title: Komisjoni direktiiv 2007/28/EÜ, 25. mai 2007 , millega muudetakse nõukogu direktiivide 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ teatavaid lisasid seoses asoksüstrobiini, klorofenapüüri, folpeedi, iprodiooni, lambda-tsühalotriini, maleiinhappehüdrasiidi, metalaksüül-M-i ja trifloksüstrobiin jääkide lubatud piirnormidega (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               26.5.2007

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 135/6

      KOMISJONI DIREKTIIV 2007/28/EÜ,
   25. mai 2007,
   millega muudetakse nõukogu direktiivide 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ teatavaid lisasid seoses asoksüstrobiini, klorofenapüüri, folpeedi, iprodiooni, lambda-tsühalotriini, maleiinhappehüdrasiidi, metalaksüül-M-i ja trifloksüstrobiin jääkide lubatud piirnormidega
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/363/EMÜ loomses toidus sisalduvate ja selle pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (1) eriti selle artiklit 10,
   võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiivi 90/642/EMÜ teatavates taimset päritolu saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (2) eriti selle artiklit 7,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (3) eriti selle artikli 4 lõike 1 punkti f,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt direktiivile 91/414/EMÜ vastutavad teatavate põllukultuuride puhul kasutatavate taimekaitsevahendite kasutusloa andmise eest liikmesriigid. Selliste kasutuslubade aluseks peab olema inimeste ja loomade tervist ning keskkonda mõjutavate tegurite hinnang. Hinnangu andmisel tuleb arvesse võtta kasutajate ja kõrvalseisjate kokkupuuteid ja mõju maismaa-, vee- ja õhukeskkonnale, samuti töödeldud põllukultuurides sisalduvate jääkainete tarbimise mõju inimestele ja loomadele.

               (2)

               Jääkide piirnormid kajastavad sellist tõhusaks taimekaitseks vajalikku pestitsiidide miinimumkogust, mida rakendatakse nii, et jääkaine kogus on võimalikult väike ja toksikoloogiliselt vastuvõetav, eelkõige hinnangulist toidu kaudu omastamist arvesse võttes.

               (3)

               Direktiivides 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ käsitletud pestitsiidide jääkide piirnorme tuleb pidevalt läbi vaadata ja neid võib muuta, arvestades uusi või muutunud kasutusviise. Komisjonile edastati teave niisuguste uute või muutunud kasutusviiside kohta, mille tagajärjel muutusid asoksüstrobiini, klorofenapüüri, folpeedi, iprodiooni, lambda-tsühalotriini, maleiinhappehüdrasiidi, metalaksüül-M-i ja trifloksüstrobiini jääkide piirnormid.

               (4)

               Tarbijate eluaegset kokkupuudet kõnealuste pestitsiididega selliste toiduainete kaudu, mis võivad sisaldada nende pestitsiidide jääke, on hinnatud ja mõõdetud vastavalt ühenduses kasutatavatele menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni avaldatud juhiseid. (4) Nende kontrollide ja hinnangute alusel tuleks nende pestitsiidijääkide piirnormid kindlaks määrata nii, et aktsepteeritavat päevast doosi ei ületata.

               (5)

               Klorofenapüüri, folpeedi ja lambda-tsühalotriini puhul, millel on olemas akuutne standarddoos, on tarbijate akuutset kokkupuudet nende pestitsiididega toiduainete kaudu, mis võivad sisaldada nende pestitsiidide jääke, hinnatud ja mõõdetud vastavalt Euroopa Ühenduses kasutatavatele menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Tervishoiuorganisatsiooni avaldatud juhiseid. Taimede teaduskomitee arvamusi, eriti nõuandeid ja soovitusi pestitsiididega töödeldud toiduainete tarbijate kaitsmise kohta, (5) on arvesse võetud. Toidu kaudu omastamise hindamise põhjal tuleks kõnealuste pestitsiidide jääkide piirnormid kindlaks määrata viisil, mis tagab, et ei ületata akuutset standarddoosi. Teiste ainete puhul on kättesaadava teabe hindamine näidanud, et akuutset standarddoosi ei nõuta ja seetõttu ei ole lühiajaline hinnang vajalik.

               (6)

               Kui taimekaitsevahendite lubatud kasutamise tagajärjel ei leita toiduaines või selle pinnal märkimisväärselt pestitsiidijääke või kui nende kasutamine ei ole lubatud või kui liikmesriikide poolt lubatud kasutamise põhjenduseks ei ole esitatud vajalikke andmeid või kui kolmandates riikides kasutamise põhjenduseks ei ole esitatud asjaomaseid andmeid ning selle tagajärjel leidub ühenduse turul ringlusse lastavates toiduainetes või nende pinnal pestitsiidide jääke, määratakse jääkide piirnormid kindlaks vastavalt alumisele määramispiirile.

               (7)

               Ajutiste piirnormide kehtestamine või muutmine ühenduse tasandil ei takista liikmesriikidel kehtestada ajutisi maleiinhappehüdrasiidi ja trifloksüstrobiini jääkide piirnorme vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f ja sama direktiivi VI lisale. Nelja aastat peetakse kõnealuste ainete edasiste kasutusviiside lubamiseks piisavaks. Pärast seda peaksid jääkide ajutised piirnormid ühenduses muutuma lõplikuks.

               (8)

               Seetõttu on vaja muuta direktiivide 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisades määratletud jääkide piirnorme, et oleks võimalik nõuetekohaselt jälgida ja kontrollida nende taimekaitsevahendite kasutamisest kinnipidamist ning kaitsta tarbijat. Kui jääkide piirnormid on juba määratletud kõnealuste direktiivide lisades, on asjakohane neid muuta. Kui jääkide piirnorme ei ole seni määratletud, on asjakohane need esmakordselt kehtestada.

               (9)

               Seetõttu tuleks direktiive 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ vastavalt muuta.

               (10)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 86/363/EMÜ muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi I lisale.
   Artikkel 2
   Direktiivi 90/642/EMÜ muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi II lisale.
   Artikkel 3
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 26. novembril 2007. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 27. novembrist 2007.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste riiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 25. mai 2007

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 221, 7.8.1986, lk 43. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/27/EÜ (ELT L 128, 16.5.2007, lk 31).

      (2)  EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2007/27/EÜ.

      (3)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/25/EÜ (ELT L 106, 24.4.2007, lk 34).

      (4)  Juhised pestitsiidijääkide toidu kaudu omandamise hindamiseks (läbi vaadatud), mille on koostanud GEMS/Food Programme koostöös pestitsiidijääkide Codex komiteega, avaldanud Maailma Terviseorganisatsioon 1997. aastal (WHO/FSF/FOS/97.7).

      (5)  Arvamus nõukogu direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisade muutmisega seotud küsimuste kohta (taimede teaduskomitee avaldatud arvamus, 14. juuli 1998). Arvamus seoses erinevate pestitsiidijääkidega puu- ja köögiviljades (taimede teaduskomitee avaldatud arvamus, 14. juuli 1998) http://europa.eu.int/comm/food/fs/sc/scp/outcome_ppp_en.html

      I LISA
      Direktiivi 86/363/EMÜ II lisa B osasse lisatakse järgmine rida:

                     Piirnorm (mg/kg)

                     Pestitsiidide jäägid

                     I lisas rubriikides ex 0201, 0202, 0203, 0204, 0205, 0206, 0207, ex 0208, 0209, 0210, 1601 ja 1602 nimetatud liha (sh rasv), lihavalmististe, rupsi ja loomarasva puhul

                     I lisas rubriikides 0401, 0402, 0405 ja 0406 nimetatud piima ja piimatoodete puhul

                     I lisas rubriikides 0407 ja 0408 nimetatud värskete koorega munade, linnumunade ja munarebude puhul

                     „Maleiinhappehüdrasiid (2)

                     liha (v.a linnuliha) 0,05 (3)

                     maks (v.a linnumaks) 0,05 (3)

                     neer (v.a linnuneer) 0,5 (3)

                     muud (1) 0,02 (3)

                     0,2 (3)
                         (4)

                     0,1 (3)

         (1)  Väljendab alumist määramispiiri.

         (2)  Pestitsiidijäägi mõiste piima ja piimatoodete puhul: maleiinhappehüdrasiid ja selle konjugaadid, väljendatuna maleiinhappehüdrasiidina.

         (3)  Näitab, et jääkide piirnormid on kehtestatud ajutiselt vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f.

         (4)  Näitab, et jääkide piirnorm on kehtestatud ajutiselt 30. juunini 2008, kuni taotleja on andmed esitanud. Kui kõnealuseid andmeid ei ole selleks tähtajaks saadud, tunnistatakse jääkide piirnorm direktiivi või määrusega kehtetuks.”

      II LISA
      Direktiivi 90/642/EMÜ II lisa A osas asendatakse veerud asoksüstrobiini, klorofenapüüri, folpeedi, iprodiooni, lambda-tsühalotriini, maleiinhappehüdrasiidi, metalaksüüli ja trifloksüstrobiini kohta järgmisega:

                     Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

                     Tooterühmad ja üksiktooted, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme

                     Asoksüstrobiin

                     Kloorfenapüür

                     Folpeet

                     Iprodioon

                     Lambda-tsühalotriin

                     Maleiinhappehüdrasiid

                     Metalaksüül, sh muud seda moodustavate isomeeride segud, k.a metalaksüül-M (isomeeride summa)

                     Trifloksüstrobiin

                                 „1.

                                 Värsked, kuivatatud või külmutamise teel säilitatud kuumtöötlemata suhkrulisandita puuviljad; pähklid

                     0,05 (1)

                     0,2 (1)
                         (3)

                                 i)

                                 TSITRUSVILJAD

                     1

                     0,02 (1)

                     0,5

                     0,3 (3)

                     Greibid

                     0,1

                     Sidrunid

                     5 (3)

                     0,2

                     Laimid

                     0,2

                     Mandariinid (sh klementiinid ja samalaadsed hübriidid)

                     1 (3)

                     0,2

                     Apelsinid

                     0,1

                     Pomelod

                     0,1

                     Muud

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)

                                 ii)

                                 PÄHKLIPUUDE VILJAD (kooritud või koorimata)

                     0,1 (1)

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     Mandlid

                     Brasiilia pähklid

                     Kašupähklid

                     Kastanid

                     Kookospähklid

                     Sarapuupähklid

                     0,2 (3)

                     Makadaamiapähklid

                     Pekanipähklid

                     Piiniapähklid

                     Pistaatsiapähklid

                     Kreeka pähklid

                     Muud

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 iii)

                                 ÕUNVILJAD

                     0,05 (1)

                     3 (2)

                     5 (3)

                     0,1

                     1

                     0,5 (3)

                     Õunad

                     Pirnid

                     Küdooniad

                     Muud

                                 iv)

                                 LUUVILJAD

                     0,05 (1)

                     3 (3)

                     0,05 (1)

                     Aprikoosid

                     0,2

                     1 (3)

                     Kirsid

                     2

                     1 (3)

                     Virsikud (sh nektariinid ja samalaadsed hübriidid)

                     0,2

                     1 (3)

                     Ploomid

                     0,2 (3)

                     Muud

                     0,02 (1)

                     0,1

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 v)

                                 MARJAD JA VÄIKESED PUUVILJAD

                                 a)

                                 Laua- ja veiniviinamarjad

                     2

                     10 (3)

                     0,2

                     5 (3)

                     Lauaviinamarjad

                     0,02 (1)

                     2

                     Veiniviinamarjad

                     5

                     1

                                 b)

                                 Maasikad (välja arvatud metsmaasikad)

                     2

                     3 (2)

                     15 (3)

                     0,5

                     0,5

                     0,5 (3)

                                 c)

                                 Koguviljad (välja arvatud metsamarjad)

                     10 (3)

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     Murakad

                     3

                     3 (2)

                     Põldmurakad

                     Logani murakad

                     Vaarikad

                     3

                     3 (2)

                     0,2

                     Muud

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)

                                 d)

                                 Muud väikesed puuviljad ja marjad (v.a metsamarjad)

                     0,05 (1)

                     10 (3)

                     0,05 (1)

                     Mustikad

                     Jõhvikad

                     Sõstrad (punased, mustad ja valged)

                     3 (2)

                     0,1

                     1 (3)

                     Karusmarjad

                     3 (2)

                     0,1

                     1 (3)

                     Muud

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 e)

                                 Looduses kasvavad marjad ja puuviljad

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,2

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 vi)

                                 MUUD VILJAD

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                     Avokaadod

                     Banaanid

                     2

                     0,05 (3)

                     Datlid

                     Viigimarjad

                     Kiivid

                     5 (3)

                     Kääbusapelsinid

                     Litšid

                     Mangod

                     0,2

                     0,1

                     Oliivid (lauaoliivid)

                     0,5

                     Oliivid (õli ekstraheerimiseks)

                     0,5

                     Papaiad

                     0,2

                     1 (3)

                     Purpur-kannatuslille viljad (granadillid)

                     Ananassid

                     Granaatõunad

                     Muud

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 2.

                                 Köögiviljad, värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatud

                     0,05 (1)

                                 i)

                                 JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILI

                     0,02 (1)

                     Söögipeet

                     Porgand

                     0,2

                     0,5 (3)

                     30 (3)

                     0,1

                     0,05 (3)

                     Kassaava

                     Juurseller

                     0,3

                     0,1

                     Mädarõigas

                     0,2

                     0,5 (3)

                     0,1

                     Maapirn

                     Pastinaak

                     0,2

                     0,5 (3)

                     30 (3)

                     0,1

                     Juurpetersell

                     0,2

                     0,5 (3)

                     Redis

                     0,2

                     0,3 (3)

                     0,1

                     0,1

                     Aed-piimjuur

                     0,2

                     Maguskartul

                     Kaalikas

                     Naeris

                     Jamss

                     Muud

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)

                     0,2 (1)
                         (3)

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 ii)

                                 SIBULKÖÖGIVILJAD

                     0,2 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     Küüslauk

                     0,2 (3)

                     15 (3)

                     0,5

                     Harilik sibul

                     0,1

                     0,2 (3)

                     15 (3)

                     0,5

                     Šalottsibul

                     0,2 (3)

                     15 (3)

                     0,5

                     Talisibul

                     2

                     3 (3)

                     0,05

                     0,2

                     Muud

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)

                     0,2 (1)
                         (3)

                     0,05 (1)

                                 iii)

                                 VILIKÖÖGIVILJAD

                     0,2 (1)
                         (3)

                                 a)

                                 Maavitsalised

                     2

                     5 (3)

                     Tomatid

                     2 (2)

                     0,1

                     0,2

                     0,5 (3)

                     Paprikad

                     0,1

                     0,5

                     Baklažaan

                     0,5

                     Söödav muskushibisk

                     0,1

                     Muud

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 b)

                                 Kõrvitsalised – söödav koor

                     1

                     0,02 (1)

                     2 (3)

                     0,1

                     0,2 (3)

                     Kurgid

                     0,5

                     Kornišonid

                     Kabatšokk

                     Muud

                     0,05 (1)

                                 c)

                                 Kõrvitsalised – mittesöödav koor

                     0,5

                     1

                     1 (3)

                     0,05

                     Melonid

                     0,2

                     0,3 (3)

                     Patisson

                     Arbuusid

                     0,2

                     0,2

                     Muud

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 d)

                                 Suhkrumais

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,05

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 iv)

                                 KAPSASKÖÖGIVILJAD

                     0,2 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 a)

                                 Õisik-kapsad

                     0,5

                     0,02 (1)

                     0,1 (3)

                     0,1

                     0,2

                     Spargelkapsas (sh asparkapsas)

                     Lillkapsas

                     Muud

                                 b)

                                 Peakapsad

                     0,3

                     0,02 (1)

                     Rooskapsas

                     0,5 (3)

                     0,05

                     Peakapsas

                     5 (3)

                     0,2

                     1

                     Muud

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                                 c)

                                 Lehtkapsad

                     5

                     0,02 (1)

                     1

                     Hiina kapsas

                     5 (3)

                     Lehtkapsas

                     0,2

                     Muud

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,05 (1)

                                 d)

                                 Nuikapsas

                     0,2

                     0,05

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                                 v)

                                 LEHTKÖÖGIVILJAD JA VÄRSKED MAITSETAIMED

                     0,2 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 a)

                                 Salat jms

                     3

                     10 (3)

                     Salatkress

                     Põldkännak

                     0,2

                     Aedsalat

                     2

                     0,5

                     2

                     Eskariool (sile endiiviasigur)

                     1

                     Põld-võõrkapsas (ruccola salat)

                     Kapsalehed ja -leherootsud, kaasa arvatud naerilehed

                     Muud

                     0,02 (1)

                     1

                     0,05 (1)

                                 b)

                                 Spinat jms

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,5

                     0,05 (1)

                     Aedspinat

                     10

                     Lehtpeet (mangold)

                     Muud

                     0,02 (1)

                                 c)

                                 Ürt-allikkress

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                                 d)

                                 Salatsigur

                     0,2

                     0,02 (1)

                     2 (3)

                     0,02 (1)

                     0,3

                                 e)

                                 Ürdid

                     3

                     0,02 (1)

                     10 (3)

                     1

                     2

                     Aed-harakputk

                     Murulauk

                     Petersell

                     Lehtseller

                     Muud

                                 vi)

                                 KAUNVILJAD (värsked)

                     0,2 (1)
                         (3)

                     0,05 (1)

                     Oad (poetamata)

                     1

                     2 (2)

                     5 (3)

                     0,2

                     0,5 (3)

                     Oad (poetatud)

                     0,2

                     2 (2)

                     Herned (kaunadega)

                     0,5

                     2 (3)

                     0,2

                     Herned (kaunadeta)

                     0,2

                     0,3 (3)

                     0,2

                     Muud

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 vii)

                                 VARSKÖÖGIVILJAD (värsked)

                     0,02 (1)

                     0,2 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     Spargel

                     Hispaania artišokk

                     Seller

                     5

                     0,3

                     Apteegitill

                     0,3

                     Artišok

                     1

                     Porrulauk

                     2

                     0,3

                     0,2

                     Rabarber

                     0,2 (3)

                     Muud

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)

                     0,05 (1)

                                 viii)

                                 SEENED

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,2 (1)
                         (3)

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 a)

                                 Kultuurseened

                     0,02 (1)

                                 b)

                                 Looduses kasvavad seened

                     0,5

                                 3.

                                 Kaunviljad (kuivatatud)

                     0,1

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)

                     0,2 (3)

                     0,02 (1)

                     0,2 (1)
                         (3)

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     Oad

                     Läätsed

                     Herned

                     Lupiinid

                     Muud

                                 4.

                                 Õliseemned

                     0,1 (1)

                     0,05 (1)

                     0,05 (1)

                     0,5 (1)
                         (3)

                     0,1 (1)

                     0,05 (1)
                         (3)

                     Linaseemned

                     0,5 (3)

                     Maapähklid

                     Mooniseemned

                     Seesamiseemned

                     Päevalilleseemned

                     0,5 (3)

                     Rapsiseemned

                     0,5

                     0,5 (3)

                     Sojaoad

                     0,5

                     Sinepiseemned

                     Puuvillaseemned

                     Kanepiseemned

                     Muud

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                                 5.

                                 Kartulid

                     0,05 (1)

                     0,05 (1)

                     0,1

                     0,02 (1)
                         (3)

                     0,02 (1)

                     50 (3)

                     0,05 (1)

                     0,02 (1)
                         (3)

                     Varajane kartul

                     Säilituskartul

                                 6.

                                 Tee (kuivatatud lehed ja varred, fermenteeritud või muul viisil töödeldud, Camellia sinensis)

                     0,1 (1)

                     50

                     0,05 (1)

                     0,1 (1)
                         (3)

                     1

                     0,5 (1)
                         (3)

                     0,1 (1)

                     0,05 (1)
                         (3)

                                 7.

                                 Humal (kuivatatud), sh humalakäbi graanulid ja kontsentreerimata pulber

                     20

                     0,1 (1)

                     150

                     0,1 (1)
                         (3)

                     10

                     0,5 (1)
                         (3)

                     10

                     30 (3)

         (1)  Väljendab alumist määramispiiri.

         (2)  Kaptaani ja folpeedi summa

         (3)  Näitab, et jääkide piirnormid on kehtestatud ajutiselt vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f.”


Tähtis õiguslik teade

|

31986L0094

Nõukogu direktiiv, 10. märts 1986, millega muudetakse teist korda direktiivi 73/404/EMÜ, mis puudutab pesuaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist

Euroopa Liidu Teataja L 080 , 25/03/1986 Lk 0051 - 0051 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 15 Lk 0061  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 15 Lk 0061  CS.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 128  - 128 ET.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 128  - 128 HU.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 128  - 128 LT.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 128  - 128 LV.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 128  - 128 MT.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 128  - 128 PL.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 128  - 128 SK.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 128  - 128 SL.ES Peatükk 13 Köide 008 Lk 128  - 128

		Nõukogu direktiiv,10. märts 1986,millega muudetakse teist korda direktiivi 73/404/EMÜ, mis puudutab pesuaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamist(86/94/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:nõukogu direktiivi 73/404/EMÜ [4] artikkel 2a, mida on muudetud direktiiviga 82/242/EMÜ, [5] määrab ära kuni 1986. aasta 31. märtsini kehtivad kindlad minimaalse biolagunduvuse taseme nõude erandid pesuainetes sisalduvate mitteioonsete pindaktiivsete ainete puhul;kõnealused ained on mitteioonsed pindaktiivsed ained, mis ei vasta direktiiviga 73/404/EMÜ kehtestatud biolagunduvuse piirnormidele; neid kasutatakse teatud otstarvetel tehniliste probleemide tõttu ja selleks, et vältida muid soovimatuid mõjusid tervisele ja keskkonnale;nende ainete biolagunduvuse kohta teostatud uuringud on alates direktiivi 82/242/EMÜ vastuvõtmisest edasi arenenud; samas ei ole uuringute tulemused muutnud võimalikuks kõikidest vabastavatest reeglitest loobumist; see tuleneb väga põhjalikest erinevustest, mis eksisteerivad liikmesriikide vahel seoses, muu hulgas, vee omaduste, toitumisharjumuste ja masinate konstruktsiooniga;kuigi ühenduse teatud piirkondades juba kasutatakse nõudepesumasinatele mõeldud toodete asendajaid, ei ole intensiivsetest pingutustest hoolimata veel leitud sobivaid asendustooteid metallitöötlustööstuse jaoks;hõlmatud on küllaltki väike pindaktiivsete ainete kogus, mis on sellegipoolest märkimisväärse majandusliku tähtsusega; on soovitatav anda liikmesriikidele võimalus lubada erandlikke vabastusi kuni 31. detsembrini 1989, niipalju kui nende siseriiklik olukord seda nõuab,ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1"1. Liikmesriigid võivad kuni 31. detsembrini 1989 vabastada järgmised tooted artikli 2 esimese lõike nõuetest:a) vähese vahutavusega alkeenoksiidlisandid ainetes nagu alkoholid, alküülfenoolid, glükoolid, polüoolid, rasvhapped, amiidid ja amiinid, mida kasutatakse nõudepesuvahendites;b) leeliskindlad lõplikult blokeeritud alküül- ja alküül-arüülpolüglükooleetrid ja punktis a nimetatud tüüpi ained, mida kasutatakse toidu-, joogi- ja metallitöötlustööstuste jaoks mõeldud puhastusvahendites."Artikkel 2Liikmesriigid teavitavad komisjoni viivitamatult käesoleva direktiivi rakendamiseks võetavatest meetmetest.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 10. märts 1986Nõukogu nimeleesistujaH. van den Broek[1] EÜT C 139, 7.6.1985, lk 4.[2] EÜT C 68, 24.3.1986.[3] EÜT C 303, 25.11.1985, lk 26.[4] EÜT L 347, 17.12.1973, lk 51.[5] EÜT L 109, 22.4.1982, lk 1.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2005/38/EÜ, 6. juuni 2005, millega sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetod fusariotoksiinide sisalduse ametlikuks kontrolliks toiduainetes   (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               7.6.2005

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 143/18

      KOMISJONI DIREKTIIV 2005/38/EÜ,
   6. juuni 2005,
   millega sätestatakse proovivõtu- ja analüüsimeetod fusariotoksiinide sisalduse ametlikuks kontrolliks toiduainetes
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 1985. aasta direktiivi 85/591/EMÜ toiduainete kontrolliks vajalike ühenduse proovivõtu- ja analüüsimeetodite kehtestamise kohta, (1) eriti selle artikli 1 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 8. märtsi 2001. aasta määruses (EÜ) nr 466/2001, millega kehtestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes, (2) sätestatakse teatavate fusariotoksiinide piirnormid teatavates toiduainetes.

               (2)

               Nõukogu 14. juuni 1989. aasta direktiiviga 89/397/EMÜ toiduainete ametliku kontrolli kohta (3) sätestatakse toiduainete ametliku kontrolli üldpõhimõtted. Nõukogu 29. oktoobri 1993. aasta direktiiviga 93/99/EMÜ toiduainete ametlikku kontrolli käsitlevate lisameetmete kohta (4) kehtestatakse kvaliteedistandardite süsteem laborite jaoks, millele liikmesriigid on usaldanud toiduainete ametliku kontrolli.

               (3)

               Proovivõtul on otsustav osa partiis väga ebaühtlaselt jaotunud fusariotoksiinide sisalduse täpsel määramisel.

               (4)

               Kindlaks on vaja määrata üldnõuded, millele analüüsimeetodid peaksid vastama, tagamaks, et kontroll-laborid kasutavad võrreldavaid analüüsimeetodeid.

               (5)

               Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Liikmesriigid tagavad, et proovide võtmine fusariotoksiinide (deoksünivalenool, zearalenoon, fumonisiinid B1 ja B2 ja T-2 ja HT-2 toksiin) sisalduse ametlikuks kontrollimiseks toiduainetes toimub vastavalt I lisas sätestatud meetoditele.
   Artikkel 2
   Liikmesriigid tagavad, et valmistatud proovid ja analüüsimeetodid, mida kasutatakse fusariotoksiinide (deoksünivalenool, zearalenoon, fumonisiinid B1 ja B2 ning T-2 ja HT-2 toksiin) sisalduse ametlikuks kontrollimiseks toiduainetes, vastavad II lisas sätestatud nõuetele.
   Artikkel 3
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi sätete järgimiseks vajalikud õigusaktid hiljemalt 1. juulil 2006. aastal. Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata kõnealuste sätete teksti ning nimetatud sätete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli.
   Kui liikmesriigid võtavad kõnealused sätted vastu, lisavad nad sätetesse või sätete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi määravad liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 6. juuni 2005

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 372, 31.12.1985, lk 50. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

      (2)  EÜT L 77, 16.3.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 856/2005 (Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 3).

      (3)  EÜT L 186, 30.6.1989, lk 23.

      (4)  EÜT L 290, 24.11.1993, lk 14. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

      LISA I
      PROOVIVÕTUMEETODID FUSARIOTOKSIINIDE SISALDUSE AMETLIKUKS KONTROLLIMISEKS TEATAVATES TOIDUAINETES
      1.   Eesmärk ja reguleerimisala
      Toiduainete fusariotoksiinide sisalduse ametlikuks kontrollimiseks mõeldud proovid võetakse vastavalt käesolevas lisas kirjeldatud meetoditele. Selliselt saadud koondproove käsitatakse partiide puhul tüüpilistena. Vastavus komisjoni määruse (EÜ) nr 466/2001 lisas I sätestatud piirmääradele tehakse kindlaks laboriproovides kindlaksmääratud sisalduste alusel.
      2.   Mõisted
      Käesolevas lisas kohaldatakse järgmisi mõisteid:
      2.1.   Partii– toidukauba identifitseeritav kogus, mis on tarnitud ühel ajal ja mille puhul ametnik on kindlaks määranud sellised ühised tunnused, nagu päritolu, sort, pakkimisviis, pakkija, kaubasaatja või märgistused
      2.2.   Osapartii– teatav suure partii osa, mille puhul kohaldatakse asjakohast proovivõtumeetodit. Iga osapartii peab olema füüsiliselt eraldatud ja identifitseeritav
      2.3.   Valim– materjalikogus, mis on võetud partii või osapartii ühest kohast
      2.4.   Koondproov– partiist või osapartiist võetud kõikide valimite üldkogus.
      3.   Üldsätted
      3.1.   Personal
      Proove võtab liikmesriigi määratud volitatud isik.
      3.2.   Materjal, millest proovid võetakse
      Igast uuritavast partiist tuleb võtta eraldi proov. Vastavalt punktile 4.3 tuleb suured partiid jaotada osapartiideks eraldi proovide võtmiseks.
      3.3.   Ettevaatusabinõud
      Proovide võtmisel ja proovide ettevalmistamisel tuleb tarvitusele võtta ettevaatusabinõud, et vältida mis tahes muutusi, mis võivad mõjutada fusariotoksiini sisaldust, mõjutada negatiivselt analüüsi tulemusi või muuta koondproovide tüüpilisust.
      3.4.   Valimid
      Võimaluse korral tuleb valimid võtta ühtlaselt partii või osapartii erinevatest kohtadest. Nimetatud metoodikast kõrvalekaldumised tuleb märkida registris.
      3.5.   Koondproovi valmistamine
      Koondproov saadakse valimite ühendamisel.
      3.6.   Paralleelproovid
      Eeskirjade täitmise tagamise, kaubanduse (kaitse) ja võrdlemise eesmärgil võetakse homogeniseeritud koondproovist paralleelproovid, välja arvatud siis, kui selline metoodika ei ole kooskõlas liikmesriikide reeglitega.
      3.7.   Proovide pakkimine ja vedu
      Iga proov asetatakse puhtasse, inertsest materjalist pakendisse, mis kaitseb piisavalt saastumise ja veo ajal tekkida võivate vigastuste eest. Mis tahes muutuste vältimiseks proovi koostises veo või ladustamise ajal võetakse kasutusele kõik vajalikud ettevaatusabinõud.
      3.8.   Proovide pitseerimine ja märgistamine
      Iga ametlikuks kasutamiseks võetud proov pitseeritakse proovivõtukohas ning märgistatakse liikmesriigi eeskirjade järgi.
      Iga proovivõtt registreeritakse, mis võimaldab iga partii üheselt kindlaks teha ning saada teavet proovivõtu ajast ja kohast, samuti muud lisateavet, mis võib analüüsijale abiks olla.
      4.   Erisätted
      4.1.   Partiide liigid
      Toidukaupu võib turustada lahtiselt, konteinerites või üksikpakendites nagu kotid, pakid, müügipakendid. Proovivõtumeetodit saab kohaldada kauba turustamise kõigi vormide puhul.
      Ilma et see piiraks punktide 4.3, 4.4 ja 4.5 erisätete kohaldamist, võib üksikpakendina nagu kotid, pakid, müügipakendid turustatavatest partiidest proovide võtmise suunisena kasutada järgmist valemit:

                  —

                  mass: kilogrammides

                  —

                  proovide võtmise sagedus (PVS): iga (arv) kott või pakk, millest valim tuleb võtta (kümnendarvud tuleks ümardada lähima täisarvuni).

            4.2.   Valimi kaal
      Kui käesolevas lisas ei ole määratud teisiti, peab valimi mass olema ligikaudu 100 grammi. Müügipakendites partiide puhul sõltub valimi mass müügipakendi massist.
      4.3.   Üldülevaade teravilja ja teraviljatoodete proovide võtmise menetlusest
      Tabel 1
      Partiide jaotamine osapartiideks sõltuvalt tootest ja partii massist

                  Kaup

                  Partii mass
                  (tonnides)

                  Osapartiide mass või arv

                  Valimite arv

                  Koondproovi mass
                  (kg)

                  Teravili ja teraviljatooted

                  ≥ 1 500

                  500 tonni

                  100

                  10

                  > 300 ja < 1 500

                  3 osapartiid

                  100

                  10

                  ≥ 50 ja ≤ 300

                  100 tonni

                  100

                  10

                  < 50

                  —

                  3–100 (1)

                  1–10

            4.4.   Teravilja ja teraviljatoodete proovide võtmise menetlus partiide puhul ≥ 50 tonni

                  —

                  Tingimusel, et osapartiid saab füüsiliselt eraldada, tuleb iga partii jaotada osapartiideks vastavalt tabelile 1. Võttes arvesse, et partii mass ei ole alati osapartiide massi täiskordne, võib osapartii mass ületada nimetatud massi kuni 20 %.

                  —

                  Iga osapartiist tuleb võtta eraldi proovid.

                  —

                  Proovide arv: 100. Koondproovi mass = 10 kg.

                  —

                  Kui käesolevas punktis sätestatud proovivõtumeetodi kasutamine on võimatu kaubanduslike tagajärgede tõttu, mis tulenevad partii kahjustamisest näiteks pakendamisviisi valel valikul või transpordivahenditega, võib kohaldada alternatiivset proovivõtumeetodit, tingimusel et see on võimalikult tüüpiline ning kogu meetod on kirjeldatud ja dokumenteeritud.

            4.5.   Teravilja ja teraviljatoodete proovide võtmise menetlus partiide puhul < 50 tonni
      Väiksemate kui 50-tonniste teravilja- ja teraviljatoodete partiide puhul tuleb kasutada proovivõtumeetodit, mille käigus võetakse partii massist sõltuvalt 10–100 valimit massiga 100 g, mis annab koondproovi massiks 1–10 kg. Väga väikeste partiide korral (≤ 0,5 tonni) võib võtta vähem valimeid, kuid kõiki proove ühendav koondproov peab samuti sel juhul olema vähemalt 1 kg.
      Valimite arvu kindlaksmääramiseks võib kasutada tabelis 2 esitatud arve.
      Tabel 2
      Valimite arv sõltuvalt teravilja- ja teraviljatoodete partii massist

                  Partii mass (tonni)

                  Valimite arv

                  ≤ 0,05

                  3

                  > 0,05–≤ 0,5

                  5

                  > 0,5–≤ 1

                  10

                  > 1–≤ 3

                  20

                  > 3–≤ 10

                  40

                  > 10–≤ 20

                  60

                  > 20–≤ 50

                  100

            4.6.   Imikutele ja väikelastele mõeldud toidu proovide võtmise menetlus

                  —

                  Punktis 4.5 sätestatud teravilja- ja teraviljatoodete proovide võtmise menetlust kohaldatakse imikutele ja väikelastele mõeldud toidu puhul. Selle kohaselt sõltub valimite arv partii massist ning ei ole väiksem kui 10 ja suurem kui 100, kooskõlas punktis 4.5 esitatud tabeliga 2. Väga väikeste partiide korral (≤ 0,5 tonni) võib võtta vähem valimeid, kuid kõiki valimeid ühendav koondproov peab samuti sel juhul olema vähemalt 1 kg

                  —

                  ühe valimi mass peab olema umbes 100 grammi. Müügipakendite puhul sõltub valimi mass müügipakendi massist ja väga väikeste partiide korral (≤ 0,5 tonni) peab valimite mass olema selline, et kõiki proove ühendav koondproov oleks samuti sel juhul vähemalt 1 kg;

                  —

                  koondproovimass = 1–10 kg piisavalt segatuna.

            4.7.   Proovide võtmine jaemüügi etapil
      Jaemüügi etapil tuleb võimaluse korral võtta toiduainetest proove vastavalt punktides 4.4 ja 4.5 proovide võtmist reguleerivatele sätetele. Juhul kui see ei ole võimalik, võib jaemüügi etapil kasutada teisi tõhusaid proovide võtmise meetodeid, tingimusel et oleks tagatud kontrollitava partii piisav tüüpilisus.
      5.   Partii või osapartii heakskiitmine

                  —

                  Partii kiidetakse heaks, kui koondproov vastab lubatud piirmäärale, võttes arvesse mõõtemääramatust ja saagise parandust;

                  —

                  partiid ei kiideta heaks, kui koondproov ületab lubatud piirmäära üle mõistliku piiri, võttes arvesse mõõtemääramatust ja saagise parandust.

         (1)  Sõltuvalt partii massist – vaata tabelit 2.

      LISA II
      PROOVIDE VALMISTAMINE JA KASUTATAVATE ANALÜÜSIMEETODITE KRITEERIUMID FUSARIOTOKSIINIDE SISALDUSE AMETLIKUKS KONTROLLIKS TEATAVATES TOIDUAINETES
      1.   Ettevaatusabinõud
      Kuna fusariotoksiinide jaotumine on ebaühtlane, tuleb proovid valmistada ja eelkõige homogeniseerida äärmiselt hoolikalt.
      Kogu laborisse saabuv materjal tuleb ära kasutada katsematerjali valmistamiseks.
      2.   Laborisse saabunud proovi töötlemine
      Iga laboriproov tuleb jahvatada peeneks ja hoolikalt segada, kasutades meetodit, mis tagab täieliku homogeniseerumise.
      Juhul kui piirmäära kohaldatakse kuivainele, määratakse toote kuivaine sisaldus kindlaks homogeniseeritud proovi osa põhjal, kasutades meetodit, mis määrab täpselt kindlaks kuivaine sisalduse.
      3.   Proovide jagamine eeskirjade täitmise tagamiseks ja kaitse eesmärgil
      Homogeniseeritud materjalist võetakse paralleelproovid eeskirjade täitmise tagamiseks, kaubanduse kaitseks ja võrdlemiseks, välja arvatud siis, kui selline metoodika ei ole liikmesriikide reeglitega kooskõlas.
      4.   Laboris kasutatav analüüsimeetod ja labori kontrollimise nõuded
      4.1.   Mõisted
      Enimkasutatavad mõisted, mille kasutamist laborilt nõutakse, on järgmised:
      Kõige sagedamini kasutatavad täpsusparameetrid on korratavus ja reprodutseeritavus.

                  r

                  =

                     Korratavus – väärtus, millest allpool korratavuse tingimustes (st sama proov, sama analüüsija, samad seadmed, sama labor ja lühike ajavahemik) tehtud kahe üksikkatse tulemuste absoluutne erinevus on teatava tõenäosusega (harilikult 95 %), seega r = 2,8 × sr

                  sr

                  =

                     Standardhälve – arvutatakse korratavuse tingimustel saadud tulemuste põhjal

                  RSDr

                  =

                     Suhteline standardhälve – arvutatakse korratavuse tingimustel  saadud tulemuste põhjal

                  R

                  =

                     Reprodutseeritavus – väärtus, millest allpool reprodutseeritavuse tingimustes (st sama katsematerjal, mida analüüsijad erinevates laborites said, kasutades standardmeetodit) üksikkatsete tulemuste absoluutne erinevus on teatava tõenäosusega (harilikult 95 %); R = 2,8 × sR

                  sR

                  =

                     Standardhälve – arvutatakse reprodutseeritavuse tingimustel saadud tulemuste põhjal

                  RSDR

                  =

                     Suhteline standardhälve – arvutatakse reprodutseeritavuse tingimustel  saadud tulemuste põhjal.

            4.2.   Üldnõuded
      Toiduainete kontrolliks kasutatud analüüsimeetodid peavad vastama direktiivi 85/591/EMÜ lisa punktide 1 ja 2 sätetele.
      4.3.   Erinõuded
      4.3.1.   Tulemuslikkuse kriteeriumid
      Juhul kui toiduainete fusariotoksiinide sisalduse määramiseks ei ole ühenduse õigusaktides erimeetodeid ette nähtud, võivad laborid valida mis tahes meetodi eeldusel, et valitud meetod vastab järgmistele nõuetele:

                  a)

                  Tulemuslikkuse kriteeriumid deoksünivalenooli puhul

                              Sisaldus μg/kg

                              Deoksünivalenool

                              RSDr %

                              RSDR %

                              Saagis %

                              > 100–≤ 500

                              ≤ 20

                              ≤ 40

                              60–110

                              > 500

                              ≤ 20

                              ≤ 40

                              70–120

                  b)

                  Tulemuslikkuse kriteeriumid zearalenooni puhul

                              Sisaldus μg/kg

                              Zearalenoon

                              RSDr %

                              RSDR %

                              Saagis %

                              ≤ 50

                              ≤ 40

                              ≤ 50

                              60–120

                              > 50

                              ≤ 25

                              ≤ 40

                              70–120

                  c)

                  Tulemuslikkuse kriteeriumid fumonisiini B1 ja B2 puhul

                              Saagis μg/kg

                              Fumonisiin B1 või B2

                              RSDr %

                              RSDR %

                              Saagis %

                              ≤ 500

                              ≤ 30

                              ≤ 60

                              60–120

                              > 500

                              ≤ 20

                              ≤ 30

                              70–110

                  d)

                  Tulemuslikkuse kriteeriumid T-2 ja HT-2 toksiini puhul

                              Saagis μg/kg

                              T-2 toksiin

                              RSDr %

                              RSDR %

                              Saagis %

                              50–250

                              ≤ 40

                              ≤ 60

                              60–130

                              > 250

                              ≤ 30

                              ≤ 50

                              60–130

                              Saagis μg/kg

                              HT-2 toksiin

                              RSDr %

                              RSDR %

                              Saagis %

                              100–200

                              ≤ 40

                              ≤ 60

                              60–130

                              > 200

                              ≤ 30

                              ≤ 50

                              60–130

            Meetodis kasutatud avastamispiire ei ole märgitud, kuna on esitatud täpsusväärtused iga vaadeldava kontsentratsiooni puhul.
      Täpsusväärtused arvutatakse Horwitzi võrrandist:

                  RSDR = 2(1-0,5logC)

            kus:

                  RSDR on suhteline standardhälve, mis arvutatakse reprodutseeritavuse tingimustel  saadud tulemuste põhjal.

                  C on kontsentratsiooni määr (s.t 1 = 100 g/100 g, 0,001 = 1 000 mg/kg)

            Kõnealune valem on üldine täpsusvõrrand, mille puhul on leitud, et see on enim kasutatud analüüsimeetodite puhul sõltumatu analüüsist ja maatriksist, sõltudes üksnes kontsentratsioonist.
      4.3.2.   Otstarbele vastavus
      Juhul kui täielikult tõendatud analüüsimeetodid on piiratud, võib analüüsimeetodite sobivuse hindamiseks alternatiivina kasutada otstarbele vastavust, mis määratleb üksiknäitaja – sobivusfunktsiooni. Sobivusfunktsioon on määramatusfunktsioon, mis määratleb eesmärgile vastavad määramatuse suurimad tasemed.
      Arvestades koostöökatsetega täielikult tõendatud analüüsimeetodite piiratud arvu, mis on, seda eriti T-2 ja HT-2 toksiini määramisel, võib määramatuse funktsiooni, mis täpsustab suurimat lubatavat määramatust, samuti kasutada laboris kasutatava analüüsimeetodi sobivuse kontrollimiseks (otstarbele vastavus). Labor võib kasutada meetodit, mille puhul tulemuste määramatus ei ületa maksimaalset standardväärtust. Maksimaalne standardmääramatus arvutatakse järgmise valemi abil:

      kus:

                  —

                     Uf on suurim standardmääramatus (μg/kg)

                  —

                  LOD on meetodi avastamispiir (μg/kg)

                  —

                  α on konstant, C väärtusest sõltuv arvtegur. Kasutatavad väärtused on sätestatud tabelis 3

                  —

                  C on määratav kontsentratsioon (μg/kg).

            Kui analüütilise meetodi tulemus määramatuse mõõtmisel on väiksem kui suurim standardmääramatus, on see meetod rakendatav samaväärselt punktis 4.3.1 esitatud tulemuslikkuse kriteeriumidele vastava meetodiga.
      Tabel 3
      Konstandi α kasutatavad arvväärtused käesolevas punktis sätestatud valemis sõltuvalt määratavast kontsentratsioonist:

                  C (μg/kg)

                  α

                  ≤ 50

                  0,2

                  51–500

                  0,18

                  501–1 000

                  0,15

                  1 001–10 000

                  0,12

                  > 10 000

                  0,1

            4.4.   Saagise arvutamine ja tulemuste esitamine
      Esitatakse saagiseparandiga või saagiseparandita analüüsitulemused. Tuleb teatada aruandluse viis ja saagise määr. Vastavuskontrolli puhul kasutatakse saagiseparandiga analüüsitulemusi (vaata I lisa 5 punkt).
      Analüüsitulemus tuleb esitada kujul x +/– U, kus x on analüüsitulemus ja U on laiendatud mõõtemääramatus.
      U on laiendatud mõõtemääramatus, kusjuures kasutatakse kattuvuskoefitsienti 2, mis annab usaldusväärsuse taseme ligikaudu 95 %.
      4.5.   Laborite kvaliteedinõuded
      Laborid peavad vastama nõukogu direktiivis 93/99/EMÜ sätestatule.


title: Komisjoni direktiiv 2004/105/EÜ, 15. oktoober 2004, millega määratakse kindlaks ametlike fütosanitaarsertifikaatide või reekspordi fütosanitaarsertifikaatide näidised, mis peavad kolmandatest riikidest ja nõukogu direktiivis 2000/29/EÜ loetletud riikidest pärit taimede, taimsete saaduste ja muude toodetega kaasas olema

text:
               20.10.2004

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 319/9

         KOMISJONI DIREKTIIV 2004/105/EÜ,
   15. oktoober 2004,
   millega määratakse kindlaks ametlike fütosanitaarsertifikaatide või reekspordi fütosanitaarsertifikaatide näidised, mis peavad kolmandatest riikidest ja nõukogu direktiivis 2000/29/EÜ loetletud riikidest pärit taimede, taimsete saaduste ja muude toodetega kaasas olema
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eriti selle artikli 13a lõike 4 punkti a,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiivi 2000/29/EÜ kohaselt peab kolmandatest riikidest pärit ja kõnealuses direktiivis loetletud taimedel, taimsetel saadustel või muudel toodetel üldjuhul kaasas olema nõutava ametliku “fütosanitaarsertifikaadi” või “reekspordi fütosanitaarsertifikaadi” (“sertifikaadid”) originaal.

               (2)

               ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) 6. detsembril 1951. aastal sõlmitud rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni lisas sätestatakse sertifikaatide näidised, millega nähakse ette standardsõnastus ja -vorming, mida tuleks järgida sertifikaatide koostamisel ja väljaandmisel.

               (3)

               Rahvusvahelist taimekaitsekonventsiooni on märkimisväärselt muudetud 1979. ja 1997. aastal. Kõnealuste muudatuste tulemusena on heaks kiidetud erinevad näidised sertifikaatidele, mis peavad taimedel, taimsetel saadustel ja muudel toodetel rahvusvahelises liikluses kaasa olema.

               (4)

               Kuigi 1997. aastal rahvusvahelisse taimekaitsekonventsiooni tehtud muudatused ei ole veel jõustunud, on FAO konverentsi 29. istungjärgu resolutsiooniga 12/97 lubatud muudetud sertifikaate alternatiivse võimalusena vabatahtlikult kasutada rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni osaliste vahel, kes kõnealuseid sertifikaate aktsepteerivad. Ilmnes, et mitmed rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni osalised juba kasutavad 1997. aastal muudetud rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni lisas sätestatud näidistel põhinevaid sertifikaate.

               (5)

               Tuleks kindlaks määrata sertifikaatide näidised, mis peavad taimedel, taimsetel saadustel ja muudel toodetel ühendusse saabumisel kaasas olema.

               (6)

               Tavaliselt varuvad riiklikud taimekaitseorganisatsioonid sertifikaate suurtes kogustes. On asjakohane sätestada eeskirjad 1979. aastal muudetud rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni lisas sätestatud näidistel põhinevate sertifikaatide kasutamiseks üleminekuperioodil.

               (7)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   1.   Direktiivi 2000/29/EÜ artikli 13 lõike 1 punkti ii kohaldamisel aktsepteerivad liikmesriigid ametlikke rahvusvahelise taimekaitsekonventsiooni “fütosanitaarsertifikaate” või “reekspordi fütosanitaarsertifikaate” (“sertifikaadid”), mis peavad direktiivi 2000/29/EÜ V lisa B osas loetletud taimedel, taimsetel saadustel ja muudel toodetel kolmandatest riikidest importimisel kaasas olema ning mida väljastatakse vastavalt I lisas sätestatud näidistele.
   2.   Liikmesriigid aktsepteerivad üksnes lõikes 1 osutatud sertifikaate tingimusel, et nende täitmisel on arvesse võetud FAO fütosanitaarmeetmete rahvusvahelist standardit nr 12 “Fütosanitaarsertifikaatide suunised”.
   Artikkel 2
   Liikmesriigid aktsepteerivad II lisas sätestatud näidiste kohaselt väljastatud sertifikaate kuni 31. detsembrini 2009.
   Artikkel 3
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2004. Nad edastavad kõnealuste sätete teksti ning kõnealuste sätete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need õigusnormid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 15. oktoober 2004

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         David BYRNE

      (1)  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2004/70/EÜ (ELT L 127, 29.4.2004, lk 97).

      I LISA

      II LISA


title: Komisjoni direktiiv 2006/130/EÜ, 11. detsember 2006 , Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ rakendamise kohta kriteeriumide kehtestamise osas, mille alusel vabastatakse teatavad toiduloomade veterinaarravimid veterinaararsti retsepti esitamise nõudest   (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               12.12.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 349/15

         KOMISJONI DIREKTIIV 2006/130/EÜ,
   11. detsember 2006,
   Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ rakendamise kohta kriteeriumide kehtestamise osas, mille alusel vabastatakse teatavad toiduloomade veterinaarravimid veterinaararsti retsepti esitamise nõudest
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta direktiivi 2001/82/EÜ veterinaarravimeid käsitlevate ühenduse eeskirjade kohta, (1) eelkõige selle artikli 67 esimese lõigu punkti aa,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt direktiivi 2001/82/EÜ artiklile 67, eriti selle esimeses ja kolmandas lõigus kirjeldatud juhtumite korral, võib veterinaarravimeid väljastada ainult retsepti alusel. Et teatavad toiduloomade veterinaarravimites sisalduvad ained on inimeste ja loomade tervisele ning keskkonnale ohutud, võib üldnõudest teha erandeid kooskõlas artikli 67 esimese lõigu punktiga aa. Sellised erandid ei piira kõnealuse artikli esimese ja kolmanda lõigu mis tahes muu sätte kohaldamist.

               (2)

               Seega on asjakohane kehtestada kriteeriumid, mille alusel liikmesriigid võivad teha erandeid üldreeglist, mis on sätestatud direktiivi 2001/82/EÜ artikli 67 esimese lõigu punktis aa, mille kohaselt toiduloomade veterinaarravimite väljastamisel nõutakse veterinaararsti retsepti.

               (3)

               Kui kõnealuste veterinaarravimite manustamine on lihtne ning isegi väära manustamise korral ei kujuta ohtu loomale, kellele ravimit manustatakse, ega seda talle manustavale inimesele, peaks asjaomaste ravimite väljastamine olema võimalik ilma retseptita. Erandi tegemine ei tohiks siiski olla võimalik ravimite puhul, mille ravimiohutuse järelevalve on puudulik või mis kahjustavad keskkonda.

               (4)

               Nõuetele mittevastavad ladustamistingimused võivad oluliselt kahjustada veterinaarravimi kvaliteeti, ohutust ja efektiivsust. Seega ei tohiks teha erandit ravimitele, mille kvaliteeti, ohutust ja efektiivsust saab tagada üksnes eritingimustes ladustamisel.

               (5)

               Lisaks peaksid retseptinõudest vabastatud veterinaarravimid sisaldama ainult selliseid toimeaineid, millega ei kaasne riski tarbijaohutusele seoses jääkidega toiduainetes, mis on saadud loomadelt, kellele on manustatud ravimit, ning nad ei tohi väärkasutamise korral põhjustada ohtu inimeste või loomade tervisele antibiootikumi- või anthelmintikumiresistentsust tekitades.

               (6)

               Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas veterinaarravimite alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Käesolev direktiiv kehtestab kriteeriumid, mille alusel liikmesriigid võivad kooskõlas direktiivi 2001/82/EÜ artikli 67 esimese lõigu punktiga aa vabastada toiduloomade veterinaarravimid veterinaararsti retsepti alusel väljastamise nõudest.
   Artikkel 2
   Toiduloomade veterinaarravimeid võib vabastada veterinaararsti retsepti alusel väljastamise nõudest, kui on täidetud kõik järgmised kriteeriumid:

               a)

               veterinaarravimi manustamine piirdub preparaatidega, mille kasutamisel ei ole vaja eriteadmisi- või oskusi;

               b)

               veterinaarravim ei kujuta endast ka väärmanustamise korral otsest või kaudset ohtu loomale või loomadele, kellele seda manustatakse, inimesele, kes ravimit loomale manustab ega keskkonnale;

               c)

               veterinaarravimi omaduste kokkuvõte ei sisalda hoiatusi õige kasutamise korral tekkivate võimalike tõsiste kõrvaltoimete kohta;

               d)

               veterinaarravimi ega mis tahes muu sama toimeainet sisaldava preparaadi kohta ei ole sageli esitatud raske kõrvaltoime aruandeid;

               e)

               ravimi omaduste kokkuvõte ei osuta vastunäidustustele seoses muude veterinaarravimitega, mida tavapäraselt väljastatakse retseptita;

               f)

               veterinaarravim ei vaja ladustamisel eritingimusi;

               g)

               veterinaarravim ei põhjusta ka väärmanustamise korral riski tarbijaohutusele seoses jääkidega toiduainetes, mis on saadud loomadelt, kellele on manustatud ravimit;

               h)

               ka väärkasutamise korral ei põhjusta asjaomaseid toimeaineid sisaldav veterinaarravim ohtu inimeste või loomade tervisele antibiootikumi- või anthelmintikumiresistentsust tekitades.

         Artikkel 3
   1.   Kui liikmesriigid otsustavad käesoleva direktiivi alusel teha erandeid, teavitavad nad sellest komisjoni.
   2.   Kui komisjoni ei ole kooskõlas lõikega 1 teavitatud hiljemalt 31. märtsiks 2007, lõpetatakse direktiivi 2001/82/EÜ artikli 67 esimese artikli punktis aa viidatud riiklike erandite kohaldamine.
   Artikkel 4
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid kuue kuu jooksul pärast artiklis 3 osutatud teatamist. Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata nende õigusnormide teksti ning kõnealuste õigusnormide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli.
   Kui liikmesriigid võtavad kõnealused normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste riiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 6
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 11. detsember 2006

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Günter VERHEUGEN

      (1)  EÜT L 311, 28.11.2001, lk 1. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2004/28/EÜ (ELT L 136, 30.4.2004, lk 58).


title: Komisjoni direktiiv 2009/27/EÜ, 7. aprill 2009 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/49/EÜ teatavaid lisasid riskijuhtimist käsitlevate tehniliste sätete osas (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               8.4.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 94/97

      KOMISJONI DIREKTIIV 2009/27/EÜ,
   7. aprill 2009,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/49/EÜ teatavaid lisasid riskijuhtimist käsitlevate tehniliste sätete osas
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006. aasta direktiivi 2006/49/EÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta (uuestisõnastamine), (1) eriti selle artikli 41 punki 1 alapunkti g,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Selleks et tagada direktiivi 2006/49/EÜ ühtne kohaldamine ja rakendamine kogu ELis, moodustasid komisjon ja Euroopa pangandusinspektorite komitee 2006. aastal töörühma (kapitalinõuete direktiivi ülevõtmise rühm), kelle ülesandeks on arutada ja lahendada kõnealuse direktiivi kohaldamise ja rakendamise küsimusi. Kapitalinõuete direktiivi ülevõtmise rühma arvates tuleks täiendavalt täpsustada direktiivi 2006/49/EÜ I, II ja VII lisas esitatud teatavaid tehnilisi sätteid, et tagada kõnealuste sätete ühtne kohaldamine. Lisaks sellele ei ole teatavad sätted vastavuses krediidiasutuste riskijuhtimise heade tavadega, mistõttu on asjakohane kõnealuseid sätteid kohandada.

               (2)

               Seepärast tuleks direktiivi 2006/49/EÜ muuta.

               (3)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas Euroopa panganduskomitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2006/49/EÜ muudetakse järgmiselt.

               1)

               I lisa muudetakse järgmiselt:

                           a)

                           punkt 8. B asendatakse järgmisega:
                           „B.   KAITSE OSTJA KOHTLEMINE
                           Selle osapoole jaoks, kes krediidiriski üle annab (edaspidi „kaitse ostja”), määratakse positsioonid kaitse müüja suhtes peegelpildi põhimõtte alusel, välja arvatud krediidiriski ülekandetehingut sisaldava võlakirja puhul (millega ei kaasne lühikest positsiooni väljaandjas). Kui mingil hetkel on ostuoptsioon kombinatsioonis kasvava väärtusega võlainstrumendiga, siis sellist hetke käsitletakse kaitse lõpptähtajana. Esimese makseviivituse juhu tagamise krediididerivatiivide ja n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediididerivatiivide puhul kohaldatakse peegelpildi põhimõtte asemel järgmist menetlust.

                              Esimese makseviivituse juhu tagamise krediididerivatiivid

                           Kui asutus omandab krediidiriski kaitse mitmele krediididerivatiivi aluseks olevale üksusele, tingimusel et nõuetega seotud esimene makseviivitus käivitab maksekohustuse ja selline krediidikvaliteeti mõjutav sündmus lõpetab lepingu, võib asutus aluseks olevate üksuste hulgast välja jätta sellise aluseks oleva üksuse eririski, mille suhtes kohaldatakse vastavalt käesoleva lisa tabelile 1 madalaimat eririski kapitalinõuet.

                              N-arvu järjekohaga makseviivituse juhu tagamise krediididerivatiivid

                           Kui riskipositsioonidega seotud n-arvu järjekohaga makseviivitus käivitab krediidiriski kaitse alusel maksekohustuse, võib kaitse ostja välja jätta eririski ainult juhul, kui kaitse on omandatud ka makseviivitustele järjekohaga 1 kuni n-1 või kui n-1 järjekohaga makseviivitus on juba aset leidnud. Sel juhul järgitakse esimese makseviivituse juhu tagamise krediididerivatiivide suhtes kohaldatavat meetodit, mida on n-arvu järjekohaga makseviivituse juhu toodete puhul asjakohaselt muudetud.”;

                           b)

                           punkti 14 tabel 1 asendatakse järgmisega:

                              „Tabel 1

                                       Kategooriad

                                       Eririski kapitalinõue

                                       Võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad keskvalitsused või mille on emiteerinud keskpangad, rahvusvahelised organisatsioonid, mitmepoolsed arengupangad või liikmesriikide piirkondlikud omavalitsused või kohalikud ametiasutused, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 1 või mille riskikaal direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78–83 ette nähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt oleks 0 %.

                                       0 %

                                       Võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad keskvalitsused või mille on emiteerinud keskpangad, rahvusvahelised organisatsioonid, mitmepoolsed arengupangad või liikmesriikide piirkondlikud omavalitsused või kohalikud ametiasutused, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 2 või 3 direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78–83 ette nähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt; võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad asutused, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 1 või 2 direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78–83 ette nähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt, võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad asutused, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 3 direktiivi 2006/48/EÜ VI lisa 1. osa punkti 29 kohaselt; võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad äriühingud, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 1, 2 või 3 direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78–83 ette nähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt.
                                       Muud aktsepteeritavad instrumendid vastavalt punktis 15 esitatud määratlusele.

                                       0,25 %(lõpptähtajani jäänud aeg kuni 6 kuud)
                                       1,00 %(lõpptähtajani jäänud aeg 6–24 kuud)
                                       1,60 %(lõpptähtajani jäänud aeg üle 24 kuu)

                                       Võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad keskvalitsused või mille on emiteerinud keskpangad, rahvusvahelised organisatsioonid, mitmepoolsed arengupangad või liikmesriikide piirkondlikud omavalitsused või kohalikud ametiasutused või asutused, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 4 või 5 direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78–83 ette nähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt; võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad asutused, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 3 direktiivi 2006/48/EÜ VI lisa 1. osa punktis 26 ette nähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt; võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad äriühingud, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 4 direktiivi 2006/48/EÜ artiklite 78–83 kohaselt. Nõuded, mille kohta tunnustatud reitinguagentuuri antud krediidihinnang ei ole kättesaadav.

                                       8,00 %

                                       Võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad keskvalitsused või mille on emiteerinud keskpangad, rahvusvahelised organisatsioonid, mitmepoolsed arengupangad või liikmesriikide piirkondlikud omavalitsused või kohalikud ametiasutused või asutused, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 6 direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78–83 ette nähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt, ja võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad äriühingud, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 5 või 6 direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78–83 ette nähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt.

                                       12,00 %”

               2)

               II lisa punkt 11 asendatakse järgmisega:

                           „11.

                           Kui kauplemisportfelli kuuluv krediididerivatiiv on osa sisesest riskimaandusest ja krediidiriski kaitset tunnustatakse direktiivi 2006/48/EÜ kohaselt, siis loetakse krediididerivatiivi positsioonist tulenev vastaspoole risk puuduvaks. Teise võimalusena võib asutus vastaspoole krediidiriskiga seotud kapitalinõuete arvutamisel võtta arvesse kõiki kauplemisportfelli kuuluvaid krediididerivatiive, mis moodustavad osa sisesest riskimaandusest või on ostetud vastaspoole krediidiriski kaitseks, kui krediidiriski kaitset tunnustatakse direktiivi 2006/48/EÜ kohaselt.”

               3)

               VII lisa C osa punkt 3 asendatakse järgmisega:

                           „3.

                           Erandina punktidest 1 ja 2, kui asutus maandab kauplemisportfellivälise krediidiriski oma kauplemisportfelli kuuluva krediididerivatiivi abil (sisest maandust kasutades), ei loeta kauplemisportfellivälist positsiooni kapitalinõuete arvutamisel maandatuks, välja arvatud juhul, kui asutus ostab sobivalt kolmandalt kaitse andjalt krediididerivatiivi, mis vastab kauplemisportfelliväliste positsioonide suhtes direktiivi 2006/48/EÜ VIII lisa 2. osa punktis 19 sätestatud nõuetele. Kui selline kolmanda osapoole kaitse ostetakse ja seda kapitalinõuete arvutamisel kauplemisportfellivälise positsiooni maandusena tunnistatakse, ei loeta kapitalinõuete arvutamisel kauplemisportfelli kuuluvaks ei sisest ega välist krediididerivatiivi maandust, ilma et see piiraks II lisa punkti 11 teise lause kohaldamist.”

         Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. oktoobriks 2010. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Nad kohaldavad neid norme alates 31. detsembrist 2010.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 7. aprill 2009

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Charlie McCREEVY

      (1)  ELT L 177, 30.6.2006, lk 201.


title: Nõukogu direktiiv 97/22/EMÜ, 22. aprill 1997, millega muudetakse direktiivi 92/117/EMÜ konkreetsete zoonooside ja konkreetsete zoonootilise toimega mõjurite vastaste kaitsemeetmete kohta loomadel ja loomsetel saadustel toidu kaudu saadavate nakkushaiguste ja mürgistuste vältimiseks

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31997L0022

Euroopa Liidu Teataja L 113 , 30/04/1997 Lk 0009 - 0010

		Nõukogu direktiiv 97/22/EMÜ,22. aprill 1997,millega muudetakse direktiivi 92/117/EMÜ konkreetsete zoonooside ja konkreetsete zoonootilise toimega mõjurite vastaste kaitsemeetmete kohta loomadel ja loomsetel saadustel toidu kaudu saadavate nakkushaiguste ja mürgistuste vältimiseksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:omandatud kogemusi silmas pidades ja zoonooside profülaktika ja tõrje tähtsust arvestades tuleb direktiiv 92/117/EMÜ [4] sisuliselt läbi vaadata;kuni eespool nimetatud läbivaatamiseni on vajalik ette näha zoonooside teavitamissüsteemi kohta uusi eeskirju, proovide võtmiseks ja uuringute läbiviimiseks vajalike meetodite kehtestamist, teatud siseriiklike meetmete rakendamist ja heakskiitmist ning kolmandate riikide poolt esitatud kavasid käsitlevate sätete edasilükkamine,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 92/117/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:a) lõikes 1 asendatakse kuupäev "31. märts" kuupäevaga "31. mai";b) lõikes 2 asendatakse kuupäev "1. oktoober" kuupäevaga "1. november";c) lõige 3 jäetakse välja.2. Artikli 6 punktist b jäetakse välja sõnad "Kodulindude salmonelloosi puhul tuleb seda teha enne artiklis 17 sätestatud kuupäeva".3. Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:a) lõikes 1 asendatakse kuupäev "1. oktoober 1993" kuupäevaga "1. märts 1998";b) lõikele 2 lisatakse järgmine lõik:"Kuni artiklis 15a ettenähtud läbivaatamiseni lükatakse siiski edasi kavade komisjonile esitamise kohustus nende liikmesriikide puhul, kes ei ole veel kodulindude salmonelloosiga seotud kavasid esitanud."4. Artiklit 10 muudetakse järgmiselt:a) lõike 1 esimeses ja teises lõigus asendatakse kuupäev "1. jaanuar 1994" kuupäevaga "1. jaanuar 1998";b) lõike 1 kolmas ja neljas lõik jäetakse välja;c) lõige 2 jäetakse välja.5. Artikli 14 lõikes 2 asendatakse kuupäev "31. detsember 1995" kuupäevaga "31. detsember 1998".6. Artikli 15 teine lõik jäetakse välja.7. Direktiivi lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 15a1. Komisjon esitab enne 1. novembrit 1997 komisjonile aruande zoonooside profülaktikaks ja tõrjeks rakendatavate meetmete kohta. Aruanne sisaldab eelkõige järgmist:- uusi eeskirju zoonooside teavitamissüsteemide kohta,- meetodeid proovide võtmiseks ja uuringute läbiviimiseks heakskiidetud riiklikes laborites,- salmonelloosi tõrjet munevates kodulindude karjades,- salmonelloosi tõrjet kodulindude aretuskarjades ja kodulindude segasöödas,- meetmeid zoonooside, välja arvatud salmonelloos, vastu võitlemiseks.2. Lõikes 1 märgitud aruandega on kaasas ettepanekud zoonooside kohta, eriti nimetatud direktiivi läbivaatamise kontekstis. Nõukogu teeb nende ettepanekute kohta otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega enne 1. juunit 1998."8. III lisa I jakku lisatakse järgmine punkt:"Va Kuni artiklis 15a ettenähtud aruande esitamiseni võivad liikmesriigid hoida kõrvale punktis V.1 b sätestatud sundhävitamisest ja punktis V.1c sätestatud tapmise nõudest, kui nad suudavad tagada, et:i) ühtki punkti V.1b esimese lõiguga reguleeritud haudumata muna ei turustata, välja arvatud töötlemiseks, kooskõlas direktiiviga 89/437/EMÜ [*] EÜT L 212, 22.7.1989, lk 87. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 96/23/EÜ (EÜT L 125, 23.5.1996, lk 10).;ii) ükski eluskodulind, sealhulgas ühepäevased tibud, ei tohi karjast lahkuda, välja arvatud koheseks tapmiseks vastavalt eespool nimetatud punktile c,ja seda kuni pädevale asutusele on tõestatud, et Salmonella enteritidis’est või Salmonella typhimurium’ist tingitud nakkushaigust enam ei esine.Liikmesriigid, kes kasutavad esimeses lõigus sätestatud võimalust, ei ole kõlbulikud saama otsuse 90/424/EMÜ [**] EÜT L 224, 18.8.1990, lk 19. Otsust on viimati muudetud otsusega 94/370/EÜ (EÜT L 168, 2.7.1994, lk 31). artikliga 29 ettenähtud ühenduse rahalist toetust."Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid enne 1. septembrit 1997. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 22. aprill 1997Nõukogu nimeleesistujaJ. Van Aartsen[1] EÜT C 13, 18.1.1996, lk 23.[2] EÜT C 320, 28.10.1996, lk 261.[3] EÜT C 97, 1.4.1996, lk 29.[4] EÜT L 62, 15.3.1993, lk 38. Direktiivi on muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/62/EÜ, 10. oktoober 2000, millega muudetakse nõukogu direktiivi 96/49/EÜ ohtlike kaupade raudteevedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32000L0062

Euroopa Liidu Teataja L 279 , 01/11/2000 Lk 0044 - 0045

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/62/EÜ,10. oktoober 2000,millega muudetakse nõukogu direktiivi 96/49/EÜ ohtlike kaupade raudteevedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artikli 71 lõike 1 punkti c,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]olles nõu pidanud regioonide komiteega,toimides asutamislepingu artiklis 251 osutatud korras [3]ning arvestades järgmist:(1) Direktiiviga 96/49/EÜ [4] nähti ette 1. jaanuarini 1999 kehtinud üleminekusätted, et võimaldada Euroopa Standardikomiteel (CEN) teatavad mahuteid ja tsisterne käsitlevad standardimistööd lõpule viia; neid töid ei ole veel lõpetatud.(2) Direktiivi 96/49/EÜ artikli 5 lõike 2 punkti c kohaselt eranditena käsitletavad veovahendid tuleks selgemalt määratleda.(3) Tuleks ette näha üleminekusäte, mis hõlmaks 1. jaanuaril 1997 või pärast seda ehitatud ja üksnes siseriiklikel vedudel kasutatavaid raudteevaguneid ja tsisterne, et võimaldada liikmesriikidel kasutada piiritletud ajavahemiku jooksul raudteevaguneid ja tsisterne, mis ei vasta direktiivi 96/49/EÜ lisa uuele sättele.(4) Direktiivi 96/49/EÜ artikli 6 lõikes 4 teatavatele vahenditele ettenähtud tähtpäevi tuleks edasi lükata; asjaomased vahendid ja direktiivi 96/49/EÜ kohaldamise viimane tähtaeg tuleks määrata kõnealuse direktiivi artiklis 9 sätestatud korras.(5) Direktiivi 96/49/EÜ artikli 6 lõigetes 9, 11 ja 14 sätestatud erandite suhtes tuleks kohaldada kõnealuse direktiivi artiklis 9 sätestatud korda.(6) Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta direktiivile 1999/468/EÜ, [5], millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused.(7) Tuleks täpsustada tingimusi, mis tuleb täita, enne kui vedu võib käsitleda ad hoc veona.(8) Direktiivi 96/49/EÜ tuleks vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 96/49/EÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 5 lõike 2 punktis c asendatakse sõnad "sellise materjali töötemperatuurile, mis on ette nähtud…" sõnadega "selliste materjalide töötemperatuurile, mida kasutatakse plastpakendite, tsisternide ja nende seadmete puhul, mis on ette nähtud…".2. Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:a) lõige 3 asendatakse järgmisega:"3. Liikmesriigid võivad oma territooriumil lubada selliste enne 1. jaanuari 1997 ehitatud vagunite kasutamist, mis käesolevale direktiivile ei vasta, kuid mis on ehitatud 31. detsembril 1996 kehtinud siseriiklike õigusaktide kohaselt, kui kõnealused vagunid vastavad nõutavale ohutustasemele.Selliseid 1. jaanuaril 1997 või pärast seda ehitatud tsisterne ja vaguneid, mis ei vasta lisale, kuid mis on ehitatud nende ehitamise ajal kehtinud käesoleva direktiivi nõuete kohaselt, võib kasutada riigisisestel vedudel kuni artiklis 9 sätestatud korras määratava kuupäevani.";b) lõiget 4 muudetakse järgmiselt:- esimeses lauses asendatakse sõnad "31. jaanuaril 1998'" sõnadega "30. juunil 2001" ja teises lauses sõnad "1. jaanuari 1999" asendatakse sõnadega "1. juulit 2001",- lisatakse järgmised lõigud:"30. juuniks 2001 ja 1. juuliks 2001 määratud tähtpäevad lükatakse edasi selliste mahutite ja tsisternide puhul, millele ei ole üksikasjalikke tehnilisi nõudeid või mille kohta ei ole lisale lisatud küllaldasi viiteid asjakohastele Euroopa standarditele.Teises lõigus nimetatud mahutid ja tsisternid ja käesoleva direktiivi kohaldamise viimane kuupäev kõnealuste mahutite ja tsisternide suhtes määratakse artiklis 9 sätestatud korras.";c) lõige 9 asendatakse järgmisega:"9. Tingimusel, et nad teatavad sellest eelnevalt komisjonile hiljemalt 31. detsembril 2002 või kahe aasta jooksul alates käesoleva direktiivi lisa muudetud versioonide kohaldamise viimasest kuupäevast, võivad liikmesriigid võtta vastu lisas sätestatust vähem rangeid sätteid nende territooriumil üksnes väikestes kogustes toimuvate teatavate ohtlike kaupade vedude puhul, välja arvatud keskmise või kõrge radioaktiivsusega ained.Kõnealuseid erandeid kohaldatakse diskrimineerimata.Hoolimata eelnevast võivad liikmesriigid, tingimusel et nad sellest komisjonile eelnevalt teatavad, võtta igal ajal vastu samalaadseid sätteid kui need, mis teised liikmesriigid on käesoleva lõikega seoses vastu võtnud.Komisjon kontrollib, kas käesolevas lõikes sätestatud tingimused on täidetud ja otsustab artiklis 9 sätestatud korras, kas asjaomane liikmesriik võib kõnealused erandid vastu võtta.";d) lõige 10 asendatakse järgmisega:"10. Liikmesriigid võivad väljastada ainult nende territooriumil kehtivaid lube korraldada selliste ohtlike kaupade ad hoc vedusid, mis on kas lisaga keelatud või mis toimuvad lisas sätestatust teistsugustel tingimustel, kui need ad hoc veod on selgesõnaliselt määratletud ja ajaliselt piiritletud.";e) lõige 11 asendatakse järgmisega:"11. Tingimusel, et nad komisjonile sellest eelnevalt teatavad, võivad liikmesriigid lubada oma territooriumil täpselt paikapandud marsruutidel ohtlike kaupade regulaarvedusid, mis moodustavad osa teatavast tööstusprotsessist, kuid mis on kas lisa sätetega keelatud või mis toimuvad lisas sätestatust erinevatel tingimustel, kui sellised veod on kohalikud ja neid kontrollitakse rangelt selgelt määratletud tingimustel kohaselt.Komisjon kontrollib, kas esimeses lõigus sätestatud nõuded on täidetud, ja otsustab artiklis 9 sätestatud korras, kas asjaomane liikmesriik võib selliseid vedusid lubada.";f) lõige 14 asendatakse järgmisega:"14. Tingimusel, et nad komisjonile sellest eelnevalt teatavad, võivad liikmesriigid lubada ohtlike kaupade vedusid lisas sätestatust vähem rangetel tingimustel sadama-, lennujaama- või tööstusalade piires toimuvate kohalike lühimaavedude puhul.Komisjon kontrollib, kas esimeses lõigus sätestatud tingimused on täidetud, ja otsustab artiklis 9 sätestatud korras, kas asjaomane liikmesriik võib selliseid vedusid lubada."3. Artikkel 9 asendatakse järgmisega:"Artikkel 91. Komisjoni abistab direktiivi 94/55/EÜ [6] artikli 9 alusel moodustatud ohtlike kaupade veo komitee.2. Kui viidatakse käesolevale artiklile, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.3. Komitee võtab vastu oma töökorra.".Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 1. maid 2001. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi sätestavad liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 10. oktoober 2000Euroopa Parlamendi nimelpresidentN. FontaineNõukogu nimeleesistujaD. Voynet[1] EÜT C 181, 26.6.1999, lk 25.[2] EÜT C 329, 17.11.1999, lk 11.[3] Euroopa Parlamendi 29. oktoobri 1999. aasta arvamus (EÜT C 154, 5.6.2000, lk 353), nõukogu 27. juuni 2000. aasta ühine seisukoht (EÜT C 254, 25.8.2000, lk 14) ja Euroopa Parlamendi 21. septembri 2000. aasta otsus.[4] EÜT L 235, 17.9.1996, lk 25. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega 1999/48/EÜ (EÜT L 169, 5.7.1999, lk 58).[5] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[6] EÜT L 319, 12.12.1994, lk 7. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2000/61/EÜ (EÜT L 279, 1.11.2000, lk 40).--------------------------------------------------