavet nende siseriikliku kohustusliku vahejuhtumistest teatamise süsteemi poolt kogutud vahejuhtumite tüüpide kohta, et teavitada üldsust ohutuse tasemest tsiviillennunduses. Liikmesriigid võivad ka avaldada disidentifitseeritud aruandeid.Artikkel 8Teabe kaitse1. Liikmesriigid võtavad oma siseriiklike õigusaktide kohaselt vajalikke meetmeid, et tagada nende poolt artikli 6 lõike 1 ja artikli 7 lõike 1 kohaselt saadud teabe asjakohane konfidentsiaalsus. Nad kasutavad seda teavet üksnes käesoleva direktiivi eesmärgil.2. Olenemata vahejuhtumi või õnnetusjuhtumi või tõsise intsidendi tüübist või liigist, ei talletata üksikisikute nimesid või aadresse kunagi artikli 5 lõikes 2 nimetatud andmebaasis.3. Ilma et see piiraks kriminaalõiguse kohaldatavaid eeskirju, hoiduvad liikmesriigid kohtumenetluse algatamisest selliste ettekavatsemata või tahtmatute seaduserikkumiste puhul, mis saavad neile teatavaks ainult seetõttu, et neist on teatatud siseriikliku kohustusliku vahejuhtumitest teatamise kava raames, välja arvatud raskete hooletusjuhtumite korral.4. Liikmesriigid tagavad oma siseriiklike õigusaktide ja tavadega määratletud korra kohaselt, et nende töötajate suhtes, kes teatavad neile võimalikult teadaolevatest intsidentidest, ei kohalda tööandja mingeid piiranguid.5. Käesoleva artikli kohaldamine ei piira nende siseriiklike eeskirjade kohaldamist, mis on seotud õigusasutuste juurdepääsuga teabele.Artikkel 9Vabatahtlik teatamine1. Lisaks artiklitega 4 ja 5 kehtestatud kohustusliku teatamise süsteemile võivad liikmesriigid määrata ühe või mitu organit või üksust looma vabatahtliku teatamise süsteemi, et koguda ja analüüsida teavet lennunduses täheldatud puuduste kohta, millest teatamist kohustusliku teatamise süsteemi raames ei nõuta, kuid mis teataja arvates kujutavad endast olemasolevat või võimalikku ohtu.2. Kui liikmesriik otsustab luua vabatahtliku teatamise süsteemi, kehtestab ta tingimused sellise süsteemi raames esitatavate vabatahtlike teadete disidentifitseerimiseks lõike 1 kohaselt määratud ühe või mitme organi või üksuse poolt.3. Liikmesriigid tagavad, et konfidentsiaalsete teadete analüüsist saadav asjaomane disidentifitseeritud lennuohutust käsitlev teave talletatakse ja tehakse kättesaadavaks kõikidele pooltele selle kasutamiseks lennundusohutuse parandamiseks.Artikkel 10Komitee1. Komisjoni abistab nõukogu 16. detsembri 1991. aasta määruse (EMÜ) nr 3922/91 (tehniliste nõuete ja haldusprotseduuride kooskõlastamise kohta tsiviillennunduses) [8] artikliga 12 asutatud komitee.2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.3. Komitee võtab vastu oma töökorra.Artikkel 11Rakendamine1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 4. juulil 2005. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 12JõustumineKäesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 13AdressaadidKäesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 13. juuni 2003Euroopa Parlamendi nimelpresidentP. CoxNõukogu nimeleesistujaV. Papandreou[1] EÜT C 120 E, 24.4.2001, lk 148 ja EÜT C 332 E, 27.11.2001, lk 320.[2] EÜT C 311, 7.11.2001, lk 8.[3] Euroopa Parlamendi 14. juuni 2001. aasta arvamus (EÜT C 53 E, 28.2.2002, lk 324), nõukogu 17. juuni 2002. aasta ühine seisukoht (EÜT C 197 E, 20.8.2002, lk 16) ja Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2002. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). Euroopa Parlamendi 13. mai 2003. aasta otsus ja nõukogu 13. mai 2003. aasta otsus.[4] EÜT L 319, 12.12.1994, lk 14.[5] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[6] EÜT L 240, 24.8.1992, lk 8. Määrust on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.[7] EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43.[8] EÜT L 373, 31.12.1991, lk 4. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 2871/2000 (EÜT L 333, 29.12.2000, lk 47).--------------------------------------------------I LISAÕhusõiduki käitamise, tehnohoolduse, remondi ja tootmisega seotud teatatavate vahejuhtumite loeteluMärkus 1: Kuigi käesolevas lisas loetletakse suurem osa teatatavatest vahejuhtumistest, ei saa see olla kõikehõlmav. Tuleks teatada ka kõikidest muudest vahejuhtumitest, mis asjaomaste isikute arvates vastavad teatamiskriteeriumidele.Märkus 2: Käesolev lisa ei hõlma õnnetusjuhtumeid. Lisaks muudele õnnetusjuhtumitest teatamist hõlmavatele nõuetele tuleks need juhtumid talletada artikli 5 lõikes 2 nimetatud andmebaasis.Märkus 3: Käesolev lisa sisaldab näiteid õhusõiduki käitamist, tehnohooldust, remonti ja tootmist hõlmavate teatamisnõuete kohta.Märkus 4: Teatatavad vahejuhtumid on need, mille puhul tegutsemise turvalisus oli või oleks võinud olla ohustatud või mis oleks võinud tekitada ohuolukorda. Kui teataja arvates vahejuhtum ei ohustanud tegutsemise turvalisust, kuid võiks erinevate tõenäoliste asjaolude korral ohtu tekitada, tuleks vahejuhtumist teatada. See, mida loetakse teatamist eeldavaks ühe toote, osa või seadme puhul, ei pruugi olla teatamist eeldav teiste toodete, osade või seadmete puhul, ning üheainsa inim- või tehnilise teguri puudumine või olemasolu võib muuta vahejuhtumi õnnetusjuhtumiks või tõsiseks intsidendiks.Märkus 5: Käitamisega seotud konkreetsete kinnitusmenetluste (RVSM, ETOPS ja RNAV) või projekteerimis- või tehnilise hoolduse programmide juurde võivad kuuluda konkreetsed nõuded kõnealuste kinnitusmenetluste või programmidega seotud riketest või alatalitustest teatamise kohta.SISUKORDA:B:C:D:A. ÕHUSÕIDUKI LENNUTEGEVUSi) Õhusõiduki käitaminea) Eemaldumismanöövrid:- teise õhusõiduki, maapinna või muu esemega kokkupõrke oht või ohuolukord, mille puhul eemaldumismanööver oleks olnud asjakohane,- teise õhusõiduki, maapinna või muu esemega kokkupõrke vältimiseks nõutav eemaldumismanööver,- eemaldumismanööver muude ohuolukordade vältimiseks.b) Stardi- või maandumisintsidendid, kaasa arvatud häda- või sundmaandumised. Sellised intsidendid nagu vajakmaandumine või maandumisrajalt väljajooks. Startimised, katkestatud startimised, maandumised või maandumiskatsed suletud, hõivatud või valel tõusu- või maandumisrajal. Lennuraja hõivamine.c) Startimise hoojooksul või kõrgusevõtu algfaasis vajalike lennuparameetrite mittesaavutamine.d) Ohtlikult väike kütusekogus või võimetus kütust üle kanda või kogu kasutusel olevat kütust ära kasutada.e) Kontrolli kaotamine (kaasa arvatud osaline või ajutine) põhjusest olenemata.f) V1 lähedal või sellest suuremal kiirusel toimuvad vahejuhtumid, mis tulenevad ohuolukordadest või võimalikest ohuolukordadest või põhjustavad neid (nt katkestatud startimine, saba kokkupuude maaga, mootori võimsuse kadu jne).g) Kordusringile minek, mis tekitab ohuolukorra või võimalikku ohuolukorra.h) Tahtmatu oluline kõrvalekaldumine õhkkiirusest, ettenähtud kursist või kõrgusest (rohkem kui 300 jalga) põhjusest olenemata.i) Laskumine otsusekõrgusest või minimaalsest suhtelisest laskumiskõrgusest allapoole ilma ettenähtud visuaalkontaktita.j) Kohataju kaotamine tegeliku asukoha või teiste õhusõidukite suhtes.k) Ühenduse katkemine lennumeeskonna liikmete (CRM) või lennumeeskonna liikmete ja kolmandate isikute (salongitöötajad, lennujuhtimine (ATC), tehniline personal) vahel.l) Kõva maandumine - maandumine, mille puhul eeldatakse kõva maandumise järgset kontrolli.m) Kütuse tasakaalustamatuse piirmäära ületamine.n) SSR-koodi või kõrgusmõõturi skaala vale seadmine.o) Navigatsiooniseadmete või toimivusarvutusteks kasutatavate seadmete programmeerimisviga või ekslikud kanded või ebaõigete andmete kasutamine.p) Raadiotelefoniteadete ebaõige vastuvõtmine või tõlgendamine.q) Toitesüsteemi alatalitus või defektid, mis mõjutasid mootori toidet ja/või kütuseetteannet.r) Õhusõiduki tahtmatu väljasõit sillutatud pinnalt.s) Õhusõiduki kokkupõrge teise õhusõiduki, liiklusvahendi või muu maapealse objektiga.t) Mis tahes juhtimisseadise tahtmatu/ebaõige kasutamine.u) Võimetus saavutada õhusõiduki ettenähtud konfiguratsiooni mis tahes lennufaasis (nt telik ja telikuluugid, tagatiivad, stabilisaatorid, eestiivad jne).v) Oht või võimalik oht, mis tekib väljaõppeks või süsteemi kontrollimiseks tehtava rikketingimuste tahtliku matkimise tagajärjel.w) Tavatu vibratsioon.x) Mis tahes põhihoiatussüsteemi tegevus, mis on seotud õhusõiduki manööverdamisega, nt konfiguratsioonihoiatus, varisemishoiatus (juhisesamba väristi), kiiruse ületamise hoiatus jne, kui1. meeskond ei ole lõplikult kinnitanud, et tegemist oli valehoiatusega, ja tingimusel et see ei põhjustanud rasket või ohtlikku olukorda seoses meeskonna reageerimisega hoiatusele; või2. hoiatussüsteemi ei käitatud väljaõppe- või katseeesmärgil.y) Maa lähedusest hoiatava süsteemi (GPWS/TAWS) hoiatus, kui:1. õhusõiduk satub maapinnale lähemale, kui oli kavandatud või oodatud; või2. hoiatus saadakse instrumentaallennuilmaga või öösel ja selle põhjuseks loetakse liiga suurt laskumiskiirust (moodus 1); või3. hoiatus tuleneb sellest, et telikut ei ole välja lastud või maandumisklappe ei ole lähenemise vastavas etapis maandumisasendisse pööratud (moodus 4); või4. meeskonna reageerimine hoiatusele oleks tekitanud või võinud tekitada raske või ohtliku olukorra, nt võimaliku vähenenud hajutamise muude õhusõidukite suhtes. Siia võivad kuuluda mis tahes moodust või tüüpi hoiatused ehk põhjendatud, tarbetud või valehoiatused.z) GPWS/TAWS-häire, kui meeskonna reageerimine sellele tekitab või oleks võinud tekitada raske või ohtliku olukorra.aa) Kokkupõrkeohust hoiatava süsteemi (ACAS) antavad tegevussuunised (RA).bb) Reaktiivmootori või propelleri õhuvoolust põhjustatud intsidendid, mille tagajärg on oluline kahju või tõsine vigastus.ii) Hädaolukorrada) Tulekahju, plahvatus, suits või mürgised aurud, isegi kui tulekahju kustutati.b) Lennu- või salongimeeskonna poolt hädaolukorras kasutatavad tavatud menetlused, kui:1. menetlus on olemas, kuid seda ei kasutata;2. menetlust ei ole olemas;3. menetlus on olemas, kuid see on mittetäielik või sobimatu;4. menetlus on ebaõige;5. kasutatakse ebaõiget menetlust.c) Hädaolukorras kasutamiseks ettenähtud menetluste puudulikkus ka tehnilise hoolduse, väljaõppe või katsetamise puhul.d) Hädaolukorras evakueerimist põhjustav sündmus.e) Dekompressioon.f) Avariivarustuse või ettenähtud avariimenetluste kasutamine hädaolukorraga toimetulemiseks.g) Hädaolukorra väljakuulutamist ("Mayday" või "Pan") põhjustav sündmus.h) Avariisüsteemi või -varustuse, sealhulgas kõikide väljapääsude ja valgustuse rike ka tehnilise hoolduse, väljaõppe või katsetamise puhul.i) Sündmused, mis eeldavad avariihapniku kasutamist meeskonnaliikmete poolt.iii) Meeskonna töövõime kaotusa) Lennumeeskonna mis tahes liikme töövõime kaotus, kaasa arvatud enne väljalendu tekkiv töövõime kaotus, kui leitakse, et see oleks võinud põhjustada töövõime kaotust ka pärast starti.b) Salongimeeskonna liikme töövõime kaotus, mille tagajärjel ta on võimetu täitma olulisi ülesandeid hädaolukorras.iv) VigastusVahejuhtumid, mis on põhjustanud või oleksid võinud põhjustada olulisi vigastusi reisijatele või meeskonnale, kuid mida ei loeta teatamist eeldavateks õnnetusjuhtumiteks.v) Meteoroloogiaa) Pikselöök, mis põhjustab õhusõiduki vigastuse või mis tahes olulise funktsiooni kadumise või häire.b) Rahehoog, mis põhjustab õhusõiduki vigastuse või mis tahes olulise funktsiooni kadumise või häire.c) Sattumine tugevasse turbulentsi, mis põhjustab õhusõidukis olevate isikute vigastusi või mida loetakse õhusõiduki turbulentsikontrolli eeldavaks.d) Tuulenihkesse sattumine.e) Jäätumine, mis põhjustab õhusõiduki vigastuse või mis tahes olulise funktsiooni kadumise või häire.vi) Turvalisusa) Õigusvastane sekkumine õhusõiduki tegevusse, kaasa arvatud pommiähvardus või kaaperdamine.b) Raskused joobes, vägivaldsete või häirivate reisijate vaigistamisel.c) Piletita reisijate avastamine.vii) Muud vahejuhtumida) Korduvad konkreetset tüüpi vahejuhtumid, mida eraldi seisvatena ei loetaks teatamist eeldatavateks, kuid mis oma korduvuse tõttu kujutavad endast võimalikku ohtu.b) Kokkupõrge linnuga, mis põhjustab õhusõiduki vigastuse või mis tahes olulise funktsiooni kadumise või häire.c) Keerisjälge sattumine.d) Mis tahes muu vahejuhtum, mis on ohustanud või oleks võinud ohustada õhusõidukit või selles viibijaid õhusõiduki pardal või maa peal.B. ÕHUSÕIDUKI TEHNILINE TOIMIMINEi) KonstruktsioonKõikidest konstruktsiooniriketest ei ole vaja teatada. Tehnilist hinnangut on vaja otsustamaks, kas rike on nii tõsine, et sellest tuleks teatada. Arvesse tuleb võtta järgmist:a) Sellise põhikonstruktsioonielemendi (PSE) kahjustus, mida ei ole tunnistatud kahjustuskindlaks (piiratud kasutusajaga element). Põhikonstruktsioonielemendid on elemendid, millele langeb oluline osa õhusõiduki lendamisel või maa peal tekkivast ja kompressioonikoormusest ja mille rike võib põhjustada õhusõiduki katastroofini viiva rikke.b) Sellise põhikonstruktsioonielemendi lubatud piiri ületav defekt või kahjustus, mis on tunnistatud kahjustuskindlaks.c) Sellise konstruktsioonielemendi lubatud piiri ületav kahjustus või defekt, mille rike võib nõrgendada konstruktsiooni jäikust sel määral, et nõutavat flatteri-, divergentsi- või pöördjuhtimistolerantsi enam ei saavutata.d) Konstruktsioonielemendi kahjustus või defekt, mis võib põhjustada massilt nii suurte osade eraldumist, et need võivad vigastada õhusõidukis olevaid isikuid.e) Konstruktsioonielemendi kahjustus või defekt, mis võib ohtu seada süsteemide nõuetekohase toimimise. Vt punkt ii.f) õhusÕiduki mis tahes konstruktsioonielemendi eraldumine lennu ajal.ii) SüsteemidSoovitatakse järgmiste üldkriteeriumide kohaldamist kõikide süsteemide suhtes:a) Mis tahes süsteemi, allsüsteemi või seadmekomplekti rikkiminek, oluline alatalitus või defekt, kui tavapäraseid töövõtteid ei saa rahuldavalt kasutada.b) Meeskonna võimetus süsteemi kontrollida, näiteks:1. tahtmatu tegevus,2. ebaõige ja/või puudulik tegevus, kaasa arvatud piiratud liikumine või jäikus,3. propelleri piirkiiruse ületamine,4. mehaaniline lahklülitus või rike.c) Süsteemi ainufunktsiooni(de) rike või alatalitus (üks süsteem võib integreerida mitut funktsiooni).d) Süsteemisisene või süsteemidevaheline häiritus.e) Süsteemiga seotud kaitseseadme või avariisüsteemi rike või alatalitus.f) Süsteemi julgestuse kadumine.g) Mis tahes vahejuhtum, mille tagajärg on süsteemi ettenägematu käitumine.h) Ühe põhisüsteemi, allsüsteemi või seadmekomplektiga õhusõidukite osas:mis tahes põhisüsteemi, allsüsteemi või seadmekomplekti rikkiminek, oluline alatalitus või defekt.i) Mitme sõltumatu põhisüsteemi, allsüsteemi või seadmekomplektiga õhusõidukite osas:enama kui ühe põhisüsteemi, allsüsteemi või seadmekomplekti rikkiminek, oluline alatalitus või defekt.j) Õhusõiduki süsteemide või seadmetega seotud hoiatussüsteemide tegevus, kui meeskond ei ole lõplikult kinnitanud, et tegemist oli valehoiatusega, tingimusel et valehoiatus ei põhjustanud rasket või ohtlikku olukorda seoses meeskonna reageerimisega hoiatusele.k) Hüdrovedelike, kütuse, õli või muude vedelike leke, mis põhjustas tulekahjuohu, õhusõiduki konstruktsiooni, süsteemide või seadmete võimaliku ohtliku saastamise või ohu õhusõidukis viibijatele.l) Näidusüsteemi alatalitus või defekt, mille tagajärg on eksitavad näidud.m) Mis tahes rike, alatalitus või defekt, kui see tekib lennu olulises etapis ja avaldab mõju süsteemi toimimisele.n) Tegeliku jõudluse jäämine oluliselt kinnitatud jõudlusest allapoole, mis on põhjustanud ohtliku olukorra (võttes arvesse jõudluse arvutamise meetodi täpsust), kaasa arvatud pidurdusefektiivsus, kütusekulu jne.o) Juhtimisseadmestiku, nt tagatiibade, eestiibade, spoilerite jne asümmeetria.Käesoleva lisa liites esitatakse selliste teatamist eeldavate vahejuhtumite loetelu, mis tulenevad nende üldkriteeriumide kohaldamisest konkreetsete süsteemide suhtes.iii) Käiturid (sealhulgas mootorid, propellermootorid ja tiivikusüsteemid) ning lisajõuseadmed (APU)a) Mis tahes mootori seiskumine, seiskamine või alatalitus.b) Mis tahes suurel kiirusel pöörleva komponendi (nt abijõuallikas, õhuskäiviti, ventilatsiooniseade, suruõhkmootor, propeller või tiivik) liiga suur pöörlemiskiirus või võimetus selle pöörleva komponendi kiirust kontrollida.c) Mis tahes mootoriosa või jõuseadmete rike või alatalitus, millel on järgmised tagajärjed (või üks neist):1. osade/kildude tungimine läbi kaitsekesta;2. kontrollimatu sise- või välistulekahju või kuuma gaasi väljatungimine;3. telgsurvejõu suundumine mujale kui piloodi soovitavas suunas;4. tõmbereeversisüsteemi mittetoimimine või ekslik toimimine;5. võimetus reguleerida võimsust, telgsurvejõudu või pöörete arvu;6. mootori paigaldusaluse tõrge;7. jõuseadmete olulise osa osaline või täielik kadu;8. tihe nähtav suits või mürgiste ainete kontsentratsioon, mis on piisav meeskonna ja reisijate tegutsemisvõimetuks muutmiseks;9. võimetus tavamenetluste abil mootorit seisata;10. võimetus kasutuskõlblikku mootorit taaskäivitada.d) Telgsurvejõu/võimsuse tahtmatu kadu, muutumine või võnkumine, mida loetakse telgsurvejõu või võimsuse kaoks (LOTC):1. ühemootorilise õhusõiduki puhul; või2. kui seda peetakse õhusõiduki jaoks liiga suureks; või3. kui see võib mõjutada enamat kui ühte mootorit mitmemootorilises õhusõidukis, eriti kahemootorilises õhusõidukis; või4. mitmemootorilise õhusõiduki puhul, kui sama või samalaadset mootoritüüpi kasutatakse õhusõidukis, milles valitsevat olukorda peetaks ohtlikuks või kriitiliseks.e) Mis tahes piiratud kasutusajaga osa defekt, mis põhjustab osa kõrvaldamise enne selle kasutusaja lõppu.f) Sama päritoluga defektid, mis võivad viia mootori seiskumiseni lennu ajal nii sagedasti, et sama lennu ajal on võimalik rohkem kui ühe mootori seiskumine.g) Mootori piirik või juhtseade ei toimi, kui seda vaja on, või toimib tahtmatult.h) Mootori parameetrite ületamine.i) Võõrkeha poolt tekitatud kahju.Propellerid ja jõuülekannej) Mis tahes propelleriosa või jõuseadmete rike või alatalitus, millel on järgmised tagajärjed (või üks neist):1. propelleri liigkiirus;2. ülemäärase õhutakistuse tekkimine;3. telgsurvejõu suundumine piloodi antud suunale vastupidises suunas;4. propelleri või selle mis tahes olulise osa eraldumine;5. rike, mis tekitab ülemäärast tasakaalutust;6. propellerilabade tahtmatu liikumine lennu ajaks kehtestatud minimaalsest sammust allapoole;7. võimetus propellerit flüügerrežiimi seada;8. võimetus propelleri sammu muuta;9. propelleri sammu tahtmatu muutus;10. pöördemomendi või kiiruse kontrollimatu kõikumine;11. madalenergiaosade eraldumine.Tiivikud ja jõuülekannek) Peatiiviku käigukasti/kinnituse rike või defekt, mis võib põhjustada tiiviku eraldumist lennu ajal ja/või tiivikukontrolli alatalitust.l) Sabatiiviku, jõuülekande ja samaväärsete süsteemide rike.Abijõuallikad (APU)m) Abijõuallika seiskumine või rike, kui abijõuallikas peab operatiivnõuete (nt ETOPS, MEL) kohaselt kättesaadav olema.n) Võimetus abijõuallikat seisata.o) Liigkiirus.p) Võimetus abijõuallikat käivitada, kui seda on tegevuse jaoks vaja.iv) InimteguridMis tahes vahejuhtum, mille puhul iga õhusõiduki konstruktsiooni omadus või ebapiisavus oleks võinud põhjustada kasutusvea, millel oleks olnud ohtlik või katastroofiline mõju.v) Muud vahejuhtumida) Mis tahes intsident, mille puhul iga õhusõiduki konstruktsiooni omadus või ebapiisavus oleks võinud põhjustada kasutusvea, millel oleks olnud ohtlik või katastroofiline mõju.b) Vahejuhtum, mida tavaliselt ei peeta teatatavaks (nt sisustuse ning salongiseadmete või veesüsteemide osas), kui asjaolud põhjustasid õhusõiduki või selles viibijate ohtuseadmise.c) Tulekahju, plahvatus, suits või mürgised aurud.d) Mis tahes muu sündmus, mis võiks ohustada õhusõidukit või mõjutada õhusõidukis viibijate või õhusõiduki läheduses maa peal olevate inimeste või vara turvalisust.e) Valjuhääldisüsteemi rike või defekt, mille tõttu süsteem ei toimi või teateid ei ole kuulda.f) Piloodiistme reguleerimise rike lennu ajal.C. ÕHUSÕIDUKI TEHNOHOOLDUS JA REMONTi) Õhusõiduki osade või sõlmede ebaõige montaaž, mida täheldatakse sellise kontrolli- või katsemenetluse käigus, mis ei ole selleks konkreetseks eesmärgiks ette nähtud.ii) Konstruktsioonikahjustust põhjustav kuuma suruõhu leke.iii) Mis tahes piiratud kasutusajaga osa defekt, mis põhjustab osa kõrvaldamise enne selle kasutusaja lõppu.iv) Mis tahes põhjusel (nt flatter, jäikuse kadu või konstruktsioonirike) tekkivad kahjustused või vead (nt murrud, praod, korrosioon, delaminatsioon, ühenduste katkemine):a) põhikonstruktsioonis või selle põhielementides (nagu on määratletud tootja remondikäsiraamatus), kui selline kahjustus või viga ületab remondikäsiraamatus täpsustatud lubatud piirid ja eeldab remonti või täielikku või osalist asendamist;b) abikonstruktsioonis, mis on ohustanud või oleks võinud ohustada õhusõidukit;c) mootoris, propellerisüsteemis või tiiviklennuki tiivikusüsteemis.v) Mis tahes süsteemi või seadmete rike, alatalitus, defekt, kahjustus või viga, mis tuvastati reguleeriva asutuse poolt väljastatud lennukõlblikkust käsitleva direktiivi või muu kohustusliku juhendi järgimisel, kui:a) vastavusnõudeid rakendav aruandev organisatsioon tuvastab selle rikke või vea esimest korda;b) rike või viga tuvastatakse seejärel uuesti ning see ületab juhendis märgitud lubatud piirid ja/või avaldatud remondi- või parandusmenetlused puuduvad.vi) Avariisüsteemi või -varustuse, sealhulgas kõikide väljapääsude ja valgustuse rike ka tehnohoolduse või katsetamise puhul.vii) Mittevastavus nõutavatele tehnohoolduse menetlustele või olulised vead nende menetluste järgimisel.viii) Teadmata või kahtlase päritoluga tooted, osad, seadmed ja materjalid.ix) Eksitavad, ebaõiged või ebapiisavad hooldusandmed või -menetlused, mis võivad põhjustada hooldusvigu.x) Õhusõiduki süsteemide ja seadmete katsetamiseks või kontrollimiseks kasutatavate maapealsete seadmete mis tahes rike, alatalitus või defekt, kui nõutavad tavapärased kontrolli- ja katsemenetlused probleemi selgelt ei identifitseerinud ja kui see põhjustab ohuolukorra.D. AERONAVIGATSIOONITEENUSED, -SEADMED JA MAAPEALSED TEENUSEDi) Aeronavigatsiooniteenused (ANS)Vt II lisa, aeronavigatsiooniteenustega seotud teatatavate vahejuhtumite loetelu.ii) Lennuväli ja lennuväljateenuseda) Kütuse oluline mahavoolamine tankimisel.b) Ebaõigete kütusekoguste tankimine, millel võib olla oluline mõju õhusõiduki vastupidavusele, jõudlusele, tasakaalustatusele või konstruktsiooni tugevusele.iii) Reisijate, pagasi ja lasti eest hoolitseminea) Õhusõiduki konstruktsiooni, süsteemide ja seadmete oluline saastamine, mis on põhjustatud pagasi või lasti veost.b) Reisijate, pagasi või lasti ebaõige pealelaadimine, millel võib olla oluline mõju õhusõiduki massile ja/või tasakaalule.c) Pagasi või lasti (kaasa arvatud käsipagas) ebaõige paigutamine, mis võib ohustada õhusõidukit, selle seadmeid või selles viibijaid või takistada hädaolukorras evakueerimist.d) Lastikonteinerite või muu suure lasti ebaõige paigutamine.e) Kohaldatavate eeskirjade vastane ohtlike kaupade vedu või veo katse, sealhulgas ohtlike kaupade ebaõige märgistamine ja pakendamine.iv) Õhusõiduki maapealne käitlemine ja teenindaminea) Õhusõiduki süsteemide ja seadmete katsetamiseks või kontrollimiseks kasutatavate maapealsete seadmete mis tahes rike, alatalitus või defekt, kui nõutavad tavapärased kontrolli- ja katsemenetlused probleemi selgelt ei identifitseerinud ja kui see põhjustab ohuolukorra.b) Mittevastavus nõutavatele tehnohoolduse menetlustele või olulised vead nende menetluste järgimisel.c) Saastunud või ebaõiget tüüpi kütuse või muude oluliste vedelike (sealhulgas hapniku ja joogivee) pealelaadimine.--------------------------------------------------II LISATeatamist eeldavate vahejuhtumitega seotud aeronavigatsiooniteenuste loeteluMärkus 1: Kuigi käesolevas lisas loetletakse suuremat osa teatamist eeldavatest vahejuhtumistest, ei saa see olla kõikehõlmav. Tuleks teatada ka kõikidest muudest vahejuhtumitest, mis asjaomaste isikute arvates vastavad teatamiskriteeriumidele.Märkus 2: Käesolev lisa ei hõlma õnnetusjuhtumeid. Lisaks muudele õnnetusjuhtumitest teatamist hõlmavatele nõuetele tuleks need juhtumid talletada artikli 5 lõikes 2 nimetatud andmebaasides.Märkus 3: Käesolev lisa hõlmab aeronavigatsiooniteenustega (ANS) seotud vahejuhtumeid, mis kujutavad endast võimalikku ohtu lennuohutusele või mis võivad ohustada turvaliste aeronavigatsiooniteenuste osutamist.Märkus 4: Käesolev lisa ei välista igast sellisest vahejuhtumist, olukorrast või asjaolust teatamist, mis erinevates, kuid võimalikes olukordades kordudes või korrigeerimatult jätkudes võiks põhjustada ohtu õhusõiduki turvalisusele.i) Kokkupõrkeoht (kaasa arvatud konkreetsed olukorrad, kui õhusõiduk on liiga lähedal teisele õhusõidukile, maapinnale, liiklusvahendile, isikule või objektile):a) hajutamismiinimumi rikkumine;b) ebapiisav hajutamine;c) maapinnaga kokkupuutumise oht, kui õhusõiduk on kontrolli all (CFIT);d) lennuraja hõivamine, nii et kõrvalehoidumine oli vajalik.ii) Kokkupõrke võimalikkus või oht (kaasa arvatud konkreetsed olukorrad, milles õnnetusjuhtumi või kokkupõrke oht on võimalik, kui teine õhusõiduk on läheduses):a) lennuraja hõivamine, nii et kõrvalehoidumine ei ole vajalik;b) lennurajalt kõrvalekaldumine;c) õhusõiduki kõrvalekaldumine lennujuhtimisüksuse (ATC) selgitusest;d) õhusõiduki kõrvalekaldumine lennuliikluse korraldamist (ATM) käsitlevast kohaldatavast eeskirjast:1. õhusõiduki kõrvalekaldumine avaldatud ja kohaldatavatest lennuliikluse korraldamise menetlustest;2. lubamatu tungimine õhuruumi;3. kõrvalekaldumine lennuliikluse korraldamisega seotud seadmete transpordist ja kasutamisest, mis on ette nähtud kohaldatavate eeskirjadega.iii) Lennuliikluse korraldamisega seotud vahejuhtumid (kaasa arvatud olukorrad, kui ei suudeta pakkuda ohutuid lennuliikluse korraldamisega seotud teenuseid, või olukorrad, kui õhusõiduki turvalist toimimist üksnes juhuslikult ohtu ei seatud). Siia kuuluvad järgmised vahejuhtumid:a) võimetus pakkuda lennuliikluse korraldamise teenust:1. võimetus pakkuda lennuliiklusteenuseid;2. võimetus pakkuda õhuruumi kasutamise korraldamise teenuseid;3. võimetus pakkuda lennuliiklusvoo juhtimise teenuseid;b) teabevahetusfunktsiooni rike;c) seirefunktsiooni rike;d) andmetöötlus- ja -jaotusfunktsiooni rike;e) navigatsioonifunktsiooni rike;f) lennuliikluskorraldussüsteemi ohutus.--------------------------------------------------


title: Teine komisjoni direktiiv, 30. märts 1983, millega kohandatakse tehnika arengule liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamist käsitleva nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ II, III, IV ja V lisa

text:
Avis juridique important

|

31983L0191

Official Journal L 109 , 26/04/1983 P. 0025 - 0027 Spanish special edition: Chapter 15 Volume 4 P. 0124  Portuguese special edition Chapter 15 Volume 4 P. 0124  Finnish special edition: Chapter 13 Volume 12 P. 0171  Swedish special edition: Chapter 13 Volume 12 P. 0171

TEINE KOMISJONI DIREKTIIV,30. märts 1983,millega kohandatakse tehnika arengule liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamist käsitleva nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ II, III, IV ja V lisa(83/191/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamist käsitlevat nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/768/EMÜ,1 viimati muudetud direktiiviga 82/368/EMÜ,2 eriti selle artikli 8 lõiget 2,ning arvestades, et:tehtud uurimistöö alusel võib lubada piiratud arvu värvainete baarium-, strontsium- ja tsirkooniumlakkide, -soolade ja -pigmentide kasutamist;teaduslikult põhjendatud teadmiste alusel võib teatavatel tingimustel lubada 6-metüülkumariini kasutamist kosmeetikatoodetes;rahva tervise kaitseks tuleks vastu võtta hõbedanitraatidega seotud meetmed;saadud teabe alusel võib teatavatel tingimustel ajutiselt lubada teatavate tsirkooniumkomplekside kasutamist antiperspirantidena;direktiivi 76/768/EMÜ lisade prantsus- ja itaaliakeelses tekstis on trükivigu, mis tuleks parandada,käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas kosmeetikatoodete sektoris tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 76/768/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. II lisas asendatakse ainega number 46 seotud tekst järgmisega:"46. Baariumsoolad, välja arvatud III lisa 1. osas ettenähtud tingimustele vastav baariumsulfaat ja baariumsulfiid, ning III lisa 2. osa ja IV lisa 2. osa joonealuse märkuse numbriga 5 tähistatud värvainetest valmistatud lakid, soolad ja pigmendid."1) III lisa 1. osale lisatakse järgmine tabel:"Viitenumber Aine Piirangud Märgistusele trükitavad kasutustingimused ja hoiatusedRakendus- ja/või kasutusala Suurim lubatud sisaldus valmis kosmeetikatootes Muud piirangud ja nõudeda b c d e f46 6-metüülkumariin Suuhügieenitooted 0,003 %"3. III lisa 2. osa muudetakse järgmiselt:- järgmised värvainete indeksi numbrid jäetakse välja:15 630 : 1 (Ba)15 630 : 3 (Sr)15 865 : 3 (Sr),- numbrist "45 170 : 1 (Ba)" jäetakse välja "(Ba)",- järgmistele värvainete indeksi numbritele lisatakse joonealuse märkuse number 5:12 085 10 316 42 05115 585 12 07515 630 15 51015 850 15 98515 865 19 14016 25545 17045 37045 38045 41045 430- lisatakse järgmine joonealune märkus:"5 Nende värvainete lahustumatute baariumi-, strontsiumi- ja tsirkooniumilakkide, soolade ja pigmentide kasutamine on samuti lubatud. Nendele ainetele tuleb teha lahustumatuse katse, mis määratletakse artiklis 8 sätestatud korras."4. IV lisa 1. osale lisatakse järgmine tabel:"Viitenumber Aine Piirangud Märgistusele trükitavad kasutustingimused ja hoiatusedRakendus- ja/või kasutusala Suurim lubatud sisaldus valmis kosmeetikatootes Muud piirangud ja nõudeda b c d e f6 Hõbenitraat Kasutamiseks üksnes ripsmete ja kulmude värvimiseks ettenähtud toodetes 4 % - Sisaldab hõbenitraati - Silmi viivitamatult loputada, kui toode on nendega kokku puutunud7 Alumiiniumtsirkooniumkloriidhüdroksiidkompleksid AlxZr(OH)yClz ja alumiiniumtsirkooniumkloriidhüdroksiidglütsiinkompleksid Antiperspirandid 20 %, väljendatud veevaba alumiiniumtsirkooniumkloriidina 5,4 %, väljendatud tsirkooniumina 1. Alumiiniumi aatomite arvu ja tsirkooniumiaatomite arvu suhe peab olema 2 ja 10 vahel2. Alumiiniumi ja tsirkooniumiaatomite arvu ja kloori aatomite arvu suhe peab olema 0,9 ja 2,1 vahel3. Keelatud kasutada aerosooliballoonides"5. IV lisa 2. osa muudetakse järgmiselt:- järgmine värvainete indeksi number jäetakse välja: 15 585 : 1 (Ba),- järgmisele värvainete indeksi numbrile lisatakse joonealuse märkuse number 5 : 27 290,- lisatakse järgmine joonealune märkus:"5 Nende värvainete lahustumatute baariumi-, strontsiumi- ja tsirkooniumilakkide, soolade ja pigmentide kasutamine on samuti lubatud. Nendele ainetele tuleb teha lahustumatuse katse, mis määratletakse artiklis 8 sätestatud korras."6. IV lisa 3B osa muudetakse järgmiselt:- pealkirja all "Lillad, pruunid, mustad ja valged" asendatakse "Hajutatud lilla 23" numbriga "60 724".7. V lisas asendatakse ainetega number 5 ja 6 seotud tekst järgmisega:"5. Strontsium ja selle ühendid, välja arvatud III lisa 1. osas ettenähtud tingimuste kohane strontsiumsulfiid ja III lisa 2. osa joonealuses märkuses 5 ja VI lisa 2. osas loetletud värvainete strontsiumsoolad, -lakid ja pigmendid.6. Tsirkoonium ja selle ühendid, välja arvatud IV lisa 1. osa viitenumbri 7 kompleksid, ja III lisa II. osa joonealuses märkuses 5 ja VI lisa 2. osas loetletud värvainete tsirkooniumlakid, -soolad ja -pigmendid."Artikkel 21. Direktiivi 76/768/EMÜ IV lisa 1. osa prantsuskeelset teksti parandatakse järgmiselt:- veerus d märgitakse viitenumbriga 4 märgitud aine juurde "35 %" asemele "3,5 %",- veerus b peab viitenumbriga 5 märgitud aine all peab sulgudes oleva sõna "Tribomsalan" asemel olema sõna "Tribromsalan".2. Direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 1. osa ja IV lisa 2. osa joonealuse märkuse 3 itaaliakeelne tekst on järgmine:"(3) Sono ammessi anche le lacche o i sali di tali coloranti che contengono sostanze non vietate dall'allegato II o non escluse dal campo di applicazione della direttiva in base all'allegato V."Artikkel 3Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembril 1984. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 30. märts 1983Komisjoni nimelkomisjoni liigeKarl-Heinz NARJES1 EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169.2 EÜT L 167, 15.6.1982, lk 1.


title: Komisjoni direktiiv 2006/142/EÜ, 22. detsember 2006 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/13/EÜ IIIa lisa, mis sisaldab selliste koostisainete loetelu, mis tuleb igal juhul märkida toiduainete etiketile   (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               23.12.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 368/110

      KOMISJONI DIREKTIIV 2006/142/EÜ,
   22. detsember 2006,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/13/EÜ IIIa lisa, mis sisaldab selliste koostisainete loetelu, mis tuleb igal juhul märkida toiduainete etiketile
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 2000/13/EÜ toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõike 11 kolmandat lõiku,
   võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti 6. detsembri 2005. aasta ja 15. veebruari 2006. aasta arvamust,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiivi 2000/13/EÜ IIIa lisas on esitatud loetelu koostisosadest, mis tuleb igal juhul toiduainete etiketile märkida, sest need võivad tundlikel inimestel põhjustada kõrvaltoimeid.

               (2)

               Nimetatud direktiivi artikli 6 lõike 11 esimeses lõigus on sätestatud, et IIIa lisas esitatud loetelu vaadatakse regulaarselt uuesti läbi ja vajaduse korral ajakohastatakse seda, lähtudes uusimatest teaduslikest andmetest.

               (3)

               Kõnealuse läbivaatamise raames on komisjon palunud, et Euroopa Toiduohutusamet esitaks oma arvamuse teatavate toiduainete IIIa lisasse lisamise kohta.

               (4)

               Lupiinide kohta on toiduohutusamet 6. detsembri 2005. aasta arvamuses täpsustanud, et iseenesest on seda kaunviljalist taime, mille liike on üle 450, toiduks kasutatud juba ammu, kuid mõne aasta eest on pagaritoodete valmistamisel hakatud lupiinijahu lisama nisujahule pagaritoodete valmistamiseks. Olemas on dokumenteeritud tõendid vahetute ja mõningatel juhtudel raskete allergiliste reaktsioonide kohta ning uuringud näitavad, et 30–60 % maapähklitele allergilistest inimestest on suhteliselt suur oht ristallergia tekkeks lupiini suhtes.

               (5)

               15. veebruari 2006. aasta arvamuses täpsustas toiduohutusamet molluskite (kõhtjalgsed, kahepoolmelised karploomad, peajalgsed) kohta, et tavaliselt süüakse neid sellisena, nagu nad on, kuid pärast võimalikku töötlemist võib neid kasutada ka koostisosadena teatavates valmististes ja toodetes (nt surimi). Rasked allergilised reaktsioonid esinevad kuni 0,4 % rahvastikust ehk 20 % kõigist mereandidega seotud allergiajuhtudest. Peamine molluskites sisalduv allergiat tekitav valk on tropomüosiin, mida leidub ka koorikloomades, ning ristallergiat molluskite ja koorikloomade suhtes esineb sageli.

               (6)

               Eelöeldu põhjal tuleks lupiinid ja molluskid lisada direktiivi 2000/13/EÜ IIIa lisas esitatud loetellu.

               (7)

               Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2000/13/EÜ IIIa lisasse lisatakse järgmised koostisosad:

      “Lupiin ja sellest valmistatud tooted
      Molluskid ja neist valmistatud tooted.”

   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid lubavad käesolevale direktiivile vastavate toiduainetega kauplemise alates 13. detsembrist 2007.
   2.   Liikmesriigid keelavad käesolevale direktiivile mittevastavate toiduainete müügi alates 23. detsembrist 2008. Kui kõnealusele direktiivile mittevastavad toiduained on märgistatud enne nimetatud kuupäeva, lubatakse neid siiski müüa kuni varude ammendumiseni.
   Artikkel 3
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid 23. detsembriks 2007. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need õigusnormid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende õigusnormide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 22. detsember 2006

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/89/EÜ (ELT L 308, 25.11.2003, lk 15).


title: Nõukogu direktiiv 2007/61/EÜ, 26. september 2007 , millega muudetakse direktiivi 2001/114/EÜ teatavate inimtoiduks ettenähtud täielikult või osaliselt veetustatud piimakonservide kohta

text:
               4.10.2007

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 258/27

      NÕUKOGU DIREKTIIV 2007/61/EÜ,
   26. september 2007,
   millega muudetakse direktiivi 2001/114/EÜ teatavate inimtoiduks ettenähtud täielikult või osaliselt veetustatud piimakonservide kohta
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Pidades silmas kasvavat vajadust rahvusvahelise piima ja piimatoodete kaubanduse ühtlustamise järele, tuleks ette näha võimalus teatavate osaliselt või täielikult veetustatud piimakonservide valgusisalduse standardimiseks, määrates minimaalseks sisalduseks rasvata kuivaines 34 % massist.

               (2)

               Standardimist lubades on tarvis määrata valgusisalduse reguleerimiseks kasutatavad toorained ja nende koostis.

               (3)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1925/2006 (vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta) (2) eesmärk on reguleerida selliste ainete toidule lisamist ning kehtestada nende vitamiinide ja mineraaltoitainete loetelu, mida võib toidule lisada. Seepärast tuleks nõukogu direktiivi 2001/114/EÜ (3) muuta, et lubada määruses (EÜ) nr 1925/2006 sätestatud vitamiinide ja mineraaltoitainete lisamist.

               (4)

               Direktiivi 2001/114/EÜ tuleks vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2001/114/EÜ muudetakse järgmiselt:

               1)

               artikkel 2 jäetakse välja;

               2)

               I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.

         Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 31. augustiks 2008. Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata selliste õigus- ja haldusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli.
   Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 26. september 2007

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         J. SILVA

      (1)  5. septembri 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (2)  ELT L 404, 30.12.2006, lk 26.

      (3)  EÜT L 15, 17.1.2002, lk 19. Direktiivi on muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.

      LISA
      Direktiivi 2001/114/EÜ I lisa muudetakse järgmiselt.

                  1.

                  Punktis 1 „Osaliselt veetustatud piim” asendatakse esimene lõik järgmisega:
                  „See on magustatud või magustamata vedel toode, mis on saadud vee osalise eemaldamise teel piimast, rasvatust piimast või madala rasvasisaldusega piimast või nende toodete segust ja millele võib olla lisatud koort või täielikult veetustatud piima või mõlemaid, seejuures ei ületa täielikult veetustatud piima kogus valmistootes 25 % kogu piima kuivainest.”

                  2.

                  Punktis 2 „Täielikult veetustatud piim” asendatakse esimene lõik järgmisega:
                  „See on tahke toode, mille veesisaldus ei ületa 5 % valmistoote massist ja mis on saadud vee eemaldamise teel piimast, rasvatust piimast või madala rasvasisaldusega piimast, rõõsast koorest või nende toodete segust.”

                  3.

                  Punkti 3 „Töötlemisviisid” muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              punktis b asendatakse sissejuhatavad sõnad järgmistega:
                              „Ilma et see piiraks Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 853/2004 (millega sätestatakse loomset päritolu toidu hügieeni erireeglid) (1) kohaldamist, säilitatakse lõigetes 1 ja 2 osutatud tooteid järgmiselt:

                              b)

                              lisatakse järgmine punkt:

                                          „c)

                                          Miinimumtaseme 34 % massist (rasvata kuivaines) saavutamiseks võib piima valgusisaldust muuta, et viia see vastavusse käesoleva lisa punktides 1 ja 2 esitatud koostisnõuetega, lisades ja/või eemaldades piimakomponente viisil, mis ei muuda vadakuvalgu ja kaseiini vahekorda töödeldavas piimas.”

                  4.

                  Punkt 4 „Lubatud lisandid” asendatakse järgmisega:
                  „4.   Lubatud lisandid ja toorained

                              a)

                              Vitamiinid ja mineraaltoitained vastavalt määrusele (EÜ) nr 1925/2006 vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta. (2)

                              b)

                              Punkti 3 alapunktis c osutatud valgusisalduse reguleerimiseks on lubatud kasutada järgmisi tooraineid:

                                          i)

                                          piimaretentaat
                                          Piimaretentaat on toode, mis on saadud piimavalgu kontsentreerimisel piima, madala rasvasisaldusega piima või rasvatu piima ultrafiltreerimise teel;

                                          ii)

                                          piimapermeaat
                                          Piimapermeaat on toode, mis on saadud piimast, madala rasvasisaldusega piimast või rasvatust piimast piimavalkude ja piimarasva eemaldamisel ultrafiltreerimise teel; ja

                                          iii)

                                          laktoos
                                          Laktoos on piima looduslik koostisosa, mida saadakse tavaliselt vadakust, mille veevaba laktoosi sisaldus kuivaines on vähemalt 99,0 % m/m. See võib olla veevaba või sisaldada üht kristallisatsioonivee molekuli või olla mõlema vormi segu.

         (1)  ELT L 139, 30.4.2004, lk 55. Parandatud väljaandes ELT L 226, 25.6.2004, lk 22.”;

         (2)  ELT L 404, 30.12.2006, lk 26.”


title: Komisjoni direktiiv 2005/26/EÜ, 21. märts 2005, millega koostatakse toidu koostisosade ja ainete loetelu, mis jäetakse ajutiselt välja direktiivi 2000/13/EÜ IIIa lisastEMPs kohaldatav tekst

text:
               22.3.2005

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 75/33

      KOMISJONI DIREKTIIV 2005/26/EÜ,
   21. märts 2005,
   millega koostatakse toidu koostisosade ja ainete loetelu, mis jäetakse ajutiselt välja direktiivi 2000/13/EÜ IIIa lisast
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivi 2000/13/EÜ toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõike 11 teist lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiivi 2000/13/EÜ IIIa lisas kehtestatakse loetelu toidu koostisosadest, mis tuleb etiketile märkida, sest need võivad tundlikel inimestel põhjustada kõrvaltoimeid.

               (2)

               Vastavalt direktiivile 2000/13/EÜ võib komisjon ajutiselt kõnealuse direktiivi IIIa lisast välja jätta teatavad koostisosad või nendest saadud tooted, kui toiduainetootjad või nende ühendused viivad läbi teaduslikud uuringud kinnitamaks, et need koostisosad või tooted vastavad kõnealusest lisast lõplikult välja jätmise tingimustele.

               (3)

               Komisjon on saanud 27 taotlust 34 koostisosa või nendest saadud toote kohta, millest 32 kuuluvad käesoleva direktiivi reguleerimisalasse ja on esitatud Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) teadusliku seisukoha saamiseks.

               (4)

               Taotleja esitatud teabe ja muu kättesaadava teabe põhjal peab EFSA ebatõenäoliseks või mitte eriti tõenäoliseks, et teatavate koostisosadega tooted võivad tundlikel inimestel põhjustada kõrvaltoimeid. Teatavatel juhtudel on EFSA leidnud, et ei saa teha kindlat järeldust, kuigi registreeritud juhtumeid ei ole mainitud.

               (5)

               Nendele tingimustele vastavad kõnealused tooted või koostisosad tuleks seepärast direktiivi 2000/13/EÜ IIIa lisast ajutiselt välja jätta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Käesoleva direktiivi lisas loetletud koostisosad või ained jäetakse direktiivi 2000/13/EÜ IIIa lisast välja kuni 25. novembrini 2007.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 21. septembril 2005. Liikmesriigid teatavad komisjonile viivitamata nende õigus- ja haldusnormide teksti ning nende õigus- ja haldusnormide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavuse tabeli kujul.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 25. novembrist 2005.
   Kui liikmesriigid need õigusnormid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile vastavalt käesolevale direktiivile kohandatud tähtsamate õigus- ja haldusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 21. märts 2005

            Komisjoni nimel

            Komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/89/EÜ (ELT L 308, 25.11.2003, lk 15).

      LISA
      Toidu koostisosade ja ainete loetelu, mis jäetakse ajutiselt välja direktiivi 2000/13/EÜ IIIa lisast

                  Koostisosad

                  Nendest saadud tooted, mis jäetakse ajutiselt välja

                  Gluteeni sisaldavad teraviljad

                              —

                              Nisul põhinevad glükoosisiirupid, sealhulgas dekstroos (1)

                              —

                              Nisul põhinevad maltodekstriinid (1)

                              —

                              Odral põhinevad glükoosisiirupid

                              —

                              Teraviljad, mida kasutatakse kangete alkohoolsete jookide destillaatides

                  Munad

                              —

                              Albumiin (saadud munast), mida kasutatakse veinis

                              —

                              Albumiin (saadud munast), mida kasutatakse selitusainena veinis ja siidris

                  Kalad

                              —

                              Kalaželatiin, mida kasutatakse vitamiinide ning lõhna- ja maitseainete kandeainena

                              —

                              Kalaželatiin või kalaliim, mida kasutatakse selitusainena õlles, siidris ja veinis

                  Sojauba

                              —

                              Täielikult rafineeritud sojaõli ja -rasv (1)

                              —

                              Sojaoast saadud looduslikult segatud tokoferoolid (E306), looduslik D-alfa-tokoferool, looduslik D-alfa-tokoferoolatsetaat, looduslik D-alfa-tokoferoolsuktsinaat

                              —

                              Sojaoast saadud taimeõlide fütosteroolid ja fütosteroolestrid

                              —

                              Sojaoast taimeõli steroolidest toodetud taimne stanoolester

                  Piim

                              —

                              Vadak, mida kasutatakse kangete alkohoolsete jookide destillaatides

                              —

                              Laktitool

                              —

                              Piimatooted (kaseiin), mida kasutatakse selitusainena siidris ja veinis

                  Pähklid

                              —

                              Pähklid, mida kasutatakse kangete alkohoolsete jookide destillaatides

                              —

                              Pähklid (mandlid, kreeka pähklid), mida kasutatakse kangetes alkohoolsetes jookides (lõhna- ja maitseainena)

                  Seller

                              —

                              Sellerilehe- ja selleriseemneõli

                              —

                              Selleriseemneõlivaik

                  Sinepiseemned

                              —

                              Sinepiõli

                              —

                              Sinepiseemneõli

                              —

                              Sinepiseemneõlivaik

         (1)  ja nendest saadud tooted, kuivõrd nende töötlemisprotsess ei suurenda tõenäoliselt EFSA poolt hinnatud allergeenuse taset asjakohasel tootel, millest nad pärinevad.


title: Komisjoni direktiiv 96/87/EÜ, 13. detsember 1996, millega kohandatakse nõukogu direktiivi 96/49/EÜ (ohtlike kaupade raudteevedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) tehnika arengugaEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31996L0087

Euroopa Liidu Teataja L 335 , 24/12/1996 Lk 0045 - 0045

		Komisjoni direktiiv 96/87/EÜ,13. detsember 1996,millega kohandatakse nõukogu direktiivi 96/49/EÜ (ohtlike kaupade raudteevedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) tehnika arenguga(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiivi 96/49/EÜ ohtlike kaupade raudteevedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] eelkõige selle artiklit 8,ning arvestades, et:rahvusvaheline ohtlike kaupade raudteevedude kord (RID) koos muudatustega tuleks lisana liita direktiivile 96/49/EÜ ning seda ei tuleks kohaldada mitte ainult piiriüleste vedude suhtes, vaid ka üksikute liikmesriikide sisevedude suhtes;direktiivi 96/49/EÜ lisas on rahvusvaheline ohtlike kaupade raudteevedude kord 1. jaanuari 1995. aasta redaktsioonis;rahvusvahelist ohtlike kaupade raudteevedude korda ajakohastatakse iga kahe aasta möödumisel ning seetõttu jõustub muudetud kord 1. jaanuaril 1997;vastavalt artiklile 8 tuleb artiklis 9 sätestatud korras vastu võtta kõik vajalikud muudatused, kohandamaks selle direktiiviga kaetud valdkonda teaduse ja tehnika arenguga ning ühtlustamaks seda uute eeskirjadega;sektorit tuleb kohandada rahvusvahelise ohtlike kaupade raudteevedude uue korraga ning seetõttu tuleb muuta direktiivi 96/49/EÜ lisa;käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 96/49/EÜ artiklis 9 sätestatud komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 96/49/EÜ lisa muudetakse järgmiselt:"Lisa moodustavad 1. jaanuaril 1997 jõustuvad rahvusvahelise ohtlike kaupade raudteevedude korra sätted, mis on esitatud Cotif'i liite B I lisas, kusjuures "osalisriik" ja "riigid või raudteed" asendatakse "liikmesriigiga".NB:Rahvusvahelise ohtlike kaupade raudteevedude kord avaldatakse kõigis ühenduse ametlikes keeltes niipea, kui selle tekst saab kõikides keeltes valmis."Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 1. jaanuari 1997. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide tekstid.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 13. detsember 1996Komisjoni nimelkomisjoni liigeNeil Kinnock[1] EÜT L 235, 17.9.1996, lk 25.--------------------------------------------------