title: Nõukogu direktiiv, 27. juuli 1990, millega muudetakse II lisa direktiivis 86/280/EMÜ teatavate direktiivi 76/464/EMÜ lisa I nimistusse kuuluvate ohtlike ainete heitmete piirväärtuste ja kvaliteedieesmärkide kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31990L0415

Euroopa Liidu Teataja L 219 , 14/08/1990 Lk 0049 - 0057 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 9 Lk 0245  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 9 Lk 0245

		Nõukogu direktiiv,27. juuli 1990,millega muudetakse II lisa direktiivis 86/280/EMÜ teatavate direktiivi 76/464/EMÜ lisa I nimistusse kuuluvate ohtlike ainete heitmete piirväärtuste ja kvaliteedieesmärkide kohta(90/415/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 130s,võttes arvesse nõukogu 4. mai 1976. aasta direktiivi 76/464/EMÜ teatavate ühenduse veekeskkonda lastavate ohtlike ainete põhjustatava saaste kohta, [1] eriti selle artikleid 6 ja 12,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [2]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [3]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [4]ning arvestades, et:ühenduse veekeskkonna kaitsmiseks teatavate ohtlike ainete põhjustatava saaste eest on direktiivi 76/464/EMÜ artikliga 3 ette nähtud eelneva loa süsteem, milles on sätestatud selle lisa I nimistusse kuuluvate ainete heitmenormid; sama direktiivi artikliga 6 on ette nähtud, et tuleb kehtestada nende heitmenormide piirväärtused ja kvaliteedieesmärgid veekeskkonna puhul, mida nende ainete heitmed mõjutavad;liikmesriikidelt nõutakse piirväärtuste kohaldamist, välja arvatud juhul, kui nad võivad kasutada kvaliteedieesmärke;direktiivi 86/280/EMÜ, [5] muudetud direktiiviga 88/347/EMÜ, [6] muudetakse ja täiendatakse komisjoni ettepanekul kooskõlas teaduslikult põhjendatud teadmiste arenguga, mis on seotud eelkõige nimetatud ainete mürgisuse, püsivuse ja bioakumuleerumisvõimega elusorganismides ja setetes või parimate olemasolevate tehniliste vahendite arenguga; selleks tuleb ette näha nimetatud direktiivi täiendamine muude ohtlike ainetega seotud meetmete osas ja II lisa sisu muutmine,direktiivi 86/280/EMÜ artikliga 5 nähakse ette, et kui tegemist on teatavate muude nende ainete oluliste saasteallikatega kui need, mille suhtes kohaldatakse ühenduse piirväärtusi või siseriiklikke heitmenorme, tuleks koostada eriprogrammid reostuse kõrvaldamiseks;on asjakohane, et väikeste heitmekoguste puhul, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 86/280/EMÜ artikli 5 sätteid, võib teha direktiivi 76/464/EMÜ artikli 3 nõuetest erandi;direktiivis 76/464/EMÜ sätestatud kriteeriumide alusel tuleks 1,2-dikloroetaani, trikloroetüleeni, perkloroetüleeni ja triklorobenseeni suhtes kohaldada direktiivi 86/280/EMÜ sätteid,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 86/280/EMÜ II lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 21. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu 18 kuu jooksul selle teatavakstegemisest. [7] Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 27. juuli 1990Nõukogu nimeleesistujaE. Rubbi[1] EÜT L 129, 18.5.1976, lk 23.[2] EÜT C 253, 29.9.1988, lk 4.[3] EÜT C 96, 17.4.1989, lk 188.[4] EÜT C 23, 30.1.1989, lk 4.[5] EÜT L 181, 4.7.1986, lk 16.[6] EÜT L 158, 25.6.1988, lk 35.[7] Käesolev direktiiv tehti liikmesriikidele teatavaks 31. juulil 1990.--------------------------------------------------LISADIREKTIIVI 86/280/EMÜ II LISA MUUDATUSED1. Pealkirja alla lisatakse järgmised punktid:"8. 1,2-dikloroetaani (EDC) kohta9. Trikloroetüleeni (TRI) kohta10. Perkloroetüleeni (PER) kohta11. Triklorobenseeni (TCB) kohta".2. Lisatakse järgmine jaotis:"VIII. Erisätted 1,2-dikloroetaani (EDC) kohta (nr 59) [1]CASi nr 107-06-2"A osa (59): Heitmenormide piirväärtused [2]Tööstusettevõtte liik | Keskmise väärtuse liik | Piirväärtused, väljendatud | Kohaldada alates |massina (g/t) | kontsentratsioonina (mg/l) |a)Ainult 1,2-dikloroetaani tootmine (ilma samas kohas töötlemise või kasutamiseta) | Kuus | 4 | 2 | 1.1.1993 || 2,5 | 1,25 | 1.1.1995 || Päevas | 8 | 4 | 1.1.1993 || 5 | 2,5 | 1.1.1995 |b)1,2-dikloroetaani tootmine ja samas kohas töötlemine või kasutamine, v.a punktis e määratletud kasutus | Kuus | 12 | 6 | 1.1.1993 || 5 | 2,5 | 1.1.1995 || Päevas | 24 | 12 | 1.1.1993 || 10 | 5 | 1.1.1995 |c)1,2-dikloroetaani töötlemine muudeks aineteks kui vinüülkloriid | Kuus | 2,5 | 1 | 1.1.1993 || Päevas | 5 | 2 | 1.1.1993 |d)EDC kasutamine metallide rasvaärastuses (punktis b nimetatud tootmiskohast väljaspool) | Kuus | — | 0,1 | 1.1.1993 || Päevas | — | 0,2 | 1.1.1993 |e)EDC kasutamine ioonvahetite tootmisel | Kuus | — | — | — || Päevas | — | — | — |3. B osa (59): KvaliteedieesmärgidKeskkond | Kvaliteedieesmärgid (μg/l) | Kohaldada alates |Maismaa pinnaveed | 10 | 1.1.1993 |Suudmealade veed |Maismaa pinnaveed, v.a suudmealade veed |Territoriaalveed |Komisjon võrdleb direktiivi 76/464/EMÜ artikli 13 lõike 1 kolmanda taande kohaselt teostatud järelevalve tulemusi soovitusliku kontsentratsiooniga 2,5 μg/l.Komisjon vaatab 1998. aastaks käesolevate meetmete rakendamisel omandatud kogemuste alusel kvaliteedieesmärgid uuesti läbi.C osa (59): Mõõtmise võrdlusmeetod1. Heitvees ja veekeskkonnas 1,2-dikloroetaani olemasolu kindlaksmääramiseks kasutatav mõõtmise võrdlusmeetod on gaasikromatograafia elektronihaarde detektoriga pärast sobiva lahustiga ekstraheerimist või gaasikromatograafia pärast isoleerimist "purge and trap" protsessi abil ja eraldamist krüogeenselt jahutatava kapillaarpüüduriga. Määramispiir on heitvee puhul 10 μg/l ja veekeskkonna puhul 1 μg/l.2. Meetodi mõõtetäpsus ja kordustäpsus peavad olema ± 50 % kontsentratsiooni juures, mis on määramispiiri kahekordne väärtus.3. Liikmesriigid võivad kindlaks määrata EDC kontsentratsioonid, võrreldes neid AOX, EOX või VOX kogustega, kui komisjon on veendunud, et need meetodid annavad samaväärsed tulemused, ja kuni võetakse vastu üldine lahusteid käsitlev direktiiv.Asjaomased liikmesriigid kehtestavad korrapäraselt EDC ja kasutatud parameetri suhte kontsentratsioonina."IX. Erisätted trikloroetüleeni (TRI) kohta (nr 121) [12]CASi nr 79-01-6"A osa (121): Heitmenormide piirväärtused [13]Tööstusettevõtte liik | Keskmise väärtuse liik | Piirväärtused, väljendatud | Kohaldada alates |massina (g/t) | kontsentratsioonina (mg/l) |a)Trikloroetüleeni (TRI) ja perkloroetüleeni (PER) tootmine | Kuus | 10 | 2 | 1.1.1993 || 2,5 | 0,5 | 1.1.1995 || Päevas | | | || | 20 | 4 | 1.1.1993 || | 5 | 1 | 1.1.1995 |c)TRI kasutamine metallide rasvaärastuses | Kuus | | 0,1 | 1.1.1993 || Päevas | | 0,2 | 1.1.1993 |B osa (121): KvaliteedieesmärgidKeskkond | Kvaliteedieesmärk (μg/l) | Kohaldada alates |Maismaa pinnaveed | 10 | 1.1.1993 |Suudmealade veed |Maismaa pinnaveed, v.a suudmealade veed |Territoriaalveed |Komisjon võrdleb direktiivi 76/464/EMÜ artikli 13 lõike 1 kolmanda taande kohaselt teostatud järelevalve tulemusi soovitusliku kontsentratsiooniga 2,5 μg/l.Komisjon vaatab 1988. aastaks käesolevate meetmete rakendamisel omandatud kogemuste alusel kvaliteedieesmärgid uuesti läbi.C osa (121): Mõõtmise võrdlusmeetod1. Heitvees ja veekeskkonnas trikloroetüleeni (TRI) olemasolu kindlaksmääramiseks kasutatav mõõtmise võrdlusmeetod on gaasikromatograafia elektronihaarde detektoriga pärast sobiva lahustiga ekstraheerimist.TRI määramispiir on heitvee puhul 10 μg/l ja veekeskkonna puhul 0,1 μg/l.2. Meetodi mõõtetäpsus ja kordustäpsus peavad olema ± 50 % kontsentratsiooni juures, mis on määramispiiri kahekordne väärtus.3. Liikmesriigid võivad kindlaks määrata TRI kontsentratsioonid, võrreldes neid AOX, EOX või VOX kogustega, kui komisjon on veendunud, et need meetodid annavad samaväärsed tulemused, ja kuni võetakse vastu üldine lahusteid käsitlev direktiiv.Asjaomased liikmesriigid kehtestavad korrapäraselt TCB ja kasutatud parameetri suhte kontsentratsioonina.X. Erisätted perkloroetüleeni (PER) kohta (nr 111) [18]CASi nr 127-18-4A osa (111): Heitmenormide piirväärtused [19]Tööstusettevõtte liik | Keskmise väärtuse liik | Piirväärtused, väljendatud | Kohaldada alates |massina (g/t) | kontsentratsioonina (mg/l) |a)Trikloroetüleeni (TRI) ja perkloroetüleeni (PER) tootmine (TRI-PER protsessid) | Kuus | 10 | 2 | 1.1.1993 || 2,5 | 0,5 | 1.1.1995 || Päevas | 20 | 4 | 1.1.1993 || 5 | 1 | 1.1.1995 |b)Tetrakloorsüsiniku ja perkloroetüleeni tootmine (TETRA-PER protsessid) | Kuus | 10 | 5 | 1.1.1993 || 2,5 | 1,25 | 1.1.1995 || Päevas | 20 | 10 | 1.1.1993 || 5 | 2,5 | 1.1.1995 |c)PERi kasutamine metallide rasvaärastuses | Kuus | — | 0,1 | 1.1.1993 || Päevas | — | 0,2 | 1.1.1993 |d)Klorofluorosüsiniku tootmine | Kuus | — | — | — || Päevas | — | — | — |B osa (111): KvaliteedieesmärgidKeskkond | Kvaliteedieesmärk (μg/l) | Kohaldada alates |Maismaa pinnaveed | 10 | 1.1.1993 |Suudmealade veed |Maismaa pinnaveed, v.a suudmealade veed |Territoriaalveed |Komisjon võrdleb direktiivi 76/464/EMÜ artikli 13 lõike 1 kolmanda taande kohaselt teostatud järelevalve tulemusi soovitusliku kontsentratsiooniga 2,5 μg/l.Komisjon vaatab 1998. aastaks käesolevate meetmete rakendamisel omandatud kogemuste alusel kvaliteedieesmärgid uuesti läbi.C osa (111): Mõõtmise võrdlusmeetod1. Heitvees ja veekeskkonnas perkloroetüleeni (PER) olemasolu kindlaksmääramiseks kasutatav mõõtmise võrdlusmeetod on gaasikromatograafia elektronihaarde detektoriga pärast sobiva lahustiga ekstraheerimist.PER määramispiir on heitvee puhul 10 μg/l ja veekeskkonna puhul 0,1 μg/l.2. Meetodi mõõtetäpsus ja kordustäpsus peavad olema ± 50 % kontsentratsiooni juures, mis on määramispiiri kahekordne väärtus.3. Liikmesriigid võivad kindlaks määrata PER kontsentratsioonid, võrreldes neid AOX, EOX või VOX kogustega, kui komisjon on veendunud, et need meetodid annavad samaväärsed tulemused, ja kuni võetakse vastu üldine lahusteid käsitlev direktiiv.Asjaomased liikmesriigid kehtestavad korrapäraselt PERi ja kasutatud parameetri suhte kontsentratsioonina.Erisätted triklorobenseeni [25] (TCB) kohta (117,118) [26]A osa (117, 118): Heitmenormide piirväärtusedTäiskeeld:TCB heitmete põhjustatud reostus ei tohi aja jooksul otseselt või kaudselt oluliselt suureneda ega mõjutada kontsentratsiooni setetes ja/või molluskites ja/või karpides ja/või kalades.Tööstusettevõtte liik | Keskmise väärtuse liik | | Kohaldada alates |Piirväärtused, väljendatud massina (g/t) | kontsentratsioonina (mg/l) |a)TCB tootmine HCH dehüdrokloorimise ja/või TCB töötlemise teel | Kuus | 25 | 2,5 | 1.1.1993 || 10 | 1 | 1.1.1995 || Päevas | 50 | 5 | 1.1.1993 || 20 | 2 | 1.1.1995 |b)Klorobenseenide tootmine ja/või töötlemine benseeni kloorimise teel | Kuus | 5 | 0,5 | 1.1.1993 || 0,5 | 0,05 | 1.1.1995 || Päevas | 10 | 1 | 1.1.1993 || 1 | 0,1 | 1.1.1995 |B osa (117, 118): KvaliteedieesmärgidTäiskeeld:TCB kontsentratsioon setetes ja/või molluskites ja/või karpides ja/või kalades ei tohi aja jooksul oluliselt suureneda.Keskkond | Kvaliteedieesmärk (μg/l) | Kohaldada alates |Maismaa pinnaveed | 0,4 | 1.1.1993 |Suudmealade veed |Maismaa pinnaveed, v.a suudmealade veed |Territoriaalveed |Komisjon võrdleb direktiivi 76/464/EMÜ artikli 13 lõike 1 kolmanda taande kohaselt teostatud järelevalve tulemusi soovitusliku kontsentratsiooniga 0,1 μg/l.Komisjon vaatab 1998. aastaks käesolevate meetmete rakendamisel omandatud kogemuste alusel kvaliteedieesmärgid uuesti läbi.C osa (117, 118): Mõõtmise võrdlusmeetod1. Heitvees ja veekeskkonnas triklorobenseeni (TCB) olemasolu kindlaksmääramiseks kasutatav mõõtmise võrdlusmeetod on gaasikromatograafia elektronihaarde detektoriga pärast sobiva lahustiga ekstraheerimist. Iga üksiku isomeeri määramispiir on heitvee puhul 1 μg/l ja veekeskkonna puhul 10 ng/l.2. Setetes ja organismides TCB kindlaksmääramiseks kasutatav võrdlusmeetod on gaasikromatograafia elektronihaarde detektoriga pärast proovi sobivat ettevalmistamist. Iga üksiku isomeeri puhul on määramispiir 1 μg/kg kuivaines.3. Liikmesriigid võivad kindlaks määrata TCB kontsentratsioonid, võrreldes neid AOX või EOX kogustega, kui komisjon on veendunud, et need meetodid annavad samaväärsed tulemused, ja kuni võetakse vastu üldine lahusteid käsitlev direktiiv.Asjaomased liikmesriigid kehtestavad korrapäraselt TCB ja kasutatud parameetri suhte kontsentratsioonina.4. Meetodi mõõtetäpsus ja kordustäpsus peavad olema ± 50 % kontsentratsiooni juures, mis on määramispiiri kahekordne väärtus.[1] Direktiivi 86/280/EMÜ artiklit 5 kohaldatakse eelkõige EDC suhtes, mida kasutatakse lahustina tootmis- või töötlemiskohast väljaspool, kui nende heitmete kogus ei ületa aastas 30 kg. Selliste väikeste heitmekoguste puhul võib teha direktiivi 76/464/EMÜ artikli 3 nõuetest erandi. Olenemata direktiivi 86/280/EMÜ artikli 5 lõikest 3 peavad liikmesriigid rakendama oma eriprogrammid hiljemalt 1. jaanuaril 1993. Nad peavad nendest teavitama komisjoni samal ajal.[12] Direktiivi 86/280/EMÜ artiklit 5 kohaldatakse eelkõige TRI suhtes, mida kasutatakse lahustina keemilisel puhastamisel, rasva või lõhnade eemaldamiseks ja metallide rasvaärastuseks, kui nende heitmete kogus ei ületa aastas 30 kg. Selliste väikeste heitmekoguste puhul võib teha direktiivi 76/464/EMÜ artikli 3 nõuetest erandi. Olenemata direktiivi 86/280/EMÜ artikli 5 lõikest 3 peavad liikmesriigid rakendama oma eriprogrammid hiljemalt 1. jaanuaril 1993. Nad peavad nendest teavitama komisjoni samal ajal.[18] Direktiivi 86/280/EMÜ artiklit 5 kohaldatakse eelkõige PERi suhtes, mida kasutatakse lahustina keemilisel puhastamisel, rasva või lõhnade eemaldamiseks ja metallide rasvaärastuseks, kui nende heitmete kogus ei ületa aastas 30 kg. Selliste väikeste heitmekoguste puhul võib teha direktiivi 76/464/EMÜ artikli 3 nõuetest erandi. Olenemata direktiivi 86/280/EMÜ artikli 5 lõikest 3 peavad liikmesriigid rakendama oma eriprogrammid hiljemalt 1. jaanuaril 1993. Nad peavad nendest teavitama komisjoni samal ajal.[25] Direktiivi 86/280/EMÜ artiklit 5 kohaldatakse eelkõige TCB suhtes, mida kasutatakse lahustina või värvitugevdajana tekstiilitööstuses või trafodes kasutatavate õlide komponendina ajani, kuni selles valdkonnas võetakse vastu konkreetsed ühenduse õigusaktid. Olenemata artikli 5 lõikest 3 peavad liikmesriigid rakendama oma eriprogrammid hiljemalt 1. jaanuaril 1993. Nad peavad nendest teavitama komisjoni samal ajal.[26] TCB võib esineda ühena kolmest järgmisest isomeerist:- 1, 2, 3-TCB — CASi nr 87/61-6;- 1, 2, 4-TCB — CASi nr 120-82-1 (EMÜ loetelu nr 118);- 1, 3, 5-TCB — CASi nr 180-70-3.Tehniline TCB (EMÜ loetelu nr 117) on nende kolme isomeeri segu, kus on ülekaalus 1, 2, 4-TCB, ning see võib sisaldada ka väheses koguses di- ja tetraklorobenseeni.Igal juhul kohaldatakse neid sätteid TCB koguhulga suhtes (kolme isomeeri summa)."--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiv 97/26/EÜ, 2. juuni 1997, millega muudetakse direktiivi 91/439/EMÜ juhilubade kohta

text:
Avis juridique important

|

31997L0026

Official Journal L 150 , 07/06/1997 P. 0041 - 0043

NÕUKOGU DIREKTIIV 97/26/EÜ,2. juuni 1997,millega muudetakse direktiivi 91/439/EMÜ juhilubade kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 75,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,1võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust,2tegutsedes asutamislepingu artiklis 189c sätestatud korras3ning arvestades, et:1) nõukogu 29. juuli 1991. aasta direktiiv 91/439/EMÜ juhilubade kohta4 sätestab, et siseriiklikud juhiload kehtestatakse vastavalt nimetatud direktiivi I või Ia isas kirjeldatud ühenduse mudelile ning et neile on märgitud tingimused, mille alusel juhil on lubatud sõidukit juhtida;2) nimetatud I ja Ia lisa näevad ette, et täiendav informatsioon ja kitsendused esitatakse koodina;3) direktiiviga 91/439/EMÜ reguleeritud väljaandmistingimuste suhtes kohaldatavad koodid ja allkoodid kehtivad ühenduse kõikides osades;4) vastavalt subsidiaarsuspõhimõttele on vaja ühenduse meedet, et juhiload oleksid mõistetavad ja vastastikku tunnustatavad ning et hõlbustada isikute vaba liikumist, vältides praktilisi probleeme, mida tooks autojuhtidele, autoveo-ettevõtjatele, haldusasutustele ja inspektoritele kaasa see, kui liikmesriigid kasutaksid erinevaid koode;5) tuleks ette näha lihtsustatud menetlus I ja Ia lisas loetletud ühenduse harmoneeritud koodide tehniliste aspektide kohandamiseks ning direktiivi 91/439/EMÜ II ja III lisa kohandamiseks;6) selguse ning kooskõla huvides nõukogu 30. juuni 1992. aasta direktiiviga, mis käsitleb kahe- ja kolmerattaliste mootorsõidukite tüübikinnitust,5 tuleks kasutada käesoleva muudatusega pakutavat võimalust, et ühtlustada mõiste "mootorratas" valmistajakiiruse seisukohalt,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 91/439/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 3 lõike 3:a) teises taandes asendatakse "50 km/h" sõnadega "45 km/h";b) kolmas taane asendatakse järgmisega:"- mootorratas - külghaagisega või külghaagiseta kaherattaline mootorsõiduk, mille sisepõlemismootori töömaht on üle 50 cm3 ja/või valmistajakiirus on üle 45 km/h."2. Lisatakse järgmised artiklid:"Artikkel 7a1. I ja Ia lisas sätestatud ühenduse harmoneeritud koodide alajaotis määratakse kindlaks artiklis 7b sätestatud korras, võttes eriti arvesse koode 04, 05, 44 ja 55.Seda korda järgitakse ka otsustamisel, kas ühenduse harmoneeritud koodi teatavate alajaotiste kasutamine tuleks vajaduse korral muuta kohustuslikuks.2. Vajalikud muudatused I ja Ia lisa harmoneeritud koode käsitlevate osade ning II ja III lisa kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga võetakse vastu artiklis 7b ette nähtud korras.Artikkel 7b1. Komisjoni abistab juhilubade komitee, edaspidi "komitee", mis koosneb liikmesriikide esindajatest ja mida juhatab komisjoni esindaja.2. Komisjoni esindaja esitab komiteele võetavate meetmete eelnõu. Tähtaja jooksul, mille vastavalt küsimuse kiireloomulisusele võib määrata eesistuja, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamus esitatakse sellise häälteenamusega, nagu on sätestatud asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 nõukogu otsuste vastuvõtmiseks komisjoni ettepaneku põhjal. Liikmesriikide esindajate hääli komitees arvestatakse nimetatud artiklis sätestatud viisil. Eesistuja ei hääleta.3. a) Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu.b) Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.Kui nõukogu ei ole kolme kuu jooksul alates ettepaneku saamisest otsust teinud, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu."3. I lisa punktis 2 asendatakse juhiloa 4. leheküljel ning Ia lisa punktis 2 juhiloa tagaküljel alapunkti a jaotise 12 esimene taane järgmisega:"- koodid 01-99: ühenduse harmoneeritud koodid01 Nägemist korrigeerivad vahendid02 Kuuldeaparaat/suhtlemise abivahend03 Protees/ortoos04 Kehtiva arstitõendi olemasolul05 Juhtimispiirangud meditsiinilistel põhjustel10 Ümberseadistatud käigukast15 Ümberseadistatud sidur20 Ümberseadistatud piduriseadmed25 Ümberseadistatud akseleraatorsüsteem30 Ümberseadistatud ühitatud piduri- ja akseleraatorseadmed35 Ümberseadistatud juhtimisseade40 Ümberseadistatud juhtimisseadmed42 Ümberseadistatud tahavaatepeegel (-peeglid)43 Ümberseadistatud juhiiste44 Mootorratta ümberseadistused45 Üksnes külgkorviga mootorratas50 Üksnes konkreetne sõiduk/VIN-kood51 Üksnes konkreetne sõiduk/registreerimisnumber55 Sõiduki ühitatud ümberseadistused70 Vahetatud juhiluba nr .. Väljaandja .(kolmanda riigi puhul UN/ECE tähis)71 Juhiloa nr . duplikaat(kolmanda riigi puhul UN/ECE tähis)72 Üksnes A kategooria sõidukitele, mille mootori suurim töömaht on 125 cm3 ja suurim lubatud võimsus 11 kW (A1)73 Üksnes kolme- või neljarattalistele B kategooria mootorsõidukitele (B1)74 Üksnes C kategooria sõidukitele, mille lubatud täismass on kuni 7 500 kg (C1)75 Üksnes D kategooria sõidukitele, millel on peale juhiistme kuni 16 istekohta (D1)76 Üksnes C kategooria sõidukitele, mille lubatud täismass on kuni 7 500 kg (C1), koos haagisega, mille lubatud täismass on üle 750 kg, tingimusel, et niiviisi moodustuva autorongi täismass ei ületa 12 000 kg ning et haagise lubatud täismass ei ületa vedukauto tühimassi (C1 + E)77 Üksnes D kategooria sõidukitele, millel on peale juhiistme kuni 16 istekohta (D1), koos haagisega, mille lubatud täismass on üle 750 kg, tingimusel, et: a) niiviisi moodustuva autorongi täismass ei ületa 12 000 kg ning haagise lubatud täismass ei ületa vedukauto tühimassi, ning b) haagist ei kasutata reisijate veoks (D1 + E)78 Üksnes automaatkäiguvahetusega sõidukitele (II lisa punkti 8.1.1 teine lõik)79 (...) Üksnes sõidukitele, mis direktiivi artikli 10 lõike 1 kohaldamisel vastavad sulgudes toodud näitajatele."Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid pärast komisjoniga konsulteerimist 1. jaanuariks 1998. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näeb ette liikmesriik.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 2. juuni 1997Nõukogu nimeleesistujaH. VAN MIERLO1 EÜT C 110, 16.4.1996, lk 7 ja EÜT C 31, 31.1.1997, lk 3.2 EÜT C 204, 15.7.1996, lk 20.3 Euroopa Parlamendi 5. septembri 1996. aasta arvamus (EÜT C 277, 23.9.1996, lk 15), nõukogu 20. detsembri 1996. aasta ühine seisukoht (EÜT C 69, 5.3.1997, lk 7) ja Euroopa Parlamendi 9. aprilli 1997. aasta otsus (EÜT C 132, 28.4.1997).4 EÜT L 237, 24.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 96/47/EÜ (EÜT L 235, 17.9.1996, lk 1).5 EÜT L 225, 10.8.1992, lk 72. Direktiivi on muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.


title: Komisjoni direktiiv 2011/13/EL, 8. veebruar 2011 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda toimeaine nonaanhape selle I lisasse  EMPs kohaldatav tekst

text:
               9.2.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 34/52

         KOMISJONI DIREKTIIV 2011/13/EL,
   8. veebruar 2011,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, et kanda toimeaine nonaanhape selle I lisasse
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, (1) eriti selle artikli 16 lõike 2 teist lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 4. detsembri 2007. aasta määrusega (EÜ) nr 1451/2007 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta) (2) on kehtestatud selliste toimeainete nimekiri, mida on vaja hinnata nende kandmiseks direktiivi 98/8/EÜ I, IA või IB lisasse. Nonaanhape kuulub sellesse loetellu.

               (2)

               Määruse (EÜ) nr 1451/2007 kohaselt on nonaanhapet hinnatud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2 kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad kõnealuse direktiivi V lisas määratletud tooteliiki 19 (repellendid ja atraktandid).

               (3)

               Referentliikmesriigiks määrati Austria ja ta esitas 10. oktoobril 2008 komisjonile pädeva asutuse aruande ja soovituse vastavalt määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 14 lõigetele 4 ja 6.

               (4)

               Komisjon ja liikmesriigid on pädeva asutuse aruande läbi vaadanud. Määruse (EÜ) nr 1451/2007 artikli 15 lõike 4 kohaselt lisati läbivaatuse tulemused alalises biotsiidide komitees 24. septembril 2010 hindamisaruandesse.

               (5)

               Hindamistest ilmneb, et nonaanhapet sisaldavate biotsiidide kasutamisel repellentidena võib eeldada, et need vastavad direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele. Seepärast on asjakohane kanda nonaanhape kõnealuse direktiivi I lisasse.

               (6)

               Euroopa Liidu tasandil ei ole hinnatud kõiki võimalikke kasutusviise. Seepärast peaksid liikmesriigid hindama neid kasutusvaldkondi või kokkupuutevõimalusi ning ohtu keskkonna osadele ja populatsioonidele, mida ei ole riskide hindamisel liidu tasandil piisava põhjalikkusega uuritud, ning tootele turustusloa andmisel tagama, et võetakse sobivad meetmed või kehtestatakse eritingimused kindlakstehtud riskide vähendamiseks lubatava tasemeni.

               (7)

               Käesoleva direktiivi sätteid on oluline kohaldada samaaegselt kõikides liikmesriikides, et tagada nonaanhapet toimeainena sisaldavate biotsiidide võrdne kohtlemine turul ja hõlbustada kogu biotsiidituru nõuetekohast toimimist.

               (8)

               Toimeaine direktiivi 98/8/EÜ I lisasse kandmisele peaks eelnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda uute nõuete täitmiseks ning toimiku esitanud taotlejad saaksid kasutada kogu kümneaastast andmekaitseaega, mis direktiivi 98/8/EÜ artikli 12 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt algab toimeaine lisasse kandmise kuupäevast.

               (9)

               Lisasse kandmisele peaks järgnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid saaksid rakendada direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõiget 3.

               (10)

               Seepärast tuleks direktiivi 98/8/EÜ vastavalt muuta.

               (11)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 98/8/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. jaanuariks 2012.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. veebruarist 2013.
   Kui liikmesriigid võtavad kõnealused normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 8. veebruar 2011

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1.

      (2)  ELT L 325, 11.12.2007, lk 3.

      LISA
      Direktiivi 98/8/EÜ I lisasse lisatakse järgmine kirje:

                     Nr

                     Tavanimetus

                     IUPACi nimetus
                     Identifitseerimisnumbrid

                     Toimeaine miinimumpuhtus turustatavas biotsiidis

                     Lisamise kuupäev

                     Artikli 16 lõike 3 täitmise tähtaeg (välja arvatud rohkem kui ühte toimeainet sisaldavad tooted, mille puhul artikli 16 lõike 3 täitmise tähtaeg on viimases asjaomase toimeaine lisasse kandmise otsuses sätestatud tähtaeg)

                     Lisasse kuulumise lõppkuupäev

                     Toote liik

                     Erisätted (1)

                     „41

                     Nonaanhape, pelargoonhape

                                 IUPACi nimetus: Nonaanhape

                                 EÜ nr: 203–931-2

                                 CASi nr: 112–05-0

                     896 g/kg

                     1. veebruar 2013

                     31. jaanuar 2015

                     31. jaanuar 2023

                     19

                     Tootele loa andmise taotluse hindamisel vastavalt artiklile 5 ja VI lisale hindavad liikmesriigid teatava toote puhul, kui see on asjakohane, kasutusviise või kokkupuutestsenaariume ning selliseid riske keskkonna osadele ja populatsioonidele, mida ei ole liidu tasandil riskide hindamisel piisavalt põhjalikult uuritud.”

         (1)  VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamiseks vajalike hindamisaruannete sisu ja järeldused on kättesaadavad komisjoni veebilehel: http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm


title: Komisjoni direktiiv 2004/57/EÜ, 23. aprill 2004, pürotehniliste toodete ja teatud laskemoona identifitseerimise kohta nõukogu direktiivi 93/15/EMÜ kohaselt tsiviilkasutuseks mõeldud lõhkematerjalide turuletoomist ja järelevalvet käsitlevate sätete ühtlustamise kohtaEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32004L0057

Euroopa Liidu Teataja L 127 , 29/04/2004 Lk 0073 - 0080

		Komisjoni direktiiv 2004/57/EÜ,23. aprill 2004,pürotehniliste toodete ja teatud laskemoona identifitseerimise kohta nõukogu direktiivi 93/15/EMÜ kohaselt tsiviilkasutuseks mõeldud lõhkematerjalide turuletoomist ja järelevalvet käsitlevate sätete ühtlustamise kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 5. aprilli 1993. a direktiivi 93/15/EMÜ tsiviilkasutuseks mõeldud lõhkematerjalide turuletoomist ja järelevalvet käsitlevate sätete ühtlustamise kohta, [1] eriti selle artiklit 13(3)ning arvestades järgmist:(1) Direktiivi 93/15/EMÜ kohaldatakse lõhkematerjalide suhtes, mida käsitletakse lõhkematerjalidena ÜRO soovitustes ohtlike kaupade veo kohta ja mis kuuluvad nimetatud soovituste 1. klassi. Pürotehnilised tooted jäävad selle direktiivi raamidest siiski selgesõnaliselt välja.(2) Et tagada direktiivi 93/15/EMÜ ühetaoline kohaldamine kogu ühenduses, on järelikult vaja ÜRO asjaomastest soovitustest juhindudes identifitseerida tooted, mida käsitletakse pürotehnilistena.(3) Osa ÜRO soovitustes 1. klassi liigitatud toodetest on kasutatavad kaheti, sest neid on võimalik kasutada nii lõhkematerjalidena kui ka pürotehniliste toodetena. Seetõttu tuleb direktiivi 93/15/EMÜ järjepideva rakendamise huvides kehtestada norm nende toodete identifitseerimiseks ülekaalus olevate omaduste põhjal, teisisõnu nende liigitamiseks lõhkematerjalideks või pürotehnilisteks toodeteks.(4) Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 93/15/EMÜ artikli 13 kohaselt asutatud komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 93/15/EMÜ artikli 1 lõike 3 teise ja osaliselt kolmanda taande nõuete rakendamiseks on käesoleva direktiivi I lisas loetletud tooted, mida käsitletakse asjakohastes ÜRO soovitustes pürotehniliste toodete või laskemoonana.Artikkel 2Direktiivi 93/15/EMÜ artikli 1 lõike 3 teise taande nõuete rakendamiseks on käesoleva direktiivi II lisas loetletud tooted, mis vajavad määratlemist nende liigitamisel pürotehnilisteks toodeteks või lõhkematerjalideks.Artikkel 31. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2004. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 31. jaanuarist 2005.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste riigisiseste õigusnormide teksti.Artikkel 4Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 23. aprill 2004Komisjoni nimelkomisjoni liigeErkki Liikanen[1] EÜT L 121, 15.5.1993, lk 20.--------------------------------------------------I LISATooted, mida käsitletakse asjakohastes ÜRO soovitustes pürotehniliste toodete või laskemoonanaÜRO nr | NIMETUS ja KIRJELDUS | KLASS/AINE LIIGI KOOD | SÕNASTIK (ainult abistavaks teabeks) |Grupp G0009 | Süütelaskemoon lõhke-, heite- või väljapaiskelaenguga või ilma | 1.2 G | Laskemoon Üldmõiste, mis on seotud peamiselt sõjaliselt kasutatavate toodetega – igat liiki pommide, granaatide, rakettide, miinide, mürskude jms. Süütelaskemoon Süüteainet sisaldav laskemoon. Välja arvatud juhtudel, kui laskemoon on iseplahvatav, sisaldab see kas üht või mitut komponenti järgmistest: väljapaiskelaeng koos tongi ja süütelaenguga; sütik koos lõhke- või heitelaenguga. |0010 | Süütelaskemoon lõhke-, heite- või väljapaiskelaenguga või ilma | 1,3 G | Vt kirjet ÜRO nr 0009 |0015 | Laskemoon Suits lõhke-, heite- või väljapaiskelaenguga või ilma | 1.2 G | Suitsulaskemoon Laskemoon, mis sisaldab suitsu tekitavat ainet. Välja arvatud juhtudel, kui laskemoon on iseplahvatav, sisaldab see kas üht või mitut komponenti järgmistest: väljapaiskelaeng koos tongi ja süütelaenguga; sütik koos lõhke- või heitelaenguga. |0016 | Suitsulaskemoon lõhke-, heite- või väljapaiskelaenguga või ilma | 1.3 G | Vt kirjet ÜRO nr 0015 |0018 | Pisargaasilaskemoon lõhke-, heite- või väljapaiskelaenguga | 1.2 G | Pisargaasilaskemoon lõhke-, heite- või väljapaiskelaenguga Laskemoon, mis sisaldab pisaravoolust tekitavat ainet. Sisaldab ka üht või mitut komponenti järgmistest: pürotehniline aine; väljapaiskelaeng koos tongi ja süütelaenguga; sütik koos lõhke- või heitelaenguga. |0019 | Pisargaasilaskemoon lõhke-, heite- või väljapaiskelaenguga | 1.3 G | Vt kirjet ÜRO nr 0018 |0039 | Valgustuspommid | 1.2 G | Pommid Lõhkematerjalid, mida heidetakse alla õhusõidukeilt. Võivad sisaldada süütevedelikku koos purustuslaenguga, valgustussegu või purustuslaengut. Termin hõlmab mõisteid: pommid, valgustussegu. |0049 | Valgustuspadrunid | 1.1 G | Valgustuspadrunid Koosnevad kestast, tongist ja valgustuspulbrist; need on terviklikud tooted ning tulistamiseks valmis. |0050 | Valgustuspadrunid | 1.3 G | Vt kirjet ÜRO nr 0049 |0054 | Signaalpadrunid | 1.3 G | Signaalpadrunid Tooted, mis tekitavad tulistamisel värvilist valgust või mille abil antakse muid signaale signaalpüstolitest jne. |0066 | Süütenöör | 1.4 G | Süütenöör Tekstiilmaterjalist valmistatud toode, mis on kaetud suitsuga püssirohu või muu kiirestipõleva pürotehnilise ainega ning elastse kaitsekihiga või toode, mis koosneb suitsuga püssirohul põhinevast südamikust ja seda ümbritsevast elastsest punutud kangast. Süütenöör põleb välise leegiga pikisuunas progresseeruvalt ja seda kasutatakse süüte ülekandmiseks süüteseadeldiselt laengule. |0092 | Pinnavalgustusraketid | 1.3 G | Valgustusraketid Pürotehnilisi aineid sisaldavad tooted, mis on mõeldud valgustamiseks, identifitseerimiseks, signaliseerimiseks või hoiatamiseks. |0093 | Valgustuspommid | 1.3 G | Vt kirjet ÜRO nr 0092 |0101 | Süütenöör, mittedetoneeriv | 1.3 G | Süütenöör/sütik Kuigi nende kahe sõna algupära on ühine (prantsuskeelsetest sõnadest fusée, fusil) ja inglise keeles peetakse neid mõnikord sama mõiste erinevateks kirjaviisideks (fuse/fuze), tasub siin meenutada kokkulepet, et süütenööriks nimetatakse nööritaolist süütevahendit, sütikuks aga laskemoona koostises kasutatavat seadist, mis sisaldab mehaanilisi, elektrilisi, keemilisi või hüdrostaatilisi komponente ja mis on mõeldud süüteahela käivitamiseks deflagratsiooni või detonatsiooni teel. Süütenöör, hetktoimega, mittedetoneeriv (quickmatch) Puuvillasest lõngast toode, mis on immutatud peeneteralise püssirohuga (quickmatch). Põleb välise leegiga ja kasutatakse ilutulestike jms süüteahelates. |0103 | Torusütik, metallümbrises | 1.4 C | Torusütik, metallümbrises Toode, mis koosneb südamikku või deflagreeruvat lõhkeainet sisaldavast metalltorust. |0171 | Valgustuslaskemoon lõhke-, heite- või väljapaiskelaenguga või ilma | 1.2 G | Valgustuslaskemoon lõhke-, heite- või väljapaiskelaenguga või ilma Laskemoon, mis on mõeldud üksiku intensiivse valgusallika tekitamiseks pinna valgustamisel. Termin hõlmab valgustuspadruneid, -granaate ja -mürske ning valgustus- ja sihtmärgi identifitseerimise pomme. |0191 | Käsisignaalseadised | 1.4 C | Tooted, mis on mõeldud signaalide andmiseks. |0192 | Raudteepetardid, plahvatavad | 1.1 G | Vt kirjet ÜRO nr 0191 |0194 | Merehädasignaalid | 1.1 G | Vt kirjet ÜRO nr 0191 |0195 | Merehädasignaalid | 1.3 G | Vt kirjet ÜRO nr 0191 |0196 | Suitsusignaalid | 1.1 G | Vt kirjet ÜRO nr 0191 |0197 | Suitsusignaalid | 1.4 G | Vt kirjet ÜRO nr 0191 |0212 | Laskemoona trasseerlaengud | 1.3 G | Laskemoona trasseerlaengud Kinnised pürotehnilisi aineid sisaldavad tooted, mis muudavad tulistamise trajektoori nähtavaks. |0254 | Valgustuslaskemoon lõhke-, heite- või väljapaiskelaenguga või ilma | 1.3 G | Vt kirjet ÜRO nr 0171 |0297 | Valgustuslaskemoon lõhke-, heite- või väljapaiskelaenguga või ilma | 1.4 G | Vt kirjet ÜRO nr 0254 |0299 | Valgustuspommid | 1.3 G | Vt kirjet ÜRO nr 0039 |0300 | Süütelaskemoon lõhke-, heite- või väljapaiskelaenguga või ilma | 1.4 G | Vt kirjet ÜRO nr 0009 |0301 | Pisargaasilaskemoon lõhke- või heitelaenguga | 1.4 G | Vt kirjet ÜRO nr 0018 |0303 | Suitsulaskemoon lõhke-, või heitelaenguga või ilma | 1.4 G | Vt kirjet ÜRO nr 0015 |0306 | Laskemoona trasseerlaengud | 1.4 G | Vt kirjet ÜRO nr 0212 |0312 | Signaalpadrunid | 1.4 G | Signaalpadrunid Tooted, mis tekitavad tulistamisel värvilist valgust või mille abil antakse muid signaale signaalpüstolitest jne |0313 | Suitsusignaalid | 1.2 G | Vt kirjet ÜRO nr 0195 |0318 | Õppe-, käsi- või püssigranaadid | 1.3 G | Õppe-, käsi- või püssigranaadid Tooted, mis on mõeldud käsitsi heitmiseks või püssist lennutamiseks. Termin hõlmab mõisteid: õppe-, käsi- või püssigranaadid |0319 | Süütekapslid, torujad | 1.3 G | Süütekapslid, torujad Tooted, mis sisaldavad süütavat tongi ja deflagreeruvast lõhkeainest (näiteks suitsuga püssirohi) koosnevat lisalaengut, kasutatakse väljapaiskelaengu süütamiseks näiteks kahuri laskemoonakestas. |0320 | Süütekapslid, torujad | 1.4 G | Vt kirjet ÜRO nr 0319 |0333 | Ilutulestiku vahendid | 1.1 G | Ilutulestiku vahendid Meelelahutuseks mõeldud pürotehnilised tooted. |0334 | Ilutulestiku vahendid | 1.2 G | Vt kirjet ÜRO nr 0333 |0335 | Ilutulestiku vahendid | 1.3 G | Vt kirjet ÜRO nr 0333 |0336 | Ilutulestiku vahendid | 1.4 G | Vt kirjet ÜRO nr 0333 |0362 | Õppelaskemoon | 1.4 G | Õppelaskemoon Laskemoon, mis ei sisalda lõhke- või heitelaengust koosnevat purustuslaengut. Koosneb tavaliselt ka sütikust ja väljapaiskelaengust. |0363 | Katselaskemoon | 1.4 G | Katselaskemoon Pürotehnilisi aineid sisaldav laskemoon, mida kasutatakse uue laskemoona toime või selle tugevuse, relvaosade või -koostude testimiseks. |0372 | Õppe-, käsi- või püssigranaadid | 1.2 G | Vt kirjet ÜRO nr 0318 |0373 | Käsisignaalseadised | 1.4 S | Vt kirjet ÜRO nr 0191 |0403 | Valgustuspommid | 1.4 G | Vt kirjet ÜRO nr 0092 |0418 | Pinnavalgustusraketid | 1.2 G | Vt kirjet ÜRO nr 0092 |0419 | Pinnavalgustusraketid | 1.1 G | Vt kirjet ÜRO nr 0092 |0420 | Valgustuspommid | 1.1 G | Vt kirjet ÜRO nr 0092 |0421 | Valgustuspommid | 1.2 G | Vt kirjet ÜRO nr 0092 |0424 | Trasseerivad mürsud (kuulid) lõhkelaenguta | 1.3 G | Mürsud (kuulid) Tooted, mida heidetakse suurtükkidest või muudest suurtükiväerelvadest, püssidest või muudest väikerelvadest. Need võivad olla lõhkelaenguta mürsud (-kuulid), trasseerivad või mitte, võivad sisaldada lõhke- või heitelaengut või purustuslaengut. Termin hõlmab mõisteid: trasseerivad mürsud (kuulid) lõhkelaenguta; lõhke- või heitelaenguga mürsud (kuulid); purustuslaenguga mürsud (kuulid) |0425 | Trasseerivad mürsud (kuulid) lõhkelaenguta | 1.4 G | Vt kirjet ÜRO nr 0424 |0428 | Pürotehnilised tooted, tehniliseks otstarbeks | 1.1 G | Pürotehnilised tooted, tehniliseks otstarbeks Pürotehnilisi aineid sisaldavad tooted, mida kasutatakse tehnilisel otstarbel, näiteks soojuse, gaasi või lavaefektide tekitamiseks jne. ermin hõlmab tooteid, mis on järgmisena eraldi loetletud: kogu laskemoon; signaalpadrunid; kaablilõikurid (traalpadrunid), plahvatavad; ilutulestikud; valgustuspommid; pinnavalgustusraketid; päästeseadised, plahvatavad; needid, plahvatavad; käsisignaalseadised; hädasignaalseadised; raudteepetardid, plahvatavad; suitsusignaalid. |0429 | Pürotehnilised tooted, tehniliseks otstarbeks | 1.2 G | Vt kirjet ÜRO nr 0428 |0430 | Pürotehnilised tooted, tehniliseks otstarbeks | 1.3 G | Vt kirjet ÜRO nr 0428 |0431 | Pürotehnilised tooted, tehniliseks otstarbeks | 1.4 G | Vt kirjet ÜRO nr 0428 |0434 | Lõhke- või heitelaenguga mürsud (kuulid) | 1.2 G | Mürsud (kuulid) Tooted, mida heidetakse suurtükkidest või muudest suurtükiväerelvadest, püssidest või muudest väikerelvadest. Need võivad olla lõhkelaenguta mürsud (-kuulid), trasseerivad või mitte, võivad sisaldada lõhke- või heitelaengut või purustuslaengut. Termin hõlmab mõisteid: mürsud (kuulid), lõhkelaenguta, trasseerivad; lõhke- või heitelaenguga mürsud (kuulid); purustuslaenguga mürsud (kuulid). |0435 | Lõhke- või heitelaenguga mürsud (kuulid) | 1.4 G | Vt kirjet ÜRO nr 0434 |0452 | Õppe-, käsi- või püssigranaadid | 1.4 G | Vt kirjet ÜRO nr 0372 |0487 | Suitsusignaalid | 1.3G | Vt kirjet ÜRO nr 0194 |0488 | Õppelaskemoon | 1.3 G | Õppelaskemoon Laskemoon, mis ei sisalda lõhke- või heitelaengust koosnevat purustuslaengut. Koosneb tavaliselt ka sütikust ja väljapaiskelaengust. Termin hõlmab tooteid, mis on järgmisena eraldi loetletud: õppegranaadid. |0492 | Raudteepetardid, plahvatavad | 1.3 G | Vt kirjet ÜRO nr 0194 |0493 | Raudteepetardid, plahvatavad | 1.4 G | Vt kirjet ÜRO nr 0194 |0503 | Turvapadja täitjad, turvapadja moodulid või turvavöö eelpingutid | 1.4 G | |ÜRO nr | NIMETUS ja KIRJELDUS | KLASS/AINE LIIGI KOOD | SÕNASTIK (ainult abistavaks teabeks) |Grupp S0110 | Õppe-, käsi- või püssigranaadid | 1.4 S | Vt kirjet ÜRO nr 0318 |0193 | Raudteepetardid, plahvatavad | 1.4 S | Vt kirjet ÜRO nr 0194 |0337 | Ilutulestiku vahendid | 1.4 S | Vt kirjet ÜRO nr 0334 |0345 | Trasseerivad mürsud (kuulid) lõhkelaenguta | 1.4 S | Mürsud (kuulid) Tooted, mida heidetakse suurtükkidest või muudest suurtükiväerelvadest, püssidest või muudest väikerelvadest. Need võivad olla lõhkelaenguta mürsud (-kuulid), trasseerivad või mitte, võivad sisaldada lõhke- või heitelaengut või purustuslaengut. |0376 | Süütekapslid, torujad | 1.4 S | Vt kirjet ÜRO nr 0319 |0404 | Valgustuspommid | 1.4 S | Vt kirjet ÜRO nr 0092 |0405 | Signaalpadrunid | 1.4 S | Signaalpadrunid Tooted, mis tekitavad tulistamisel värvilist valgust või mille abil antakse muid signaale signaalpüstolitest jne |0432 | Pürotehnilised tooted, tehniliseks otstarbeks | 1.4 S | |--------------------------------------------------II LISATooted, mis vajavad määratlemist nende liigitamisel pürotehnilisteks toodeteks või lõhkematerjalideksÜRO nr | NIMETUS ja KIRJELDUS | KLASS/AINE LIIGI KOOD | SÕNASTIK (ainult abistavaks teabeks) |Grupp G0121 | Süütlid | 1.1 G | Süütlid Üht või mitut lõhkeainet sisaldavad tooted, mida kasutatakse deflagratsiooni tekitamiseks lõhkamisahelas. Neid võib aktiveerida keemiliselt, elektriliselt või mehaaniliselt. |0314 | Süütlid | 1.2 C | Vt kirjet ÜRO nr 0121 |0315 | Süütlid | 1.3 G | Vt kirjet ÜRO nr 0121 |0316 | Süütetorud | 1.3 G | |0317 | Süütetorud | 1.4 G | |0325 | Süütlid | 1.4 G | Vt kirjet ÜRO nr 0121 |0353 | Plahvatavad tooted, NOS (kui pole teisiti sätestatud) | 1.4 G | |0454 | Süütlid | 1.4 S | Vt kirjet ÜRO nr 0121 |ÜRO nr | NIMETUS ja KIRJELDUS | KLASS/AINE LIIGI KOOD | SÕNASTIK (ainult abistavaks teabeks) |Grupp S0131 | Süütenööri süüturid | 1.4 S | Süütenööri süüturid Mitmesuguse konstruktsiooniga seadised, mis rakenduvad hõõrdumise, löögi või elektri toimel ja mida kasutatakse süütenööri süütamiseks. |0349 | Plahvatavad tooted, NOS (kui pole teisiti sätestatud) | 1.4 S | |0368 | Süütetorud | 1.4 S | |--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 93/45/EMÜ, 17. juuni 1993, suhkru- või meelisandita nektarite tootmise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31993L0045

Euroopa Liidu Teataja L 159 , 01/07/1993 Lk 0133 - 0133 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 24 Lk 0079  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 24 Lk 0079

		Komisjoni direktiiv 93/45/EMÜ,17. juuni 1993,suhkru- või meelisandita nektarite tootmise kohtaEUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 17. novembri 1975. aasta direktiivi 75/726/EMÜ puuviljamahlu ja teatavaid samalaadseid tooteid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud direktiiviga 89/394/EMÜ, [2] eelkõige selle artikli 1 lõike 7 punkti b, milles sätestatakse, et teatavate puuviljade mahlast, mille loomulik suhkrusisaldus on kõrge, võib nektarit valmistada suhkrulisandita,ning arvestades, et:direktiivi 75/726/EMÜ lisa II ja III punktis loetletud puuviljadel ja aprikoosidel võib olla kõrge looduslik suhkrusisaldus ja seega kuuluvad nad kõnealusesse kategooriasse;seetõttu on tingimuste täitmise korral asjakohane lubada suhkru- või meelisandita nektarite tootmist;pidades silmas kavandatava meetme ulatust ja mõju, ei ole käesolevas direktiivis sätestatud ühenduse meetmed ainult vajalikud, vaid seatud eesmärkide saavutamiseks ka möödapääsmatud; liikmesriigid ei suuda üksi neid eesmärke saavutada; pealegi on sellised ühenduse tasandi eesmärgid juba sätestatud direktiivis 75/726/EMÜ;käesolevas direktiivis ettenähtud loetelu on kooskõlas alalise toiduainekomitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 75/726/EMÜ lisa II ja III punktis loetletud puuvilju ja aprikoose võib ükshaaval või omavahel segatuna kasutada suhkru- või meelisandita nektarite tootmiseks, kui see on põhjendatud nende puuviljade kõrge loodusliku suhkrusisaldusega.Artikkel 21. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid vastu hiljemalt 31. detsembril 1993.Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 17. juuni 1993Komisjoni nimelkomisjoni liigeMartin Bangemann[1] EÜT L 311, 1.12.1975, lk 40.[2] EÜT L 186, 30.6.1989, lk 14.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 2. märts 1987, millega muudetakse Hispaania ühinemise tõttu direktiivi 80/987/EMÜ töötajate kaitset tööandja maksejõuetuse korral käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31987L0164

Euroopa Liidu Teataja L 066 , 11/03/1987 Lk 0011 - 0011 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 5 Köide 4 Lk 0090  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 5 Köide 4 Lk 0090

		Nõukogu direktiiv,2. märts 1987,millega muudetakse Hispaania ühinemise tõttu direktiivi 80/987/EMÜ töötajate kaitset tööandja maksejõuetuse korral käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(87/164/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse Hispaania ja Portugali ühinemislepingut, eriti selle artikli 2 lõiget 3, ja sellele lisatud ühinemisakti, eriti selle artiklit 396,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades, et:direktiivi 80/987/EMÜ [1] artikli 1 lõikes 2 sätestatakse, et erandkorras võivad liikmesriigid teatavate töötajarühmade nõuded töötaja töölepingu või töösuhte erilaadi tõttu direktiivi kohaldamisalast välja jätta;nimetatud sätte alusel on Hispaania Kuningriik taotlenud füüsilisele isikule tööd tegevate koduabiliste väljajätmist kõnealuse direktiivi kohaldamisalast nende töösuhte erilaadi tõttu;seetõttu on vaja direktiivi 80/987/EMÜ lisa muuta ühinemisakti II lisa V peatüki punktis 4 sätestatud suuniste kohaselt,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 80/987/EMÜ lisa I jaotist muudetakse 1. jaanuarist 1986 järgmiselt:a) punkti"A. KREEKA"järele lisatakse järgmine punkt:"B. HISPAANIAFüüsilisele isikule tööd tegevad koduabilised.";b) punktid B, C ja D muutuvad vastavalt punktideks C, D ja E.Artikkel 2Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 2. märts 1987Nõukogu nimeleesistujaP. de Keersmaeker[1] EÜT L 283, 28.10.1980, lk 23.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 94/1/EÜ, 6. jaanuar 1994, millega kohandatakse tehnilisi üksikasju nõukogu direktiivis 75/324/EMÜ aerosoole käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31994L0001

Euroopa Liidu Teataja L 023 , 28/01/1994 Lk 0028 - 0029 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 25 Lk 0242  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 25 Lk 0242

		Komisjoni direktiiv 94/1/EÜ,6. jaanuar 1994,millega kohandatakse tehnilisi üksikasju nõukogu direktiivis 75/324/EMÜ aerosoole käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohtaEUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 20. mai 1975. aasta direktiivi 75/324/EMÜ aerosoole käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud Hispaania ja Portugali ühinemisaktiga, eriti selle artikli 10 lõiget 3,ning arvestades, et:direktiivi 75/324/EMÜ artiklis 10 ettenähtud kaitseklauslit on kohaldanud üks liikmesriik;vastuvõetud kaitsemeetmed on õigustatud, pidades silmas riske, mis seonduvad eriti tuleohtlike propellentide sagedasema kasutamisega aerosoolides kloorfluorsüsiniku asemel;teatavad aerosoolid sisaldavad aineid ja/või preparaate, mis on eriti tuleohtlikud;praegu kehtivad sätted pole teatavate aerosoolidega kaasneva ohu vältimiseks piisavad; seega tuleb kõnealuseid sätteid kohandada;mõnede tuleohtlikke aineid ja/või preparaate sisaldavate aerosoolidega ei kaasne süttimisohtu, mistõttu tuleks ette näha erand teatavatest etiketistamisnõuetest;käesoleva direktiivi sätted on kooskõlas tehnika arenguga kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 75/324/EMÜ muudetakse järgmiselt:1. Artikli 8 lõike 1 punkt d asendatakse järgmisega:"d) üksikasjad, millele viidatakse lisa punktides 2.2 ja 2.3;".2. Artikli 9 järele lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 9aKui aerosooli turustamise eest vastutava isiku valduses on katsetulemused või muud andmed, mis näitavad, et olenemata tuleohtlikust sisust ei kaasne asjaomaste aerosoolidega tavapäraste või põhjendatult eeldatavate kasutamistingimuste korral süttimisohtu, võib ta omal vastutusel otsustada lisa punktid 2.2 b ja 2.3 b kohaldamata jätta.Nimetatud isik hoiab kõnealuste dokumentide koopia liikmesriikidele kättesaadavana.Niisugusel juhul peab aerosoolis sisalduva tuleohtliku materjali kogus olema selgelt märgitud etiketile kergesti loetava ja kustutamatu tekstina järgmises sõnastuses: "X% sisu massist on tuleohtlik"."3. Lisa muudetakse nagu on näidatud käesolevas lisas.Artikkel 21. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 1. oktoobriks 1994. Liikmesriigid teavitavad neist viivitamatult komisjoni.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Liikmesriigid kohaldavad nimetatud norme 1. aprillist 1995.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Brüssel, 6. jaanuar 1994Komisjoni nimelkomisjoni liigeMartin Bangemann[1] EÜT L 147, 9.6.1975, lk 40.--------------------------------------------------LISAa)b) Direktiivi 75/324/EMÜ lisa muudetakse järgmiselt.Punkt 1,8 asendatakse järgmisega:"1.8. Tuleohtlik sisuTuleohtlik sisu – ained ja preparaadid, mis vastavad nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ VI lisas sätestatud ja loetletud kategooriate "eriti tuleohtlik", "väga tuleohtlik" ja "tuleohtlik" kriteeriumitele.Mahuti sisu süttimis- ja leekpunkt määratakse kindlaks eespool nimetatud direktiivi V lisa A osas kirjeldatud konkreetsete meetoditega."Punkt 2.2 asendatakse järgmisega:"2.2. MärgistamineIlma seejuures ohtlike ainete ja preparaatide klassifitseerimise, pakendamise ja märgistamisega seotud direktiivide kohaldamist piiramata, eriti tervise- ja/või keskkonnaohu puhul, peab igal aerosoolil olema järgmine kergesti loetav ja kustutamatu märgistus:a) sõltumata sisust: "Mahuti on rõhu all. Mitte hoida päikesepaistel ega temperatuuril üle 50 ºC. Mitte purustada ega põletada isegi pärast kasutamist.";b) kui sisu on tuleohtlik punktis 1.8 määratletud tähenduses: kohastel juhtudel tuleleeki kujutav sümbol, märgistus, et aerosoolis sisalduv aine ja/või preparaat, kaasa arvatud propellent, on tuleohtlikud ja asjakohased riskilaused, mis määratakse kindlaks vastavalt direktiivi 67/548/EMÜ VI lisa punktidele 2.2.3, 2.2.4 ja 2.2.5 ning leegisümboli ja hoiatusmärgise puhul vastavalt eespool nimetatud direktivi II lisa sätetele.2.3. Kasutamist käsitlevad erimärgistusedIlma seejuures ohtlike ainete ja preparaatide klassifitseerimise, pakendamise ja märgistamisega seotud direktiivide kohaldamist piiramata, eriti tervise- ja/või keskkonnaohu puhul, peab igal aerosoolil olema järgmine kergesti loetav ja kustutamatu tekst:a) sõltumata sisust: täiendavad ettevaatusabinõud kasutamisel, mis juhivad tarbijate tähelepanu kõnealuse tootega kaasnevatele spetsiifilistele ohtudele;b) kui sisu on tuleohtlik, järgmised hoiatused:- "Mitte pihustada lahtisesse tulle ega mis tahes hõõguvatele materjalidele."- "Hoida eemal süttimisallikatest. Suitsetamine keelatud."- "Hoida lastele kättesaamatus kohas."."--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 93/91/EMÜ, 29. oktoober 1993, millega kohandatakse mootorsõidukite sisustust (juhtseadiste, märgutulede ja näidikute identifitseerimine) käsitlevat nõukogu direktiivi 78/316/EMÜ tehnika arenguga

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31993L0091

Euroopa Liidu Teataja L 284 , 19/11/1993 Lk 0025 - 0044 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 25 Lk 0047  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 25 Lk 0047

		Komisjoni direktiiv 93/91/EMÜ,29. oktoober 1993,millega kohandatakse mootorsõidukite sisustust (juhtseadiste, märgutulede ja näidikute identifitseerimine) käsitlevat nõukogu direktiivi 78/316/EMÜ tehnika arengugaEUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud direktiiviga 92/53/EMÜ, [2] eriti selle artikli 13 lõiget 2,võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1977. aasta direktiivi 78/316/EMÜ mootorsõidukite sisustust (juhtseadiste, märgutulede ja näidikute identifitseerimine) käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [3] eelkõige selle artiklit 4ning arvestades, et:direktiiv 78/316/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist EMÜ tüübikinnitusmenetluse kohta, mis kehtestati nõukogu direktiiviga 70/156/EMÜ, ja arvestades, et sellest tulenevalt kohaldatakse käesoleva direktiivi suhtes direktiivi 70/156/EMÜ sätteid, mis kehtivad sõiduki süsteemide, osade ja eraldi seadmestike korral;direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõikes 4 ja artikli 4 lõikes 3 nõutakse, et igale üksikdirektiivile oleks lisatud teatis, mis sisaldab selle direktiivi I lisa asjakohaseid punkte, ja samuti VI lisal põhinev tüübikinnitustunnistus tüübikinnituse elektrooniliseks salvestamiseks;nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiiv 76/756/EMÜ mootorsõidukitele ja nende haagistele valgustite ja valgussignaalseadmete paigaldamist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [4] viimati muudetud direktiiviga 91/663/EMÜ, [5] kehtestas sümboli, mida kasutatakse sõidutulede kõrguse juhtseadiste tähistamiseks ning see tähistus peab jääma kehtima;praktiline kogemus on näidanud, et mõningaid nõudeid tuleb muuta või täpsustada, eriti uute sümbolite kasutuselevõtmisega, mis on praeguseks rahvusvaheliselt tunnustatud ja Rahvusvahelise Standardiorganisatsiooni (ISO) poolt standardiseeritud, ja teatud sümbolite kustutamisega, mida enam ei kasutata; seejuures tuleks arvesse võtta uusi laialdaselt kasutusele tulevaid tähistusmeetodeid, mille hulka kuulub sõnade või lühendite kasutamine juhtseadiste, märgutulede ja näidikute sümbolite asemel; seejuures tuleb täpsema teabe saamisel kehtestada erinõuded, et nende uute tähistusmeetodite põhjal oleks võimalik teha vastavad kavandid;käesoleva direktiivi sätted on kooskõlas direktiiviga 70/156/EMÜ asutatud tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Muudetakse direktiivi 78/316/EMÜ artiklit 1, mille lõppu kantakse: "… rööbastel liikuvad sõidukid, põllumajandus- ja metsatraktorid ning kõik liikurmasinad."2. Direktiivi 78/316/EMÜ lisad I, II, III ja IV ning lisade loetelu muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 21. Alates 1. aprillist 1994 ei tohi liikmesriigid sisustusse kuuluvate seadmetega (juhtseadiste, märgutulede ja näidikute identifitseerimine) seotud põhjustel:- keelduda EMÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõidukitüübile või- keelata sõiduki registreerimist, müüki või kasutuselevõtmist,kui sisustusse kuuluvad seadmed (juhtseadiste, märgutulede ja näidikute identifitseerimine) vastavad direktiivis 78/316/EMÜ ettenähtud nõuetele, nagu neid on muudetud käesoleva direktiiviga.2. Alates 1. oktoobrist 1995 liikmesriigid:- ei anna enam EMÜ tüübikinnitust sõidukitüübile,- võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõidukitüübile, ja- võivad keelduda selliste uute sõidukite registreerimisest, müügist ja kasutuselevõtmisest, millega ei ole kaasas direktiiviga 70/156/EMÜ kooskõlas olevat vastavussertifikaati,põhjustel, mis on seotud sisustusega (juhtseadiste, märgutulede ja näidikute identifitseerimine), kui ei ole täidetud direktiivis 78/316/EMÜ ettenähtud nõuded, nagu neid on muudetud käesoleva direktiiviga.Artikkel 31. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 1994. aasta 31. märtsiks ja teatavad sellest viivitamatult komisjonile.2. Kui liikmesriigid võtavad vastu kõnealused normid, peavad need sisaldama viiteid käesolevale direktiivile või lisatakse neile selline viide ametliku avaldamise korral. Sellise viitamise viisi kehtestavad liikmesriigid.3. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 29. oktoober 1993Komisjoni nimelasepresidentMartin Bangemann[1] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[2] EÜT L 225, 10.8.1992, lk 1.[3] EÜT L 81, 28.3.1978, lk 3.[4] EÜT L 262, 27.9.1976, lk 1.[5] EÜT L 366, 31.12.1991, lk 17.--------------------------------------------------LISA——— Lisade loetelus:kustutatakse tärnid I kuni IV lisa pealkirjade järelt ning nendele vastavad joonealused märkused,V lisa pealkiri on järgmine: "Teatis", jaloetelu lõppu lisatakse uus VI lisa järgmise pealkirjaga: "EMÜ tüübikinnitustunnistus".I lisamuudetakse järgmiselt:Kustutatakse punkt 2.1.Punktid 2.2 ja 2.3 nummerdatakse vastavalt 2.1 ja 2.2.Kustutatakse punktid 2.4 kuni 2.6.Punktid 2.7 kuni 2.9 nummerdatakse vastavalt 2.3 kuni 2.5.Punkti 2.5 järele lisatakse uus alljärgnev artikkel 2.6:"2.6. Infonäidik."Infonäidik" tähendab märguandeüksust, mis võimaldab kuvada rohkem kui üht tüüpi informatsiooni või märguannet."Kustutatakse punktid 2.10 kuni 2.20.Punkti 3.1 muudetakse järgmiselt:"3.1. Sõidukitüübi direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõiget 4 järgiva juhtseadiste, märgutulede ja näidikute identifitseerimist puudutava EMÜ tüübikinnitustaotluse esitab tootja."Punkti 3.2 muudetakse järgmiselt:"3.2. Teatise näidis on esitatud V lisas."Kustutatakse punkt 3.2.1.Punkti 4 muudetakse järgmiselt:"4. EMÜ TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE4.1. Kui asjakohased nõuded on täidetud, antakse EMÜ tüübikinnitus vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõikele 3.4.2. EMÜ tüübikinnitustunnistuse näidis on esitatud VI lisas.4.3. Igale kinnituse saanud sõidukitüübile antakse tüübikinnitusnumber vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ VII lisale. Sama liikmesriik ei või eraldada sama numbrit teisele sõidukitüübile."Punkt 5.1.1: Esimene lause sõnastatakse järgmiselt: "Paigaldatud juhtseadised, märgutuled ja näidikud, mis on loetletud II lisas peavad olema tähistatud sümbolitega."Punkti 5.1.2 muudetakse järgmiselt:"5.1.2. Kui sümboleid kasutatakse III lisas loetletud juhtseadiste, märgutulede ja näidikute tähistamiseks, peavad need sümbolid vastama nimetatud lisas viidatud sümbolitele."Punkti 5.1.3 muudetakse järgmiselt:"5.1.3 II ja III lisas näidatud sümbolitest erinevaid sümboleid võib kasutada juhtseadiste, märgutulede ja näidikute tähistamiseks, mis ei ole loetletud käesolevas direktiivis, eeldusel, et puudub nende segiajamise oht nimetatud lisades näidatud sümbolitega."Punkti 5.1.4 järele lisada uued alljärgnevad artiklid:"5.1.5. Alljärgnevate nõuete rahuldamiseks võib kasutada infonäidikut mistahes allikast tulenevate märguannete kuvamiseks:5.1.5.1. pidurite, kaugtulede ja suunatulede märgutuled ei tohi asuda samal infonäidikul;5.1.5.2. märgutuled ja näidikud infonäidikul peavad andma asjakohast teavet alati, kui tekib olukord, mis põhjustab nende rakendumise;5.1.5.3. kui antakse kaks või enam märguannet, peab neid automaatselt vaheldumisi korratama või näidustama sellisel viisil, et need oleksid juhile nähtavad ja eristatavad;5.1.5.4. lisas III esitatud värvust puudutavad nõuded ei kehti märgutulede ja näidikute kohta, mis ilmuvad infonäidikule."Punkti 5.2.3 muudetakse järgmiselt:"5.2.3. Sümbolid peavad taustal selgelt välja paistma."Punkti 5.2.4 muudetakse järgmiselt:"5.2.4. Juhtseadiste, märgutulede ja näidikute värvus peab vastama lisades II ja III ettenähtule."Punkti 5.2.4 järele lisatakse uus alljärgnev punkt 5.2.5:"5.2.5. Kohas, kus juhtseadis, märgutuli või näidik on kombineeritud, võib sellise kombinatsiooni jaoks kasutada liitsümbolit."Sulgudes olevad punktid (6) ja (7) muudetakse järgmiselt:"6. TÜÜBIKINNITUSTE MUUDATUSED6.1. Vastavalt käesolevale direktiivile antud tüübikinnituste muudatuste korral kohaldatakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 5 sätteid.7. TOODANGU VASTAVUS7.1. Toodangu vastavust tagavaid meetmeid rakendatakse kooskõlas direktiivi 70/156/EMÜ artiklis 10 kehtestatud sätetega."Sulgudes olevad punktid (8) ja (9) kustutatakse.II lisamuudetakse järgmiselt:Kustutatakse sulgudes olevad märkused (a) kuni (e).Pealkirja alla lisatakse uus alljärgnev lause:"(Sümbolid on kooskõlas rahvusvahelise standardiga ISO 2575, neljas väljaanne – 15.11.1982.)"Joonistel 1 kuni 29 esitatud sümbolid asendatakse alljärgnevate joonistel 1 kuni 23 toodud sümbolitega: "+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++"III lisamuudetakse järgmiselt:Märkus kustutatakse.Pealkirja alla lisatakse uus alljärgnev lause:"(Sümbolid on kooskõlas rahvusvahelise standardiga ISO 2575, neljas väljaanne – 15.11.1982)."Joonistel 1 kuni 2 esitatud sümbolid asendatakse alljärgnevate joonistel 1 kuni 11 toodud sümbolitega: "+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++"V lisa kustutada ja asendada alljärgneva V lisaga. Lisada järgmine uus VI lisa."V LISA+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++""VI LISA+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++"--------------------------------------------------


Tähtis õiguslik teade

|

31999L0102

Komisjoni direktiiv 1999/102/EÜ, 15. detsember 1999, millega kohandatakse mootorsõidukite heitgaaside tekitatud õhusaaste vastu võetavaid meetmeid käsitlevat nõukogu direktiivi 70/220/EMÜ tehnika arengugaEMPs kohaldatav tekst.

Euroopa Liidu Teataja L 334 , 28/12/1999 Lk 0043 - 0050 CS.ES Peatükk 13 Köide 24 Lk 218  - 225 ET.ES Peatükk 13 Köide 24 Lk 218  - 225 HU.ES Peatükk 13 Köide 24 Lk 218  - 225 LT.ES Peatükk 13 Köide 24 Lk 218  - 225 LV.ES Peatükk 13 Köide 24 Lk 218  - 225 MT.ES Peatükk 13 Köide 24 Lk 218  - 225 PL.ES Peatükk 13 Köide 24 Lk 218  - 225 SK.ES Peatükk 13 Köide 24 Lk 218  - 225 SL.ES Peatükk 13 Köide 24 Lk 218  - 225

		Komisjoni direktiiv 1999/102/EÜ,15. detsember 1999,millega kohandatakse mootorsõidukite heitgaaside tekitatud õhusaaste vastu võetavaid meetmeid käsitlevat nõukogu direktiivi 70/220/EMÜ tehnika arenguga(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJONvõttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 1970. aasta direktiivi 70/220/EMÜ mootorsõidukite heitgaaside tekitatud õhusaaste vastu võetavaid meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 98/69/EÜ, [2] eriti selle artiklit 5,ning arvestades, et:(1) direktiiv 70/220/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist EÜ tüübikinnitusmenetluse kohta, mis kehtestati nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiiviga 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [3] viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 98/91/EÜ; [4](2) direktiivis 70/220/EMÜ sätestatakse spetsifikatsioonid direktiivi reguleerimisalasse kuuluvate mootorsõidukite katsetamiseks heitkoguste suhtes; pidades silmas viimasel ajal saadud kogemusi pardadiagnostikaseadmete (OBD) kasutamisel ning nende kiiresti arenevat tehnilist taset, on asjakohane kõnealused spetsifikatsioonid vastavalt kohandada ning jõustada alates direktiivis 98/69/EÜ kindlaksmääratud kuupäevadest;(3) on vaja täpsemalt kindlaks määrata pardadiagnostikaseadme käesolevas direktiivis ettenähtud nõuete rakendamise kuupäevad M1-kategooria uute sõidukitüüpide ja kõigi diiselmootoriga varustatud sõidukitüüpide suhtes, mille täismass on üle 2500 kg, ning N1-kategooria II ja III klassi sõidukite suhtes;(4) on vaja täpsemalt kindlaks määrata OBD-seadme nõuded seoses kopeerimiskaitsega, mootoritõrgete seire tõkestamisega teatavates tööoludes, sõiduki läbitud vahemaa salvestamisega alates rikketeate ilmumisest rikkeindikaatorile, OBD-seadme valmisolekuga sooritada kahesuunalist loogilist juhtimist, standardi ISO 15031-6 kohaste P1 ja P0 veakoodiloendite ning diagnostikaliidese kasutamisega, samuti on vaja väljendada OBD-piirväärtusi kahe kümnendikkoha täpsusega. Ebaõigete veateadete vähendamiseks on vaja muuta sätteid, mis käsitlevad mootoritõrgete seiret olukordades, mis võivad esile kutsuda katalüsaatori kahjustuse, ja kasutusele võtta katalüsaatori mahu osalise kontrollimise võimalus ning sise- ja välisarvuti vaheline laiendatud sideliin CAN-võrgu kaudu;(5) on asjakohane lubada anda tüübikinnitus sõidukitele, mille OBD-seadmel on mõni väiksem viga, mis võib ilmneda tüübikinnituse ajal või enne tüübikinnitust või avastatakse alles sõiduki kasutamise ajal. Tüübikinnitusasutus võib välja anda ka laiendatud tüübikinnitustunnistuse juba tüübikinnituse saanud sõidukitele, mille OBD-seadme vead on avastatud pärast tüübikinnitust juba kasutuselevõetud sõidukil. Selliseid laiendusi ei anta seiresuutlikkuse täieliku puudumise korral. Tuleks kindlaks määrata tüübikinnitusasutuse poolt lubatud vigade kõrvaldamise aeg edaspidi toodetavatel sõidukitel;(6) käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiiviga 70/156/EMÜ asutatud tehnika arenguga kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 70/220/EMÜ I, VI, X ja XI lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 1999. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 15. detsember 1999Komisjoni nimelkomisjoni liigeErkki Liikanen[1] EÜT L 76, 6.4.1970, lk 1.[2] EÜT L 350, 28.12.1998, lk 1.[3] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[4] EÜT L 11, 16.1.1999, lk 25.--------------------------------------------------LISAMUUDATUSED DIREKTIIVI 70/220/EMÜ I, VI, X JA XI LISASA. I lisa muudetakse järgmiselt.1. Punkt 5.1.4.1 asendatakse järgmisega:"5.1.4.1. Igal heitmekontrolliarvutiga sõidukil peavad olema tehnilised parameetrid, mis takistavad muudatuste, v.a tootja poolt lubatud, tegemist. Tootja annab loa muudatuste tegemiseks, kui need on vajalikud sõiduki rikete diagnostikaks, tehnohoolduseks, kontrollimiseks, moderniseerimiseks või remondiks. Kõik ümberprogrammeeritavad arvutikoodid ja tööparameetrid peavad olema kopeerimiskindlad ning kaitstud vähemalt tasemel, mis vastab 1998. aasta oktoobri standardile ISO DIS 15031-7 (SAE J2186 — oktoober, 1996) tingimusel, et turvalisusega seotud teabevahetus toimub diagnostikaliidese abil XI lisa 1. liite punkti 6.5 kohaselt. Kõik eemaldatavad kaliibrimismälukiibid peavad olema isoleermaterjaliga kapseldatud, kaetud pitseeritud ümbrisega või kaitstud elektronalgoritmidega ega tohi olla muudetavad erivahendeid või -protseduure kasutamata."2. Punkt 5.1.4.5 asendatakse järgmisega:"5.1.4.5. Tootjad, kes kasutavad programmeeritavaid arvutikoode (näiteks EEPROMi ehk programmeeritav elekterkustutusega püsimälu), peavad tõkestama volitamata ümberprogrammeerimised. Tootjad peavad rakendama tõhusaid kopeerimiskaitseviise ning kirjutuskaitsefunktsioone, millele pääseb elektrooniliselt juurde tootja poolt hooldatavas välisarvutis. Kopeerimiskaitse meetodid peavad olema ametiasutuse poolt nõuetekohaselt heaks kiidetud."3. Punktid 8.1, 8.2, 8.3 ja 8.4 asendatakse järgmistega:"8.1. Ottomootoriga sõidukidAlates 1. jaanuarist 2000 tuleb kõik uued sõidukitüübid ning alates 1. jaanuarist 2001 kõik M1-kategooria sõidukitüübid, välja arvatud sõidukid täismassiga üle 2500 kg, ning N1-kategooria I klassi sõidukid, varustada pardadiagnostikaseadmega (OBD) heitkoguste kontrollimiseks XI lisa kohaselt.Alates 1. jaanuarist 2001 tuleb uued sõidukitüübid ning alates 1. jaanuarist 2002 kõik N1- kategooria II ja III klassi sõidukitüübid ning M1-kategooria sõidukid täismassiga üle 2500 kg varustada pardadiagnostikaseadmega (OBD) heitkoguste kontrollimiseks XI lisa kohaselt.8.2. Diiselmootoriga sõidukidM1-kategooria sõidukite puhul, välja arvatud- sõidukid rohkem kui kuuele sõitjale, juht kaasa arvatud, ning- sõidukid täismassiga üle 2500 kg,peab uutel sõidukitüüpidel alates 1. jaanuarist 2003 ning kõikidel sõidukitüüpidel alates 1. jaanuarist 2004 olema pardadiagnostikaseade (OBD) heitkoguste kontrollimiseks XI lisa kohaselt.Enne kõnealust kuupäeva kasutusele võetud diiselmootoriga uute sõidukitüüpide suhtes, millele on paigaldatud OBD-seade, kohaldatakse XI lisa 1. liite punktide 6.5.3-6.5.3.6 sätteid.8.3. Diiselmootoriga sõidukid, mille suhtes kehtib erand punktist 8.2Alates 1. jaanuarist 2005 peavad uued ning alates 1. jaanuarist 2006 peavad kõik M1-kategooria sõidukitüübid, mille suhtes kehtib erand punktist 8.2, olema varustatud pardadiagnostikaseadmetega (OBD) heitkoguste kontrollimiseks XI lisa kohaselt. Käesolev nõue ei kehti diiselmootoriga M1-kategooria sõidukite kohta, mille täismass on üle 2500 kg, ning diiselmootoriga N1-kategooria I klassi sõidukite kohta.Alates 1. jaanuarist 2006 peavad uued ning alates 1. jaanuarist 2007 peavad kõik diiselmootoriga N1-kategooria II ja III klassi sõidukitüübid ning diiselmootoriga M1-kategooria sõidukid täismassiga üle 2500 kg olema varustatud pardadiagnostikaseadmetega (OBD) heitkoguste kontrollimiseks XI lisa kohaselt.Enne käesolevas punktis nimetatud kuupäevi kasutusele võetud diiselmootoriga sõidukite suhtes, millele on paigaldatud OBD-seadmed, kohaldatakse XI lisa 1. liite punktide 6.5.3-6.5.3.6 sätteid.8.4. Muude kategooriate sõidukidMuude kategooriate sõidukid või M1-ja N1-kategooria sõidukid, mida ei reguleerita punktide 8.1, 8.2 või 8.3 alusel, võivad olla varustatud OBD-seadmega. Sellisel juhul kohaldatakse XI lisa 1. liite punktide 6.5.3-6.5.3.6 sätteid."B. VI lisa 2. liites esitatud tabel pealkirjaga "Õhutemperatuuri ööpäevane profiil mõõtmiskoha kaliibrimisel ning ööpäevasel heitkoguse katsel" asendatakse järgmise tabeliga:"Õhutemperatuuri ööpäevane profiil mõõtmiskoha kaliibrimisel ja ööpäevase heitkoguse katsesAeg (tundides) | Temperatuur (°C) |Kaliibrimine | Katse |13 | 0/24 | 20 |14 | 1 | 20,2 |15 | 2 | 20,5 |16 | 3 | 21,2 |17 | 4 | 23,1 |18 | 5 | 25,1 |19 | 6 | 27,2 |20 | 7 | 29,8 |21 | 8 | 31,8 |22 | 9 | 33,3 |23 | 10 | 34,4 |24/0 | 11 | 35 |1 | 12 | 34,7 |2 | 13 | 33,8 |3 | 14 | 32 |4 | 15 | 30 |5 | 16 | 28,4 |6 | 17 | 26,9 |7 | 18 | 25,2 |8 | 19 | 24 |9 | 20 | 23 |10 | 21 | 22 |11 | 22 | 20,8 |12 | 23 | 20,2" |C. X lisa muudetakse järgmiselt:1. Punktis 1.8 esitatud tabel asendatakse järgmise tabeliga:+++++ TIFF +++++2. Punktide 1.8.1-1.8.5 järjekorranumbrid asendatakse vastavalt järjekorranumbritega 1.8.2-1.8.6.3. Punktide 1.8.3.1-1.8.3.4 joonealuse märkuse number 4 asendatakse numbriga 3. Punktide 1.8.3.5-1.8.3.8 joonealuse märkuse number 5 asendatakse numbriga 2.Joonealused märkused 4 ja 5 jäetakse välja.D. XI lisa muudetakse järgmiselt:1. Käesolev punkt puudutab ainult inglisekeelset versiooni.2. Käesolev punkt puudutab ainult portugalikeelset versiooni.3. Punkti 2.20 täiendatakse järgmiselt:"2.20. "Viga" tähendab sõiduki OBD-seadmete puhul seda, et kuni kahes seiratavas eraldi osas või süsteemis esinevad pidevalt või ajutistelt töönäitajad, mis raskendavad nende osade või süsteemide üldiselt tõhusat seiretoimingut või ei vasta kõigile OBD puhul esitatavatele üksikasjalikele nõuetele. Selliste vigadega sõidukitele võib anda tüübikinnituse, neid on lubatud registreerida ja müüa käesoleva lisa punkti 4 nõuete kohaselt."4. Punkt 3.1.1 asendatakse järgmisega:"3.1.1. Juurdepääsu OBD-seadmele, mis on vajalik sõiduki kontrollimiseks, diagnostikaks, tehnohoolduseks või remondiks, ei tohi piirata ja see peab olema standarditud. Kõik heitkogustega seotud veakoodid peavad vastama käesoleva lisa 1. liite punktile 6.5.3.4."5. Punkt 3.2.2.2 asendatakse järgmisega:"3.2.2.2. Kui tootja suudab ametiasutusele tõestada, et mootori töötaktide vahelejätmise ülemäärast taset protsentides ei ole veel tehniliselt võimalik määrata või et mootori töötaktide vahelejättusid ei saa eristada muudest toimetest (näiteks ebatasane tee, jõuülekandesüsteem, mootori käivitamisjärgsed tõrked), siis võib mootori töötaktide vahelejätmise seiresüsteemi selliste tingimuste esinemise korral välja lülitada."6. Punkt 3.3.2 ning tabel asendatakse järgmisega:"3.3.2. Kui heitkogused ületavad tabelis esitatud lubatud piirnormid, siis peab OBD-seade näitama heitkogustega seotud osa või süsteemi tõrget:| Tuletatud mass (TM) (kg) | Süsinikmonooksiidi mass | Süsivesinike üldmass | Lämmastikoksiidide mass | [1]Tahkete osakeste mass |Kategooria | Klass | (CO) L1 (g/km) | (THC) L2 (g/km) | (NOx) L3 (g/km) | (PM) L4 (g/km) |Bensiin | Diisel | Bensiin | Diisel | Bensiin | Diisel | Diisel |M [2], [4] | – | kõik | 3,20 | 3,20 | 0,40 | 0,40 | 0,60 | 1,20 | 0,18 |N 1 [3] [4] | I | TM ≤ 1305 | 3,20 | 3,20 | 0,40 | 0,40 | 0,60 | 1,20 | 0,18 |II | 1305 < TM ≤ 1760 | 5,80 | 4,00 | 0,50 | 0,50 | 0,70 | 1,60 | 0,23 |III | 1760 < TM | 7,30 | 4,80 | 0,60 | 0,60 | 0,80 | 1,90 | 0,28" |7. Punkt 3.3.3.1 asendatakse järgmisega:"3.3.3.1. Katalüüsjärelpõleti efektiivsuse vähenemine ainult HC heitkoguste osas. Tootjad võivad kontrollida eesmist katalüsaatorit üksinda või koos järgmise/järgmiste pärivoolu paikneva katalüsaatoriga/paiknevate katalüsaatoritega. Iga kontrollitud katalüsaator või katalüsaatorite kombinatsioon, mille HC heitkogused ületavad punkti 3.3.2 tabelis esitatud künnise, ei ole töökorras;"8. Punkt 3.3.3.5 asendatakse järgmisega:"3.3.3.5. Kõik muud heitkogustega seotud jõuülekande osad, mis on arvutiga ühendatud, kaasa arvatud seiretoiminguid võimaldavad asjakohased sensorid, kontrollitakse ahelas esinevate võimalike häirete suhtes, kui kontrollimine ei toimu muul viisil."9. Punkt 3.3.4.5 asendatakse järgmisega:"3.3.4.5. Kõik muud heitkogustega seotud jõusüsteemi osad, mis on arvutiga ühendatud, tuleb ahelas esinevate häirete suhtes üle kontrollida, kui neid ei kontrollita muul viisil."10. Punkt 3.6.1 asendatakse järgmisega:"3.6.1. Andmed sõiduki poolt läbitud tee pikkuse kohta alates alates rikkeindikaatori käivitumisest peavad olema kogu aeg kättesaadavad standard-andmesideliidese jadapordi kaudu. [2] Seda nõuet kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2003 ainult uute sõidukitüüpide suhtes, mille mootor on varustatud elektroonilise sisendiga kiirusandmete registreerimiseks. Seda kohaldatakse kõigi kasutuselevõetavate uute sõidukitüüpide suhtes alates 1. jaanuarist 2005."11. Punkt 3.7.1 asendatakse järgmisega:"3.7.1. Kui mootoritõrkeid, mis võiksid kahjustada katalüsaatorit (vastavalt tootja määratlusele) enam ei ole või kui mootorit kasutatakse sellisel kiirusel ja koormusega, mille puhul mootoritõrked ei kutsu esile katalüsaatori vigastust, siis võib rikkeindikaatori tagasi lülitada eelnenud töörežiimile esimese sõidutsükli ajal, millal mootoritõrge avastati, ning tagasi tavarežiimile järgmiste sõidutsüklite ajal. Rikkeindikaatori tagasilülitamise korral eelnenud töörežiimile võib vastavad veakoodid ja vea tekkimisel salvestatud andmed kustutada."12. Punkti 4 täiendatakse järgmiselt:"4. Pardadiagnostikasüsteemide tüübikinnitusega seotud nõuded4.1. Tootja võib ametiasutuselt taotleda OBD-seadme vastuvõtmist tüübikinnituseks, kuigi süsteemil on üks või mitu viga, mis ei võimalda käesoleva lisa erinõudeid täielikult täita.4.2. Ametiasutus teeb taotluse läbivaatamisel kindlaks, kas käesoleva lisa nõuete täitmine on tehniliselt võimatu või ebaotstarbekas.Ametiasutus võtab arvesse tootjalt saadud andmed, milles muu hulgas käsitletakse üksikasjalikult ka selliseid tegureid nagu tehniline teostatavus, teostusaeg ja tootmistsüklid, kaasa arvatud mootori- või sõidukiprojektide järkjärguline tootmisse võtmine või tootmisest maha võtmine ning kavakohased arvutite versioonitäiendid, ning otsustab sellest tulenevalt, kui suures ulatuses OBD-seade hakkab vastama käesoleva direktiivi nõuetele ning kas tootja on teinud piisavalt jõupingutusi käesoleva direktiivi nõuete täitmiseks.4.2.1. Ametiasutus ei rahulda vigadega seadme tüübikinnitustaotlust, kui seadme ettenähtud kontrollifunktsioon täielikult puudub.4.2.2. Ametiasutus ei rahulda sellise vigadega seadme tüübikinnitustaotlust, mille puhul ei peeta kinni OBD punktis 3.3.2 esitatud lubatud piirnormidest.4.3. Vigade järjestuse seisukohalt määratakse esimesena kindlaks ottomootorite käesoleva lisa punktide 3.3.3.1, 3.3.3.2 ja 3.3.3.3 kohased vead ning diiselmootorite käesoleva lisa punktidele 3.3.4.1, 3.3.4.2 ja 3.3.4.3 vastavad vead.4.4. Enne tüübikinnitust või tüübikinnituse ajal ei kinnitata ühtegi käesoleva lisa 1. liite punkti 6.5 nõuetega seotud viga, välja arvatud punkti 6.5.3.4 kohased vead.4.5. Vigade kõrvaldamiseks lubatud aeg4.5.1. Vea esinemine on lubatud kaks aastat pärast sõidukitüübile tüübikinnituse andmise kuupäeva, kui ei suudeta veenvalt tõestada, et vea kõrvaldamine nõuab olulisi muudatusi sõiduki riistvaras ning üle kahe aasta pikkust täiendavat teostusaega. Sellisel juhul võib vea kõrvaldamise lubatud aega pikendada kuni kolme aastani.4.5.2. Tootja võib taotleda esialgse tüübikinnituse andnud ametiasutuselt vea kinnitamist tagasiulatuvalt, kui viga avastatakse pärast esialgset tüübikinnitust. Sellisel juhul võib viga eksisteerida kaks aastat pärast tüübikinnitusasutusele teatise esitamise kuupäeva, kui ei suudeta veenvalt tõestada, et vea kõrvaldamine nõuab olulisi muudatusi sõiduki riistvaras ning üle kahe aasta pikkust täiendavat teostusaega. Viimasel juhul võib vea kõrvaldamise lubatud aega pikendada kuni kolme aastani.4.6. Ametiasutus teatab veataotluse rahuldamise otsusest kõigile ametiasutustele muudes liikmesriikides direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 nõuete kohaselt."13. 1. liidet muudetakse järgmiselt:a) 1. punkti kolmas punkt asendatakse järgmisega:"Veaga osa või seadmega varustatud sõiduki katsetamisel antakse OBD-seadmele tüübikinnitus juhul, kui rikkeindikaator käivitub. OBD-seadmele antakse tüübikinnitus ka juhul, kui rikkeindikaator käivitub OBD piirnormidest madalamate väärtuste juures."b) Punkti 2.1 teine taane asendatakse järgmisega:"— punktis 6.2.1 või 6.2.2 kindlaksmääratud eelkonditsioneerimisel simuleeritud rikkega sõiduki ettevalmistus."c) Punkt 6.3.1.5 asendatakse järgmisega:"6.3.1.5. Kütuseaurude eemaldamist juhtiva seadme (kui sõiduk on sellega varustatud) väljalülitamine. Selle konkreetse vealiigi puhul ei ole vaja teha I tüübikatsetust."d) Punkti 6.5.1.2 teine lõik asendatakse järgmisega:"Mõõtmistulemused tuleb esitada standardühikutes, mis põhinevad punktis 6.5.3 esitatud spetsifikatsioonidel. Mõõtmistulemuste tegelikud väärtused tuleb selgesti eraldada puuduvatest või ebaselgetest väärtustest."e) Punkti 6.5.1.5 täiendatakse järgmiselt:"6.5.1.5. Uute sõidukitüüpide puhul peab tarkvara kaliibrimise tunnuskood olema standard-andmesideliidese jadapordi kaudu kättesaadav alates 1. jaanuarist 2003 ning kõigi kasutuselevõetavate sõidukitüüpide puhul alates 1. jaanuarist 2005. Tarkvara kaliibrimise tunnuskood esitatakse standardvormis."f) Punktid 6.5.3.1-6.5.3.6 asendatakse järgmistega:"6.5.3.1. Sise- ja välisarvuti vaheline sideliin peab ettenähtud piiranguid arvestades vastama ühele järgmistest standarditest:ISO 9141 "Road Vehicles— Diagnostic Systems— CARB Requirements for the Interchange of Digital Information";ISO FDIS 11519—4 "Road Vehicles— Low Speed Serial Data Communication— 4. osa: Class B Data Communication Interface (SAE J1850)". Heitkogustega seotud teadetes tuleb kasutada tsükkelkoodkontrolli ning kolmebaidilist päist, mitte baidieraldust ega kontrollsummasid.ISO FDIS 14230— 4. osa "Road Vehicles— Diagnostic Systems— Keyword Protocol 2000".ISO WD 15765—4 "Road Vehicles— Diagnostic Systems— Diagnostics on CAN— 4. osa: Requirements for emissionrelated systems".6.5.3.2. OBD-seadmetega ühenduse pidamiseks vajalikud katseseadmed ja diagnostikavahendid peavad vastama vähemalt 1998. aasta juuni standardile ISO DIS 15031-4 (SAE J1978- veebruar, 1998).6.5.3.3. Põhilised diagnostilised andmed (vastavalt punktile 6.5.1) ja kahesuunalise juhtimise andmed tuleb esitada 1998. aasta oktoobri standardi ISO DIS 15031-5 (SAE J1979— september, 1997) alusel ning need peavad olema kättesaadavad diagnostikavahendi abil, mis vastab 1998. aasta juuni standardile ISO DIS 15031—4 (SAE J1978— veebruar, 1998).6.5.3.4. Tootja peab rikke registreerimise korral selle identifitseerima asjakohase veakoodi abil, mis vastab punktis 6.3 esitatud veakoodidele vastavalt 1998. aasta standardile ISO DIS 15031-6 (SAE J2012— juuli, 1996) "Ülekandesüsteemi diagnostika veakoodid" (P0-veakoodid). Kui selline identifitseerimise osutub võimatuks, siis võib tootja kasutada 6. oktoobri 1998. aasta standardi ISO DIS 15031-6 (SAE J2012— juuli, 1996) punktide 5.3 ja 5.6 kohaseid diagnostilisi veakoode (P1—veakoodid). Veakoodid peavad olema täielikult kättesaadavad punktis 6.5.3.2 ettenähtud nõuetele vastava standardse diagnostikaseadme abil.Standardi ISO 15031-6 (SAE J2012— juuli, 1996) punktis 6.3 sisalduvat märkust, mis vahetult eelneb samas punktis esitatud veakoodide loetelule, ei kohaldata.6.5.3.5. Sõiduki ja diagnostikaseadme vaheline liides peab olema standarditud ning vastama 1998. aasta detsembri standardile ISO DIS 15031-3 (SAE J1962— veebruar, 1998). Paigalduskoha suhtes tuleb kokku leppida tüübikinnitusasutusega, et paigalduskoht oleks hooldustöötajatele hõlpsasti juurdepääsetav, kuid kaitstud juhuslike vigastuste eest tavakasutusel.6.5.3.6. Tootja peab kättesaadavaks tegema mootorsõidukite remondiks või hoolduseks vajaliku tehnikaalase teabe (vajaduse korral tasulise), kui kõnealune teave ei ole intellektuaalomandi õigusega kaitstud ega sisalda asjakohases vormis kindlaksmääratud salajast oskusteavet; sellisel juhul peetakse tehnikaalase teabe andmata jätmist nõuetele vastavaks.Kõnealust teavet on õigus saada igal isikul, kes tegeleb kaubandusliku tehnohoolduse või remondiga, tehnoabiga teedel, sõidukite kontrollimise või katsetamisega või asendusosade või sõiduki moderniseerimiseks vajalike osade, diagnostikavahendite ja katseseadmete tootmise või müügiga."[1] "Diiselmootoritele.[2] "Välja arvatud sõidukid täismassiga üle "2500" kg.[3] "Samuti 2. märkuses nimetatud M-kategooria sõidukid.[4] "Käesoleva direktiivi artikli 3 punktis 1 nimetatud komisjoni ettepanekus sisalduvad M- ja N"1"-kategooria sõidukite suhtes alates 2005/6 kohaldatavad OBD lubatud piirväärtused.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 93/52/EMÜ, 24. juuni 1993, millega muudetakse direktiivi 89/556/EMÜ koduveiste embrüote ühendusesisese kaubanduse ja nende kolmandatest riikidest impordi loomatervishoiu nõuete kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31993L0052

Euroopa Liidu Teataja L 175 , 19/07/1993 Lk 0021 - 0022 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 51 Lk 0009  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 51 Lk 0009

		Nõukogu direktiiv 93/52/EMÜ,24. juuni 1993,millega muudetakse direktiivi 89/556/EMÜ koduveiste embrüote ühendusesisese kaubanduse ja nende kolmandatest riikidest impordi loomatervishoiu nõuete kohtaEUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [2]ning arvestades, et:vastavalt nõukogu 25. septembri 1989. aasta direktiivi 89/556/EMÜ loomatervishoiunõuete kohta koduveiste embrüote ühendusesiseseks kaubastamiseks ja impordiks kolmandatest riikidest [3] artiklile 1 on osutatud direktiivi kohaldamisalast välja jäänud teatavate meetoditega saadud embrüod; embrüoid, mille suhtes tuleb kohaldada meetodeid, millega kaasneb zona pellucida penetratsioon, võidakse teatava lisakaitse korral kaubastada või importida seni, kui need rahuldavad osutatud direktiivi nõudeid enne kõnealuste meetodite kasutamist; samuti võidakse asjakohase kaitse korral kaubastada ja importida in vitro viljastamise teel saadud embrüoid;lisakaitse nõuab lisade muutmist, mis kuulub vastavalt direktiivi 89/556/EMÜ artiklile 16 komisjoni pädevusse;kõnealusesse direktiivi tuleks teha ka muid muudatusi, et selgitada munarakkude viljastamiseks kasutatava sperma staatust ning arvesse võtta uusi ühenduse suu- ja sõrataudi põhimõtteid,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 89/556/EMÜ muudetakse käesolevaga järgmiselt.1. Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega:"2. Käesolevat direktiivi ei kohaldata rakutuumade siirdamise teel saadud embrüote suhtes."2. Artiklisse 2 lisatakse järgmine tekst:"g) embrüotootmisrühm – embrüokogumisrühm, mis on ametlikult heaks kiidetud viljastama in vitro vastavalt asjakohases lisas sätestatud tingimustele."3. Artikli 3 punkti a esimene lõik asendatakse järgmisega:"a) need peavad olema eostatud kunstseemendamise või in vitro viljastamise teel spermaga isasdoonorloomalt, kes on registreeritud seemendusjaamas, mida pädev asutus on tunnustanud spermat koguma, töötlema ja hoidma, või spermaga, mis on imporditud kooskõlas direktiiviga 88/407/EMÜ. [4]4. Artikkel 4 jäetakse välja.5. Artiklisse 5 lisatakse järgmine lõige:"2a. Embrüokogumisrühmale eraldatakse tunnustus in vitro viljastamisel saadavate embrüote tarvis üksnes siis, kui peetakse kinni käesoleva direktiivi asjakohase lisa sätetest ning kui kõnealune embrüokogumisrühm suudab järgida käesoleva direktiivi muid asjakohaseid sätteid, eriti käesoleva artikli lõigete 1 ja 2 sätteid, mida kohaldatakse mutatis mutandis."6. Artikli 9 lõige 3 asendatakse järgmisega:"3. Nähes vastavalt lõikele 1 ette loomatervishoiunorme suu- ja sõrataudi kohta, tuleb arvesse võtta, et:- kolmandatest riikidest, kus vaktsineeritakse suu- ja sõrataudi vastu, võidakse importida üksnes külmutatud embrüoid. Neid embrüoid tuleb hoida enne ärasaatmist vähemalt 30 päeva heakskiidetud tingimustes,- doonorloomad peavad olema farmist, kus ühtegi looma ei ole 30 päeva jooksul enne kogumist vaktsineeritud suu- ja sõrataudi vastu, ning mille suhtes ei kehti ühtegi keeldu ega karantiinimeedet."7. Artiklid 11, 12 ja 13 asendatakse järgmisega:"Artikkel 11Kohaldatakse direktiivis 90/675/EMÜ [*] EÜT L 373, 31.12.1990, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 1601/92 (EÜT L 173, 27.6.1992, lk 13). sätestatud põhimõtteid ja norme, eriti liikmesriikide läbiviidava kontrolli korraldamise ja järelkontrolli, samuti rakendada tulevate kaitsemeetmete suhtes."Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid 1. jaanuaril 1994. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 24. juuni 1993Nõukogu nimeleesistujaB. Westh[1] EÜT C 63, 5.3.1993, lk 11.[2] EÜT C 150, 31.5.1993.[3] EÜT L 302, 19.10.1989, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 90/425/EMÜ (EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29).[4] EÜT L 194, 22.7.1988, lk 10. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 90/425/EMÜ (EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29)."--------------------------------------------------