title: Komisjoni direktiiv 2008/43/EÜ, 4. aprill 2008 , nõukogu direktiivi 93/15/EMÜ kohase tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks mõeldud lõhkematerjalide identifitseerimise ja jälgitavuse süsteemi loomise kohta (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               5.4.2008

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 94/8

      KOMISJONI DIREKTIIV 2008/43/EÜ,
   4. aprill 2008,
   nõukogu direktiivi 93/15/EMÜ kohase tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks mõeldud lõhkematerjalide identifitseerimise ja jälgitavuse süsteemi loomise kohta
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/15/EMÜ tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks mõeldud lõhkematerjalide turuletoomist ja järelevalvet käsitlevate sätete ühtlustamise kohta, (1) eriti selle artikli 14 teise lõigu teist lauset,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiivis 93/15/EMÜ on sätestatud eeskirjad lõhkematerjalide ohutu ja turvalise ringluse tagamiseks ühenduse turul.

               (2)

               Nimetatud direktiivi sätete kohaselt on vaja tagada, et lõhkematerjalide sektori ettevõtjatel on olemas selline lõhkematerjalide jälgimise süsteem, et igal ajal on võimalik teha kindlaks lõhkematerjalide valdajad.

               (3)

               Lõhkematerjalide unikaalne identifitseerimine on oluline, kui tuleb pidada täpset ja täielikku dokumentatsiooni lõhkematerjalide kohta tarneahela kõikides etappides. See võimaldab lõhkematerjali identifitseerimist ja jälgitavust selle tootmiskohast ja esmakordsest turuletoomisest kuni selle lõppkasutajani, ning selle kasutamist, silmas pidades väärkasutuse ja varguse vältimist, ja õiguskaitseorganite abistamist kadunud või varastatud lõhkematerjalide päritolu jälgimisel.

               (4)

               Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 93/15/EMÜ artikli 13 lõike 1 kohaselt asutatud komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   1.   PEATÜKK
   ÜLDSÄTTED
   Artikkel 1
   Sisu
   Käesoleva direktiiviga luuakse tsiviilotstarbeliseks kasutamiseks mõeldud lõhkematerjalide unikaalse identifitseerimise ja jälgitavuse harmoneeritud süsteem.
   Artikkel 2
   Kohaldamisala
   Käesolevat direktiivi ei kohaldata järgmiste lõhkematerjalide suhtes:

               a)

               lõhkematerjalid, mida transporditakse või tarnitakse pakendamata või paakautodes nende otsese mahalaadimiseni lõhkeauku;

               b)

               lõhkematerjalid, mis on valmistatud lõhkamiskohtades ja mida laetakse viivitamatult pärast nende tootmist („kohapealne” tootmine);

               c)

               laskemoon.

         2.   PEATÜKK
   TOOTE IDENTIFITSEERIMINE
   Artikkel 3
   Unikaalne identifitseerimine
   1.   Liikmesriigid tagavad, et lõhkematerjalide sektori ettevõtjad, kes valmistavad või impordivad lõhkematerjale või panevad kokku detonaatoreid, märgistavad lõhkematerjalide ja iga väikseima pakkeühiku unikaalsete identifitseerimisandmetega.
   Kui lõhkematerjal on edaspidi tootmisprotsessi osa, ei pea tootjad märgistama lõhkematerjali uute unikaalsete identifitseerimisandmetega, välja arvatud juhul, kui originaalsed unikaalsed identifitseerimisandmed ei ole enam vastavuses artikliga 4.
   2.   Lõiget 1 ei kohaldata juhul, kui lõhkematerjali toodetakse ekspordiks ning seda märgistatakse vastavalt importiva riigi nõuetele, mis võimaldavad lõhkematerjali jälgida.
   3.   Unikaalne identifitseerimine koosneb lisas kirjeldatud osadest.
   4.   Liikmesriikide ametiasutused omistavad asukohajärgselt kolmekohalise koodi igale tootmiskohale.
   5.   Kui tootmiskoht asub väljaspool ühendust, võtab ühenduses asutatud tootja tootmiskohale koodi saamiseks ühendust importiva liikmesriigi ametiasutusega.
   Kui tootmiskoht asub väljaspool ühendust ja tootja ei ole asutatud ühenduses, võtab asjaomase lõhkematerjali importija tootmiskohale koodi saamiseks ühendust importiva liikmesriigi ametiasutusega.
   6.   Liikmesriik tagab, et lõhkematerjale uuesti pakendavad turustajad on kindlad selles, et lõhkematerjalile ja igale väikseimale pakkeühikule on kinnitatud unikaalsed identifitseerimisandmed.
   Artikkel 4
   Märgistamine ja kinnitamine
   Unikaalsed identifitseerimisandmed peavad olema asjaomasele tootele kindlalt ja vastupidavalt kinnitatud, et tagada nende selgesti loetavus.
   Artikkel 5
   Padrundatud ja kottides lõhkematerjalid
   Padrundatud ja kottides lõhkematerjalide puhul on unikaalsed identifitseerimisandmed isekleepuva märgisena või otsetrükina igal padrunil või kotil. Sarnane märgistus pannakse igale padrunikarbile.
   Lisaks võivad ettevõtjad kasutada passiivset inertset elektroonilist märgist, mis kinnitatakse igale padrunile või kotile, ja vastavat elektroonilist märgist igal padrunikarbil.
   Artikkel 6
   Kahekomponentsed lõhkematerjalid
   Kahekomponentsete lõhkematerjalide puhul on unikaalsed identifitseerimisandmed isekleepuva märgisena või otsetrükina igal väikseimal pakendiüksusel, mis sisaldab kahte komponenti.
   Artikkel 7
   Lihtsad detonaatorid ja süütenöörid
   Lihtsate detonaatorite või detoneerivate nööride puhul on unikaalsed identifitseerimisandmed isekleepuva märgisena või otsetrüki või templina detonaatori kestal. Vastav märgis pannakse igale detonaatorite või süütenööride karbile.
   Lisaks võivad ettevõtjad kasutada passiivset inertset elektroonilist märgist, mis kinnitatakse igale detonaatorile või süütenöörile, ja vastavat elektroonilist märgist igal detonaatorite või süütenööride karbil.
   Artikkel 8
   Elektrilised, mitteelektrilised ja elektroonilised detonaatorid
   Elektriliste, mitteelektriliste ja elektrooniliste detonaatorite puhul on unikaalsed identifitseerimisandmed kas isekleepuva märgisena süütenööril või torul või isekleepuva märgisena või otsetrüki või templina detonaatori kestal. Vastav märgis pannakse igale detonaatorite karbile.
   Lisaks võivad ettevõtjad kasutada passiivset inertset elektroonilist märgist, mis kinnitatakse igale detonaatorile, ja vastavat elektroonilist märgist igal detonaatorite karbil.
   Artikkel 9
   Löökpadrunid ja vahedetonaatorid
   Löökpadrunite ja detonaatori sütikute puhul on unikaalsed identifitseerimisandmed isekleepuva märgisena või otsetrükina löökpadrunil või vahedetonaatoril. Vastav märgis pannakse igale löökpadrunite ja vahedetonaatorite karbile.
   Lisaks võivad ettevõtjad kasutada passiivset inertset elektroonilist märgist, mis kinnitatakse igale löökpadrunile ja vahedetonaatorile, ja vastavat märgist igal löökpadrunite ja vahedetonaatorite karbil.
   Artikkel 10
   Detoneerivad nöörid ja süütenöörid
   Detoneerivate nööride ja süütenööride puhul on unikaalsed identifitseerimisandmed isekleepuva märgisena või otsetrükina poolil. Unikaalsed identifitseerimisandmed märgitakse iga 5 meetri järel kas detoneeriva nööri või süütenööri väliskestale või väljaulatuvale plastist sisekihile otse detoneeriva nööri või süütenööri väliskiu alla. Vastav märgis pannakse igale detoneeriva nööri või süütenööri karbile.
   Lisaks võivad ettevõtjad kasutada passiivset inertset elektroonilist märgist, mis pannakse süütenööri sisse, ja vastavat elektroonilist märgist igal detoneeriva nööri või süütenööri karbil.
   Artikkel 11
   Lõhkematerjale sisaldavad purgid ja silindrid
   Purkide ja silindrite puhul on unikaalsed identifitseerimisandmed isekleepuva märgisena või otsetrükina lõhkematerjale sisaldaval purgil või silindril.
   Lisaks võivad ettevõtjad kasutada passiivset inertset elektroonilist märgist, mis on kinnitatud igale purgile või silindrile.
   Artikkel 12
   Originaalmärgise koopiad
   Ettevõtjad võivad lisada oma klientidele kasutamiseks ettenähtud originaalmärgise isekleepuvad eemaldatavad koopiad. Nimetatud koopiad peavad väärkasutuse vältimiseks olema selgelt märgistatud koopiatena.
   3.   PEATÜKK
   ANDMETE KOGUMINE JA REGISTRI PIDAMINE
   Artikkel 13
   Andmete kogumine
   1.   Liikmesriigid tagavad, et lõhkematerjalide sektori ettevõtjad võtavad kasutusele lõhkematerjalidega seotud andmete kogumise süsteemi, sealhulgas nende unikaalsed identifitseerimisandmed terves tarneketis ja kogu elutsükli jooksul.
   2.   Andmete kogumise süsteem võimaldab ettevõtjatel jälgida lõhkematerjale liikumist sellisel viisil, et igal ajal on võimalik teha kindlaks lõhkematerjalide valdajad.
   3.   Liikmesriigid tagavad, et kogutud andmed, sealhulgas unikaalsed identifitseerimisandmed, registreeritakse ja säilitatakse 10 aasta jooksul pärast nende esitamist või millal tahes pärast lõhkematerjalide elutsükli lõppemist, isegi kui ettevõtjad on nendega kauplemise lõpetanud.
   Artikkel 14
   Ettevõtjate kohustused
   Liikmesriigid tagavad, et lõhkematerjalide sektori ettevõtjad täidavad alljärgnevaid kohustusi:

               a)

               registri pidamine lõhkematerjalide kõikide identifitseerimisandmete kohta koos kogu asjakohase teabega, sealhulgas lõhkematerjali liik, äriühing või isik, kelle hoole alla need anti;

               b)

               registri pidamine iga lõhkematerjali asukoha kohta, kui see on nende valduses või hoole all kuni selle teisele ettevõtjale üleviimiseni või kasutamiseni;

               c)

               andmete kogumise süsteemi regulaarne testimine, et tagada selle tõhusus ja registreeritud andmete kvaliteet;

               d)

               kogutud andmete registreerimine ja säilitamine, sealhulgas unikaalsed identifitseerimisandmed artikli 3 lõikes 13 sätestatud ajavahemikuks;

               e)

               kogutud andmete kaitsmine juhusliku või kahjuliku kahjustuse eest;

               f)

               pädevate ametiasutuste teavitamine nende taotluse alusel teabega iga lõhkematerjali päritolu ja asukoha kohta selle elutsükli jooksul kogu tarneahelas;

               g)

               vastutava liikmesriigi ametiasutustele selle isiku nime ja kontaktandmete teatamine, kes annab punktis f kirjeldatud teavet väljaspool tavalist tööaega.

         Punkti d nõuete täitmiseks peab ettevõte juhul, kui lõhkematerjali toodeti või imporditi enne artikli 15 lõike 1 teises lõigus sätestatud kuupäeva, säilitama andmeid vastavalt olemasolevatele riiklikele sätetele.
   4.   PEATÜKK
   LÕPPSÄTTED
   Artikkel 15
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 5. aprillil 2009. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 5. aprillist 2012.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste riiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 16
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 17
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 4. aprill 2008

            Komisjoni nimel

            asepresident

         Günter VERHEUGEN

      (1)  EÜT L 121, 15.5.1993, lk 20. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

      LISA
      Unikaalsed identifitseerimisandmed koosnevad alljärgnevast:

                  1.

                  loetavad identifitseerimisandmed sisaldavad alljärgnevat:

                              a)

                              tootja nimi;

                              b)

                              tähtnumbriline kood, mis koosneb alljärgnevast:

                                          i)

                                          kaks tähte, mis määravad kindlaks liikmesriigi (tootmise või impordi koht ühenduses turul, näiteks AT = Austria);

                                          ii)

                                          kolm arvu, mis määravad kindlaks tootmiskoha (mille omistavad liikmesriikide ametiasutused);

                                          iii)

                                          tootja kavandatud toote unikaalne kood ja logistikaga seotud teave;

                  2.

                  elektroonilised loetavad identifitseerimisandmed triip- või maatrikskoodi kujul, mis on otseses seoses tähtnumbrilise identifitseerimiskoodiga.
                  Näide:

                  3.

                  Toote artiklite puhul, mis on liiga väikesed unikaalse toote koodiga ja tootja kavandatud logistikateabega märgistamiseks, loetakse piisavaks punkti 1 alapunkti b alapunktides i ja ii ning punktis 2 sätestatud teavet.


title: Komisjoni direktiiv 2011/19/EL, 2. märts 2011 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka tau-fluvalinaat, ja otsust 2008/934/EÜ  EMPs kohaldatav tekst

text:
               3.3.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 58/41

         KOMISJONI DIREKTIIV 2011/19/EL,
   2. märts 2011,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka tau-fluvalinaat, ja otsust 2008/934/EÜ
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Nimetatud loetellu kuulus ka tau-fluvalinaat.

               (2)

               Vastavalt määruse (EÜ) nr 1490/2002 artiklile 11e võttis teavitaja kahe kuu jooksul pärast hindamisaruande projekti kättesaamist tagasi oma toetuse toimeaine kandmisele direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Seega võeti tau-fluvalinaadi lisasse kandmata jätmise kohta vastu komisjoni 5. detsembri 2008. aasta otsus nr 2008/934/EÜ nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta (4).

               (3)

               Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta taotles, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19.

               (4)

               Taotlus esitati Taanile, kes oli määrusega (EÜ) nr 451/2000 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse jaoks ettenähtud tähtajast peeti kinni. Toimeaine spetsifikatsioon ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/934/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka teiste määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.

               (5)

               Taani hindas taotleja esitatud uusi andmeid ja teavet ning koostas lisaaruande. Taani edastas selle aruande 1. oktoobril 2009. aastal Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile. Toiduohutusamet edastas lisaaruande teistele liikmeriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Vastavalt määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõikele 1 ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet 17. juunil 2010 komisjonile oma järelduse tau-fluvalinaadi kohta (6). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande eelnõu, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning 28. jaanuaril 2011 vormistati see komisjoni läbivaatusaruandena tau-fluvalinaadi kohta.

               (6)

               Mitmete uuringute põhjal on selgunud, et tau-fluvalinaati sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seega on asjakohane kanda tau-fluvalinaat I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides kõnealust toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite lubade väljaandmine vastavalt kõnealusele direktiivile.

               (7)

               Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmisel I lisasse võib kohaldada tingimusi. Seetõttu on asjakohane nõuda, et taotleja esitaks täiendavaid andmeid, et kinnitada uusimate teaduslike andmete põhjal riskihindamise tulemusi küsimustes, mis käsitlevad veeorganismidele põhjustatavat ohtu, sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele põhjustatavat ohtu ja võimaliku enantioselektiivse degradeerumise võimalikku keskkonnamõju keskkonnamaatriksites.

               (8)

               Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda toimeaine loetellu lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

               (9)

               Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine lisamisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetelusse lisamist anda liikmesriikidele kuus kuud aega tau-fluvalinaati sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas esitatud asjakohaste tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid vastavalt vajadusele olemasolevaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete tingimustega.

               (10)

               Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (7) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega.

               (11)

               Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

               (12)

               Otsuses 2008/934/EÜ on sätestatud, et tau-fluvalinaati ei kanta nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse 31. detsembriks 2011. Selle otsuse lisast on vaja kustutada tau-fluvalinaati käsitlev rida.

               (13)

               Seega on asjakohane otsust 2008/934/EÜ vastavalt muuta.

               (14)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt.
   Artikkel 2
   Otsuse 2008/934/EÜ lisas kustutatakse tau-fluvalinaati käsitlev rida.
   Artikkel 3
   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. novembriks 2011. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. detsembrist 2011.
   Kui liikmesriigid võtavad need õigusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 4
   1.   Vajaduse korral muudavad liikmesriigid kooskõlas direktiiviga 91/414/EMÜ toimeainet tau-fluvalinaati sisaldavate taimekaitsevahendite olemasolevaid lube või tühistavad need 30. novembriks 2011.
   Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, et kõnealuse direktiivi I lisas tau-fluvalinaadi suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealuseid toimeaineid käsitlevate kannete B osas nimetatud tingimused, ning et loaomanikul on kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimuste kohaselt olemas II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.
   2.   Erandina lõikest 1 viivad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab tau-fluvalinaati ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. maiks 2011 lisatud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetelusse, läbi toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt kõnealuse direktiivi VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele, arvestades kõnealuse direktiivi I lisa tau-fluvalinaati käsitleva kande B osa. Sellest hinnangust lähtudes otsustavad liikmesriigid, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.
   Pärast otsustamist liikmesriigid:

               a)

               vajaduse korral muudavad tau-fluvalinaati ainsa toimeainena sisaldavate toodete kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või

               b)

               kui vahend sisaldab tau-fluvalinaati ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained kanti direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

         Artikkel 5
   Käesolev direktiiv jõustub 1. juunil 2011.
   Artikkel 6
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 2. märts 2011

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

      (2)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25.

      (3)  EÜT L 224, 21.8.2002, lk 23.

      (4)  ELT L 333, 11.12.2008, lk 11.

      (5)  ELT L 15, 18.1.2008, lk 5.

      (6)  Euroopa Toiduohutusamet; „Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance tau-fluvalinate” (kokkuvõte pestitsiidse toimeaine tau-fluvalinaadi ohuanalüüsi hindamisest ekspertide poolt). EFSA Journal 2010; 8(7):1645. [lk 70]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1645. Kättesaadav aadressil: www.efsa.europa.eu

      (7)  EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10.

      LISA
      Direktiivi 91/414/EMÜ I lisas oleva tabeli lõppu lisatakse järgmine kanne:

                     Nr

                     Üldnimetus, tunnuskood

                     IUPACi nimetus

                     Puhtusaste (1)

                     Jõustumine

                     Lisamise aegumine

                     Erisätted

                     „335

                     Tau-fluvalinaat
                     CASi nr: 102851-06-9

                     CIPACi nr: 786

                     (RS)-α-tsüano-3-fenoksübensüül-N-(2-kloro-α,α,α-trifluoro-p-tolüül)-D-valinaat
                     (Isomeeride suhe 1:1)

                     ≥ 920 g/kg
                     (R-α-tsüano- ja S-α-tsüano-isomeeride suhe 1:1)
                     Lisandid:
                     tolueen, kuni 5 g/kg

                     1. juuni 2011

                     31. mai 2021

                     A   OSA
                     Lubatakse kasutada ainult insektitsiidina ja akaritsiidina.
                     B   OSA
                     VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 28. jaanuaril 2011 tau-fluvalinaadi kohta lõplikult vormistatud läbivaatamisaruande järeldusi ning eelkõige selle aruande I ja II liidet.
                     Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

                                 a)

                                 veeorganismidele avalduvale ohule ning tagama, et kasutustingimustega nähtaks vajaduse korral ette meetmete kohaldamine võimalike riskide vähendamiseks;

                                 b)

                                 sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele avalduvale ohule ning tagama, et kasutustingimustega nähtaks vajaduse korral ette meetmete kohaldamine võimalike riskide vähendamiseks;

                                 c)

                                 sellele, et toksilisuse toimikus kasutatud katsematerjali oleks võrreldud kaubanduslikul eesmärgil toodetud tehnilise materjali üksikasjadega ning et nende vastavust oleks kontrollitud;

                           Asjaomased liikmesriigid taotlevad kinnitavate andmete esitamist:

                                 —

                                 veekeskkonnas toimuva bioakumulatsiooni/bioloogilise kuhjumise ohu kohta;

                                 —

                                 sihtrühma mittekuuluvatele lülijalgsetele avalduva ohu kohta.

                           Asjaomased liikmesriigid tagavad, et taotleja esitab nimetatud kinnitava teabe komisjonile 31. maiks 2013.
                     Asjaomased liikmesriigid tagavad, et taotleja esitab kahe aasta jooksul pärast erisuuniste vastuvõtmist kinnitava teabe järgmiste punktide kohta:
                     võimaliku enantioselektiivse degradeerumise võimalik keskkonnamõju keskkonnamaatriksites.”

         (1)  Täpsemad andmed toimeainete identifitseerimise ja määratlemise kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.


title: Komisjoni direktiiv 2011/100/EL, 20. detsember 2011 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/79/EÜ meditsiiniliste in vitro diagnostikavahendite kohta  EMPs kohaldatav tekst

text:
               22.12.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 341/50

         KOMISJONI DIREKTIIV 2011/100/EL,
   20. detsember 2011,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/79/EÜ meditsiiniliste in vitro diagnostikavahendite kohta
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 1998. aasta direktiivi 98/79/EÜ meditsiiniliste in vitro diagnostikavahendite kohta, (1) eriti selle artiklit 14,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Ühendkuningriik on direktiivi 98/79/EÜ artikli 14 lõike 1 punkti a kohaselt esitanud taotluse, et komisjon võtaks vajalikke meetmeid Creutzfeldt-Jakobi haiguse variandi (vCJD) testide lisamiseks kõnealuse direktiivi II lisa A-nimekirja.

               (2)

               Et tagada tervisekaitse kõrgeimat taset ning seda, et teavitatud asutused kontrolliksid vCJD määramise testide vastavust direktiivi 98/79/EÜ I lisas sätestatud olulistele nõuetele, tuleks lisada direktiivi 98/79/EÜ II lisa A-nimekirja vCJD määramiseks kasutatavad vere sõeluuringu, diagnostika- ja kinnitavad testid.

               (3)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas nõukogu direktiivi 90/385/EMÜ (2) artikli 6 lõike 2 alusel moodustatud ja direktiivi 98/79/EÜ artikli 7 lõikes 1 osutatud komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 98/79/EÜ II lisa muudetakse kooskõlas käesoleva direktiivi lisaga.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. juuniks 2012. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid õigusnorme alates 1. juulist 2012.
   Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 20. detsember 2011

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT L 331, 7.12.1998, lk 1.

      (2)  EÜT L 189, 20.7.1990, lk 17.

      LISA
      Direktiivi 98/79/EÜ II lisa A-nimekirja lõppu lisatakse järgmine taane:

                  „—

                  Creutzfeldt-Jakobi haiguse variandi (vCJD) vere sõeluuringu, diagnostika- ja kinnitavad testid.”


title: Nõukogu direktiiv 2011/97/EL, 5. detsember 2011 , millega muudetakse direktiivi 1999/31/EÜ seoses jäätmetena käsitatava metallilise elavhõbeda ladustamise erikriteeriumidega

text:
               10.12.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 328/49

         NÕUKOGU DIREKTIIV 2011/97/EL,
   5. detsember 2011,
   millega muudetakse direktiivi 1999/31/EÜ seoses jäätmetena käsitatava metallilise elavhõbeda ladustamise erikriteeriumidega
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2008. aasta määrust (EÜ) nr 1102/2008 (metallilise elavhõbeda ning teatavate elavhõbedaühendite ja -segude ekspordi keelustamise ja metallilise elavhõbeda ohutu ladustamise kohta), (1) eelkõige selle artikli 4 lõiget 3, ning nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiivi 1999/31/EÜ (prügilate kohta), (2) eriti selle artiklit 16,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Määruses (EÜ) nr 1102/2008 sätestatakse, et erandina direktiivi 1999/31/EÜ artikli 5 lõike 3 punktist a võib jäätmetena käsitatavat metallilist elavhõbedat sobivas mahutis vaheladustada kauem kui üks aasta või püsiladustada teatavat liiki prügilates.

               (2)

               Jäätmetena käsitatava metallilise elavhõbeda ladustamine on juba reguleeritud jäätmekäitlust käsitlevate Euroopa Liidu õigusaktidega.

               (3)

               Jäätmetena käsitatava metallilise elavhõbeda ladustamisele kuni üheks aastaks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/98/EÜ (mis käsitleb jäätmeid) (3) artikliga 23 kehtestatud loanõue.

               (4)

               Määruse (EÜ) nr 1102/2008 artikli 3 lõike 1 kohaselt kohaldatakse direktiivi 1999/31/EÜ ja nõukogu 19. detsembri 2002. aasta otsust 2003/33/EÜ (millega kehtestatakse jäätmete prügilatesse vastuvõtmise kriteeriumid ja kord direktiivi 1999/31/EÜ artikli 16 ja II lisa kohaselt) (4) rajatiste suhtes, kus metallilist elavhõbedat ladustatakse kauem kui üks aasta.

               (5)

               See tähendab eelkõige seda, et kõikidele rajatistele, kus metallilist elavhõbedat ladustatakse kauem kui üks aasta, on direktiivi 1999/31/EÜ artiklite 7, 8 ja 9 kohaselt vaja luba, ning et selliste rajatiste kohta kehtivad kõnealuse direktiivi artiklis 12 sätestatud kontrolli- ja seirenõuded, ning samuti seda, et maa-aluse ladustamise suhtes kohaldatakse otsuse 2003/33/EÜ A liites sätestatud ohutushinnangu nõuet.

               (6)

               Lisaks sellele kehtivad kõnealuste rajatiste suhtes direktiivis 2008/98/EÜ sätestatud üldised arvestuse pidamise sätted.

               (7)

               Lisaks sellele kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1102/2008 artikli 3 lõike 2 kohaste maapealseks vaheladustamiseks ette nähtud rajatiste suhtes nõukogu 9. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/82/EÜ ohtlike ainetega seotud suurõnnetuste ohu ohjeldamise kohta (5).

               (8)

               Nende sätetega ei hõlmata siiski täiel määral metallilise elavhõbeda eriomadusi ning seetõttu on vaja täiendavaid nõudeid.

               (9)

               Nimetatud täiendavate nõuete kehtestamisel tuleks arvesse võtta metallilise elavhõbeda ohutu kõrvaldamise võimalusi, sealhulgas tahkestamist käsitlevaid uuringuid. Keskkonnahoidlike tahkestamisvõimaluste väljaarendamisel on edu saavutatud, kuid on veel liiga vara otsustada nende võimaluste laialdaseks kasutamiseks kõlblikkuse üle.

               (10)

               Tuleb täiendavalt hinnata metallilise elavhõbeda käitumist pikaajalisel maa-alusel ladustamisel, et määrata kindlaks püsiladustamise mõistlikud ja teadmistepõhised nõuded. Käesoleva direktiiviga kehtestatud nõuded peaksid seetõttu piirduma vaheladustamisega ning neid tuleks pidada asjakohaseks ja metallilise elavhõbeda turvalise ladustamise parimat võimalikku tehnikat kajastavaks kuni viie aasta pikkuse ajavahemiku vältel.

               (11)

               Seepärast tuleks direktiivi 1999/31/EÜ vastavalt muuta.

               (12)

               Direktiivi 1999/31/EÜ artiklis 16 nimetatud komitee ei ole arvamust esitanud. Seetõttu on asjakohane, et nõukogu võtab käesoleva direktiivi vastu,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 1999/31/EÜ I, II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 15. märtsiks 2013. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 5. detsember 2011

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         W. PAWLAK

      (1)  ELT L 304, 14.11.2008, lk 75.

      (2)  EÜT L 182, 16.7.1999, lk 1.

      (3)  ELT L 312, 22.11.2008, lk 3.

      (4)  EÜT L 11, 16.1.2003, lk 27.

      (5)  EÜT L 10, 14.1.1997, lk 13.

      LISA
      Direktiivi 1999/31/EÜ I, II ja III lisa muudetakse järgmiselt.

                  1)

                  I lisasse lisatakse järgmine punkt:
                  „8.   Metallilise elavhõbeda vaheladustamine
                  Metallilise elavhõbeda vaheladustamise suhtes kauem kui üheks aastaks kohaldatakse järgmisi nõudeid:

                              —

                              metallilist elavhõbedat ladustatakse muudest jäätmetest eraldi;

                              —

                              mahuteid hoitakse kogumisreservuaaris, mis on kaetud sobiva mõradeta ja pideva kattekihiga, on metallilise elavhõbeda suhtes lekkekindel ning mille maht on ladustatava elavhõbedakoguse jaoks piisav;

                              —

                              hoidla on varustatud insenertehniliste või looduslike tõketega, mis on piisavad selleks, et kaitsta keskkonda elavhõbedaheite eest, ja hoidla kogumismaht on piisav kogu ladustatava elavhõbedakoguse jaoks;

                              —

                              hoidla põrand on kaetud elavhõbedakindla hermeetikuga. Põrand on kallaku ja kogumiskaevuga;

                              —

                              hoidla on varustatud tuletõrjesüsteemiga;

                              —

                              ladustatakse nii, et iga mahutit oleks võimalik kergesti üles leida.”

                  2)

                  II lisasse lisatakse järgmine punkt:
                  „6.   Metallilise elavhõbedaga seotud erinõuded
                  Metallilise elavhõbeda vaheladustamise suhtes kauem kui üheks aastaks kohaldatakse järgmisi nõudeid.

                              A.

                              Elavhõbeda koostis
                              Metalliline elavhõbe peab vastama järgmisele kirjeldusele:

                                          —

                                          elavhõbedasisaldus on suurem kui 99,9 massiprotsenti;

                                          —

                                          ei sisalda lisandeid, mis võiksid korrodeerida süsinikterast või roostevaba terast (nt lämmastikhappe lahus, kloriidisoolade lahused).

                              B.

                              Mahuti
                              Metallilise elavhõbeda ladustamiseks kasutatavad mahutid on korrosiooni- ja põrutuskindlad. Seepärast peavad need olema keevisõmblusteta. Mahutid vastavad eelkõige järgmisele kirjeldusele:

                                          —

                                          mahuti materjal: süsinikteras (vähemalt ASTM A36) või roostevaba teras (AISI 304, 316L);

                                          —

                                          mahutid on gaasi- ja vedelikukindlad;

                                          —

                                          mahuti väliskiht on ladustamistingimuste suhtes vastupidav;

                                          —

                                          mahuti on projekteeritud nii, et suudab läbida kukkumiskatse ja lekkekindluse katsed, mida on kirjeldatud ÜRO ohtlike kaupade veo soovituste katsete ja kriteeriumide käsiraamatu (UN Recommendations on the Transport of Dangerous Goods, Manual of Tests and Criteria) peatükkides 6.1.5.3 ja 6.1.5.4.

                                    Mahuti suurim täitmise suhtarv on 80 % mahust, et tagada piisav vabamaht ja vältida mahuti lekkimahakkamist või püsivat deformatsiooni, kui vedelik kõrge temperatuuri tõttu paisub.

                              C.

                              Vastuvõtumenetlus
                              Vastu võetakse ainult selliseid mahuteid, millel on tunnistus, et need vastavad käesolevas punktis sätestatud nõuetele.
                              Vastuvõtumenetlus hõlmab järgmist:

                                          —

                                          vastu võetakse üksnes sellist metallilist elavhõbedat, mis vastab eespool esitatud vastuvõtu miinimumkriteeriumidele;

                                          —

                                          mahutit kontrollitakse enne ladustamist visuaalselt; kahjustatud, lekkivat või korrodeerunud mahutit vastu ei võeta;

                                          —

                                          mahutil on kulumiskindel pitser (stantsitud), millel on märgitud mahuti tunnusnumber, materjal, tühikaal, tootja andmed ja valmistamise kuupäev;

                                          —

                                          mahutil on püsivalt kinnitatud plaat, millele on märgitud tunnistuse tunnusnumber.

                              D.

                              Tunnistus
                              Alapunktis C nimetatud tunnistusele on märgitud järgmised andmed:

                                          —

                                          jäätmetekitaja nimi ja aadress;

                                          —

                                          mahuti täitmise eest vastutava isiku nimi ja aadress;

                                          —

                                          täitmise aeg ja koht;

                                          —

                                          elavhõbeda kogus;

                                          —

                                          elavhõbeda puhtuseaste ja vajaduse korral lisandite kirjeldus, sealhulgas analüüsiaruanne;

                                          —

                                          kinnitus, et mahuteid on kasutatud eranditult üksnes elavhõbeda transpordiks või ladustamiseks;

                                          —

                                          mahutite tunnusnumbrid;

                                          —

                                          muud erimärkused.

                                    Tunnistuse annab välja jäätmetekitaja või selle puudumise korral jäätmetekitaja juhtimise eest vastutav isik.”

                  3)

                  III lisasse lisatakse järgmine punkt:
                  „6.   Metallilise elavhõbedaga seotud erinõuded
                  Metallilise elavhõbeda vaheladustamise suhtes kauem kui üheks aastaks kohaldatakse järgmisi nõudeid.

                              A.

                              Seire-, kontrolli- ja hädaolukorra nõuded
                              Hoidlasse paigaldatakse elavhõbedaaurude pidevseiresüsteem, mille tundlikkus on vähemalt 0,02 mg elavhõbedat/m3. Andurid pannakse kogumiskoha põrandale ja lae alla. Seiresüsteemi kuulub visuaalne ja akustiline häiresüsteem. Süsteemi hooldatakse kord aastas.
                              Volitatud isik kontrollib visuaalselt hoidlat ja mahuteid vähemalt kord kuus. Kui tuvastatakse leke, võtab käitaja viivitamata kõik vajalikud meetmed, et vältida elavhõbedaheidet keskkonda ja taastada elavhõbedahoidla ohutus. Igasugust leket loetakse artikli 12 punktis b nimetatud oluliseks negatiivseks keskkonnamõjuks.
                              Hoidlas on olemas hädaolukorra lahendamise plaan ja metallilise elavhõbeda käitlemiseks vajalikud kaitsevahendid.

                              B.

                              Andmete säilitamine
                              Kõik dokumendid, mis sisaldavad II lisa punktis 6 ja käesoleva punkti alapunktis A nimetatud teavet, sealhulgas mahutiga kaasas olev tunnistus ning dokumendid, milles käsitletakse metallilise elavhõbeda hoidlast väljaviimist ja ärasaatmist pärast vaheladustamist ning sihtkohta ja kavandatavat käitlemist, kuuluvad säilitamisele vähemalt kolm aastat pärast ladustamise lõppu.”


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/85/EÜ, 5. november 2002, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/6/EMÜ teatava kategooria mootorsõidukitele kiiruspiirikute paigaldamise ja nende kasutamise kohta ühenduses

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32002L0085

Euroopa Liidu Teataja L 327 , 04/12/2002 Lk 0008 - 0009

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/85/EÜ,5. november 2002,millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/6/EMÜ teatava kategooria mootorsõidukitele kiiruspiirikute paigaldamise ja nende kasutamise kohta ühendusesEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 71,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]olles nõu pidanud regioonide komiteega,tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras [3]ning arvestades järgmist:(1) Veoohutus ja veondusega seotud keskkonnaküsimused on väga olulised säästva liikluse tagamiseks.(2) Kiiruspiirikute kasutamisel kõige raskekaalulisemate mootorsõidukikategooriate puhul on olnud positiivne mõju liiklusohutuse paranemisele. Samuti on aidanud see kaasa keskkonnakaitsele.(3) Nõukogu direktiivis 92/6/EMÜ [4] on sätestatud, et sõltuvalt liikmesriikide tehnilistest võimalustest ja kogemustest võiks kiiruspiirikute paigaldamise ja kasutamise nõudeid laiendada seetõttu kergekaalulistele kaubaveokitele.(4) Vastavalt komisjoni 20. märtsi 2000. aasta teatisele EL liiklusohutuse prioriteetide kohta oli direktiivi 92/6/EMÜ reguleerimisala laiendamine vähemalt 3,5tonnistele kauba- või reisijateveoks ettenähtud sõidukitele üks meetmetest, mida nõukogu soovitas 26. juuni 2000. aasta resolutsioonis liiklusohutuse parandamise kohta. [5](5) Direktiivi 92/6/EMÜ reguleerimisala tuleks laiendada M2-kategooria mootorsõidukitele, M3-kategooria sõidukitele täismassiga 5-10 tonni ning N2-kategooria sõidukitele.(6) Kavandatud meetme eesmärki, milleks on sellise kogu ühendust hõlmava korra muutmine, mis käsitleb kiiruspiirikute paigaldamist ja kasutamist teatavate raskekaaluliste sõidukikategooriate puhul, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada meetme ulatuse ja mõju tõttu ning seepärast on nimetatud eesmärke parem saavutada ühenduse tasandil - ühendus võib võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks.(7) Seetõttu tuleks vastavalt muuta direktiivi 92/6/EMÜ,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 92/6/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artiklid 1-5 asendatakse järgmise tekstiga:"Artikkel 1Käesolevas direktiivis tähendab "mootorsõiduk" mootori jõul liikuvat M2-, M3-, N2- või N3-kategooriasse kuuluvat sõidukit, mis on ette nähtud teedel kasutamiseks, millel on vähemalt neli ratast ja mille valmistajakiirus ületab 25 km/h.M2-, M3-, N2- ja N3-kategooriad on määratletud direktiivi 70/156/EMÜ [6] II lisas.Artikkel 2Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et artiklis 1 osutatud M2- ja M3-kategooria mootorsõidukeid võib kasutada teel ainult juhul, kui need on varustatud kiiruspiirikuga, mis ei võimalda kiirusel tõusta üle 100 km/h.Enne 1. jaanuari 2005 registreeritud M3-kategooria sõidukid täismassiga üle 10 tonni võivad olla jätkuvalt varustatud seadisega, mille maksimumkiiruseks on määratud 100 km/h.Artikkel 31. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et N2- ja N3-kategooria mootorsõidukeid võib kasutada teel ainult juhul, kui need on varustatud kiiruspiirikuga, mis ei võimalda kiirusel tõusta üle 90 km/h.2. Liikmesriikidel on õigus nõuda, et nende territooriumil registreeritud ja ainult ohtlike kaupade veoks kasutatavate sõidukite kiiruspiirikud ei võimaldaks kõnealuste sõidukite maksimumkiirusel tõusta üle 90 km/h.Artikkel 41. Artikleid 2 ja 3 kohaldatakse järgmiste M3-kategooria mootorsõidukite puhul täismassiga üle 10 tonni ning järgmiste N3-kategooria mootorsõidukite puhul järgmiselt:a) 1. jaanuaril 1994 või pärast seda registreeritud sõidukite suhtes alates 1. jaanuarist 1994;b) ajavahemikul 1. jaanuarist 1988 kuni 1. jaanuarini 1994 registreeritud sõidukite suhtes:i) alates 1. jaanuarist 1995 nii riigisisesteks kui ka rahvusvahelisteks vedudeks kasutatavate sõidukite suhtes;ii) alates 1. jaanuarist 1996 ainult riigisisesteks vedudeks kasutatavate sõidukite suhtes.2. Artikleid 2 ja 3 kohaldatakse M2-kategooria mootorsõidukite puhul, M3-kategooria sõidukite puhul täismassiga 5-10 tonni ning N2-kategooria sõidukite puhul hiljemalt:a) 1. jaanuaril 2005 või pärast seda registreeritud sõidukite suhtes alates 1. jaanuarist 2005;b) direktiivis 88/77/EMÜ [7] sätestatud piirväärtustele vastavate ning ajavahemikul 1. oktoobrist 2001 kuni 1. jaanuarini 2005 registreeritud sõidukite suhtes:i) alates 1. jaanuarist 2006 nii riigisisesteks kui ka rahvusvahelisteks vedudeks kasutatavate sõidukite suhtes;ii) alates 1. jaanuarist 2007 ainult riigisisesteks vedudeks kasutatavate sõidukite suhtes.3. Liikmesriigid võivad kolme aasta jooksul alates 1. jaanuarist 2005 vabastada artiklite 2 ja 3 sätete nõuetest need M2-kategooria sõidukid ning N2-kategooria sõidukid täismassiga 2,5-7,5 tonni, mis on registreeritud riiklikus registris ja mis ei liigu teiste liikmesriikide territooriumil.Artikkel 51. Artiklites 2 ja 3 osutatud kiiruspiirikud peavad vastama direktiivi 92/24/EMÜ [8] lisas sätestatud tehnilistele nõuetele. Kõik käesoleva direktiiviga hõlmatud ja enne 1. jaanuari 2005 registreeritud sõidukid võivad olla jätkuvalt varustatud kiiruspiirikutega, mis vastavad pädevate siseriiklike asutuste kehtestatud tehnilistele nõuetele.2. Kiiruspiirikuid paigaldavad liikmesriikide heakskiidetud töökojad või asutused."2. Määrusesse lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 6aAastaid 2002-2010 hõlmava liiklusohutuse meetmeprogrammi ühe osana hindab komisjon, kuidas M2-kategooria sõidukite ja N2-kategooria sõidukite täismassiga kuni 7,5 tonni kiiruspiirikute reguleerimine käesolevas direktiivis sätestatud kiirustele on mõjutanud liiklusohutust ja maanteeliiklust.Vajaduse korral esitab komisjon asjakohased ettepanekud."Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. jaanuariks 2005. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 5. november 2002Euroopa Parlamendi nimelpresidentP. CoxNõukogu nimeleesistujaT. Pedersen[1] EÜT C 270 E, 25.9.2001, lk 77.[2] EÜT C 48, 21.2.2002, lk 47.[3] Euroopa Parlamendi arvamus, 7. veebruar 2002 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata), nõukogu ühine seisukoht, 25. juuni 2002 (EÜT C 228 E, 25.9.2002, lk 14) ja Euroopa Parlamendi otsus, 24. september 2002 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[4] EÜT L 57, 2.3.1992, lk 27.[5] EÜT C 218, 31.7.2000, lk 1.[6] Nõukogu direktiiv 70/156/EMÜ, 6. veebruar 1970, mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1). Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2001/116/EÜ (EÜT L 18, 21.1.2002, lk 1).[7] Nõukogu direktiiv 88/77/EMÜ, 3. detsember 1987, sõidukite diiselmootoritest paisatavate heitgaaside tekitatud õhusaaste vastu võetavaid meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 36, 9.2.1988, lk 33). Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2001/27/EÜ (EÜT L 107, 18.4.2001, lk 10).[8] Nõukogu direktiiv 92/24/EMÜ, 31. märts 1992, milles käsitletakse kiiruspiirikuid ja teatavate kategooriate mootorsõidukite samalaadseid sisseehitatud kiiruse piiramise süsteeme (EÜT L 129, 14.5.1992, lk 154).--------------------------------------------------


Tähtis õiguslik teade

|

31982L0711

Nõukogu direktiiv, 18. oktoober 1982, millega sätestatakse toiduga kokkupuutumiseks mõeldud plastmaterjalide ja -esemete koostisainete migratsiooni testimiseks vajalikud põhireeglid

Euroopa Liidu Teataja L 297 , 23/10/1982 Lk 0026 - 0030 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 12 Lk 0132  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 12 Lk 0278  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 12 Lk 0132  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 12 Lk 0278  CS.ES Peatükk 13 Köide 006 Lk 358  - 362 ET.ES Peatükk 13 Köide 006 Lk 358  - 362 HU.ES Peatükk 13 Köide 006 Lk 358  - 362 LT.ES Peatükk 13 Köide 006 Lk 358  - 362 LV.ES Peatükk 13 Köide 006 Lk 358  - 362 MT.ES Peatükk 13 Köide 006 Lk 358  - 362 PL.ES Peatükk 13 Köide 006 Lk 358  - 362 SK.ES Peatükk 13 Köide 006 Lk 358  - 362 SL.ES Peatükk 13 Köide 006 Lk 358  - 362

		Nõukogu direktiiv,18. oktoober 1982,millega sätestatakse toiduga kokkupuutumiseks mõeldud plastmaterjalide ja -esemete koostisainete migratsiooni testimiseks vajalikud põhireeglid(82/711/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1976. aasta direktiivi 76/893/EMÜ toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud materjale ja esemeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] eriti selle artiklit 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:direktiivi 76/893/EMÜ artiklis 2 on muu hulgas sätestatud, et materjalidest ja esemetest ei tohi toiduainetesse eralduda koostisaineid koguses, mis võib ohtu seada inimeste tervise või põhjustada toiduaine koostises ebasoovitava muutuse;sobiv õiguslik vahend selle eesmärgi saavutamiseks plastmaterjalide puhul on eridirektiiv direktiivi 76/893/EMÜ artikli 3 tähenduses, mille üldeeskirjad kehtivad ka kõnealusel juhul;arvestades probleemi keerukust, peaks direktiiv esialgu piirduma koostisainete migratsiooni kindlakstegemise põhireeglitega; edaspidiste direktiividega, mis kehtestatakse direktiivi 76/893/EMÜ artiklis 10 sätestatud menetluse kohaselt, määratakse kindlaks niisuguse migratsiooni kindlakstegemiseks vajalik analüüsimeetod;käesolev direktiiv ei mõjuta plastmaterjalide ja -esemete kõiki aspekte; seetõttu on vaja lubada liikmesriikidel ühest küljest jätta direktiivi 76/893/EMÜ artiklis 7 sätestatud märgistusnõuded vastavalt nimetatud artikli lõigetele 4 ja 5 kehtestamata ja teisest küljest keelata niisuguste materjalide ja esemete turustamine, mis vastavad küll kõnealuses direktiivis sätestatud normidele, kuid ei vasta siseriiklikele eeskirjadele muude võimalike kõnealuse direktiivi artiklis 3 osutatud normide osas või nende puudumisel kõnealuse direktiivi artiklis 2 osutatud normide osas;pidades silmas analüütilisi probleeme seoses migratsiooni kindlakstegemisega toiduainetes, tuleks valida tavapärased katsed (vedelikud, mis võivad simuleerida toiduainetele avaldatavat mõju, ja standardsed katsetingimused), et võimaluste piires reprodutseerida eseme ja toiduaine kokkupuutes esineda võivaid koostisosade migratsiooni nähtusi;kui seejärel ilmneb, et niisugused testid ei kajasta tegelikku olukorda, tuleks liikmesriikidel lubada neid kuni ühenduse otsuse vastuvõtmiseni ajutiselt muuta;analüüsimeetodite praeguse taseme juures ei ole võimalik määrata kindlaks kõiki tingimusi, mille alusel tuleks teha tavapäraseid migratsioonikatseid materjalidel ja esemetel, mis koosnevad kahest või enamast kihist, millest üks ei koosne täielikult plastist; otsus käesoleva direktiivi kohaldamise kohta niisuguste materjalide ja esemete suhtes tuleks seetõttu teha hiljem;käesoleva direktiivi kohandamine tehnika arenguga on rakendusmeede; selleks, et seda menetlust lihtsustada ja kiirendada, peaks see jääma komisjoni ülesandeks;kõikidel juhtudel, mil nõukogu volitab komisjoni rakendama toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjale ja -esemeid käsitlevaid eeskirju, tuleks ette näha menetlus, millega seatakse otsusega 69/414/EMÜ [4] asutatud alalise toidukomitee raames sisse tihe koostöö liikmesriikide ja komisjoni vahel,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Käesolev direktiiv on eridirektiiv direktiivi 76/893/EMÜ artikli 3 tähenduses.2. Käesolevat direktiivi kohaldatakse plastmaterjalide ja -esemete suhtes, see tähendab niisuguste materjalide ja esemete ning nende osade suhtes, mis:a) koosnevad ainuüksi plastist võib) koosnevad kahest või enamast materjalikihist, kusjuures kõik kihid koosnevad ainuüksi plastist ja on ühendatud kas liimainega või muude vahendite abil,mis lõpptoote kujul on mõeldud kokku puutuma toiduainetega või mis viiakse toiduainetega kokkupuutesse ja mis on selleks otstarbeks ette nähtud.3. Käesolevas direktiivis tähendab "plast" orgaanilisi kõrgmolekulaarseid ühendeid, mida saadakse madalama molekulmassiga ühenditest polümerisatsiooni, polükondensatsiooni, liitumispolümerisatsiooni või mõne muu samalaadse protsessi abil või looduslikest makromolekulidest nende keemilise muundamise teel. Silikoone ja muid samalaadseid kõrgmolekulaarseid ühendeid käsitatakse samuti plastidena. Nendele kõrgmolekulaarsetele ühenditele võib lisada muid aineid või materjale.Järgmisi aineid ei loeta siiski "plastideks":i) lakitud või lakkimata regenereeritud tsellulooskile;ii) elastomeerid ning looduslik ja sünteetiline kautšuk;iii) paber ja papp, sõltumata sellest, kas seda on plasti lisamisega modifitseeritud või mitte;iv) pinnakatted, mis on saadud:- parafiinvahadest, sealhulgas sünteesparafiinist ja/või mikrokristallvahast,- esimeses taandes loetletud vahade omavahelistest segudest ja/või segudest plastiga.4. Käesolevat direktiivi ei kohaldata materjalidele ja esemetele, mis koosnevad kahest või enamast kihist, millest vähemalt üks ei koosne ainuüksi plastist, isegi juhul, kui see kiht, mis peab otseselt toiduainega kokku puutuma, koosneb ainuüksi plastist.Otsus käesoleva direktiivi kohaldamise kohta esimeses punktis osutatud materjalide ja esemete suhtes ning kõigi vajalikuks osutuda võivate muudatuste kohta direktiivis tehakse hiljem.Artikkel 21. Artiklis 1 osutatud materjalide ja esemete koostisainete migratsiooni tase toiduainetesse või nende peale ei tohi ületada piirnorme, mis on sätestatud selliste ainete loetelus, mille kasutus on lubatud kõiki teisi aineid välistades.2. Direktiivi 76/893/EMÜ artikli 9 kohaselt kindlaksmääratud analüüsimeetodite puudumisel, mis võimaldavad määrata koostisainete migratsiooni toiduainetesse, määratakse see tase lisa I peatükis loetletud mudelainetes.3. Nõukogu koostab asutamislepingu artiklis 100 sätestatud menetlust järgides ja komisjoni ettepaneku põhjal loetelu ainetest või materjalidest, mille kasutamine on lubatud kõiki teisi aineid välistades, ja mudelainete loetelu, mida kasutatakse iga toiduaine või toiduainerühma asemel, ning määrab kindlaks nende kontsentratsiooni.Artikkel 31. Koostisosade migratsioon mudelainetesse tehakse kindlaks tavapäraste migratsioonikatsete abil, mille põhireeglid on sätestatud käesoleva direktiivi lisas.2. a) Kui aga liikmesriigil on tänu uuele teabele või olemasoleva teabe ümberhindamisele, mis on toimunud pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist, üksikasjalikku alust väita, et antud plastmaterjali või -eseme puhul lisas migratsioonikatsete kohta sätestatud põhireeglid on tehniliselt sobimatud või et tegelikud kasutustingimused on oluliselt erinevad nimetatud lisa tabelis toodud katsetingimustest, võib kõnealune liikmesriik oma territooriumil ja ainult sellel konkreetsel juhul ajutiselt peatada lisas kirjeldatud põhireeglite kohaldamise ja lubada kohasemate põhireeglite kasutamist. Kõnealune liikmesriik teatab sellest viivitamatult teistele liikmesriikidele ja komisjonile ning esitab oma otsuse põhjenduse.b) Niipea kui võimalik uurib komisjon asjaomase liikmesriigi esitatud põhjendusi ja konsulteerib liikmesriikidega alalise toidukomitee raames ning esitab siis oma arvamuse viivitamata ja võtab kohased meetmed.c) Kui komisjon peab vajalikuks teha käesolevasse direktiivi muudatusi, et leevendada punktis a nimetatud raskusi, algatab ta direktiivi 76/893/EMÜ artiklis 10 sätestatud menetluse; sellisel juhul võib sobivamad põhireeglid kehtestanud liikmesriik jätkata nende põhireeglite rakendamist kuni nimetatud muudatuste jõustumiseni.Artikkel 4Muudatused, mis tehakse käesoleva direktiivi lisa II peatükis, võttes arvesse teaduslike ja tehniliste teadmiste arengut, võetakse vastu direktiivi 76/893/EMÜ artiklis 10 sätestatud korras.Artikkel 5Käesolev direktiiv ei mõjuta siseriiklikke norme, mis käsitlevad teisi direktiivi 76/893/EMÜ artiklis 3 sätestatud reegleid, ega ka liikmesriikidele kõnealuse direktiivi artikli 7 lõigetega 4 ja 5 antud valikuvõimalusi.Artikkel 6Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ajaks, mil rakendub artikli 2 lõikes 1 nimetatud piirnormid sätestav eridirektiiv.Artikkel 7Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 18. oktoober 1982Nõukogu nimeleesistujaN. A. Kofoed[1] EÜT L 340, 9.12.1976, lk 19.[2] EÜT C 140, 5.6.1979, lk 173.[3] EÜT C 227, 10.9.1979, lk 31.[4] EÜT L 291, 19.11.1969, lk 9.--------------------------------------------------LISAMUDELAINETEL TEHTAVATE MIGRATSIOONIKATSETE PÕHIREEGLIDMigratsiooni kindlakstegemiseks mudelainetel kasutatakse käesoleva lisa I peatükis nimetatud mudelaineid ja katse viiakse läbi lisa II peatükis esitatud katsetingimustes.I PEATÜKKMudelained1. Üldjuhtum: mis tahes tüüpi toiduainetega kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalid ja -esemedKatse viiakse läbi allpool nimetatud mudelainetega, kusjuures iga mudelaine jaoks võetakse värske plastmaterjali või -eseme proov:- destilleeritud vesi või samaväärse kvaliteediga vesi (= mudelaine A),- 3 massi/mahu% äädikhape vesilahusena (= mudelaine B),- 15 mahu% etanool vesilahusena (= mudelaine C),- rektifitseeritud oliiviõli; [1] kui analüüsimeetodiga seotud tehnilistel põhjustel on vaja kasutada teisi mudelaineid, siis asendatakse oliiviõli sünteetiliste triglütseriidide seguga [2] või päevalilleõliga (= mudelaine D).2. Konkreetne juhtum: ühe toiduaine või toiduainerühmaga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalid ja -esemedKatse viiakse läbi:- kasutades ainult artikli 2 lõikes 3 osutatud loetelu kohaselt antud toiduainele või toiduainerühmale sobivaid mudelaineid,- juhul kui toiduainet või toiduainerühma ei ole esimeses taandes nimetatud loetelus, siis tuleb valida 1. jaos ette nähtud mudelainete hulgast antud toiduaine või toiduainerühma ekstraktsioonivõimele kõige paremini vastav mudelaine.II PEATÜKKKatsetingimused (ajad ja temperatuurid)1. Migratsioonikatsete läbiviimisel tuleb valida tabelis toodud aegadest ja temperatuuridest need, mis kõige paremini vastavad uuritavate plastmaterjalide või -esemete normaalsetele või eeldatavatele kokkupuutetingimustele.2. Juhul, kui plastmaterjal või -ese on mõeldud kasutamiseks lühikeste ajavahemike järel järjest mitmetes tabeli 1. veerus osutatud tingimustes, määratakse migratsioon kindlaks, allutades selle materjali või eseme üksteise järel kõikidele vastavatele tabeli 2. veerus osutatud katsetingimustele ja kasutades sama mudelainet.3. Juhul, kui plastmaterjal või -ese läbib katse sama katseaja puhul kõrgema temperatuuri juures, ei ole katset vaja korrata madalama temperatuuri juures.Juhul, kui plastmaterjal või -ese läbib katse sama temperatuuri puhul pikema ajavahemiku juures, ei ole katset vaja korrata lühema ajavahemikuga.4. Juhul, kui plastmaterjal või -ese võib tegelikus kasutuses toiduainetega kokku puutuda mis tahes aja- või temperatuuritingimustes, siis tuleb teha üksnes 10-päevased katsed 40 °C juures ja kahetunnised katsed 70 °C juures, sest neid peetakse üldiselt kõige raskemateks.Kui kasutatakse mudelainet D (rektifitseeritud oliiviõli või selle asendajaid), siis tuleb teha üksnes 10-päevane katse 40 °C juures.5. Kui leitakse, et katsete läbiviimine tabelis esitatud tingimustel põhjustab plastmaterjalis või -esemes füüsikalisi või muid muutusi, mida ei esine selle materjali või eseme normaalsete või eeldatavate kasutustingimuste puhul, tuleb migratsioonikatsed teha antud juhul kohasemates tingimustes.TABELKatsetingimused (aeg t ja temperatuur T), mille seast tehakse valik vastavalt tegelikus kasutuses toimuva kontakti tingimusteleKontaktitingimusted tegelikus kasutuses | Katsetingimused |1 | 2 |1.Kontaktiaeg: t > 24 tundi1.1. T ≤ 5 °C | 10 päeva 5 °C juures |1.2. 5 °C < T ≤ 40 °C [3] | 10 päeva 40 °C juures |2.Kontaktiaeg: kaks tundi ≤ t ≤ 24 tundi2.1. T ≤ 5 °C | 24 tundi 5 °C juures |2.2. 5 °C < T ≤ 40 °C | 24 tundi 40 °C juures |2.3. T > 40 °C | Vastavalt siseriiklikele seadustele |3.Kontaktiaeg: t < kaks tundi3.1. T ≤ 5 °C | Kaks tundi 5 °C juures |3.2. 5 °C < T ≤ 40 °C | Kaks tundi 40 °C juures |3.3. 40 °C < T ≤ 70 °C | Kaks tundi 70 °C juures |3.4. 70 °C < T ≤ 100 °C | Üks tund 100 °C juures |3.5. 100 °C < T ≤ 121 °C | 30 minutit 121 °C juures |3.6. T > 121 °C | Vastavalt siseriiklikele seadustele |[1] Rektifitseeritud oliiviõli omadused: – joodiarv (Wijs) = 80–88, – murdumisnäitaja 25 °C juures = 1,4665–1,4679, – happesus (väljendatuna oleiinhappe %) = maksimaalselt 0,5 %, – peroksiidarv (väljendatuna hapniku milliekvivalendis kg õli kohta) = maksimaalselt 10.[2] Standardsete sünteetiliste triglütseriidide segu omadused on kirjeldatud K. Figge artiklis "Food cosmet. Toxicol." 10 (1972) 815.[3] Plastmaterjalide ja -esemete puhul, mis puutuvad kokku toiduainetega, millel märgistusel või seaduse kohaselt on määratud säilimistemperatuur alla 20 °C, on katsetingimusteks 10 päeva 20 °C juures.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 2004/7/EÜ, 20. jaanuar 2004, millega muudetakse ühist käibemaksusüsteemi käsitlevat direktiivi 77/388/EMÜ rakendusvolituste andmise ja erandite vastuvõtmise korra osas

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32004L0007

Euroopa Liidu Teataja L 027 , 30/01/2004 Lk 0044 - 0045

		Nõukogu direktiiv 2004/7/EÜ,20. jaanuar 2004,millega muudetakse ühist käibemaksusüsteemi käsitlevat direktiivi 77/388/EMÜ rakendusvolituste andmise ja erandite vastuvõtmise korra osasEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 93,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 17. mai 1977. aasta direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta – ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas) [3] artiklitega 27 ja 30 nähakse ette menetluskord, mille tulemuseks võib olla erandite vaikiv heakskiitmine nõukogu poolt.(2) Läbipaistvuse ja õiguskindluse huvides on soovitav tagada, et kõik direktiivi 77/388/EMÜ artikli 27 või artikli 30 alusel lubatavad erandid vormistatakse komisjoni ettepanku alusel tegutseva nõukogu poolt vastu võetava selgesõnalise otsusena.(3) Seepärast tuleks välja jätta võimalus, et teatava ajavahemiku möödudes saabub nõukogu poolne vaikiv heakskiit.(4) Tagamaks, et erandi kohta taotluse esitanud liikmesriigil ei teki kahtlusi komisjoni kavandatavate meetmete iseloomu osas, tuleks kehtestada tähtajad, mille jooksul komisjon peab nõukogule esitama ettepaneku erandi lubamiseks või vastuväiteid sisaldava teatise.(5) Võimaldamaks liikmesriikidel täpsemalt jälgida oma taotluste menetlemist, tuleks komisjonilt nõuda, et ta pärast kogu teabe saamist, mida ta taotluse hindamiseks vajalikuks peab, taotlevat liikmesriiki sellest asjakohaselt teavitaks ning edastaks taotluse originaalkeeles teistele liikmesriikidele.(6) Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 27 lõike 1 teises lauses rõhutatakse, et hinnang, mille kohaselt lihtsustusmeetme mõju lõpptarbimise faasis tasumisele kuuluvale maksusummale on väheoluline, antakse üldiselt, lähtudes meetmega ühenduse käibemaksust saadavatele omavahenditele avaldatava mõjuga seotud makromajanduslikest prognoosidest.(7) Kuna direktiivi 77/388/EMÜ rakendamist reguleerivate siduvate meetmete vastuvõtmise kord puudub, on selles direktiivis sätestatud reeglite kohaldamine liikmesriigiti erinev.(8) Siseturu paremaks toimimiseks on tingimata tarvis tagada olemasoleva käibemaksusüsteemi ühtsem kohaldamine. Olemasolevate meetmete õiget rakendamist tagavate meetmete vastuvõtmise kord oleks selles osas suur samm edasi.(9) Need meetmed peaksid eelkõige seonduma piiriüleste tehingute topeltmaksustamise probleemiga, mida võib esineda tulenevalt direktiivi 77/388/EMÜ tarnekohta käsitlevate sätete erinevast kohaldamisest eri liikmesriikides.(10) Rakendusmeetme reguleerimisala peaks siiski olema piiratud, kuna see on küll ette nähtud direktiivi 77/388/EMÜ sätte täpsustamiseks, kuid ei tohi kõnealusest sättest kõrvale kalduda.(11) Ehkki rakendusmeetmete reguleerimisala oleks piiratud, oleks neil meetmetel ühes või mitmes liikmesriigis eelarvele oluline mõju.(12) Nimetatud meetmete mõju liikmesriikide eelarvetele on põhjuseks, miks komisjon jätab endale õiguse kasutada ise volitusi direktiivi 77/388/EMÜ rakendamiseks.(13) Kavandatavate meetmete piiratud reguleerimisala silmas pidades peaks direktiivi 77/388/EMÜ rakendusmeetmed vastu võtma nõukogu, tehes ühehäälse otsuse komisjoni ettepaneku alusel.(14) Kuna nimetatud põhjustel ei saa liikmesriigid ise käesoleva direktiivi eesmärke täielikult saavutada ning neid saaks paremini saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev kaugemale, kui on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks.(15) Seetõttu tuleks direktiivi 77/388/EMÜ vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 77/388/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 27 lõiked 1, 2, 3 ja 4 asendatakse järgmistega:"1. Nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt anda liikmesriigile loa võtta erimeetmed käesoleva direktiivi sätetest erandite tegemiseks eesmärgiga lihtsustada maksustamismenetlust või ära hoida teatavat liiki maksust kõrvalehoidumist või maksustamise vältimist. Maksustamismenetluse lihtsustamiseks ettenähtud meetmed ei tohi mõjutada liikmesriigi poolt lõpptarbimisetapil kogutava maksutulu summat, välja arvatud tühises ulatuses.2. Liikmesriik, kes soovib lõikes 1 nimetatud meedet rakendada, saadab komisjonile taotluse ja esitab talle kogu asjakohase teabe. Kui komisjon leiab, et tal pole kogu vajalikku teavet, võtab ta kahe kuu jooksul alates taotluse saamisest asjaomase liikmesriigiga ühendust ning täpsustab, millist täiendavat teavet tarvis on. Kui komisjon on saanud kogu teabe, mida ta taotluse hindamiseks vajalikuks peab, teavitab ta sellest taotlevat liikmesriiki ning edastab taotluse originaalkeeles teistele liikmesriikidele ühe kuu jooksul.3. Kolme kuu jooksul alates lõike 2 viimases lõigus nimetatud teate saamisest esitab komisjon nõukogule kas asjakohase ettepaneku või, kui ta taotletava erandiga ei nõustu, oma vastuväiteid sisaldava teatise.4. Lõigetes 2 ja 3 sätestatud menetlus viiakse igal juhul lõpule kaheksa kuu jooksul alates taotluse laekumisest komisjonile."2. XVII jakku lisatakse artikkel 29a:"Artikkel 29aRakendusmeetmedNõukogu võtab ühehäälselt komisjoni ettepaneku alusel vastu käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed."3. Artikkel 30 asendatakse järgmisega:"Artikkel 30Rahvusvahelised lepingud1. Nõukogu võib ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal lubada liikmesriigil sõlmida kolmanda riigiga või rahvusvahelise organisatsiooniga lepingu, mis võib sisaldada erandeid käesolevast direktiivist.2. Sellist lepingut sõlmida sooviv liikmesriik saadab komisjonile taotluse ning esitab talle kogu vajaliku teabe. Kui komisjon leiab, et tal pole kogu vajalikku teavet, võtab ta kahe kuu jooksul alates taotluse saamisest asjaomase liikmesriigiga ühendust ning täpsustab, millist täiendavat teavet tarvis on. Kui komisjon on saanud kogu teabe, mida ta taotluse hindamiseks vajalikuks peab, teavitab ta sellest taotlevat liikmesriiki ning edastab taotluse originaalkeeles teistele liikmesriikidele ühe kuu jooksul.3. Kolme kuu jooksul alates lõike 2 viimases lõigus nimetatud teate saamisest esitab komisjon nõukogule kas asjakohase ettepaneku või, kui ta taotletava erandiga ei nõustu, oma vastuväiteid sisaldava teatise.4. Lõigetes 2 ja 3 sätestatud menetlus viiakse igal juhul lõpule kaheksa kuu jooksul alates taotluse laekumisest komisjonile."Artikkel 2Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 20. jaanuar 2004Nõukogu nimeleesistujaC. McCreevy[1] Arvamus on esitatud 16. detsembril 2003 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).[2] Arvamus on esitatud 30. oktoobril 2003 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).[3] EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2003/92/EÜ (ELT L 260, 11.10.2003, lk 8).--------------------------------------------------