title: Nõukogu direktiiv 73/405/EMÜ, 22. november 1973, anioonsete pindaktiivsete ainete biolagunduvuse katsemeetodeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31973L0405

Euroopa Liidu Teataja L 347 , 17/12/1973 Lk 0053 - 0063 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 1 Lk 0164  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 1 Lk 0015  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 15 Köide 1 Lk 0164  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 3 Lk 0108  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 3 Lk 0108

		Nõukogu direktiiv 73/405/EMÜ,22. november 1973,anioonsete pindaktiivsete ainete biolagunduvuse katsemeetodeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohtaEUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse nõukogu 22. novembri 1973. aasta direktiivi detergente käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] eriti selle artiklit 4,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:võimaldamaks liikmesriikidel kindlaks määrata anioonse pindaktiivse aine taset, on soovitatav kasutada katsemeetodeid, mis on teatavates liikmesriikides sel otstarbel juba kasutusele võetud; vaidluse korral tuleb biolagunduvuse tase kindlaks määrata ühise meetodi abil;detergente käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamisel tuleks kindlaks määrata biolagunduvuse mõõtmise nõuetekohased lubatud hälbed, nagu on sätestatud nõukogu 22. novembri 1973. aasta direktiivi artikliga 4, et katsemeetodite ebausaldatavus ei viiks tagasilükkava otsusteni, millel on tähtsad majanduslikud tagajärjed; tagasilükkav otsus tuleb teha ainult juhul, kui analüüs näitab biolagunduvuse taset alla 80 %,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevas direktiivis käsitletakse anioonsete pindaktiivsete ainete biolagunduvuse katsemeetodeid.Artikkel 2Liikmesriigid keelavad nõukogu 22. novembri 1973. aasta direktiivi artikliga 4 ettenähtud korras ning katsemeetodite ebausaldusväärsust nõuetekohaselt arvesse võttes detergendi turuleviimise ja kasutamise oma territooriumil, kui kõnealuse detergendi biolagunduvus on alla 80 %, kusjuures biolagunduvus on kindlaks määratud ühe analüüsi põhjal ning mõõtmisel on kasutatud ühte järgmistest katsemeetoditest:- Prantsusmaal kasutatav meetod, mis on heaks kiidetud 11. detsembri 1970. aasta seadusega, avaldatud 5. jaanuari 1971. aasta väljaandes "Journal officiel de la République française" nr 3, ning 1971. aasta veebruaris kehtestatud katsestandardiga T 73-260, avaldatud väljaandes "Association française de normalisation (AFNGR)";- Saksamaa Liitvabariigis kasutatav meetod, mis on heaks kiidetud 1. detsembri 1962. aasta määrusega "Verordnung über die Abbaubarkeit von Detergentien in Wasch- und Reinigungsmitteln", avaldatud väljaandes Bundesgesetzblatt, I osa, lk 698;- OECD meetod, mis on avaldatud OECD 29. detsembri 1970. aasta tehnilises aruandes "Determination of the Biodegradability of anionic synthetic surface active agents".Artikkel 3Nõukogu 22. novembri 1973. aasta direktiivi artikli 5 lõikega 2 ettenähtud korras tugineb labori arvamus anioonsete pindaktiivsete ainete kohta OECD meetodi katsetulemuste kinnitamise menetlusele, mille kirjeldus esitatakse käesoleva direktiivi lisas.Artikkel 41. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid kaheksateistkümne kuu jooksul alates käesoleva direktiivi teatavakstegemisest ja teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid tagavad, et komisjonile edastatakse käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide tekst.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. november 1973Nõukogu nimeleesistujaJ. Kampmann[1] EÜT L 347, 17.12.1973, lk 51.[2] EÜT C 10, 5.2.1972, lk 29.[3] EÜT C 89, 23.8.1972, lk 13.--------------------------------------------------LISAANIOONPINDAKTIIVSETE AINETE BIOLAGUNDATAVUSE MÄÄRAMINESTANDARDMEETODI. PEATÜKK1.1. Mõõtmiseks vajalik katseseadeKäesoleva mõõtmismeetodi puhul kasutatakse väikest aktiivmudapuhastit, mida on kujutatud joonisel 1 ning üksikasjalikumalt joonisel 2.Seade koosneb tehisreovee säilitusanumast A, doseerpumbast B, õhustusanumast C, selitusanumast D, õhktõstukist E aktiivmuda ringlussevõtuks ja anumast F puhastatud heitvee kogumiseks.Anumad A ja F on valmistatud klaasist või läbipaistvast plastist ning nende mahutavus on vähemalt 24 liitrit. Pump B kindlustab püsiva tehisreovee juurdevoolu õhustusanumasse; tavalise töörežiimi korral sisaldab see anum kolm liitrit vedelat segu. Anumasse C koonuse tipu kohale on riputatud klaasfilteraeraator G. Aeraatorist läbipuhutava õhu kogust mõõdetakse voolukulumõõturi abil.1.2. TehisreovesiKatsetamisel kasutatakse tehisreovett. Iga päev valmistatakse 24 liitrit lahust, lisades iga liitri kraanivee kohta järgmistes kogustes koostisaineid:160 | mg peptooni, |110 | mg lihaekstrakti, |30 | mg uureat, |7 | mg naatriumkloriidi, |4 | mg kaltsiumkloriidi, ·2H2O, |2 | mg magneesiumsulfaati, ·7H2O ja |2 | mg metüleensinisega sidestuvat ainet. |Metüleensinisega sidestuvad ained ekstraheeritakse katsetatavast tootest 2. peatükis (punkt 2.1.2) esitatud meetodi abil. Iga päev valmistatakse uus tehisreovesi.1.3. Proovide ettevalmistamine1.3.1. Kui on tegemist põhitootega, mis sisaldab ainult metüleensinisega sidestuvaid aineid, uuritakse seda toodet esialgsel kujul. Proovilahuste valmistamiseks määratakse eelnevalt metüleensinisega sidestuvate ainete sisaldus (M).1.3.2. Segatud toodete puhul määratakse nii metüleensinisega sidestuvate ainete kui ka seebi sisaldus. Sellel juhul on alkoholekstraheerimise kord järgmine:1.3.2.1. kui proovis on seepi vähem kui metüleensinisega sidestuvaid aineid, ekstraheeritakse isopropanooliga (vt 2. peatükk);1.3.2.2. kui proovis on seepi rohkem kui metüleensinisega sidestuvaid aineid, ekstraheeritakse isopropanooliga ja eemaldatakse seep (vt 2. peatükk).Katselahuste valmistamiseks peab olema mõlema ekstrakti korral teada metüleensinisega sidestuvate ainete sisaldus (M).1.4. Töö katseseadmegaKõigepealt täidetakse õhustusanum C ja selitusanum D tehisreoveega. Anum D kinnitatakse sellisele kõrgusele, et õhustusanumas C oleks kolm liitrit vedelikku. Seejärel pannakse tööle aeraator, õhktõstuk E ja doseerpump B. Tehisreovesi peab voolama läbi õhustusanuma C kiirusega üks liiter tunnis; sellisel juhul on keskmine viibeaeg kolm tundi.Õhustamise määra reguleeritakse nii, et anumas C püsiks segu suspendeerituna ning lahustunud hapniku sisaldus oleks vähemalt 2 mg/l. Vahutekke vältimiseks kasutatakse sobivaid vahendeid. Ei tohi kasutada aktiivmuda inhibeerivaid või metüleensinisega sidestuvaid aineid sisaldavaid vahutamisvastaseid vahendeid. Õhutõstuk reguleeritakse nii, et taaskasutatav aktiivmuda liigub selitusanumast pidevalt ja korrapäraselt õhustusanumasse C. Muda, mis koguneb ümber õhustusanuma C tipu, selitusanuma D põhja või ringlustorustikku, tuleb harja abil või mõnel muul sobival viisil ringlusse tagasi viia vähemalt üks kord päevas. Kui muda ei sadestu, võib selle tihedust suurendada, lisades (vajaduse korral korduvalt) 2 ml kaupa 5 % raud(III)kloriidi lahust.Selitusanumast D tulev heitvesi kogutakse anumasse F, lastakse seista 24 tundi, segatakse põhjalikult ning võetakse proov.Pärast proovi võtmist puhastatakse anum F hoolikalt.1.5. Katseseadme kontrollimineMetüleensinisega sidestuva aine sisaldus tehisreovees (mg/l) määratakse vahetult enne kasutamist.24 tunni jooksul anumasse F kogunenud heitvees määratakse metüleensinisega sidestuva aine sisaldus (mg/l) sama analüüsimeetodi abil võimalikult kiiresti pärast kogumist. Sisaldus määratakse täpsusega 0,1 mg metüleensinisega sidestuvat ainet liitri kohta.Protsessi tõhususe kontrollimiseks mõõdetakse vähemalt kaks korda nädalas anumas A oleva filtreeritud tehisreovee ning anumasse F kogutud ja filtreeritud heitvee keemilist hapnikutarvet (KHT). KHT vähenemine väljendatakse protsentides.KHT vähenemine lakkab, kui saavutatakse ligikaudu püsiv ööpäevane metüleensinisega sidestuva aine biolagunemise määr, st konditsioneerimisaja lõpuks (vt joonis 3).Kaks korda nädalas määratakse õhustusanuma aktiivmuda kuivaine põletuskadu (g/l). Kui see on üle 2,5 g/l, eemaldatakse ülemäärane aktiivmuda.Katse tehakse toatemperatuuril; temperatuur peab olema püsiv see ei tohi langeda alla 18 ega tõusta üle 30 oC.1.6. Biolagundatavuse arvutamineMetüleensinisega sidestuva aine lagunemise protsent arvutatakse iga päev, võttes aluseks metüleensinisega sidestuva aine sisalduse (mg/l) tehisreovees ning vastavas anumasse F kogutud heitvees.Sel viisil saadud lagundatavust iseloomustavad andmed esitatakse joonisel 3 kujutatud graafikuna (märkus 1.7.2).Metüleensinisega sidestuva aine lagundatavus arvutatakse aritmeetilise keskmisena andmete põhjal, mis on saadud konditsioneerimisajale järgneva 21 päeva jooksul, mille kestel lagunemise määr on olnud püsiv ning seade on töötanud tõrgeteta. Konditsioneerimisaeg ei tohi ületada kuut nädalat.1.7. Märkused1.7.1. Teatavates õigusaktis võetakse biolagundatavuse määramisel arvesse seebisisaldust.1.7.2. Mõnel juhul võib vähendada proovide võtmise sagedust näiteks ühe proovini iga kahe või kolme päeva järel, kuid keskmise arvutamiseks peaks siiski olema olemas vähemalt 14 punktis 1.6 mainitud konditsioneerimisajale järgneva 21 päeva jooksul kogutud tulemust.2. PEATÜKKKATSETATAVATE TOODETE ETTEVALMISTAMINE2.1. AlkoholekstraktEkstraheerimise eesmärk on eemaldada kaubatoote lahustumatud ja anorgaanilised koostisained, mis teatavatel asjaoludel võivad lagundamist mõjutada.Nende koostisainete kvantitatiivne eemaldamine ega metüleensinisega sidestuvate ainete kvantitatiivne ekstraheerimine ei ole vajalik. Vähemalt 90 % katsetatavas tootes olevatest metüleensinisega sidestuvatest ainetest tuleks siiski kontsentreerida ekstrakti.Alkoholekstraktide valmistamiseks sobib kaks meetodit; ühe puhul kasutatakse etanooli, teise puhul isopropanooli. Isopropanoolmeetod on eriti sobiv juhul, kui on tegemist suurte ainekogustega, nagu on nõutav kinnituskatses.2.1.1. Etanoolekstrakt2.1.1.1. Proovi ettevalmistaminei) PulbridKvarteerimise teel või ISO soovituse nr 607 kohaselt võetakse ligikaudu 250 g proov.Proov peenestatakse kodumajapidamises kasutatava rootor-jahvatusmasinaga nii, et pulbrisse ei jää üle 200 mikroni suuruseid osakesi.Pulber segatakse hoolikalt läbi ja pannakse sobivasse anumasse.ii) VedelikudVõetakse umbes 40 g homogeenitud aine kaalutis täpsusega 0,1 g ja asetatakse see ümarkolbi (2.1.1.2iii).Kaalutisele lisatakse 50 ml etanooli (2.1.1.2ii) ja aurutatakse veevannil kuivaks, juhtides lenduvad ained tõmbekanalisse, kuni kahe järjestikuse kaalumise tulemus ei erine üle 0,1 g. Kasutatakse kaalu täpsusega 0,01 g.2.1.1.2. Etanoollahuse valmistaminei) PõhimõteEtanoolekstraheerimiseks võetakse selline kogus ainet, mis on piisav, et määrata seebi või teiste anioonaktiivsete ainete sisaldus ja teha bioloogiline analüüs.ii) Reaktiiv:95—96 % etanool.iii) Seadmed:Tavalised laboratooriumiseadmed, kaasa arvatud:1 l lühikese kaelaga ümarkolb 29—32 lihvmuhviga; 400 mm pikkune püstjahuti 29—32 lihvkerniga;10—20 μm klaasfilter, 1 l mõõtekolb.2.1.1.3. ProtseduurUuritavast ainest (2.1.1.1.i) võetakse tuntud kaalutis (nt 40 ± 1 g) ja asetatakse see 1 l kolbi või võetakse punkti 2.1.1.1.ii kohaselt valmistatud kuivekstraktiga kolb.Lisatakse 500 ml etanooli (2.1.1.2.ii), kolb ühendatakse püstjahutiga ja sisu keedetakse tagasivoolus 15 minutit. Vedel faas dekanteeritakse ja filtreeritakse vaakumi abil läbi klaasfiltri. Seda operatsiooni korratakse kolbi jäänud jäägiga veel kaks korda, kasutades mõlemal juhul 200 ml etanooli. Ekstraktid ja filtreerimisel saadud pesujäägid kogutakse kvantitatiivselt mõõtekolbi, täiendatakse maht 1 liitrini etanooli abil ja segatakse hoolikalt.2.1.2. IsopropanoolekstraktLigikaudu 50 g metüleensinisega sidestuvat ainet sisaldava ekstrakti saamiseks vajalik kaubatoote kogus arvutatakse metüleensinisega sidestuvat aine sisalduse alusel selles tootes. See kogus on piisav kahe kinnituskatse tegemiseks.2.1.2.1. LaboratooriumivarustusOlenevalt töö mahust:Anumad: pika kaelaga kolb või emailnõu, mahutavus 3—25 l.Segurid: kiirpöördtrummel- või kuulsegur.Büchneri lehter, kuni 30 cm diameetriga.Vaakumkolb, kuni 20 l mahutavusega.Jaotuslehtrid: kuni 20 l mahutavusega.Destilleerimiskolvid: kuni 10 l mahutavusega.Vastuvõtjad: kuni 10 l mahutavusega.Portselantiiglid: kuni 20 cm läbimõõduga.Destillatsioonikolonnid, jahutid, veevannid.2.1.2.2. ReaktiividDestilleeritud või demineraliseeritud vesi.Isopropanool, puhas.Kaaliumkarbonaat, K2CO3, keemiliselt puhas.Kaustiline potas, KOH, 10 % lahus.Naatriumsulfit, Na2SO3, veevaba, puhas.2.1.2.3. Protseduuri) EttevalmistamineTahked kaubatooted. Võimalike olemasolevate terade lõhkumiseks segatakse toodet destilleeritud veega (2.1.2.4.i) kuni vedela pasta moodustumiseni (10 minutit). Iga 100 g kasutatud vee kohta lisatakse 60 g kaaliumkarbonaati ja jätkatakse segamist kuni lahustumiseni (10 minutit).Vedelad ja poolvedelad kaubatooted. Ettevalmistus on põhiliselt samasugune, kui tahkete toodete puhul. Toote veesisalduseks loetakse vedela faasi kuivatuskadu veevannil, mis määratakse eelkatses ligikaudu 10 g ainega, olenemata sellest, kas tootesse on jäänud lenduvaid orgaanilisi lahusteid. Lisatava kaaliumkarbonaadi kogus oleneb eespool kirjeldatud viisil kindlakstehtud veesisaldusest.Happelised suspensioonid ja lahused. Enne kaaliumkarbonaadi lisamist neutraliseeritakse happelised suspensioonid ja lahused 10 % kaustilise potasega.Vaba kloori sisaldavad kaubatooted. Vaba kloor redutseeritakse naatriumsulfiti lisamise abil vesisuspensioonile või -lahusele enne neutraliseerimist. Naatriumsulfiti liigkogus ei takista määramist.ii) EkstraheerimineLisatakse isopropanool, segatakse 30 minutit ja filtreeritakse vaakumi abil. Imifiltrile jäänud jääki pestakse korduvalt väikeste isopropanooli kogustega. Filtraat, millest vaakumkolvis eraldub alati kaks faasi, loputatakse isopropanooliga vaakumkolvist jaotuslehtrisse. Alumine veefaas lastakse jaotuslehtrist välja ja visatakse ära; ülemine isopropanoolifaas filtreeritakse läbi kurdfiltri destillatsioonikolbi ja destilleeritakse veevannil nii täielikult kui võimalik (2.1.2.4. iii). Destillatsioonijääk kantakse isopropanooliga loputades kvantitatiivselt portselantiiglisse ja kontsentreeritakse sageli segades veevannil. Kontsentreerimist jätkatakse, kuni kahe järjestikuse ühetunnise vaheajaga tehtud kaalumise tulemuste erinevus on alla 10 g.Sellisel juhul:metüleensinisega sidestuvate ainete kogusekstrakti lahusesmetüleensinisega sidestuvate ainete koguskaubatootes× 100 = metüleensinisega sidestuvate ainete ekstraheerimissaagis2.1.2.4. MärkusedEkstraheerimisel tuleb silmas pidada järgmist:i) Kaubatooted on erinevad ja ei ole võimalik kindlaks määrata optimaalseid vee ja isopropanooli suhtelisi koguseid, mida tuleks kasutada teatava toote katsetamisel, sest see suhe on iga kord erinev. Kogemused on siiski näidanud, et vajalikud kogused on järgmistes piirides:Kaubatoode (massiosa) | : | Vesi (mahuosa) | : | Isopropanool (mahuosa) |1 | 0,5—2 | 1—2,5 |Põhimõtteliselt ei ole siiski vee ja isopropanooli koguste puhul ülemist piiri.Mida enam kaldub aine suspensioonis agregeeruma, seda rohkem on vaja vett; vett lisatakse seni, kuni segamise ajal ei jää põhja sadet.Tegelikult kasutatav isopropanooli suhteline maht ei tohiks olla väiksem kui:kaubatoode : isopropanool = 1 : 1Kui metüleensinisega sidestuvate ainete sisaldus kaubatootes on palju suurem kui 10 % või segamisel eralduvad isopropanoolifaas ja veefaas kiiresti, tuleb lisada isopropanooli suuremas mahus.ii) Veefaas peab olema kaaliumkarbonaadist küllastunud; väike liigkogus ei sega määramist. Kui kaaliumkarbonaadi sisaldus on liiga väike, faasid ei eraldu või isopropanoolifaasi veesisaldus jääb liiga suureks; mõlemal juhul on ekstraheerimine häiritud.iii) Isopropanooldestillaat sisaldab vett ja tuleb küllastada kaaliumkarbonaadiga; destillaadist eralduv alumine faas visatakse ära. Järelejäänud isopropanooli võib uuesti kasutada ekstraheerimiseks. Vedelate kaubatoodete katsetamisel saadud destillaadid tuleb siiski ära visata, sest nad võivad sisaldada ka muid lahusteid.2.2. Seebi eraldamine isopropanoolekstraktistMetüleensinisega sidestuvate ainete biolagunevuse katse võib anda moonutatud tulemusi isegi juhul, kui kasutatakse isopropanoolekstrakti. Sellistel juhtudel sarnaneb tegelikult kergesti lagundatava ja metüleensinisega sidestuva aine lagunemiskõver raskesti lagundatava tetrapropüleensulfonaadi lagunemiskõveraga. Seega on vaja enne metüleensinisega sidestuva aine lagundatavuse katsetamist eraldada alkoholekstraktist määramist segav seep.Käesolev menetlus on mõeldud selleks, et tagada küllalt suurte seebikoguste eemaldamine isopropanoolekstraktist. Saadud ekstrakti võib kasutada ainult metüleensinisega sidestuvate ainete lagundatavuse määramiseks ja seda ei tohi kasutada edasisteks analüüsideks ning eraldamisteks.2.2.1. Seebi eraldamise põhimõteIsopropanoolekstrakti kogus, mis on küllaldane 25 g metüleensinisega sidestuva aine saamiseks, lahustatakse metanoolis. Selleks et vabastada rasvhapped seebist, lahus hapestatakse. Segule lisatakse vett (metanooli ja vee suhe 80 : 20), rasvhapped ekstraheeritakse petrooleetriga ja ekstrakt visatakse ära. Vesi- metanoolifaas leelistatakse ja aurutatakse kuivaks.Pärast metüleensinisega sidestuvate ainete sisalduse määramist kuivjäägis tehakse sellega lagundatavuskatse.2.2.2. Protseduur2 l Erlenmeyeri kolbi pannakse isopropanoolekstrakti kogus, mis sisaldab vähemalt 30 g metüleensinisega sidestuvaid aineid, lisatakse ligikaudu 100 ml metanooli ja lahustatakse nõrgalt soojendades. Lisatakse veel metanooli, nii et metanooli oleks kokku 800 ml, seejärel lisatakse 5—10 tilka broomfenoolsinise lahust (0,04 %) ja tiitritakse 2 N vesinikkloriidhappega pH väärtuseni 3 (kollane värvus). Arvestades lisatud vesinikkloriidhappe mahtu, täiendatakse lahuse kogumaht destilleeritud veega 1 liitrini. Bromofenoolsinise lahus: 0,4 g broomfenoolsinist lahustatakse 200 ml 96 % etanoolis ja täiendatakse maht destilleeritud veega 1 liitrini.Rasvhapete ekstraheerimiseks pannakse lahus sobivate mõõtmetega jaotuslehtrisse ja loksutatakse üks kord 300 ml n-heksaaniga ning kaks korda 200 ml n-heksaaniga. Vajaduse korral võib ekstraheerida ka mitmes väiksemas jaotuslehtris. Juhul kui eraldub hägune vahefaas, lisatakse see alumisele faasile kahe esimese ekstraheerimise puhul ja ülemisele faasile viimase ekstraheerimise puhul. Kui väga suure seebisisalduse korral ei ole lahuse keskmine maht lahustamiseks ja ekstraheerimiseks küllaldane, kasutatakse vastavaid kordseid koguseid.Seejärel kogutakse n-heksaani fraktsioonid ja pestakse neid 200 ml metanooli ja vee seguga (80 : 20). Hägune vahefaas jäetakse n-heptaani faasiga kokku ja visatakse ära.Metanool-vee fraktsioonid kogutakse kokku ja tiitritakse 1 N naatriumhüdroksiidiga pH väärtuseni 9 fenoolftaleiini juuresolekul. Lahust kontsentreeritakse veevannil, kuni metanool on aurustunud, ja ekstrakt lahustatakse uuesti vees veevannil. Seejärel määratakse eespool kirjeldatud meetodi abil metüleensinisega sidestuvate ainete sisaldus saadud lahuses.+++++ TIFF +++++Joonis 1+++++ TIFF +++++Joonis 2+++++ TIFF +++++Joonis 3Biolagundatavuse arvutamineKinnituskatse--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2006/75/EÜ, 11. september 2006 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka dimoksüstrobiin   (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               12.9.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 248/3

      KOMISJONI DIREKTIIV 2006/75/EÜ,
   11. september 2006,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka dimoksüstrobiin
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Kooskõlas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõikega 2 esitas BASF 28. novembril 2001 Ühendkuningriigile taotluse toimeaine dimoksüstrobiini lisamiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Komisjoni otsusega 2002/593/EÜ (2) kinnitati, et toimik on täielik ning seda võib pidada põhimõtteliselt vastavaks direktiivi 91/414/EMÜ II ja III lisas loetletud andmete ja teabega seotud nõuetele.

               (2)

               Toimet inimeste tervisele ja keskkonnale taotleja esitatud kasutusviiside puhul on hinnatud vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõigete 2 ja 4 sätetele. Määratud referentliikmesriik esitas Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) toimeaine dimoksüstrobiini hindamisaruande projekti 14. augustil 2003.

               (3)

               Hindamisaruande kohta on esitanud eksperthinnangud liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusameti hindamistöörühm ning see esitati komisjonile 10. augustil 2005. aastal Euroopa Toiduohutusameti teadusliku aruandena dimoksüstrobiini kohta. (3) Liikmesriigid ja komisjon vaatasid kõnealuse aruande läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning see vormistati 4. aprillil 2006 komisjoni dimoksüstrobiini läbivaatamisaruandena.

               (4)

               Mitmete uuringute põhjal on selgunud, et asjaomaseid toimeaineid sisaldavaid taimekaitsevahendeid võib üldjuhul käsitada direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b ning artikli 5 lõikes 3 sätestatud nõuetele vastavana, eelkõige uuritud ja komisjoni aruannetes loetletud kasutusalade osas. Seetõttu on asjakohane lisada dimoksüstrobiin kõnealuse direktiivi I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides asjaomast toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutuslubade väljaandmine vastavalt kõnealuse direktiivi sätetele.

               (5)

               Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetelusse kandmist anda liikmesriikidele kuus kuud dimoksüstrobiini sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate ajutiste kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas toodud asjakohaste tingimuste täitmine. Liikmesriigid peaksid kehtivad ajutised kasutusload ümber registreerima, muutma või tühistama vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ sätetele. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ sätestatud ühtsete tingimustega.

               (6)

               Seepärast on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

               (7)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. märtsiks 2007. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 1. aprillist 2007.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste riiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   1.   Vajaduse korral muudavad või tühistavad liikmesriigid direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt toimeainena dimoksüstrobiini sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivad load 31. märtsiks 2007. Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, et kõnealuse direktiivi I lisas vastavalt dimoksüstrobiini suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealust toimeainet käsitlevate kannete B osas nimetatud tingimused, ning et loa valdajal on olemas kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimuste kohaselt II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.
   2.   Erandina lõikest 1 teevad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab dimoksüstrobiini ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 30. septembriks 2006 lisatud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetelusse, toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt kõnealuse direktiivi VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele ning võttes arvesse kõnealuse direktiivi I lisa dimoksüstrobiini käsitleva kande B osa. Sellest hinnangust lähtuvalt otsustavad nad, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.
   Pärast kindlaksmääramist liikmesriigid:

               a)

               muudavad või tühistavad vajaduse korral dimoksüstrobiini kui ainsat toimeainet sisaldava toote puhul toote kasutusloa hiljemalt 31. märtsiks 2008; või

               b)

               juhul kui vahend sisaldab dimoksüstrobiini ühena mitmest toimeainest, muudavad liikmesriigid luba või tühistavad selle hiljemalt 31. märtsiks 2008 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained kanti direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

         Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub 1. oktoobril 2006.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 11. september 2006

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/74/EÜ (ELT L 235, 30.8.2006, lk 17).

      (2)  EÜT L 192, 20.7.2002, lk 60.

      (3)  EFSA teaduslik aruanne (2005) 46, 1–82: Kokkuvõte pestitsiidse toimeaine dimoksüstrobiini ohuanalüüsi hindamisest ekspertide poolt (valmimiskuupäev: 10. august 2005).

      LISA
      I lisa tabeli lõppu lisatakse järgmised read:

                     Nr

                     Üldnimetus, tunnuskood

                     Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus

                     Puhtus (1)

                     Jõustumine

                     Loetellu kuulumise lõpptähtaeg

                     Erisätted

                     “129

                     Dimoksüstrobiin
                     CASi nr 149961-52-4
                     CIPACi nr 739

                     (E)-o-(2,5-dimetüülfenoksümetüül)-2-metoksüimino-N-metüülfenüülatseetamiid

                     ≥ 980 g/kg

                     1. oktoober 2006

                     30. september 2016

                     A   OSA
                     Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.
                     B   OSA
                     Hinnates taotlusi lubada dimoksüstrobiini sisaldavate taimekaitsevahendite kasutamist siseruumides, pööravad liikmesriigid erilist tähelepanu artikli 4 lõike 1 punkti b nõuetele ning tagavad, et kõik vajalikud andmed ja kogu teave oleks esitatud enne kõnealuse loa andmist.
                     VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 27. jaanuaril 2006 dimoksüstrobiini kohta lõplikult vormistatud läbivaatamisaruande järeldusi, eriti selle aruande I ja II liidet.
                     Selles üldhinnangus peaksid liikmesriigid:

                                 —

                                 pöörama erilist tähelepanu põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse kultuuri madala kinnipidamisvõime korral või tundlike mullastiku- ja/või kliimatingimustega piirkondades;

                                 —

                                 pöörama erilist tähelepanu veeorganismide kaitsele.

                           Vajaduse korral hõlmavad loa väljaandmise tingimused meetmeid riskide vähendamiseks.
                     Asjaomased liikmesriigid nõuavad, et oleks esitatud:

                                 —

                                 üksikasjalik riskihinnang lindudele ja imetajatele seoses taimekaitsevahendite koostisse võetud toimeainega;

                                 —

                                 üldine riskihinnang veekeskkonnale seoses pikaajalise suure riskiga kaladele ning võimalike riskivähendusmeetmete tõhususega, võttes eriti arvesse äravoolukanaleid ja drenaaži.

                           Asjaomased liikmesriigid tagavad, et teatajad, kelle taotlusel dimoksüstrobiin on käesolevasse lisasse kantud, esitavad nimetatud uuringute aruanded komisjonile kahe aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi jõustumist.”

         (1)  Täiendavad andmed toimeainete identifitseerimiseks ja määratlemiseks on esitatud aruandes.


title: Nõukogu direktiiv 92/80/EMÜ, 19. oktoober 1992, muudelt tubakatoodetelt peale sigarettide makstavate maksude ühtlustamise kohta

text:
204                      ET                                Euroopa Liidu Teataja                                              03/13. kd
31992L0080
L 316/10                                            EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA                                               31.10.1992
                                                   NÕUKOGU DIREKTIIV 92/80/EMÜ,
                                                            19. oktoober 1992,
                           muudelt tubakatoodetelt peale sigarettide makstavate maksude ühtlustamise kohta
EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,                                              ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,
eriti selle artiklit 99,
                                                                                Artikkel 1
võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1)
                                                                        Järgmiste ühenduses toodetud ja kolmandatest riikidest impor-
                                                                        ditud tubakatoodete rühmade suhtes kohaldatakse igas liikmes-
võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (2)                         riigis artiklis 3 sätestatud minimaalset aktsiisi:
võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust (3)                 a) sigarid ja sigarillod;
                                                                        b) sigarettide keeramiseks mõeldud peenekslõigatud tubakas;
ning arvestades, et:
                                                                         c) muu suitsetamistubakas.
direktiivi 72/464/EMÜ (4) I jaotises nähakse ette aktsiisi käsit-
levad üldsätted, mida kohaldatakse kõigi tubakatoodete suhtes;
vastavalt II jaotisele on sigarettide kohta juba vastu võetud
erisätted; muud liiki tubakatoodete kohta on veel erisätted vaja                                      Artikkel 2
vastu võtta;
                                                                        Käesoleva direktiivi kohaldamisel kehtivad artiklis 1 nimetatud
direktiivis 79/32/EMÜ (5) on sätestatud tubakatoodete eri               toodete määratlused, mis on sätestatud vastavalt direktiivi
rühmadega seotud määratlused;                                           79/32/EMÜ artiklites 2, 4 ja 4a.
siseturu loomiseks 1. jaanuaril 1993 on vaja kehtestada mini-
maalne aktsiis muudele tubakatoodetele peale sigarettide;
                                                                                Artikkel 3
kõigi samasse tubakatoodete rühma kuuluvate toodete suhtes
tuleks kehtestada ühtlustatud maksutase;                                1. Liikmesriigid kohaldavad hiljemalt 1. jaanuaril 1993
                                                                        aktsiisi, mis võib olla:
siseturu saavutamiseks on sobivaim kehtestada üldine mini-              — väärtuseline maks, mis arvutatakse iga toote maksimaalse
maalne aktsiis, mis on väljendatud protsendina või summana                   tarbijahinna alusel, mille vabalt määravad ühenduses regist-
kilogrammi või kindla ühikute arvu kohta;                                    risse kantud tootjad ja kolmandatest riikidest importijad
                                                                             vastavalt direktiivi 72/464/EMÜ artiklile 5,
Itaalia Vabariigile ja Hispaania Kuningriigile tuleks kuni 31. det-
sembrini 1998 võimaldada madalamat sigarite ja sigarillode              — koguseline maks,
maksumäära täielikult looduslikust tubakast koosnevate tubaka-
rullide puhul, mis ei ole sigaretid;                                    — või nende kahe kombinatsioon, kus on olemas nii väärtuse-
                                                                             line element kui ka koguseline element, tingimusel et kogu
                                                                             aktsiis, mis on väljendatud protsendina või summana kilo-
kehtestada tuleks kord käesoleva direktiiviga ettenähtud                     grammi või kindla ühikute arvu kohta, on vähemalt sama-
määrade või summade korrapäraseks läbivaatamiseks komisjoni                  väärne määrade või minimaalsete summadega, mis on sätes-
aruande alusel, võttes arvesse kõiki asjassepuutuvaid tegureid;              tatud:
                                                                             — sigaritele ja sigarillodele: 5 % sigarettide keeramiseks
tuleks luua süsteem, mille abil saaks eküüdes väljendatud                        mõeldud tarbijahinnast koos kõigi maksudega või 7
summad riigi vääringusse ümber arvestada,                                        eküüd 1 000 ühiku kohta või kilogrammi kohta,
(1) EÜT C 12, 18.1.1990, lk 8.
                                                                             — peenekslõigatud suitsetamistubakale: 30 % tarbijahin-
(2) EÜT C 94, 13.1.1992, lk 38.                                                  nast koos kõigi maksudega või 20 eküüd kilogrammi
(3) EÜT C 225, 10.9.1990, lk 56.                                                 kohta,
(4) EÜT L 303, 31.12.1972, lk 1. Direktiivi on muudetud direktiiviga
    92/78/EMÜ (EÜT L 316, 31.10.1992, lk 5).                                 — muule suitsetamistubakale: 20 % tarbijahinnast koos
 5
( ) EÜT L 10, 16.1.1979, lk 8.                                                   kõigi maksudega või 15 eküüd kilogrammi kohta.
 ---pagebreak--- 03/13. kd              ET                                  Euroopa Liidu Teataja                                                      205
2.    Lõikes 1 nimetatud määrasid või summasid kohaldatakse             2. Liikmesriigid võivad lõikes 1 sätestatud iga-aastase kohan-
kõigi kõnealusesse tubakatoodete rühma kuuluvate toodete                damise ajal kehtivad aktsiisimäärad muutmata jätta, kui
suhtes, tegemata rühma sees vahet kvaliteedi, esitusviisi, toodete      eküüdes väljendatud aktsiisisummade ümberarvestamise tule-
päritolu, kasutatud materjalide, osalevate äriühingute omaduste         musena suureneb riigi vääringus väljendatud aktsiis alla 5 %
või muude kriteeriumide alusel.                                         või vähem kui 5 eküü võrra, võttes arvesse nimetatud kahest
                                                                        näitajast madalama.
3.    Itaalia Vabariik ja Hispaania Kuningriik võivad kuni 31.
detsembrini 1998 kohaldada täielikult looduslikust tubakast                                           Artikkel 6
koosnevate tubakarullide suhtes, mis ei ole sigaretid, määra või
summat, mis võib olla kuni 50 % madalam kui tavaline sigarite           1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks
ja sigarillode aktsiisimäär riigis ja mis võib langeda madalamale       vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. detsembril 1992. Liikmes-
lõikes 1 sätestatud alammäärast.                                        riigid teatavad neist viivitamata komisjonile.
                                                                        Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad
                              Artikkel 4                                nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise
                                                                        korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi
Nõukogu vaatab iga kahe aasta järel ja esimest korda hiljemalt          kehtestavad liikmesriigid.
31. detsembril 1994 komisjoni aruande ning vajaduse korral
                                                                        2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga
ettepaneku alusel läbi käesolevas direktiivis sätestatud aktsiisi-
                                                                        reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetud põhiliste siseriik-
määrad ning võtab pärast Euroopa Parlamendiga konsulteeri-
                                                                        like õigusnormide teksti.
mist ühehäälselt vastu vajalikud meetmed. Komisjoni aruandes
ja nõukogus läbivaatamisel võetakse arvesse siseturu nõueteko-
hast toimimist, aktsiisimäärade tegelikku väärtust ja asutamisle-                                     Artikkel 7
pingu üldeesmärke.                                                      Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.
                              Artikkel 5
                                                                        Luxembourg, 19. oktoober 1992
1.    Eküü väärtus riigi vääringus, mida kohaldatakse eriaktsiisi
väärtuse suhtes, määratakse kindlaks kord aastas. Kasutatakse                                                  Nõukogu nimel
oktoobri esimesel tööpäeval kehtivaid Euroopa Ühenduste
Teatajas avaldatud kursse ja need jõustuvad järgmise kalendri-                                                   eesistuja
aasta 1. jaanuaril.                                                                                J. COPE


title: Komisjoni direktiiv 2000/5/EÜ, 25. veebruar 2000, millega muudetakse tööalase koolituse tunnustamise teist üldsüsteemi käsitlevat direktiivi 89/48/EMÜ täiendava direktiivi 92/51/EMÜ C ja D lisaEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32000L0005

Euroopa Liidu Teataja L 054 , 26/02/2000 Lk 0042 - 0043

		Komisjoni direktiiv 2000/5/EÜ,25. veebruar 2000,millega muudetakse tööalase koolituse tunnustamise teist üldsüsteemi käsitlevat direktiivi 89/48/EMÜ täiendava direktiivi 92/51/EMÜ C ja D lisa(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 18. juuni 1992. aasta direktiivi 92/51/EMÜ direktiivi 89/48/EMÜ täiendava tööalase koolituse tunnustamise teise üldsüsteemi kohta, [1] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 97/38/EÜ, [2] eriti selle artiklit 15,ning arvestades järgmist:(1) Ühendkuningriigi ja Austria Vabariigi valitsus on esitanud põhjendatud taotlused kõnealuse direktiivi 92/51/EMÜ C ja D lisa muutmiseks.(2) Direktiivi 92/51/EMÜ C lisast tuleks välja jätta kutsealade "tunnustatud sotsiaaltöötaja vaimse tervise alal" ja "kaubamärgiagent" koolitus Ühendkuningriigis. Tunnustatud sotsiaaltöötaja vaimse tervise alal kutseala ei ole Ühendkuningriigis reguleeritud. Kaubamärgiagendi koolitus vastab nüüd direktiivi 92/51/EMÜ artikli 1 punkti a esimese lõigu teise taande alapunktile i.(3) Direktiivi 92/51/EMÜ C lisasse tuleb lisada Ühendkuningriigi koolitus, mis annab sertifitseeritud tehniliselt pädeva jäätmehooldustöötaja kvalifikatsiooni, tingimusel et see on akrediteeritud kui Ühendkuningriigi riiklik kutsekvalifikatsioon (National Vocational Qualifications — NVQ) tasemetel 3 ja 4.(4) Tuleb muuta direktiivi 92/51/EMÜ C lisa 5. jao sõnastust, mille kohaselt selles jaos nimetatud koolitus annab kvalifikatsiooni, mis on akrediteeritud kui Ühendkuningriigi riiklik kutsekvalifikatsioon (NVQ) või Riikliku Kutsekvalifikatsiooni Nõukogu poolt samaväärseks tunnistatud kvalifikatsioon. Ühendkuningriigis ei rakendata enam samaväärseks tunnistamist. Riikliku Kutsekvalifikatsiooni Nõukogu on asendatud teise asutusega. Pädeva asutuse nimetamine ei ole käesolevas direktiivis vajalik.(5) Direktiivi 92/51/EMÜ C lisasse tuleb lisada Austrias kehtestatud uus eriotstarbeline põhikoolitus laste ja noortega tegelevatele meditsiiniõdedele ning psühhiaatriahaigla meditsiiniõdedele. See koolitus annab võrreldava tasemega erialase ettevalmistuse ja selle läbimine sama taseme vastutuse ja ülesanded, kui direktiivi 92/51/EMÜ artikli 1 punkti a esimese lõigu teise taande alapunktis i kirjeldatud keskharidusejärgne koolitus.(6) Direktiivi 92/51/EMÜ D lisast tuleb välja jätta viited Riiklikule Kutsekvalifikatsiooni Nõukogule. Nimetatud asutus on asendatud teise pädeva asutusega, mille nimetamine ei ole käesolevas direktiivis vajalik.(7) Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 92/51/EMÜ artikli 15 kohaselt asutatud komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 92/51/EMÜ C ja D lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 27. veebruari 2001. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Artikkel 4Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Brüssel, 25. veebruar 2000Komisjoni nimelkomisjoni liigeFrederik Bolkestein[1] EÜT L 209, 24.7.1992, lk 25.[2] EÜT L 184, 12.7.1997, lk 31.--------------------------------------------------LisaA. Direktiivi 92/51/EMÜ C lisa muudetakse järgmiselt:1.1. jao"Parameditsiini ja lastehoolduse kursused"alla lisatakse sõnade"Madalmaades: — veterinaararsti assistent (dierenartsassistent)"järele:- eriotstarbeline põhikoolitus laste ja noortega tegelevatele meditsiiniõdedele,- eriotstarbeline põhikoolitus psühhiaatriahaigla meditsiiniõdedele."2. 5. jao esimest lõiku"Ühendkuningriigi kursused, mis on akrediteeritud kui riiklikku kutsekvalifikatsiooni (National Vocational Qualifications) või Šoti kutsekvalifikatsiooni (Scottish Vocational Qualifications) andvad kursused"muudetakse järgmiselt:a.jäetakse välja järgmist liiki koolitus:— tunnustatud sotsiaaltöötaja vaimse tervise alal (approved social worker — mental health),— kaubamärgiagent (trade mark agent);b. viimase taandena lisatakse "sertifitseeritud tehniliselt pädev jäätmehooldustöötaja (certified technically competent person in waste management);"c. sõnad "Riikliku Kutsekvalifikatsiooni Nõukogu poolt samaväärseks tunnistatud" jäetakse välja.B. Direktiivi 92/51/EMÜ D lisa muudetakse järgmiselt: esimesest lõigust jäetakse väljasõnad "Riikliku Kutsekvalifikatsiooni Nõukogu poolt".--------------------------------------------------