title: Komisjoni direktiiv 2004/96/EÜ, 27. september 2004, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses nikli turustamise ning kasutamise piirangutega augustamise piikkomplektides, eesmärgiga kohandada tehnika arengule direktiivi I lisa(EMPs kohaldatav tekst)

text:
               28.9.2004

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 301/51

      KOMISJONI DIREKTIIV 2004/96/EÜ,
   27. september 2004,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/769/EMÜ seoses nikli turustamise ning kasutamise piirangutega augustamise piikkomplektides, eesmärgiga kohandada tehnika arengule direktiivi I lisa
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega, (1) eriti selle direktiivi artiklit 2a,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Vastavalt direktiivile 76/769/EMÜ, mida on muudetud Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiiviga 94/27/EÜ, (2) on keelatud nikli kasutamine teatavates augustamisel kasutatavates piikkomplektides ning teatavates teistes toodetes, välja arvatud juhul, kui need vastavad direktiivis 76/769/EMÜ sätestatud nõuetele.

               (2)

               Hiljuti läbiviidud sihtanalüüsi käigus hinnati inimeste ülitundlikkuse riski augustamise piikkomplektides sisalduva nikli suhtes. Riskianalüüsist järeldus, et augustamisel kasutatavate piikkomplektide puhul on asjakohasem kohaldada migratsiooni piirmäära kui niklisisalduse piirmäära.

               (3)

               Uut nikli eraldumise määra (migratsiooni piirmäära) tuleb reguleerida standardis EN 1811 määratletud korrutusteguriga laboritevaheliste erinevuste ning mõõtmistel esinenud ebatäpsuste kompenseerimiseks. Euroopa Standardikomiteel (CEN) palutakse standard EN 1811 eelkõige seoses korrigeerimisteguriga uuesti läbi vaadata ja koostada muudetud standard, milles korrigeerimistegurit ei ole või see on väiksem.

               (4)

               Riskianalüüs esitati vastastikuse eksperdihinnangu saamiseks toksilisuse, ökotoksilisuse ja keskkonna teaduskomiteele (CSTEE), kes kinnitas, et nikli migratsiooni piirmäära puhul on ülitundlikkuse risk väiksem kui niklisisalduse piirmäära puhul.

               (5)

               Käesoleva direktiivi sätted võtavad arvesse kaasaegseid teadus- ja tehnikaalaseid teadmisi.

               (6)

               Käesoleva direktiivi kohaldamine ei piira ühenduse õigusakte, millega on töötajate kaitseks kehtestatud miinimumnõuded, eelkõige nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ (3) töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta ning Euroopa parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aaasta direktiivi 2004/37/EÜ (4) töötajate kaitsmise kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (kuues üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõikes 1 määratletud tähenduses).

               (7)

               Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas ohtlike ainete ja valmististe tehniliste kaubandustõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 76/769/EMÜ I lisa on muudetud vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. augustil 2005. Nad edastavad komisjonile viivitamata nende õigusnormide tekstid ning vastavustabeli nende õigusnormide ja käesoleva direktiivi vahel.
   Liikmesriigid kohaldavad kõnealuseid õigusnorme alates 1. septembrist 2005.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 27. september 2004

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Olli REHN

      (1)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 201. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga nr 2004/21/EÜ (ELT L 57, 25.2.2004, lk 4).

      (2)  EÜT L 188, 22.7.1994, lk 1.

      (3)  EÜT L 183, 29.6.1989, lk 11. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

      (4)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 50.

      LISA
      Direktiivi 76/769/EMÜ I lisa punkti 28, nikkel, teise veeru punkt 1 asendatakse järgmisega:

                     “1.

                     kõikides piikkomplektides, mis pannakse augustatud kõrvadesse ning muudesse augustatud inimkehaosadesse, välja arvatud juhul, kui nikli eraldumise määr nendest piikkomplektidest on väiksem kui 0,2 μg/cm2/nädalas (migratsiooni piirmäär);”


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2010/41/EL 7. juuli 2010 , füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 86/613/EMÜ

text:
               15.7.2010

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 180/1

         EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2010/41/EL
   7. juuli 2010,
   füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 86/613/EMÜ
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 157 lõiget 3,
   võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
   toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 11. detsembri 1986. aasta direktiiv 86/613/EMÜ (füüsilisest isikust ettevõtjatena, kaasa arvatud põllumajanduses füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, ja füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate naiste kaitse kohta seoses raseduse ning sünnitusega) (3) kindlustab, et liikmesriigid kohaldaksid füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate või nende tegevuses osalevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtet. Seoses füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende abikaasadega ei ole direktiiv 86/613/EMÜ olnud eriti tulemuslik ja selle reguleerimisala tuleks uuesti läbi vaadata, sest soolist diskrimineerimist ja ahistamist tuleb ette ka palgatöövälistes valdkondades. Direktiiv 86/613/EMÜ tuleks selguse huvides asendada käesoleva direktiiviga.

               (2)

               Oma 1. märtsi 2006. aasta teatises „Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse juhised” teatas komisjon, et soolise võrdõiguslikkuse juhtimise parandamiseks vaatab ta läbi liidu olemasolevad soolise võrdõiguslikkuse alased õigusaktid, mis ei kuulunud 2005. aastal uuestisõnastamisele, et vajaduse korral neid ajakohastada, uuendada ja uuesti sõnastada. Kõnealune uuestisõnastamine ei hõlmanud direktiivi 86/613/EMÜ.

               (3)

               Oma 5. ja 6. detsembri 2007. aasta järeldustes „Naiste ja meeste tasakaalustatud roll tööhõive, majanduskasvu ja sotsiaalse ühtekuuluvuse huvides” kutsus nõukogu komisjoni üles kaaluma vajadust vaadata läbi direktiiv 86/613/EMÜ, et tagada füüsilisest isikust ettevõtjatele ja neid abistavatele abikaasadele emaduse ja isadusega seotud õigused.

               (4)

               Euroopa Parlament on järjekindlalt kutsunud komisjoni üles vaatama läbi direktiivi 86/613/EMÜ, eelkõige selleks, et tugevdada füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate naiste kaitset raseduse ja sünnituse puhul ning parandada füüsilisest isikust ettevõtjate abikaasade olukorda.

               (5)

               Euroopa Parlament esitas oma seisukoha kõnealuses valdkonnas juba 21. veebruari 1997. aasta resolutsioonis füüsilisest isikust ettevõtjaid abistavate abikaasade olukorra kohta (4).

               (6)

               Oma 2. juuli 2008. aasta teatises „Uus sotsiaalmeetmete kava: võimalused, juurdepääs ja solidaarsus 21. sajandi Euroopas” kinnitas komisjon vajadust võtta meetmeid seoses meeste ja naiste erineva osakaaluga ettevõtjate hulgas ning paremini ühitada töö- ja eraelu.

               (7)

               Võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamiseks on vastu võetud juba mitmeid füüsilisest isikust ettevõtjate tegevust hõlmavaid õigusakte, eelkõige nõukogu 19. detsembri 1978. aasta direktiiv 79/7/EMÜ (meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte järkjärgulise rakendamise kohta sotsiaalkindlustuse valdkonnas) (5) ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiiv 2006/54/EÜ (meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes) (6). Käesolevat direktiivi ei tuleks seega kohaldada teiste direktiividega juba reguleeritud valdkondades.

               (8)

               Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide pädevust korraldada oma sotsiaalkaitsesüsteeme. Liikmesriikide ainupädevus oma sotsiaalkaitsesüsteemide korraldamisel hõlmab muu hulgas nende süsteemide ja seotud institutsioonide asutamist, rahastamist ja juhtimist ning samuti hüvitiste sisu ja võimaldamist, sotsiaalkindlustusmaksete suurust ning hüvitiste kättesaadavuse tingimusi käsitlevaid otsuseid.

               (9)

               Käesolevat direktiivi tuleks kohaldada füüsilisest isikust ettevõtjate ja nende abikaasade suhtes, või – kui neid tunnustatakse siseriikliku õiguse alusel – elukaaslaste suhtes, kes vastavalt siseriiklikus õiguses sätestatud tingimustele osalevad tavaliselt ettevõtte tegevuses. Füüsilisest isikust ettevõtjate abikaasade või – kui neid tunnustatakse siseriikliku õiguse alusel – elukaaslaste olukorra parandamiseks tuleks nende tööd tunnustada.

               (10)

               Käesolevat direktiivi ei tuleks kohaldada küsimuste suhtes, mis on reguleeritud muude direktiividega, millega rakendatakse meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtet, eelkõige nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiiviga 2004/113/EÜ (meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega) (7). Muu hulgas kohaldatakse ka edaspidi direktiivi 2004/113/EÜ artiklit 5 kindlustuse ja seonduvate finantsteenuste suhtes.

               (11)

               Soolise diskrimineerimise vältimiseks tuleks käesolevat direktiivi kohaldada nii otsese kui ka kaudse diskrimineerimise suhtes. Ahistamist ja seksuaalset ahistamist tuleks käsitada diskrimineerimisena ning seetõttu peaksid need olema keelatud.

               (12)

               Käesolev direktiiv ei tohiks piirata õigusi ja kohustusi, mis kaasnevad perekonnaseisuga, nagu on määratletud siseriiklikus õiguses.

               (13)

               Võrdse kohtlemise põhimõte peaks hõlmama füüsilisest isikust ettevõtja ja kolmanda isiku vahelisi suhteid direktiivi kohaldamisalasse kuuluvates küsimustes, kuid mitte füüsilisest isikust ettevõtja ning abikaasa või elukaaslase vahelisi suhteid.

               (14)

               Füüsilisest isikust ettevõtjate puhul tähendab võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamine, et ei tohi esineda soolist diskrimineerimist, näiteks seoses äritegevuse alustamise, sisseseade hankimise või tegevuse laiendamisega või füüsilisest isikust ettevõtja muud laadi tegevuse alustamise või laiendamisega.

               (15)

               Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 157 lõike 4 kohaselt võivad liikmesriigid säilitada või võtta meetmeid, mis sätestavad erilised eelised, et hõlbustada alaesindatud sool tegutsemist füüsilisest isikust ettevõtjana ja ära hoida või heastada halvemusi tööalases karjääris. Põhimõtteliselt ei tuleks praktikas võrdsuse saavutamisele suunatud positiivse tegevuse meetmeid käsitleda meeste ja naiste võrdse kohtlemise õiguspõhimõtte rikkumisena.

               (16)

               Vajalik on tagada, et abikaasade või – kui neid tunnustatakse siseriikliku õiguse alusel – elukaaslaste ühise äriühingu asutamise tingimused ei oleks karmimad kui koos muude isikutega ühise äriühingu asutamise tingimused.

               (17)

               Arvestades nende osalemist pereettevõttes, peaks füüsilisest isikust ettevõtjate, kellel on juurdepääs sotsiaalkaitsesüsteemile, abikaasadel või – kui neid tunnustatakse siseriikliku õiguse alusel – elukaaslastel olema samuti õigus sotsiaalkaitsele. Liikmesriikidelt tuleks nõuda vajalike meetmete võtmist kõnealuse sotsiaalkaitse korraldamisel vastavalt siseriiklikule õigusele. Eelkõige otsustavad liikmesriigid selle üle, kas kõnealust sotsiaalkaitset tuleks rakendada kohustuslikul või vabatahtlikul alusel. Liikmesriigid võivad sätestada, et kõnealune sotsiaalkaitse võib olla proportsionaalne füüsilisest isikust ettevõtja tegevuses osalemisega ja/või sotsiaalkindlustusmaksete suurusega.

               (18)

               Rasedate füüsilisest isikust ettevõtjate ning rasedate abikaasade ja – kui neid tunnustatakse siseriikliku õiguse alusel – rasedate elukaaslaste majandusliku ja füüsilise haavatavuse tõttu on vaja anda neile õigus rasedus- ja sünnitushüvitistele. Liikmesriikidele jääb pädevus selliste hüvitiste korraldamiseks, sealhulgas kindlustusmaksete suuruse ning kogu hüvitiste ja maksete korra kehtestamiseks, eeldusel et järgitakse käesoleva direktiivi miinimumnõudeid. Eelkõige võivad nad määrata kindlaks, millisel ajavahemikul enne ja/või pärast sünnitust antakse õigus rasedus- ja sünnitushüvitistele.

               (19)

               Ajavahemiku pikkus, mille jooksul naissoost füüsilisest isikust ettevõtjatele ja füüsilisest isikust ettevõtjate naissoost abikaasadele või – kui neid tunnustatakse siseriikliku õiguse alusel – naissoost elukaaslastele antakse rasedus- ja sünnitushüvitisi, on sarnane praegu liidu tasandil töötajatele kehtiva rasedus- ja sünnituspuhkuse pikkusega. Juhul, kui töötajatele antava rasedus- ja sünnituspuhkuse pikkust muudetakse liidu tasandil, peaks komisjon esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse, kas artiklis 2 osutatud naissoost füüsilisest isikust ettevõtjatele ning naissoost abikaasadele ja elukaaslastele antavate rasedus- ja sünnitushüvitiste kestust tuleks samuti muuta.

               (20)

               Füüsilisest isikust ettevõtjate tegevuse eripära arvesse võtmiseks peaks naissoost füüsilisest isikust ettevõtjatel ja naissoost abikaasadel või – kui neid tunnustatakse siseriikliku õiguse alusel – naissoost elukaaslastel olema juurdepääs rasedus- ja sünnituspuhkuse ajal olemasolevatele ajutise asenduse teenustele, mis võimaldavad kutsetegevuse katkestamist raseduse ja sünnituse tõttu, või olemasolevatele siseriiklikele sotsiaalteenustele. Juurdepääs kõnealustele teenustele võib olla alternatiiviks rahalisele rasedus- ja sünnitushüvitisele või selle osaks.

               (21)

               Isikutele, keda on sooliselt diskrimineeritud, tuleks tagada asjakohased õiguskaitsevahendid. Tõhusama kaitse pakkumiseks tuleks ühendustele, organisatsioonidele ja muudele juriidilistele isikutele anda õigus, kui liikmesriigid nii otsustavad, esineda menetlustes kannatanu nimel või toetuseks, ilma et see piiraks kohtus esindamise ja kohtuliku kaitse siseriiklike menetlusnormide kohaldamist.

               (22)

               Füüsilisest isikust ettevõtjate ja füüsilisest isikust ettevõtjate abikaasade või – kui neid tunnustatakse siseriikliku õiguse alusel – füüsilisest isikust ettevõtjate elukaaslaste kaitset soolise diskrimineerimise vastu tuleks tugevdada igas liikmesriigis sellise asutuse või asutuste kaudu, mille pädevuses on asjaomaste probleemide analüüsimine, võimalike lahenduste uurimine ja kannatanutele praktilise abi andmine. Kõnealuse asutuse või kõnealuste asutustena võivad tegutseda samad asutused, kes vastutavad riigi tasandil võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise eest.

               (23)

               Käesoleva direktiiviga kehtestatakse miinimumnõuded, võimaldades liikmesriikidel kehtestada või säilitada soodsamad sätted.

               (24)

               Kuna võetavate meetmete eesmärki, nimelt ühtlase diskrimineerimisevastase kaitstuse kõrge taseme tagamine kõikides liikmesriikides, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning seda on parem saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Sisu
   1.   Käesoleva direktiiviga kehtestatakse raamistik füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate või füüsilisest isikust ettevõtja tegevusele kaasa aitavate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamiseks kõikides liikmesriikides direktiividega 2006/54/EÜ ja 79/7/EMÜ reguleerimata küsimustes.
   2.   Meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamist seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega reguleerib direktiiv 2004/113/EÜ.
   Artikkel 2
   Kohaldamisala
   Käesolev direktiiv hõlmab:

               a)

               füüsilisest isikust ettevõtjaid, nimelt kõiki isikuid, kes siseriiklikus õiguses sätestatud tingimustel tegelevad ettevõtlusega oma nimel;

               b)

               füüsilisest isikust ettevõtjate abikaasasid või – kui neid tunnustatakse siseriikliku õiguse alusel – füüsilisest isikust ettevõtjate elukaaslasi, kes siseriiklikus õiguses sätestatud tingimustel osalevad tavaliselt füüsilisest isikust ettevõtja tegevuses, täites samu või abiülesandeid, olemata ettevõtjaga töösuhetes või tema äripartnerid.

         Artikkel 3
   Mõisted
   1. Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:
   a)   „otsene diskrimineerimine”– kui ühte isikut koheldakse soo tõttu halvemini, kui koheldakse, on koheldud või koheldaks teist isikut samalaadses olukorras;
   b)   „kaudne diskrimineerimine”– kui väliselt neutraalne säte, kriteerium või tava seaks ühest soost isikud võrreldes teisest soost isikutega ebasoodsamasse olukorda, välja arvatud juhul, kui kõnealusel sättel, kriteeriumil või taval on objektiivselt põhjendatav õigustatud eesmärk ning selle eesmärgi saavutamise vahendid on asjakohased ja vajalikud;
   c)   „ahistamine”– kui esineb isiku sooga seotud soovimatu käitumine, mille eesmärk või tegelik toime on selle isiku väärikuse alandamine ja ähvardava, vaenuliku, halvustava, alandava või solvava õhkkonna loomine;
   d)   „seksuaalne ahistamine”– kui esineb seksuaalse olemusega mis tahes soovimatu sõnaline, mittesõnaline või füüsiline käitumine, mille eesmärk või tegelik toime on isiku väärikuse alandamine, eelkõige luues ähvardava, vaenuliku, halvustava, alandava või solvava õhkkonna.
   Artikkel 4
   Võrdse kohtlemise põhimõte
   1.   Võrdse kohtlemise põhimõte tähendab, et puudub igasugune otsene või kaudne sooline diskrimineerimine avalikus või erasektoris, näiteks seoses äritegevuse alustamise, sisseseade hankimise või tegevuse laiendamisega või füüsilisest isikust ettevõtja muud laadi tegevuse alustamise või laiendamisega.
   2.   Lõikes 1 hõlmatud valdkondades käsitletakse ahistamist ja seksuaalset ahistamist soolise diskrimineerimisena ning seetõttu on need keelatud. Seda, kas isik tõrjub sellist käitumist või alistub sellele, ei tohi kasutada alusena kõnealust isikut mõjutava otsuse tegemisel.
   3.   Lõikes 1 hõlmatud valdkondades käsitatakse korraldust isiku sooliseks diskrimineerimiseks diskrimineerimisena.
   Artikkel 5
   Positiivsed meetmed
   Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 157 lõike 4 kohaselt võivad liikmesriigid säilitada või võtta meetmeid, et tegelikkuses tagada meeste ja naiste täielik võrdõiguslikkus tööelus, näiteks naisettevõtluse algatuste edendamisega.
   Artikkel 6
   Äriühingu asutamine
   Ilma et see piiraks mõlemale sugupoolele võrdselt kehtivate konkreetsete tingimuste kohaldamist teataval tegevusalal tegutsemiseks, võtavad liikmesriigid meetmed, mis on vajalikud selleks, et abikaasade või elukaaslaste (kui viimaseid tunnustatakse siseriikliku õiguse alusel) ühise äriühingu asutamise tingimused ei oleks karmimad kui koos muude isikutega ühise äriühingu asutamise tingimused.
   Artikkel 7
   Sotsiaalkaitse
   1.   Need liikmesriigid, kus sotsiaalkaitsesüsteem laieneb füüsilisest isikust ettevõtjatele, võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et sotsiaalkaitse laieneb kooskõlas siseriikliku õigusega artikli 2 punktis b osutatud abikaasadele ja elukaaslastele.
   2.   Liikmesriigid võivad otsustada, kas lõikes 1 osutatud sotsiaalkaitset rakendatakse kohustuslikul või vabatahtlikul alusel.
   Artikkel 8
   Rasedus- ja sünnitushüvitised
   1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et naissoost füüsilisest isikust ettevõtjatele ning artiklis 2 osutatud naissoost abikaasadele ja elukaaslastele makstakse vastavalt siseriiklikule õigusele piisavat rahalist rasedus- ja sünnitushüvitist, mis võimaldab vähemalt 14-nädalast kutsetegevuse katkestamist raseduse ja sünnituse tõttu.
   2.   Liikmesriigid võivad otsustada, kas lõikes 1 osutatud rahalist rasedus- ja sünnitushüvitist makstakse kohustuslikul või vabatahtlikul alusel.
   3.   Lõikes 1 osutatud rahalist hüvitist peetakse piisavaks, kui see tagab sissetuleku, mis on vähemalt võrdne:

               a)

               rahalise hüvitisega, mida asjaomane isik saaks, kui ta katkestaks oma tegevuse tervise seisundist tulenevatel põhjustel; ja/või

               b)

               eelneva võrreldava perioodiga võrreldes saamata jäänud keskmise sissetuleku või tuluga siseriikliku õigusega kehtestatud ülemmäära piires; ja/või

               c)

               siseriiklikus õiguses ettenähtud muude peretoetustega siseriikliku õigusega kehtestatud ülemmäära piires.

         4.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et tagada naissoost füüsilisest isikust ettevõtjatele ning artiklis 2 osutatud naissoost abikaasadele ja elukaaslastele juurdepääs olemasolevatele ajutise asenduse teenustele või olemasolevatele siseriiklikele sotsiaalteenustele. Liikmesriigid võivad näha ette juurdepääsu nimetatud teenustele käesoleva artikli lõikes 1 osutatud rahalise hüvitise alternatiivina või selle osana.
   Artikkel 9
   Õiguste kaitse
   1.   Liikmesriigid tagavad, et kõikidel isikutel, kes leiavad, et nad on võrdse kohtlemise põhimõtte eiramise tõttu kahju kannatanud, oleks võimalik kasutada kohtu- või haldusmenetlust, sealhulgas liikmesriikide poolt asjakohaseks peetavatel juhtudel lepitusmenetlust, käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmise küsimuses isegi juhul, kui see suhe, millega väidetav diskrimineerimine kaasnes, on lõppenud.
   2.   Liikmesriigid tagavad, et ühendused, organisatsioonid või muud juriidilised isikud, kellel on kooskõlas siseriiklikus õiguses sätestatud kriteeriumidega õigustatud huvi käesoleva direktiivi järgimise tagamiseks, võivad kaebuse esitaja nõusolekul esineda kas tema nimel või tema toetuseks kohtu- või haldusmenetluses, mis toimub käesolevast direktiivist tulenevate kohustuste täitmise küsimuses.
   3.   Lõiked 1 ja 2 ei piira siseriiklike eeskirjade kohaldamist, mis on seotud võrdse kohtlemise põhimõtte küsimuses menetluse algatamise tähtaegadega.
   Artikkel 10
   Hüvitamine või heastamine
   Liikmesriigid võtavad oma õigussüsteemides meetmed, mis on vajalikud aset leidnud soolise diskrimineerimise tulemusel kannatanule tekitatud kahju tegelikuks ja tõhusaks hüvitamiseks või, kui liikmesriigid nii otsustavad, heastamiseks viisil, mis on hoiatav ja tekitatud kahjuga proportsionaalne. Hüvitamist või heastamist ei tohi eelnevalt piirata ülemmäära kinnitamisega.
   Artikkel 11
   Võrdõiguslikkusega tegelevad asutused
   1.   Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et direktiivi 2006/54/EÜ artikli 20 kohaselt määratud asutus või asutused on samuti pädevad edendama, analüüsima, jälgima ja toetama kõikide käesoleva direktiiviga hõlmatud isikute võrdset, soolise diskrimineerimiseta kohtlemist.
   2.   Liikmesriigid tagavad, et lõikes 1 osutatud asutuste ülesannete hulka kuulub:

               a)

               diskrimineerimise ohvritele sõltumatu abi osutamine diskrimineerimist käsitlevate kaebuste esitamisel, piiramata seejuures diskrimineerimise ohvrite ja artikli 9 lõikes 2 osutatud ühenduste, organisatsioonide või muude juriidiliste isikute õigusi;

               b)

               diskrimineerimist käsitlevate sõltumatute uurimiste korraldamine;

               c)

               sõltumatute aruannete avaldamine ja soovituste esitamine sellise diskrimineerimise küsimustes;

               d)

               kättesaadava teabe asjakohasel tasemel vahetamine Euroopa vastavate asutustega, nagu näiteks Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut.

         Artikkel 12
   Soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine
   Liikmesriigid võtavad käesolevas direktiivis osutatud valdkondade õigus- ja haldusnormide, poliitika ja tegevuste väljatöötamisel ja rakendamisel aktiivselt arvesse meeste ja naiste võrdõiguslikkuse eesmärki.
   Artikkel 13
   Teabe levitamine
   Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiivi kohaselt vastu võetud sätted ja juba kehtivad asjakohased sätted tehakse liikmesriikide territooriumil asjaomastele isikutele sobival viisil teatavaks.
   Artikkel 14
   Kaitse tase
   Liikmesriigid võivad kehtestada või säilitada käesoleva direktiivi sätetest soodsamad meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtet kaitsvad sätted.
   Käesoleva direktiivi rakendamine ei õigusta mingil juhul sellise diskrimineerimisvastase kaitse vähendamist, mis käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas oli liikmesriikides juba varem olemas.
   Artikkel 15
   Aruanded
   1.   Liikmesriigid edastavad komisjonile kogu olemasoleva teabe käesoleva direktiivi kohaldamise kohta hiljemalt 5. augustiks 2015.
   Komisjon koostab kokkuvõtliku aruande ja esitab selle Euroopa Parlamendile ja nõukogule hiljemalt 5. augustil 2016. Kõnealuses aruandes tuleks arvesse võtta kõiki õiguslikke muudatusi seoses töötajatele antava rasedus- ja sünnituspuhkuse pikkusega. Vajaduse korral lisatakse nimetatud aruandele käesoleva direktiivi muudatusettepanekud.
   2.   Komisjoni aruandes võetakse arvesse sidusrühmade seisukohti.
   Artikkel 16
   Rakendamine
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 5. augustiks 2012. Nad edastavad kõnealuste normide teksti viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Kui erilised raskused seda õigustavad, võivad liikmesriigid käesoleva direktiivi artikli 7 järgimiseks ning seoses artikli 2 punktis b osutatud naissoost abikaasade ja elukaaslastega artikli 8 järgimiseks saada vajaduse korral lisaaega kaks aastat kuni 5. augustini 2014.
   3.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 17
   Kehtetuks tunnistamine
   Direktiiv 86/613/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates 5. augustist 2012.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile.
   Artikkel 18
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 19
   Adressaadid
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 7. juuli 2010

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         J. BUZEK

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         O. CHASTEL

      (1)  ELT C 228, 22.9.2009, lk 107.

      (2)  Euroopa Parlamendi 6. mai 2009. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 8. märtsi 2010. aasta esimese lugemise seisukoht (ELT C 123 E, 12.5.2010, lk 5) ning Euroopa Parlamendi 18. mai 2010. aasta seisukoht.

      (3)  EÜT L 359, 19.12.1986, lk 56.

      (4)  EÜT C 85, 17.3.1997, lk 186.

      (5)  EÜT L 6, 10.1.1979, lk 24.

      (6)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

      (7)  ELT L 373, 21.12.2004, lk 37.


title: Nõukogu direktiiv, 18. juuni 1987, tõupuhaste aretusveiste tõuaretuses vastuvõetavaks tunnistamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31987L0328

Euroopa Liidu Teataja L 167 , 26/06/1987 Lk 0054 - 0055 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 23 Lk 0208  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 23 Lk 0208

		Nõukogu direktiiv,18. juuni 1987,tõupuhaste aretusveiste tõuaretuses vastuvõetavaks tunnistamise kohta(87/328/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 25. juuli 1977. aasta direktiivi 77/504/EMÜ tõupuhaste aretusveiste kohta, [1] viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 3768/85, [2] ja eelkõige selle artiklit 3,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades, et:direktiivi 77/504/EMÜ eesmärk on liberaliseerida järk-järgult ühendusesisest tõupuhaste aretusveistega kauplemist; sel eesmärgil on vajalik täiendavalt kooskõlastada kõnealuste loomade ja nende sperma tõuaretuseks vastuvõetavaks tunnistamist;lähtudes eespool toodust on vaja tõkestada niisuguseid tõupuhaste aretusveiste ja nende sperma tõuaretuses vastuvõetavaks tunnistamisega seotud siseriiklikke sätteid, mis ühendusesisest kaubandust nii loomuliku kui ka kunstliku seemenduse alal keelavad, piiravad või takistavad;tõupuhaste aretuslehmade kasutamisel tõuaretuses ei tohi olla keelde, piiranguid ega takistusi;kunstlik seemendus on oluline meetod, mis võimaldab paremaid suguloomi rohkem kasutada ja järelikult veisetõuge parandada; seejuures tuleb vältida igasugust tõuomaduste halvendamist, eriti isassuguloomade geneetilised väärtused ja pärilike defektide puudumine peavad olema täielikult tagatud;on vaja vahet teha liikmesriigis kõik ettenähtud ametlikud testid läbinud kunstlikuks seemenduseks kasutatavate tõupullide ning nende sperma ja üksnes testitavate pullide ning nende sperma tõuaretuses vastuvõetavaks tunnistamise vahel;on kasulik sisse seada protseduur, mis võimaldaks lahendada eelkõige testi tulemuste hindamisel esile kerkida võivaid raskusi;säte, mille kohaselt sperma peab pärinema ametlikult tunnustatud ja kunstliku seemenduse eest vastutavatest keskustest, garanteerib soovitud lõppeesmärgi saavutamise;on soovitatav, et aretuspullid ja nende sperma identifitseeritaks veregrupi järgi või mõne muu sobiva meetodiga;on kasulik ette näha teatavate asutuste määramine, mis koostöös ühtlustaksid testimismeetodeid ja nende tulemuste hindamist;Hispaania ja Portugali praeguste eritingimuste tõttu on vaja neile riikidele selle direktiivi rakendamiseks anda lisaaega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Liikmesriigid tagavad, seejuures loomatervishoiureeglite kohaldamist piiramata, et aretuslehmade ja -pullide tõuaretuses vastuvõetavaks tunnistamist ei keelata, piirata ega takistata.Artikkel 21. Liikmesriik ei või keelata, piirata või takistada:- aretuspullide ametlikku testimist või nende sperma kasutamist koguses, mida selleks tunnustatud organisatsioonid või ühingud ametlike testide tegemiseks vajavad,- aretuspullide või nende sperma kasutamist kunstlikuks seemenduseks oma territooriumil, kui need pullid on otsuse 86/130/EMÜ [3] alusel tehtud testidega tunnistatud liikmesriigis kunstlikul seemendamisel vastuvõetavaks.2. Kui nende sätete rakendamisel, eriti testide tõlgendamisel, tekivad erimeelsused, on ettevõtjatel õigus taotleda eksperdi arvamust.Eksperdi arvamusele tuginedes võidakse liikmesriigi nõudel võtta meetmeid vastavalt direktiivi 77/504/EMÜ artiklis 8 ettenähtud korrale.3. Üldeeskirjad lõike 2 rakendamiseks võetakse vastu direktiivi 77/504/EMÜ artiklis 8 ettenähtud korra kohaselt.Artikkel 3Liikmesriigid tagavad, et aretuspullide ja nende sperma kasutamisel, nagu on viidatud artiklis 2, on nende identifitseerimise aluseks veregrupi analüüs või teised sobivad meetodid, mis on vastu võetud direktiivi 77/504/EMÜ artiklis 8 ettenähtud korra kohaselt.Artikkel 4Liikmesriigid tagavad, et ühendusesisesel kauplemisel loomade spermaga, nagu viidatud artiklis 2, toimub selle kogumine, töötlemine ja säilitamine ametlikult tunnustatud kunstliku seemendamise keskuses.Artikkel 5Nõukogu määrab kvalifitseeritud häälteenamusega komisjoni ettepaneku põhjal ühe või mitu asjaomast keskust, mis vastutavad koostöö eest testimismeetodite ühtlustamisel ja tulemuste hindamisel.Artikkel 6Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid 1. jaanuariks 1989. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.Hispaania Kuningriik ja Portugali Vabariik saavad selle direktiivi järgimiseks kolm aastat lisaaega.Artikkel 7Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luksemburg, 18. juuni 1987Nõukogu nimeleesistujaP. De Keersmaeker[1] EÜT L 206, 12.8.1977, lk 8.[2] EÜT L 362, 31.12.1985, lk 8.[3] EÜT L 101, 17.4.1986, lk 37.--------------------------------------------------


title: 2006/137/EÜ Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, 18. detsember 2006 , millega muudetakse direktiivi 2006/87/EÜ, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded

text:
               30.12.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 389/261

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV,
   18. detsember 2006,
   millega muudetakse direktiivi 2006/87/EÜ, millega kehtestatakse siseveelaevade tehnilised nõuded
   (2006/137/EÜ)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 71 lõiget 1,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust,
   pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,
   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (1)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiiviga 2006/87/EÜ (2) kehtestatakse siseveelaevade tehniliste tunnistuste väljastamise ühtlustatud tingimused, mis laienevad kogu ühenduse siseveeteede võrgustikule.

               (2)

               Direktiivi 2006/87/EÜ lisades sätestatud tehnilistesse nõuetesse on suures osas inkorporeeritud Reini laevakontrolli määruses (Reini laevaliikluse keskkomisjoni (CCNR) liikmesriikide poolt 2004. aastal heakskiidetud versioon) sisalduvad sätted. Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni artikli 22 kohased sõidukõlblikkuse tunnistuste väljastamise tingimused ja tehnilised nõuded vaadatakse korrapäraselt läbi ning need on tunnistatud vastavaks tehnoloogia praegusele arengule.

               (3)

               Et vältida konkurentsimoonutusi ja ohutustasemete erinevusi ning jõuda suurema ühtlustatuseni Euroopa tasandil, on soovitav vastu võtta kogu ühenduse siseveeteede võrgustikule laienevad võrdväärsed tehnilised nõuded ja neid regulaarselt uuendada, et seda võrdväärsust säilitada.

               (4)

               Direktiiviga 2006/87/EÜ volitatakse komisjoni kohandama neid tehnilisi nõudeid tehnoloogia arenguga ning teiste rahvusvaheliste organisatsioonide, sealhulgas eelkõige Reini laevaliikluse keskkomisjoni töötulemustega.

               (5)

               Need kohandused on vaja teha kiiresti tagamaks, et tehnilised nõuded, mis on vajalikud ühenduse siseveelaevade sõidukõlblikkuse tunnistuse väljastamiseks, kindlustaksid ohutustaseme, mis on võrdväärne Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni artikliga 22 ettenähtud tunnistuse väljastamisel nõutavaga.

               (6)

               Direktiivi 2006/87/EÜ rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (3)

               (7)

               Komisjonile tuleks anda volitus kehtestada tingimused, mille alusel võib muuta direktiivi 2006/87/EÜ lisades esitatud tehnilisi nõudeid ja haldusmenetlusi. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärgiks on direktiivi 2006/87/EÜ vähemoluliste sätete muutmine, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

               (8)

               Tõhususe eesmärgil peab kontrolliga regulatiivmenetluse tavatähtaegu nimetatud meetmete, millega muudetakse direktiivi 2006/87/EÜ lisasid, vastuvõtmiseks lühendama.

               (9)

               Kiireloomulisuse tõttu on vajalik kohaldada otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikes 6 sätestatud kiirmenetlust direktiivi 2006/87/EÜ lisade mis tahes muudatuste, k.a ajutiste nõuete vastuvõtmiseks, et võtta arvesse tehnoloogia arengut või teiste rahvusvaheliste organisatsioonide, sealhulgas eelkõige Reini laevaliikluse keskkomisjoni töötulemustest tulenevat arengut.

               (10)

               Seetõttu tuleks direktiivi 2006/87/EÜ vastavalt muuta,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2006/87/EÜ muudetakse järgmiselt.

               1.

               Artiklile 19 lisatakse järgmised lõiked.
               “3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja lõike 5 punkti b ning artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.
               Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõike 3 punkti c, lõike 4 punkti b ja lõike 4 punkti e tähenduses kehtestatakse vastavalt kakskümmend üks päeva, viisteist päeva ja üks kuu.
               4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1, 2, 4 ja 6 ning artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.”

               2.

               Artikkel 20 asendatakse järgmisega:
               “Artikkel 20
               Lisade kohandamine ja soovitused ajutiste tunnistuste kohta
               1.   Kõik muudatused, mis on vajalikud käesoleva direktiivi lisade kohandamiseks tehnoloogia arenguga või rahvusvaheliste organisatsioonide (eelkõige Reini laevaliikluse keskkomisjoni) töötulemustega asjaomases valdkonnas tagamaks, et artikli 3 lõike 1 punktis a osutatud kahe tunnistuse väljastamine toimuks tehniliste nõuete alusel, mis kindlustavad võrdväärse ohutustaseme, või võttes arvesse artiklis 5 osutatud juhtumeid, võetakse vastu vastavalt artikli 19 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Komisjon võib järgida artikli 19 lõikes 4 osutatud kiirmenetlust eranditult vaid kiireloomulistel juhtudel.
               Nimetatud muudatused tuleb teha kiiresti tagamaks Reinil navigeerimise õigust andva ühenduse siseveelaevade sõidukõlblikkuse tunnistuse väljastamise tehnilised nõuded kindlustaksid ohutustaseme, mis on võrdväärne Reini laevaliikluse muudetud konventsiooni artikliga 22 ettenähtud tunnistuse väljastamisel nõutavaga.
               2.   Olenemata lõikest 1 võtab komisjon artikli 5 lõikes 2 osutatud kinnitused vastu artikli 19 lõikes 2 osutatud korras.
               3.   Komisjon teeb otsuse seoses komitee soovitustega ühenduse siseveelaevade sõidukõlblikkuse ajutiste tunnistuste väljaandmise kohta kooskõlas II lisa artikliga 2.19.”

               3.

               II lisa muudetakse järgmiselt.

                           1.

                           Artikkel 1.06 asendatakse järgmisega.
                           “1.06
                           Ajutised nõuded
                           Kui siseveetranspordi kohandamine tehnoloogia arenguga nõuab tungiva kiireloomulisuse tõttu erandite tegemist käesolevast direktiivist või kui see on vajalik katsete lubamiseks, võib vastavalt käesoleva direktiivi artikli 19 lõikes 4 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele vastu võtta ajutisi nõudeid, mille eesmärgiks on käesoleva direktiivi vähemoluliste sätete muutmine direktiivi täiendades. Need nõuded avaldatakse ja nende kehtivusaeg ei ületa kolme aastat. Need nõuded jõustuvad kõigis liikmesriikides üheaegselt ning nad tühistatakse samadel tingimustel.”

                           2.

                           Artikli 10.03a lõige 5 asendatakse järgmisega.
                           “5.   Väiksemaid veekoguseid pritsivatel süsteemidel peab olema tüübikinnitus, mis vastab IMO resolutsioonile A 800(19) või mõnele muule tunnustatud standardile. Kõnesolev tunnustamine, kui selle eesmärgiks on käesoleva direktiivi vähemoluliste sätete muutmine, võetakse vastu vastavalt käesoleva direktiivi artikli 19 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Tüübikinnituse annab tunnustatud klassifikatsiooniühing või akrediteeritud katseasutus. Akrediteeritud katseasutus peab vastama katselaborite tegutsemise ühtlustatud nõuete Euroopa standardile (EN ISO/IEC 17025: 2000).”

                           3.

                           Artikli 10.03b lõige 1 asendatakse järgmisega.
                           “1.   Tulekustutusained
                           Masina-, katla- ja pumbaruumide püsivalt paigaldatud tulekustutussüsteemides võib kasutada järgmisi tulekustutusaineid:

                                       a)

                                       CO2 (süsinikdioksiid);

                                       b)

                                       HFC 227ea (heptafluoropropaan);

                                       c)

                                       IG-541 (52 % lämmastikku, 40 % argooni, 8 % süsinikdioksiidi).

                                 Luba muude tulekustutusainete kasutamiseks, kui sellise loa eesmärgiks on käesoleva direktiivi vähemoluliste sätete muutmine, antakse vastavalt käesoleva direktiivi artikli 19 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”

         Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid, mille territooriumil on direktiivi 2006/87/EÜ artikli 1 lõikes 1 osutatud siseveeteid, jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid alates 30. detsember 2008. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti. Komisjon teavitab sellest teisi liikmesriike.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmeriikidele, mille territooriumil on direktiivi 2006/87/EÜ artikli 1 lõikes 1 osutatud siseveeteid.

      Brüssel, 18. detsember 2006

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         J. BORRELL FONTELLES

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         J.-E. ENETSAM

      (1)  Euroopa Parlamendi 30. novembri 2006. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsus.

      (2)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1.

      (3)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).


title: Komisjoni direktiiv 2011/30/EL, 7. märts 2011 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka fenbutatiinoksiid, ja komisjoni otsust 2008/934/EÜ  EMPs kohaldatav tekst

text:
               8.3.2011

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 61/14

         KOMISJONI DIREKTIIV 2011/30/EL,
   7. märts 2011,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, et lisada toimeainete hulka fenbutatiinoksiid, ja komisjoni otsust 2008/934/EÜ
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Fenbutatiinoksiid kuulus nimetatud loetelusse.

               (2)

               Kooskõlas määruse (EÜ) nr 1490/2002 artikliga 11e võttis teavitaja kahe kuu jooksul pärast hindamisaruande kavandi kättesaamist oma toetuse toimeaine kandmise suhtes direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse tagasi. Seega võeti komisjoni 5. detsembri 2008. aasta otsus nr 2008/934/EÜ (nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse teatavate toimeainete kandmata jätmise kohta ja neid toimeaineid sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta) (4) vastu fenbutatiinoksiid lisasse kandmata.

               (3)

               Esialgne teavitaja (edaspidi „taotleja”) esitas direktiivi 91/414/EMÜ artikli 6 lõike 2 alusel uue taotluse, milles ta taotles, et kohaldataks kiirendatud menetlust, mis on sätestatud komisjoni 17. jaanuari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 33/2008 (millega nähakse ette nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ üksikasjalikud rakenduseeskirjad seoses kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kuuluvate, kuid direktiivi I lisasse kandmata toimeainete hindamise tava- ja kiirendatud menetlusega) (5) artiklites 14–19.

               (4)

               Taotlus esitati Belgiale, kes oli määrusega (EÜ) nr 451/2000 nimetatud referentliikmesriigiks. Kiirendatud menetluse tähtajast peeti kinni. Toimeaine kirjeldus ja lubatud kasutusviisid on samasugused nagu need, mida käsitleti otsuses 2008/934/EÜ. Taotlus on kooskõlas ka teiste määruse (EÜ) nr 33/2008 artiklis 15 sätestatud sisuliste ja menetlusnõuetega.

               (5)

               Belgia hindas taotleja esitatud uusi andmeid ja teavet ning koostas lisaaruande. Ta edastas selle aruande 1. detsembril 2009 Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi „toiduohutusamet”) ja komisjonile. Toiduohutusamet edastas lisaaruande kõigile liikmesriikidele ja taotlejale, et nad saaksid esitada märkusi, ning edastas saadud märkused komisjonile. Kooskõlas määruse (EÜ) nr 33/2008 artikli 20 lõikega 1 ja komisjoni palvel esitas toiduohutusamet 23. augustil 2010 komisjonile oma järelduse fenbutatiinoksiidi kohta (6). Liikmesriigid ja komisjon vaatasid hindamisaruande kavandi, lisaaruande ja toiduohutusameti järeldused läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning need vormistati 28. jaanuaril 2011 komisjoni läbivaatamisaruandena fenbutatiinoksiidi kohta.

               (6)

               Mitme uuringu põhjal on selgunud, et fenbutatiinoksiidi sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad üldjoontes direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seega on asjakohane kanda fenbutatiinoksiid I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides asjaomast toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutuslubade väljaandmine kõnealuse direktiiviga ettenähtud korras.

               (7)

               Ilma et see piiraks eelnevat järeldust, on asjakohane koguda lisateavet teatavate küsimuste kohta. Direktiivi 91/414/EÜ artikli 6 lõikes 1 on sätestatud, et toimeaine kandmine I lisasse võib sõltuda teatavate tingimuste täitmisest. Seepärast on asjakohane nõuda, et taotleja esitaks lisateavet riskide kõige uuemate teadusandmete alusel hindamise tulemuste kohta lisandi bis[hüdroksübis(2-metüül-2-fenüülpropüül)tin]oksiid (SD 31723) puhul. Asjaomane teave tuleb esitada järgmiste punktide kohta: genotoksiline mõju, ökotoksiline mõju, samuti spektrid, lisandi stabiilsus hoiustamisel ja taimekaitsevahendite analüüsimeetodid.

               (8)

               Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda toimeaine loetellu lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks.

               (9)

               Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ kindlaks määratud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine kandmisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetellu kandmist anda liikmesriikidele kuus kuud aega fenbutatiinoksiidi sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas sätestatud tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid vastavalt vajadusele kehtivaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike, III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ kehtestatud ühtsete põhimõtetega.

               (10)

               Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 3600/92 (millega nähakse ette taimekaitsevahendite turuleviimist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (7) raames hinnatud toimeainete direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise varasem kogemus on näidanud, et raskusi võib tekkida kehtivate lubade omanike kohustuste tõlgendamisega andmetele juurdepääsu osas. Raskuste vältimiseks tulevikus on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loa omanik on näidanud, et tal on juurdepääs toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega.

               (11)

               Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

               (12)

               Otsuses 2008/934/EÜ on sätestatud, et fenbutatiinoksiidi ei kanta nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse ja et seda toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite load tühistatakse 31. detsembriks 2011. Kõnealuse otsuse lisast on vaja välja jätta fenbutatiinoksiidi käsitlev rida.

               (13)

               Seega on asjakohane otsust 2008/934/EÜ vastavalt muuta.

               (14)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   Otsuse 2008/934/EÜ lisast jäetakse välja fenbutatiinoksiidi käsitlev rida.
   Artikkel 3
   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 30. novembriks 2011. Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. detsembrist 2011.
   Kui liikmesriigid võtavad need õigusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 4
   1.   Vajaduse korral muudavad liikmesriigid direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt toimeainena fenbutatiinoksiidi sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivaid lube või tühistavad need 30. novembriks 2011.
   Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, et kõnealuse direktiivi I lisas fenbutatiinoksiidi suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealuseid toimeaineid käsitlevate kannete B osas nimetatud tingimused, ning et loaomanikul on olemas kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimuste kohaselt II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.
   2.   Erandina lõikest 1 teevad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab fenbutatiinoksiidi ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. maiks 2011 kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetellu, toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt kõnealuse direktiivi VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele ning arvestades kõnealuse direktiivi I lisas fenbutatiinoksiidi käsitleva kande B osa. Sellest hinnangust lähtudes otsustavad liikmesriigid, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.
   Pärast otsustamist liikmesriigid:

               a)

               vajaduse korral muudavad fenbutatiinoksiidi ainsa toimeainena sisaldavate toodete kasutusluba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või

               b)

               kui toode sisaldab fenbutatiinoksiidi ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. maiks 2015 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

         Artikkel 5
   Käesolev direktiiv jõustub 1. juunil 2011.
   Artikkel 6
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 7. märts 2011

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.

      (2)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25.

      (3)  EÜT L 224, 21.8.2002, lk 23.

      (4)  ELT L 333, 11.12.2008, lk 11.

      (5)  ELT L 15, 18.1.2008, lk 5.

      (6)  Euroopa Toiduohutusamet: Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance fenbutatin oxide. EFSA Journal 2010; 8(9):1711. [lk 73]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1711. Kättesaadav aadressil: www.efsa.europa.eu

      (7)  EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10.

      LISA
      Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa tabeli lõppu lisatakse järgmine kanne:

                     Nr

                     Üldnimetus, tunnuskood

                     Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus

                     Puhtus (1)

                     Jõustumine

                     Lisamise aegumine

                     Erisätted

                     „338

                     Fenbutatiinoksiid
                     CASi nr: 13356-08–6

                     CIPACi nr: 359

                     bis[tris(2-metüül-2-fenüülpropüül)-tin]oksiid

                     ≥ 970 g/kg
                     Lisandid:
                     bis[hüdroksübis(2-metüül-2-fenüülpropüül)tin]oksiid (SD 31723): mitte rohkem kui 3 g/kg

                     1. juuni 2011

                     31. mai 2021

                     A   OSA
                     Lubatud kasutada ainult akaritsiidina kasvuhoones.
                     B   OSA
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 28. jaanuaril 2011 toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees fenbutatiinoksiidi kohta koostatud hindamise aruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa.
                     Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu

                                 —

                                 lisandi sisalduse tehnilistele näitajatele;

                                 —

                                 jääkide tasemele minitomati sortides (kirsstomatid);

                                 —

                                 käitajate ohutusele: kasutustingimustega nähakse vajaduse korral ette piisavad isikukaitsevahendid;

                                 —

                                 veeorganismidele avalduvatele ohtudele.

                           Kasutusloa tingimustega nähakse vajaduse korral ette riskide vähendamise meetmed.
                     Asjaomased liikmesriigid nõuavad teabe esitamist lisandi SD 31723riskide kõige uuemate teadusandmete alusel hindamise tulemuste kohta. Teave tuleb esitada järgmise kohta:

                                 a)

                                 genotoksiline mõju;

                                 b)

                                 ökotoksiline mõju;

                                 c)

                                 spektrid, stabiilsus hoiustamisel ja väljatöötatavad analüüsimeetodid.

                           Asjaomased liikmesriigid tagavad, et taotleja esitab nimetatud kinnitava teabe komisjonile 31. maiks 2013.”

         (1)  Täpsemad andmed toimeainete identifitseerimiseks ja määratlemiseks on esitatud läbivaatamisaruandes.


title: Komisjoni direktiiv 2004/112/EÜ, 13. detsember 2004, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 95/50/EÜ ohtlike kaupade maanteeveo kontrollimise ühtse korra kohtaEMPs kohaldatav tekst

text:
               14.12.2004

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 367/23

         KOMISJONI DIREKTIIV 2004/112/EÜ,
   13. detsember 2004,
   millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 95/50/EÜ ohtlike kaupade maanteeveo kontrollimise ühtse korra kohta
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 6. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/50/EÜ ohtlike kaupade maanteeveo kontrollimise ühtse korra kohta, (1) eriti selle artiklit 9a,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 21. novembri 1994. aasta direktiivis 94/55/EÜ (ohtlike kaupade maanteevedu käsitlevate liikmesriikide seaduste ühtlustamise kohta) (2) on sätestatud ohtlike kaupade ühenduses vedamise ühtsed eeskirjad.

               (2)

               Direktiivi 95/50/EÜ lisad on seotud direktiivi 94/55/EÜ lisadega. Direktiivi 94/55/EÜ lisade kohandamine teaduse ja tehnika edusammudega võib mõjutada direktiivi 95/50/EÜ lisasid.

               (3)

               Direktiivi 95/50/EÜ lisasid tuleks muuta, et võtta arvesse komisjoni 7. aprilli 2003. aasta direktiivi 2003/28/EÜ, millega neljandat korda kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 94/55/EÜ ohtlike kaupade maanteevedu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta.

               (4)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 94/55/EÜ alusel loodud ohtlike kaupade veo komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 95/50/EMÜ muudetakse järgmiselt.
   I, II ja III lisa asendatakse käesoleva direktiivi I, II ja III lisaga.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt ühe aasta jooksul pärast selle avaldamist. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamise päeva Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 13. detsember 2004

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Jacques BARROT

      (1)  EÜT L 249, 17.10.1995, lk 35. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/26/EÜ (EÜT L 168, 23.6.2001, lk 23).

      (2)  EÜT L 319, 12.12.1994, lk 7. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2003/28/EÜ (ELT L 90, 8.4.2003, lk 45).
   I LISA

   II LISA
   EESKIRJADE RIKKUMISED
   Käesoleva direktiivi kohaldamisel lähtutakse eeskirjade rikkumiste tuvastamisel järgmisest mittetäielikust nimekirjast, mis on liigitatud kolme riskikategooriasse (neist I kategooria on tõsiseim).
   Asjakohase riskikategooria kindlaksmääramine peab põhinema konkreetsetel asjaoludel ning kuuluma teel õigusaktide täitmise järelevalvet teostava asutuse/ametniku pädevusse.
   Riskikategooriates loetlemata rikkumised liigitatakse kategooriate kirjelduste põhjal.
   Kui ühe veoühiku puhul tuvastatakse mitu rikkumist, võetakse aruande koostamisel (käesoleva direktiivi III lisa) arvesse üksnes kõige kõrgemat riskikategooriat (vastavalt käesoleva direktiivi I lisa punktile 39).
   1.   I Riskikategooria
   Kui asjaomaste ADRi sätete täitmata jätmine toob kaasa eriti kõrge surma-, kehavigastuse- või olulise keskkonnakahju riski, tuleks kõnealuste rikkumiste puhul üldjuhul võtta viivitamatud ja asjakohased parandusmeetmed, nagu näiteks sõiduki edasisõidu keelamine.
   Rikkumised on järgmised:

               1.

               veetavate ohtlike kaupade vedu on keelatud;

               2.

               ohtlike ainete lekkimine;

               3.

               vedu toimub keelatud või sobimatu transpordivahendiga;

               4.

               lahtiseks veoks kasutatakse mahutit, mille ehitus ei ole kõlblik;

               5.

               vedu toimub sõidukiga, millel puudub nõuetekohane TIR-tunnistus;

               6.

               sõiduk ei vasta enam TIR-standarditele ning kujutab otsest ohtu (muul juhul kuulub see II riskikategooriasse);

               7.

               kasutatud on nõuetele mittevastavat pakendit;

               8.

               pakend ei vasta kohaldatavale pakendamisjuhendile;

               9.

               ei ole järgitud segapakendeid käsitlevaid erisätteid;

               10.

               ei ole kinni peetud laadungi kinnitus- ja paigutusnormidest;

               11.

               ei ole järgitud pakendite segalaadungiga seotud norme;

               12.

               ei ole järgitud mahutite või pakendite lubatavat täitmistaset;

               13.

               ei ole järgitud ühe veoühikuga veetavate koguste piiranguid;

               14.

               ohtlikke kaupu veetakse nende olemasolule viitava märgistuseta (nt dokumendid, pakendite märgistus ja etiketid, sõiduki sildid ja märgistus …);

               15.

               vedaval sõidukil puuduvad sildid ja märgistus;

               16.

               aine kohta puudub teave, mis võimaldaks kindlaks teha I riskikategooriasse kuuluvat rikkumist (nt ÜRO number, saadetise pärisnimi, pakendirühm …);

               17.

               juhil puudub kehtiv kutsealase ettevalmistuse tunnistus;

               18.

               kasutatakse tuld või lahtist leeki;

               19.

               ei peeta kinni suitsetamiskeelust.

         2.   II Riskikategooria
   Kui asjakohaste ADRi sätete täitmata jätmine toob kaasa kehavigastuse või keskkonnakahju riski, võetakse kõnealuste rikkumiste puhul üldjuhul sobivad parandusmeetmed, näiteks nõutakse olukorra parandamist kontrollipaigas, kui see on võimalik ja asjakohane, kuid hiljemalt käimasoleva veoetapi lõpul.
   Rikkumised on järgmised:

               1.

               veoühik sisaldab enam kui ühte haagist/poolhaagist;

               2.

               sõiduk ei vasta enam TIR-standarditele, kuid ei kujuta otsest ohtu;

               3.

               sõidukil puuduvad nõuetekohased töökorras tulekustutid; tulekustutit võib käsitada töökorras olevana, kui puudub üksnes ettenähtud plomm ja/või märge kõlblikkusaja kohta; see ei kehti siiski juhul, kui on silmaga näha, et tulekustuti ei ole enam töökorras, st manomeeter näitab nullrõhku;

               4.

               sõidukil puudub ADRi või kirjaliku juhendiga ettenähtud varustus;

               5.

               pakendite, mahtlastikonteinerite (IBC) või suurpakendite katse- ja kontrolli- ja kasutuskuupäevadest ei ole kinni peetud;

               6.

               pakendid, mahtlastikonteinerid (IBC) või suurpakendid on kahjustatud või veetakse kahjustatud puhastamata tühja pakendit;

               7.

               pakendatud kaupade veoks kasutatakse sobimatu ehitusega mahutit;

               8.

               tsisternid/paakkonteinerid (sealhulgas tühjad ja puhastamata) on nõuetekohaselt sulgemata;

               9.

               liitpakendeid veetakse nõuetekohaselt sulgemata välispakendis;

               10.

               etiketid, märgistused või sildid ei ole nõuetekohased;

               11.

               puudub ADRi kohane kirjalik juhend või kirjalik juhend ei vasta veetavatele kaupadele;

               12.

               sõiduk ei ole nõuetekohase järelevalve all või on valesti pargitud.

         3.   III Riskikategooria
   Kui asjaomaste sätete täitmata jätmine toob kaasa vähese kehavigastuste või keskkonnakahju riski ning kui asjakohaseid parandusmeetmeid ei ole vaja teel võtta, vaid nendega võidakse hiljem ettevõttes tegeleda.
   Rikkumised on järgmised:

               1.

               siltide või etikettide suurus või siltidel või etikettidel olevate tähtede, numbrite või tähiste suurus ei vasta nõuetele;

               2.

               veodokumentides puudub muu teave kui I riskikategooriaga punktis 16 nimetatud;

               3.

               koolitustunnistus ei ole sõidukis, kuid on tõendeid, et juhil on see olemas.

         III LISA
   KOMISJONILE SAADETAVA EESKIRJADE RIKKUMISI JA KARISTUSI KÄSITLEVA ARUANDE STANDARDVORMI NÄIDIS


title: Komisjoni direktiiv 93/61/EMÜ, 2. juuli 1993, milles sätestatakse loetelu tingimuste kohta, millele peab nõukogu direktiivi 92/33/EMÜ kohaselt vastama köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjal, v.a seeme

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31993L0061

Euroopa Liidu Teataja L 250 , 07/10/1993 Lk 0019 - 0028 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 52 Lk 0248  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 52 Lk 0248

		Komisjoni direktiiv 93/61/EMÜ,2. juuli 1993,milles sätestatakse loetelu tingimuste kohta, millele peab nõukogu direktiivi 92/33/EMÜ kohaselt vastama köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjal, v.a seemeEUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 28. aprilli 1992. aasta direktiivi 92/33/EMÜ köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne turustamise kohta, [1] eriti selle artiklit 4,ning arvestades, et:käesoleva direktiivi sätete kohaldamisel on asjakohane võtta arvesse eri materjalide tootmistsükleid;käesolevas direktiivis sätestatud tingimusi võib käsitada selles etapis heakskiidetud miinimumnõuetena, võttes arvesse ühenduse praeguseid tootmistingimusi; kõnealuseid tingimusi arendatakse ja täiustatakse, et saavutada lõplikud kõrged kvaliteedinõuded;käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Käesolevas direktiivis kehtestatakse direktiivi 92/33/EMÜ artiklis 4 nimetatud loetelud ja sätestatakse kõnealuse direktiivi artiklis 11 osutatud märgistamist käsitlevad nõuded.2. Loetelusid kohaldatakse kõikidesse direktiivi 92/33/EMÜ II lisas nimetatud botaanilistesse perekondadesse ja liikidesse kuuluvate köögiviljade kasvatamisel ja paljundusmaterjali (s.h pookealused) ja sellest saadud istutusmaterjali ning muude kõnealuse direktiivi artiklis 4 nimetatud botaaniliste perekondade ja liikide pookealuste suhtes, olenemata kasutatavast paljundusviisist, edaspidi "materjal".3. Käesoleva direktiivi sätteid kohaldatakse järk-järgult, võttes arvesse lõikes 2 nimetatud materjali tootmistsükleid.Artikkel 2Vajaduse korral peab materjal vastama nõukogu direktiivis 77/93/EMÜ sätestatud asjakohastele taimetervisenõuetele.Artikkel 31. Ilma et see piiraks artikli 2 sätete kohaldamist, peab materjal olema visuaalse kontrolli põhjal vaba kahjulikest organismidest ja haigustest, mis võivad asjaomaste perekondade või liikide puhul mõjutada kvaliteeti ja vähendada paljundus- ja istutusmaterjali väärtust, või nende märkidest või sümptomitest, ning eelkõige käesoleva direktiivi lisas loetletud kahjulikest organismidest ja haigustest või nende märkidest või sümptomitest.2. Kogu materjal, millel avastatakse kasvuperioodil nähtavaid märke lõikes 1 nimetatud kahjulikest organismidest või haigustest või nende sümptomeid, töödeldakse asjakohaselt kohe kõnealuste märkide või sümptomite ilmnemisel või hävitatakse vajaduse korral.3. Šalottsibula ja küüslaugu puhul tuleb täita ka järgmisi nõudeid: paljundusmaterjal võetakse otse materjalist, mida on kasvuperioodil kontrollitud ja mis on leitud olevat vaba kõikidest lõikes 1 nimetatud ning eriti käesoleva direktiivi lisas loetletud kahjulikest organismidest ja haigustest või nende märkidest või sümptomitest.Artikkel 4Materjal peab olema botaanilise perekonna, liigi ja sordi suhtes piisavalt ehtne ja puhas.Artikkel 51. Materjalil ei tohi olla defekte, mis võiksid kahjustada selle kvaliteeti paljundus- või istutusmaterjalina.2. Materjali elujõulisus ja mõõtmed peavad olema köögiviljade paljundus- või istutusmaterjalina kasutamiseks rahuldavad. Lisaks sellele tuleb tagada asjakohane tasakaal juurte, varte ja lehtede vahel.Artikkel 61. Direktiivi 92/33/EMÜ artiklis 11 osutatud tarnija poolt koostatav dokument peab olema sobival paberil, mida ei ole varem kasutatud, ning see trükitakse vähemalt ühes ühenduse ametlikus keeles. Kõnealune dokument peab sisaldama järgmisi andmeid:i) märge "EMÜ kvaliteet";ii) EMÜ liikmesriigi kood;iii) vastutava ametiasutuse nimi või tunnuskood;iv) registri- või akrediteerimisnumber;v) tarnija nimi;vi) seeria, nädala või partii number;vii) tarnija poolt koostatava dokumendi koostamiskuupäev;viii) seemnepartii viitenumber nõukogu direktiivi 70/458/EMÜ [2] kohaselt turustatud seemnetest otse kasvatatud noorte taimede puhul. Teatavatel juhtudel võib kõnealuse viitenumbri taotluse korral määrata vastutatavale ametiasutusele;ix) üldnimetus või, kui materjalile on lisatud komisjoni direktiivi 92/105/EMÜ [3] kohane taimepass, botaaniline nimetus;x) sordinimi. Pookealuste puhul sordinimi või selle märgistus;xi) kogus;xii) direktiivi 92/33/EMÜ artikli 16 lõike 2 kohaselt importimisel kolmandatest riikidest selle riigi nimi, kus saak on koristatud.2. Kui materjalile on lisatud direktiivi 92/105/EMÜ kohane taimepass, võib taimepass olla tarnija soovil lõikes 1 nimetatud tarnija poolt koostatav dokument. Sellesse tuleb siiski teha märge "EMÜ-kvaliteet" ja märkida direktiivis 92/33/EMÜ sätestatud vastutava ametiasutuse nimi ning sordinimi. Importimisel kolmandatest riikidest vastavalt direktiivi 92/33/EMÜ artikli 16 lõikele 2 tuleb märkida samuti selle riigi nimi, kus saak on koristatud. Kõnealuse teabe võib esitada taimepassis, kuid muust teabest eraldi.Artikkel 71. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. detsembril 1993. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid kõnealused normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike seaduste põhiliste õigusnormide teksti.Artikkel 8Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 2. juuli 1993Komisjoni nimelkomisjoni liigeRené Steichen[1] EÜT L 157, 10.6.1992, lk 1.[2] EÜT L 26, 31.1.1977, lk 20.[3] EÜT L 225, 12.10.1970, lk 7.--------------------------------------------------LISAKVALITEETI MÕJUTAVATE KAHJULIKE ORGANISMIDE JA HAIGUSTE LOETELUPerekond või liik | Kahjulikud organismid ja haigused |–Allium ascalonicum | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel arenguetappidel Delia spp.Ditylenchus dipsaciThysanoptera, kuid eriti Thrips tabaci |Seened Botrytis spp.Peronospora destructorSclerotium cepivorum |Viirused ja viirusesarnased organismid Kõik, kuid eriti Onion yellow dwarf virus |–Allium cepa | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel arenguetappidel Delia spp.Ditylenchus dipsaciMeloidogyne spp.Thysanoptera, kuid eriti Thrips tabaci |Bakterid Pseudomonas spp. |Seened Botrytisspp.Fusarium oxysporum f. sp. cepaePeronospora destructorSclerotium cepivorum |Viirused ja viirusesarnased organismid Kõik, kuid eriti Onion yellow dwarf virus |–Allium fistulosum | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel arenguetappidel Delia spp.Ditylenchus dipsaciThysanoptera, kuid eriti Thrips tabaci |Seened Sclerotium cepivorum |Viirused ja viirusesarnased organismid Kõik |–Allium porrum | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel arenguetappidel Delia spp.Ditylenchus dipsaciThysanoptera |Bakterid Pseudomonasspp. |Seened Alternaria porriFusarium culmorumPhytophthora porriSclerotium cepivorum |Viirused ja viirusesarnased organismid Kõik, kuid eriti Leek yellow stripe virus |–Allium sativum | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel arenguetappidel Aceria tulipaeDelia spp.Ditylenchus dipsaciThysanoptera |Bakterid Pseudomonas fluorescens |Seened Sclerotium cepivorum |Viirused ja viirusesarnased organismid Kõik, kuid eriti Onion yellow dwarf virus |–Apium graveolens | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel arenguetappidel Acidia heracleiLygus spp.Psila rosaeThysanoptera, kuid eriti Frankliniella occidentalis ja Thrips tabaci |Bakterid Erwinia carotovora subsp. carotovoraPseudomonas syringae pv. apii |Seened Fusarium oxysporum f. sp. apiiPhoma apiicolaPythium spp.Sclerotinia sclerotiorumSeptoria apiicola |Viirused ja viirusesarnased organismid Kõik, kuid eriti Celery mosaic virus ja Cucumber mosaic virus |–Asparagus officinalis | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel arenguetappidel Brachyorynella asparagiHypopta caestrumPlatyparea poecyloptera |Seened Fusarium spp.Rhizoctonia violacea |Viirused ja viirusesarnased organismid Kõik |–Beta vulgaris | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel arenguetappidel Pegomyia betae |Seened Phoma betae |Viirused ja viirusesarnased organismid Kõik, kuid eriti Beet necrotic yellow vein virus |–Brassica oleracea | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel arenguetappidel AleyrodidaeAphididaeHeterodera spp.Lepidoptera, kuid eriti Pieris brassicaeThysanoptera, kuid eriti Frankliniella occidentalis |Bakterid Pseudomonas syringae pv. maculicolaXanthomonas campestris pv. campestris |Seened Alternaria brassicaeMycosphaerella spp.Phoma lingamPlasmodiophora brassicaePythium spp.Rhizoctonia solani |Viirused ja viirusesarnased organismid Kõik, kuid eriti Cauliflower mosaic virus, tospoviirused ja Turnip mosaic virus |–Brassica pekinensis | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel arenguetappidel AphididaeLepidoptera, kuid eriti Pieris brassicae |Bakterid Erwinia carotovoraXanthomonas campestris pv. campestris |Seened Alternaria brassicaeBotrytis cinereaMycosphaerella spp.Phoma lingamPlasmodiophora brassicaeSclerotinia spp. |Viirused ja viirusesarnased organismid Kõik, kuid eriti tospoviirused |–Capsicum annuum | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel arenguetappidel AleyrodidaeLeptinotarsa decemlineataOstrinia nubilalisPhthorimaea operculellaTetranychidaeThysanoptera, kuid eriti Frankliniella occidentalis |Seened Leveillula tauricaPhyrenochaeta lycopersiciPythium spp.Phytophthora capsiciVerticillium albo atrumVerticillium dahliae |Viirused ja viirusesarnased organismid Kõik, kuid eriti Cucumber mosaic virus, Tomato mosaic virus, Pepper mild mottle virus ja Tobacco mosaic virus |–Cichorium endivia | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel arenguetappidel AphididaeThysanoptera, kuid eriti Frankliniella occidentalis |Seened Botrytis cinereaErysiphe cichoriacearumSclerotinia spp. |Viirused ja viirusesarnased organismid Kõik, kuid eriti Beet western yellow virus ja Lettuce mosaic virus |–Cichorium intybus | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel arenguetappidel AphididaeNapomyza cichoriiApion assimile |Bakterid Erwinia carotovoraErwinia chrysanthemiPseudomonas marginalis |Seened Phoma exiguaPhytophthora erythrosepticaPythium spp.Sclerothinia sclerotiorum |–Citrullus lanatus | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel arenguetappidel AleyrodidaeAphididaeMeloidogyne spp.Polyphagotarsonemus latusTetranychus spp.Thysanoptera, kuid eriti Frankliniella occidentalis |Seened Colletotrichum lagenarium |Viirused ja viirusesarnased organismid Kõik, kuid eriti Watermelon mosaic virus 2 |–Cucumis melo | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel arenguetappidel AleyrodidaeAphididaeMeloidogyne spp.Polyphagotarsonemus latusTetranychus spp.Thysanoptera, kuid eriti Frankliniella occidentalis |Bakterid Pseudomonas syringae pv. lachrymans |Seened Colletotrichum lagenariumFusarium spp.Pythium spp.Sphaerotheca fuligineaVerticillium spp. |Viirused ja viirusesarnased organismid Kõik, kuid eriti Cucumber green mottle virus, Cucumber mosaic virus ja Squash mosaic virus |–Cucumis sativus | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel arenguetappidel AleyrodidaeAphididaeDelia platuraMeloidogyne spp.Polyphagotarsonemus latusTetranychus spp.Thysanoptera, kuid eriti Frankliniella occidentalis |Bakterid Pseudomonas syringae pv. lachrymans |Seened Fusarium spp.Phytophthora spp.Pseudoperonospora cubensisPythium spp.Rhizoctonia spp.Sphaerotheca fuligineaVerticillium spp. |Viirused ja viirusesarnased organismid Kõik |–Cucurbita maxima | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel arenguetappidel AleyrodidaeAphididaeMeloidogyne spp.Polyphagotarsonemus latusTetranychus spp.Thysanoptera, kuid eriti Frankliniella occidentalis |Viirused ja viirusesarnased organismid Kõik |–Cucurbita pepo | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel arenguetappidel AleyrodidaeAphididaeMeloidogyne spp.Polyphagotarsonemus latusTetranychus spp.Thysanoptera, kuid eriti Frankliniella occidentalis |Bakterid Pseudomonas syringae pv. lachrymans |Seened Fusarium spp.Sphaerotheca fuligineaVerticillium spp. |Viirused ja viirusesarnased organismid Kõik, kuid eriti Cucumber mosaic virus, Squash mosaic virus, Zucchini yellow mosaic virus ja tospoviirused |–Cynara cardunculus ja | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel arenguetappidel AleyrodidaeAphididaeThysanoptera |Seened Bremia lactucaeLeveillula taurica f. sp. cynaraPythium spp.Rhizoctonia solaniSclerotium rolfsiiSclerotinia sclerotiorumVerticillium dahliae |Viirused ja viirusesarnased organismid Kõik |–Foeniculum vulgare | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel arenguetappidel AleyrodidaeAphididaeThysanoptera |Bakterid Erwinia carotovora subsp. carotovoraPseudomonas marginalis pv. marginalis |Seened Cercospora foeniculiPhytophthora syringaeSclerotiniaspp. |Viirused ja viirusesarnased organismid Celery mosaic virus |–Lactuca sativa | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel arenguetappidel AleyrodidaeMeloidogyne spp.Thysanoptera, kuid eriti Frankliniella occidentalis |Seened Botrytis cinereaBremia lactucaePythium spp. |Viirused ja viirusesarnased organismid Kõik, kuid eriti Lettuce big vein, Lettuce mosaic virus ja Lettuce ring necrosis |–Lycopersicon lycopersicum | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel arenguetappidel AphididaeAleyrodidaeHauptidia maroccanaMeloidogyne spp.Tetranychus spp.Thysanoptera, kuid eriti Frankliniella occidentalisVasates lycopersici |Bakterid Pseudomonas syringae pv. tomato |Seened Alternaria solaniCladosporium fulvumColletotrichum coccoidesDidymella lycopersiciFusarium oxysporumLeveillula tauricaPhytophthora nicotianaePyrenocharta lycopersiciPythium spp.Rhizoctonia solaniSclerotinia sclerotiorumVerticillium spp. |Viirused ja viirusesarnased organismid Kõik, kuid eriti Cucumber mosaic virus, Potato virus X, Tobacco mosaic virus, Tomato mosaic virus ja Tomato yellow leaf curl virus |–Rheum spp. | Bakterid Agrobacterium tumefaciensErwinia rhapontici |Seened Armillariella melleaVerticilliumspp. |Viirused ja viirusesarnased organismid Kõik, kuid eriti Arabis mosaic virus ja Turnip mosaic virus |–Solanum melongena | Putukad, lestad ja ümarussid kõikidel arenguetappidel AleyrodidaeAphididaeHemitarsonemus latusLeptinotarsa decemlineataMeloidogyne spp.TetranychidaeThysanoptera, kuid eriti Frankliniella occidentalis |Seened Fusarium spp.Leveillula taurica f. sp. cynaraRhizoctonia solaniPythium spp.Sclerotinia sclerotiorumVerticillium spp. |Viirused ja viirusesarnased organismid Kõik, kuid eriti Cucumber mosaic virus, Eggplant mosaic virus, Potato virus Y ja Tobacco mosaic virus |--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2007/31/EÜ, 31. mai 2007 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ seoses toimeaine fostiasaat kasutuse laiendamisega (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               1.6.2007

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 140/44

      KOMISJONI DIREKTIIV 2007/31/EÜ,
   31. mai 2007,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ seoses toimeaine fostiasaat kasutuse laiendamisega
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõike 1 teise lõigu teist taanet,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni direktiivi 2003/84/EÜ (2) alusel kanti fostiasaat toimeainena direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.

               (2)

               Fostiasaadi I lisasse kandmise taotlemise käigus esitas selle tootja ISK Biosciences Europe S.A. ümarusside tõrjega seotud kasutusviiside kohta andmeid, mille põhjal võis üldiselt järeldada, et fostiasaati sisaldavad taimekaitsevahendid vastavad eeldatavasti direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 alapunktides a ja b sätestatud ohutusnõuetele. Seetõttu kanti fostiasaat kõnealuse direktiivi I lisasse erisättega, et liikmesriigid võivad lubada selle kasutamist vaid nematitsiidina.

               (3)

               Teavitaja on taotlenud erisätete muutmist lisaks ümarusside tõrjele teatavate põllumajanduslike kasutusviiside puhul nüüd ka putukatõrje osas. Teavitaja on kasutuse laiendamisvajaduse põhjendamiseks esitanud lisateavet.

               (4)

               Madalmaad ja Ühendkuningriik hindasid esitatud teavet ning ettevõtte poolt esitatud andmeid. Mais ja novembris 2006 teavitasid nad komisjoni oma järeldustest, et kasutusviiside laiendustaotlus ei põhjusta uusi ohte lisaks nendele ohtudele, mida on juba arvesse võetud fostiasaati käsitlevates erisätetes direktiivi 91/414/EMÜ I lisas ning komisjoni kõnealuse toimeaine läbivaatusaruandes. See tuleneb eelkõige asjaolust, et laiendamine puudutab vaid tõrjutavaid organisme, mitte aga direktiivi 91/414/EMÜ I lisas sätestatud rakendusparameetreid.

               (5)

               Seepärast on fostiasaati käsitlevate erisätete muutmine õigustatud.

               (6)

               Seega on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

               (7)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt.
   Artikkel 2
   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. septembriks 2007. Nad edastavad kõnealuste õigusnormide tekstid ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 2. septembrist 2007.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 31. mai 2007

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/25/EÜ (ELT L 106, 24.4.2007, lk 34).

      (2)  ELT L 247, 30.9.2003, lk 20. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2004/64/EÜ (ELT L 125, 28.4.2004, lk 42).

      LISA
      Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa punkt 69 asendatakse järgmisega:

                     „69

                     Fostiasaat
                     CASi nr 98886-44-3
                     CIPAC nr 585

                     (RS)-S-sec-butüül O-etüül 2-okso-1,3-tiasolidiin-3-üülfosfonotioaat

                     930 g/kg

                     1. jaanuar 2004

                     31. detsember 2013

                     Lubatud kasutada ainult insektitsiidi või nematitsiidina.
                     VI lisa ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse 4. juulil 2003 alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees fostiasaadi kohta koostatud läbivaatusaruande järeldusi, eelkõige selle I ja II lisa. Selles üldhinnangus peaksid liikmesriigid:

                                 —

                                 pöörama erilist tähelepanu põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundlike mullastiku- ja/või kliimatingimustega piirkondades;

                                 —

                                 pöörama erilist tähelepanu lindude ja metsloomade kaitsele, eelkõige aine kasutamise korral paljunemisperioodil;

                                 —

                                 pöörama erilist tähelepanu mitte sihtliikide kategooriasse kuuluvate mullaorganismide kaitsele.

                           Vajaduse korral tuleks kohaldada ohu vähendamise meetmeid. Et vähendada võimalikku ohtu väikelindudele, tuleb toote lubade väljaandmise tingimuseks seada nõue, et graanulid oleksid võimalikult hästi mullaga segatud.
                     Vastavalt artikli 13 lõikele 5 teavitavad liikmesriigid komisjoni kaubanduslikul eesmärgil toodetud tehnilise materjali üksikasjadest.”