title: Komisjoni direktiiv 94/46/EÜ, 13. oktoober 1994, millega muudetakse direktiivi 88/301/EMÜ ja direktiivi 90/388/EMÜ eelkõige seoses satelliitsidega

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31994L0046

Euroopa Liidu Teataja L 268 , 19/10/1994 Lk 0015 - 0021 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 8 Köide 2 Lk 0063  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 8 Köide 2 Lk 0063

		Komisjoni direktiiv 94/46/EÜ,13. oktoober 1994,millega muudetakse direktiivi 88/301/EMÜ ja direktiivi 90/388/EMÜ eelkõige seoses satelliitsidegaEUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 90 lõiget 3,ning arvestades, et:(1) Euroopa Ühenduse satelliitside valdkonna ühist lähenemist käsitlevas rohelises raamatus, mille komisjon võttis vastu 1990. aasta novembris, on sätestatud peamised reguleeriva keskkonna muudatused, mis on vajalikud sellise sidekanali potentsiaali kasutamiseks. Nimetatud satelliitsidet käsitlevas rohelises raamatus esitati muu hulgas üleskutse satelliitteenuste ja -seadmete sektori täielikuks liberaliseerimiseks, sealhulgas kõigi eri- ja ainuõiguste kaotamiseks selles valdkonnas, võttes arvesse litsentsimiskorda, ning vaba (piiramatu) juurdepääsu pakkumiseks kosmosesegmendi kasutusele;(2) nõukogu 19. detsembri 1991. aasta resolutsioonis satelliitteenuste ja -seadmete ühisturu arengu kohta [1] väljendati toetust komisjoni satelliitsidet käsitlevas rohelises raamatus sätestatud seisukohtadele ja käsitleti peamiste eesmärkidena järgmist: asjakohaste satelliitside maajaamaseadmete turu ühtlustamine ja liberaliseerimine, sealhulgas vajaduse korral eri- ja ainuõiguste kaotamine selles valdkonnas, pidades eelkõige silmas oluliste nõuete järgimiseks vajalikke tingimusi;(3) oma resolutsioonis satelliitsideteenuste ja -seadmete ühisturu arengu kohta [2] kutsub Euroopa Parlament komisjoni üles kehtestama vajalikud õigusaktid, et luua keskkond, mis võimaldaks kaotada satelliitside valdkonnas olemasolevad piirangud ja töötada välja uued toimingud, rõhutades samas satelliitseadmete ja -teenuste turu ühtlustamise ja liberaliseerimise vajadust;(4) mitu liikmesriiki on juba avanud teatavad satelliitsideteenused konkurentsiks ja võtnud kasutusele litsentsisüsteemid. Sellest olenemata ei järgita mõnedes liikmesriikides litsentside andmisel objektiivseid, proportsionaalseid ja mittediskrimineerivaid kriteeriume või kohaldatakse telekommunikatsiooniorganisatsioonidega konkureerivate käitajate puhul tehnilisi piiranguid, näiteks keelatakse seadmete ühendamine telekommunikatsiooniorganisatsiooni käitatava kommuteeritava võrguga. Teised liikmesriigid on säilitanud riiklikele avalik-õiguslikele ettevõtjatele antud ainuõigused;(5) komisjoni 16. mai 1988. aasta direktiivis 88/301/EMÜ konkurentsi kohta telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete turgudel, [3] mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga, on sätestatud telekommunikatsiooni lõppseadmete impordi, turustamise, ühendamise, kasutuselevõtu ja hooldamise eri- või ainuõiguste kaotamine. Kõnealune direktiiv ei hõlma kõiki satelliitside maajaamaseadmete liike;(6) Euroopa Ühenduste Kohus toetas oma otsuses C-202/88, Prantsusmaa v. komisjon, [4] komisjoni direktiivi 88/301/EMÜ. Eriõigusi käsitlevas osas kuulutati direktiiv siiski kehtetuks, sest ei direktiivi sätetes ega preambulis ei ole sätestatud, millist liiki õigused tegelikult hõlmatud on, ega seda, mis osas on selliste õiguste olemasolu vastuolus asutamislepingu eri sätetega. Telekommunikatsiooni lõppseadmete importimise, turustamise, ühendamise, kasutuselevõtmise ja hooldamise puhul on eriõigused tegelikult õigused, mille liikmesriik annab piiratud arvule ettevõtjatele kas seadusandliku, regulatiivse või haldusliku dokumendiga, mis kõnealuses geograafilises piirkonnas:- piirab selliste ettevõtjate arvu kahe või enamaga muul viisil kui objektiivsete, proportsionaalsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide põhjal või- määrab mitu konkureerivat ettevõtjat muul viisil kui selliste kriteeriumide põhjal või- annab mis tahes ettevõtjale või ettevõtjatele muul viisil kui kõnealuste kriteeriumide kohaselt õiguslikke või halduslikke eeliseid, mis oluliselt mõjutavad teiste ette võtjate võimalusi tegelda mõne eespool nimetatud toiminguga samas geograafilises piirkonnas ja sisuliselt samaväärsetel tingimustel.See määratlus ei piira EÜ asutamislepingu artikli 92 kohaldamist;(7) ainuõiguste olemasolu piirab selliste seadmete vaba liikumist seoses telekommunikatsiooniseadmete (sealhulgas satelliitseadmete) importimise ja turustamisega, sest teatavaid tooteid ei turustata, või seoses ühendamise, kasutuselevõtmise või hooldamisega, sest turu omadusi ja eelkõige toodete mitmekesisust ja tehnilist omapära arvesse võttes ei ole monopolil motivatsiooni pakkuda neid teenuseid toodete puhul, mida ta ei ole ise turustanud või importinud, ega viia oma hindu vastavusse kuludega, sest puudub oht, et uued turuletulijad tekitaksid konkurentsi. Võttes arvesse asjaolu, et suurel osal seadmeturgudel on üldiselt suur valik telekommunikatsiooniseadmeid, ja arvestades nende turgude tõenäolise arenguga, kus praegu on veel piiratud arv tootjaid, võib igal eriõigusel, mis kas otseselt või kaudselt (näiteks avatud ja mittediskrimineeriva lubade väljastamise korra puudumisega) piirab selliste seadmete importimise, turustamise, ühendamise, kasutuselevõtmise ja hooldamise õigusega ettevõtjate arvu, olla sama mõju kui ainuõiguste andmisel.Selliste ainu- ja eriõiguste näol on tegemist meetmetega, mille mõju on samaväärne EÜ asutamislepingu artikliga 30 vastuolus olevate koguseliste piirangutega. Satelliitside maajaamaseadmete ning nende müügi ja hoolduse turu eriomadused ei õigusta nende teistsugust õiguslikku kohtlemist võrreldes muude telekommunikatsiooniseadmetega. Seega tuleb kaotada kõik satelliitside maajaamaseadmete importimise, turustamise, ühendamise, kasutuselevõtmise ja hooldamise olemasolevad ainuõigused ja võrreldava mõjuga õigused, st kõik eriõigused peale nende, mis seisnevad ühele või mitmele ettevõtjale antud õiguslikes või halduslikes eelistes ja mis mõjutavad teiste ettevõtjate suutlikkust tegelda eespool nimetatud toimingutega samas geograafilises piirkonnas ainult märkimisväärselt samasuguste tingimuste korral;(8) satelliitside maajaamaseadmed peavad vastama nõukogu direktiiviga 93/97/EMÜ [5] ühtlustatud olulistele nõuetele eelkõige sageduste tõhusa kasutamise osas. Nende oluliste nõuete kohaldamist saab osaliselt jälgida asjaomaste teenuste osutamiseks antud litsentside kaudu. Oluliste nõuete vastavusse viimise saab eelkõige saavutada ühiste tehniliste eeskirjade vastuvõtmise ja litsentsidega seotud tingimuste ühtlustamisega. Isegi siis, kui need tingimused ei ole ühtlustatud, peavad liikmesriigid sellest olenemata oma eeskirju kohandama. Igal juhul peavad liikmesriigid samal ajal tagama, et selliste eeskirjade kohaldamine ei looks kaubandustõkkeid;(9) satelliitside maajaamaseadmete ühendamisega seotud eri- või ainuõiguste kaotamine eeldab, et tunnustatakse õigust ühendada kõnealused seadmed telekommunikatsiooniorganisatsioonide kommuteeritud võrkudega, et litsentseeritud käitajad saaksid üldsusele oma teenuseid pakkuda;(10) komisjoni 28. juuni 1990. aasta direktiivis 90/388/EMÜ konkurentsi kohta telekommunikatsiooniteenuseturgudel, [6] mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepinguga, on sätestatud liikmesriikide poolt telekommunikatsiooniteenuste osutamiseks antud eri- ja ainuõiguste kaotamine. Satelliitteenused jäävad selle direktiivi kohaldamisalast siiski välja;(11) 17. novembril 1992 toetas Euroopa Ühenduste Kohus liidetud kohtuasjades C-271/90 ja C-289/90, Hispaania v. komisjon, [7] kõnealust komisjoni direktiivi. Euroopa Ühenduste Kohus kuulutas direktiivi eriõigusi käsitlevas osas siiski kehtetuks, sest ei direktiivi sätetes ega preambulis ei ole sätestatud, millist liiki õigused tegelikult hõlmatud on, ega seda, mis osas on selliste õiguste olemasolu vastuolus asutamislepingu eri sätetega. Seega tuleb need õigused käesolevas direktiivis määratleda. Telekommunikatsiooniteenuste puhul on eriõigused tegelikult õigused, mille liikmesriik annab piiratud arvule ettevõtjatele kas seadusandliku, regulatiivse või haldusliku dokumendiga, mis kõnealuses geograafilises piirkonnas:- piirab selliste teenuste pakkumise loaga ettevõtjate arvu kahe või enamaga muul viisil kui objektiivsete, proportsionaalsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide põhjal või- määrab selliste teenuste osutamise loaga ettevõtjateks mitu konkureerivat ettevõtjat muul viisil kui selliste kriteeriumide põhjal või- annab mis tahes ettevõtjale või ettevõtjatele muul viisil kui selliste kriteeriumide kohaselt õiguslikke või halduslikke eeliseid, mis oluliselt mõjutavad teiste ettevõtjate võimalusi osutada sama telekommunikatsiooniteenust samas geograafilises piirkonnas ja sisuliselt samaväärsetel tingimustel.See määratlus ei piira EÜ asutamislepingu artikli 92 kohaldamist.Telekommunikatsiooniteenuste valdkonnas võivad sellised õiguslikud või halduslikud eelised seisneda muu hulgas õiguses sooritada üldistes huvides sundoste, erandites asulaplaneerimist käsitlevatest õigustest või võimaluses saada luba ilma tavamenetluseta;(12) kui liikmesriik on piiranud nende ettevõtjate arvu, kellel on lubatud osutada satelliitsideteenuseid, eriõiguste või a fortiori ainuõigustega, on tegemist piirangutega, mis võivad olla vastuolus asutamislepingu artikliga 59, kui sellised piirangud ei ole põhjendatud oluliste nõuetega, sest sellised õigused ei lase teistel ettevõtjatel pakkuda (või kasutada) asjaomaseid teenuseid teistele liikmesriikidele (või teistelt liikmesriikidelt). Satelliitvõrguteenuste puhul võivad sellised olulised nõuded olla sagedusspektri tõhus kasutamine ning kahjulike ja häirivate mõjutuste vältimine satelliitsidesüsteemide ja muude kosmoses või maa peal paiknevate tehniliste süsteemide vahel. Sellest tulenevalt ei ole satelliitside eriline õiguslik kohtlemine õigustatud, tingimusel et teenuste osutamiseks kasutatavad seadmed vastavad satelliitside suhtes kohaldatavatele olulistele nõudmistele. Teisalt ei takista ainult teatavates õiguslikes või regulatiivsetes eelistes seisnevad eriõigused põhimõtteliselt teiste ettevõtjate turuletulekut. Selliste õiguste vastavust EÜ asutamislepingule tuleb seega hinnata igal üksikjuhul eraldi, võttes arvesse nende õiguste mõju teiste isikute tegelikule vabadusele pakkuda samu telekommunikatsiooniteenuseid ja nende võimalikke põhjendusi seoses asjaomase toiminguga;(13) praegu satelliitside valdkonnas eksisteerivad ainuõigused anti üldjuhul organisatsioonidele, kellel oli juba turgu valitsev seisund maapealsete võrkude loomisel, või nende tütarettevõtjatele. Sellised õigused laiendavad kõnealuste organisatsioonide turgu valitsevat seisundit ja seega ka tugevdavad seda. Satelliitside valdkonnas antud ainuõigused on seetõttu vastuolus EÜ asutamislepingu artikliga 90 koostoimes artikliga 86;(14) sellised ainuõigused, mis piiravad turulepääsu, piiravad või takistavad kasutajatele kahjulikul viisil võimaliku satelliitside kasutamist ja takistavad seega tehnika arengut selles valdkonnas. Asjaomaste ettevõtjate investeerimisotsused lähtuvad tõenäoliselt ainuõigustest ja seega leiavad nad end sageli olevat olukorras, kus eelistavad maapealset tehnikat, samas kui uued turuletulijad võiksid kasutada satelliittehnoloogiat. Telekommunikatsiooniorganisatsioonid on üldjuhul eelistanud arendada maapealseid kiudoptilisi ühendusi ning satelliitsidet on kasutatud peamiselt viimase võimaliku tehnilise lahendusena juhul, kui maapealsete alternatiivsete võimaluste kulud oleksid liiga suured, või andmeedastuse ja/või teleülekannete jaoks, selle asemel et kasutada seda omaette täiendava edastustehnoloogiana. Seega piiravad ainuõigused satelliitside arengut ja see on vastuolus asutamislepingu artikliga 90 koostoimes artikliga 86;(15) satelliitteenuste osutamise puhul on litsentsimis- ja deklareerimiskord siiski õigustatud, et tagada oluliste nõuete järgimine, võttes arvesse proportsionaalsuse põhimõtet. Litsentsimine ei ole õigustatud, kui asjaomase eesmärgi saavutamiseks piisaks ka deklareerimiskorrast. Näiteks satelliitteenuste osutamise puhul, millega kaasneb ainult VSAT-tüüpi maajaamade kasutamine liikmesriigis, ei tohiks see liikmesriik kohaldada muud peale deklareerimiskorra;(16) asutamislepingu artikli 90 lõikega 6 on ette nähtud erand artiklist 86 juhtudel, kui viimasena nimetatud artikli kohaldamine takistaks de iure või de facto telekommunikatsiooniorganisatsioonidele usaldatud konkreetsete ülesannete täitmist. Vastavalt kõnealusele sättele lubatakse direktiiviga 90/388/EMÜ säilitada ainuõigused üleminekuajal telefonside osas.Direktiivi 90/388/EMÜ artiklis 1 on kõneside määratletud kui äritegevus, mille raames pakutakse üldsusele kõne vahetut edastamist ja kommuteerimist reaalajas üldkasutatava kommuteeritava võrgu lõpp-punktide vahel, võimaldades kõigil kasutajatel kasutada selliste võrgu lõpp-punktidega ühendatud seadmeid, et pidada sidet teise lõpp-punktiga. Kui tegemist on kõne otsese edastamise ja kommuteerimisega satelliitside maajaamaseadmete võrkude kaudu, saab sellise teenuse äriotstarbeline pakkumine toimuda ainult siis, kui satelliitside maajaamaseadmete võrk on ühendatud üldkasutatava kommuteeritava võrguga.Kõigi muude teenuste puhul peale telefonside ei ole erikohtlemine artikli 90 lõike 2 alusel õigustatud, eelkõige pidades silmas selliste teenuste tähtsusetut rolli telekommunikatsiooniorganisatsioonide käibes;(17) satelliitvõrgu teenuste osutamine raadio- ja teleprogrammide edastamiseks on käesoleva direktiivi kohaldamisel telekommunikatsiooniteenus ja seega kohaldatakse selle suhtes käesoleva direktiivi sätteid. Olenemata teatavate liikmesriigi üldkasutatava võrguga ühendamata ja ainult vastuvõtmiseks mõeldud satelliitside maajaamaseadmetega seotud eri- ja ainuõiguste kaotamisest ning avalik-õiguslikele või eraõiguslikele ringhäälinguettevõtjatele pakutavate satelliitteenustega seotud eri- ja ainuõiguste kaotamisest, kohaldatakse nii ringhäälingu satelliitteenuste kui ka paiksete satelliitteenuste raadioside-eeskirjades määratletud sagedusalal üldsusele pakutavate satelliitedastusteenuste sisu suhtes ka edaspidi liikmesriikides ühenduse õiguse kohaselt vastuvõetud erieeskirju ning seega ei kohaldata selle suhtes käesoleva direktiivi sätteid;(18) käesolev direktiiv ei takista ühenduse õiguse ja kehtivate rahvusvaheliste kohustuste kohaste meetmete võtmist, et tagada liikmesriikide kodanike samaväärne kohtlemine kolmandates riikides;(19) kui satelliitsideoperaatorid pakuvad riiklike, eraõiguslike või rahvusvaheliste satelliitsüsteemide kosmosesegmendi kasutamist litsentseeritud satelliitside maajaamaseadmete võrkude käitajatele, kohaldatakse sellise tegevuse suhtes teatavates liikmesriikides endiselt regulatiivseid piiranguid, mis ei ole kooskõlas liikmesriikide rahvusvaheliste kohustustega nõutava sageduste ja asukohtade koordineerimise korraga. Sellised täiendavad piirangud on vastuolus artikliga 59, mille kohaselt peaks sellistel satelliitsideoperaatoritel pärast litsentsi saamist ühes liikmesriigis olema täielik vabadus osutada oma teenuseid kogu ühenduses;(20) katseid selle kohta, kas litsentseeritud käitajate, välja arvatud riiklike käitajate satelliitside maajaamad vastavad spetsifikaatidele, mis reguleerivad tehnilist ja kasutuslikku juurdepääsu valitsustevahelistele satelliitsüsteemidele, teostab enamuses liikmesriikides selle riigi allkirja andja, kelle territooriumil jaam tegutseb. Seega teostavad selliseid vastavushindamisi omavahel konkureerivad teenuseosutajad.See ei ole kooskõlas asutamislepingu sätetega, eriti artikli 3 punktiga g ja artikliga 9 koostoimes artikliga 86. Seepärast peavad liikmesriigid tagama, et sellised vastavushindamised toimuksid vahetult asjaomase satelliitside maajaamade võrgu käitaja ja valitsustevahelise organisatsiooni vahel ainult reguleeriva asutuse järelevalve all;(21) suuremat osa kasutatavast kosmosesegmendi võimsusest pakuvad rahvusvahelised satelliitsideorganisatsioonid. Paljudes liikmesriikides on sellise võimsuse kasutamise tasu endiselt kõrge, sest võimsust on võimalik saada ainult kõnealuse liikmesriigi eest allkirja andnult. Selline ainuõigus, mida mõnedes liikmesriikides lubatakse, toob kaasa ühisturu osadeks jagamise, millega omakorda kahjustatakse võimsust vajavate klientide huve. Seetõttu tegi nõukogu oma 19. detsembri 1991. aasta resolutsioonis liikmesriikidele ettepaneku parandada juurdepääsu valitsustevaheliste organisatsioonide kosmosesegmendile. Eraldi süsteemide loomise ja kasutamise puhul võib liikmesriikide poolt allakirjutatud rahvusvaheliste konventsioonide kohaselt võetud piiravate meetmete mõju olla vastuolus ühenduse õigusega, sest sellega piiratakse tarnimist tarbija kulul artikli 86 punkti b tähenduses. Rahvusvahelistes satelliitsideorganisatsioonides vaadatakse parajasti läbi asjaomaste algdokumentide sätteid, muu hulgas seoses parema juurdepääsu ja eraldi süsteemide loomise ja kasutamisega. Et komisjon saaks ellu viia talle EÜ asutamislepinguga määratud järelevalvekohustusi, tuleks ette näha dokumendid, mille abil liikmesriigid saaksid järgida koostöökohustust, mis sisaldub asutamislepingu artikli 5 esimeses lõigus koostoimes artikli 234 lõikega 2;(22) käesoleva direktiivi meetmete hindamisel võtab komisjon arvesse asutamislepingu artiklis 2 nimetatud põhieesmärkide saavutamist, sealhulgas artikli 130 punktis a nimetatud ühenduse majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse tugevdamise saavutamise puhul ka olukorda nendes liikmesriikides, kus maapealne võrk ei ole veel piisavalt arenenud, ning mille tõttu võib nendes liikmesriikides olla õigustatud käesoleva direktiivi sätete täieliku kohaldamise kuupäeva edasilükkamine satelliitteenuste osas ja vajalikus ulatuses 1. jaanuarini 1996,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 88/301/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:a) esimese taande viimane lause asendatakse järgmisega:"Lõppseadmed hõlmavad ka satelliitside maajaamaseadmeid";b) teise taande järele lisatakse järgmised taanded:- "eriõigused – õigused, mis liikmesriik annab piiratud arvule ettevõtjatele mis tahes õigus- või haldusaktiga, mis teatavas geograafilises piirkonnas:- piirab selliste ettevõtjate arvu kahe või enamaga muul viisil kui objektiivsete, proportsionaalsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide põhjal või- määrab mitu konkureerivat ettevõtjat muul viisil kui selliste kriteeriumide põhjal või- annab mis tahes ettevõtjale või ettevõtjatele muul viisil kui selliste kriteeriumide kohaselt õiguslikke või halduslikke eeliseid, mis oluliselt mõjutavad teiste ettevõtjate võimalusi importida, turustada, ühendada, kasutusele võtta ja/või hooldada telekommunikatsiooni lõppseadmeid samas geograafilises piirkonnas ja sisuliselt samaväärsetel tingimustel;- satelliitside maajaamaseadmed – seadmed, mida saab kasutada ainult raadiosidesignaalide edastamiseks või edastamiseks ja vastuvõtmiseks ("edastus/vastuvõtt") või ainult vastuvõtmiseks ("ainult vastuvõtt") satelliitide või muude kosmosepõhiste süsteemide vahendusel."2. Artikli 2 esimene lõik asendatakse järgmisega:"Liikmesriigid, kes on ettevõtjatele andnud eri- või ainuõigusi, tagavad, et tühistatakse kõik ainuõigused ja ka need eriõigused, misa) piiravad artiklis 1 osutatud ettevõtjate arvu kahe või enamaga muul viisil kui objektiivsete, proportsionaalsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide põhjal võib) määravad mitu artiklis 1 osutatud konkureerivat ettevõtjat muul viisil kui selliste kriteeriumide põhjal."3. Artikli 3 esimene taane asendatakse järgmisega:- "satelliitside maajaamaseadmete puhul mitte lubada selliste seadmete ühendamist üldkasutatava telekommunikatsioonivõrguga ja/või nende kasutuselevõtmist, kui need ei vasta nõukogu direktiivi 93/97/EMÜ [8] kohaselt vastuvõetud asjaomastele ühistele tehnilistele eeskirjadele või nende puudumise korral nimetatud direktiivi artiklis 4 osutatud olulistele nõuetele. Ühiste tehniliste eeskirjade või ühtlustatud regulatiivsete tingimuste puudumise korral peavad siseriiklikud eeskirjad olema vastavuses nende oluliste nõuetega ja neist teatatakse komisjonile kooskõlas direktiiviga 83/189/EMÜ, kui see on kõnealuse direktiivi kohaselt vajalik,- muude lõppseadmete puhul mitte lubada selliste seadmete ühendamist üldkasutatava telekommunikatsioonivõrguga, kui nad ei vasta nõukogu direktiivi 91/263/EMÜ [9] kohaselt vastuvõetud asjaomastele ühistele tehnilistele eeskirjadele või nende puudumise korral nimetatud direktiivi artiklis 4 osutatud olulistele nõuetele."Artikkel 2Direktiivi 90/388/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:a) lõiget 1 muudetakse järgmiselt:i) teine taane asendatakse järgmisega:- "ainuõigused – õigused, mis liikmesriik mis tahes õigus- või haldusaktiga annab ühele ettevõtjale, reserveerides talle õiguse osutada telekommunikatsiooniteenust või tegutseda teatavas geograafilises piirkonnas";ii) järgmine tekst lisatakse kolmanda taandena:- "eriõigused – õigused, mis liikmesriik annab piiratud arvule ettevõtjatele mis tahes õigus- või haldusaktiga, mis teatavas geograafilises piirkonnas:- piirab kahe või rohkema ettevõtjani selliste ettevõtjate arvu, kellele on antud luba osutada teenust või tegutseda muul viisil kui objektiivsete, proportsionaalsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide kohaselt, või- määrab mitu konkureerivat ettevõtjat, kellel on muul viisil kui nimetatud kriteeriumide kohaselt teenuse osutamise või tegutsemise luba, või- annab mis tahes ettevõtjale või ettevõtjatele muul viisil kui kõnealuste kriteeriumide kohaselt õigus- või haldusaktiga eeliseid, mis oluliselt mõjutavad teiste ettevõtjate võimalusi tegelda sama telekommunikatsiooniteenuse osutamise või tegevusalaga samas geograafilises piirkonnas ja sisuliselt samaväärsetel tingimustel."iii) neljas taane asendatakse järgmisega:- "telekommunikatsiooniteenused – teenused, mille osutamine seisneb osaliselt või täielikult signaalide edastamises ja suunamises üldkasutatavas telekommunikatsioonivõrgus telekommunikatsiooniprotsesside abil, välja arvatud üldsusele mõeldud raadio- ja teleringhääling, ja satelliitteenused";iv) neljanda taande järele lisatakse järgmised taanded:- "satelliitside maajaamade võrk – kahest või enamast satelliidi vahendusel koos töötavast maajaamast koosnev süsteem;- satelliitvõrguteenused – satelliitside maajaamade võrkude loomine ja käitamine; need teenused hõlmavad vähemalt satelliitside maajaamade kaudu raadioside loomist kosmosesegmendiga ("üleslüli";) ja raadioside loomist kosmosesegmendi ja satelliitside maajaamade vahel ("allalüli";);- satelliitsideteenused – teenused, mida osutatakse osaliselt või tervikuna satelliitvõrguteenuseid kasutades;- satelliitteenused – satelliitsideteenuste ja/või satelliitvõrguteenuste osutamine";v) kuuenda taande teine lause asendatakse järgmisega:"Sellised põhjused on võrgutoimingute turvalisus, võrgu terviklikkuse säilitamine ja õigustatud juhtudel teenuste koostalitlusvõime, andmete kaitse ja satelliitvõrguteenuste puhul sagedusspektri tulemuslik kasutamine ning kahjulike ja häirivate mõjutuste vältimine satelliitsidesüsteemide ja muude kosmoses või maa peal paiknevate tehniliste süsteemide vahel";b) lõige 2 asendatakse järgmisega:"2. Käesolevat direktiivi ei kohaldata teleksiteenuste ega maapealse mobiilraadioside suhtes."2. Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:a) esimene lõik asendatakse järgmisega:"Ilma et see piiraks artikli 1 lõike 2 kohaldamist, tühistavad liikmesriigid kõik need meetmed, millega antakse:a) ainuõigus osutada muid telekommunikatsiooniteenuseid peale telefonside jab) eriõigused, mis piiravad selliste telekommunikatsiooniteenuste osutamise luba omavate ettevõtjate arvu kahe või enamaga muul viisil kui objektiivsete, proportsionaalsete ja mittediskrimineerivate kriteeriumide põhjal võic) eriõigused, millega määratakse selliseid telekommunikatsiooniteenuseid osutama mitu konkureerivat ettevõtjat muul viisil kui selliste kriteeriumide põhjal.Nad võtavad meetmed, mis on vajalikud tagamaks, et igal käitajal on õigus osutada kõiki selliseid telekommunikatsiooniteenuseid peale telefonsideteenuse."b) lisatakse järgmised lõigud:"Liikmesriigid edastavad lubade andmise kriteeriumid koos tingimustega, mis on lisatud sellistele lubadele ja edastavate maajaamade käitamise deklareerimiskorrale.Liikmesriigid teavitavad komisjoni ka edaspidi kõigist plaanidest kehtestada uus litsentsimiskord või muuta kehtivat korda."3. Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:a) teise lõigu järele lisatakse järgmised lõigud:"Liikmesriigid tagavad, et teenuseosutajatele seoses lubade väljastamise korraga kehtestatavate tasude aluseks on objektiivsed, läbipaistvad ja mittediskrimineerivad kriteeriumid.Tasud, nende aluseks olevad kriteeriumid ja nende muudatused avaldatakse otstarbekal ja piisavalt üksikasjalikul viisil, et võimaldada lihtne juurdepääs sellisele teabele.Liikmesriigid teatavad teabe avaldamise viisi komisjonile hiljemalt üheksa kuud pärast käesoleva direktiivi avaldamist ja pärast seda alati, kui tehakse muudatusi. Komisjon avaldab regulaarselt viited sellistele teadetele";b) lisatakse järgmine lõik:"Liikmesriigid tagavad, et kaotatakse kõik keelud ja piirangud kosmosesegmendi kasutuse pakkumise kohta satelliitside maajaamade võrgu volitatud operaatorile ja lubavad oma territooriumil igal kosmosesegmendi pakkujal kontrollida, et seoses kõnealuse pakkuja kosmosesegmendiga kasutatav satelliitside maajaamade võrk vastab avaldatud tingimustele, mis käsitlevad juurdepääsu sellise isiku kosmosesegmendi kasutusele."Artikkel 3Liikmesriigid, kes on ühinenud rahvusvaheliste konventsioonidega, millega on satelliitside teostamiseks loodud rahvusvahelised organisatsioonid Intelsat, Inmarsat, Eutelsat ja Intersputnik, edastavad komisjonile tema nõudmisel nende käsutuses oleva teabe meetmete kohta, mis võiksid piirata EÜ asutamislepingu konkurentsieeskirjade järgimist või mõjutada käesoleva direktiivi või nõukogu telekommunikatsiooni käsitlevate direktiivide eesmärkide saavutamist.Artikkel 4Hiljemalt üheksa kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist esitavad liikmesriigid komisjonile teabe, mis võimaldab komisjonil kinnitada, et artikleid 1 ja 2 on järgitud.Artikkel 5Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 13. oktoober 1994Komisjoni nimelkomisjoni liigeKarel Van Miert[1] EÜT C 8, 14.1.1992, lk 1.[2] EÜT C 42, 15.2.1993, lk 30.[3] EÜT L 131, 27.5.1988, lk 73.[4] ECR [1991] I-1223.[5] EÜT L 290, 24.11.1993, lk 1.[6] EÜT L 192, 24.7.1990, lk 10.[7] ECR [1992] I-5833.[8] EÜT L 290, 24.11.1993, lk 1.[9] EÜT L 128, 23.5.1991, lk 1.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 20. juuli 1981, millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/115/EMÜ mootorsõidukite turvavööde kinnituspunkte käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Avis juridique important

|

31981L0575

Official Journal L 209 , 29/07/1981 P. 0030 - 0031 Finnish special edition: Chapter 13 Volume 11 P. 0147  Spanish special edition: Chapter 13 Volume 11 P. 0213  Swedish special edition: Chapter 13 Volume 11 P. 0147  Portuguese special edition Chapter 13 Volume 11 P. 0213

NÕUKOGU DIREKTIIV,20. juuli 1981,millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/115/EMÜ mootorsõidukite turvavööde kinnituspunkte käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(81/575/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,[1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,[2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust[3]ning arvestades, etnõukogu 18. detsembri 1975. aasta direktiivis 76/115/EMÜ mootorsõidukite turvavööde kinnituspunkte käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta[4]sätestatakse muu hulgas I lisas nõuded turvavöö kinnituspunktide vähima arvu osas M1-kategooria sõidukitel vastavalt nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta[5], viimati muudetud direktiiviga 80/1267/EMÜ[6]I lisale;liiklusohutuse huvides tuleks edaspidi nõuda nõukogu 28. juuni 1977. aasta direktiivile 77/541/EMÜ mootorsõidukite turvavöösid ja turvasüsteeme käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta[7] vastavate turvavööde ja turvasüsteemide paigaldamist teatud M- ja N-kategooria sõidukitele ja lubada ning soovitada nende paigaldamist ülejäänud M-ja N-kategooria sõidukitele; mootorsõiduki EMÜ tüübikinnituse raames on vajalik määratleda kinnituspunktid erinevatele sõidukikategooriatele; seetõttu tuleb direktiivi 76/115/EMÜ rakendusala laiendada, et tootjatel oleks võimalik varustada sõidukid kinnituspunktidega, mis vastavad nimetatud direktiivi nõuetele; kõnealuse rakendusala laiendamise kutsus esile mootorsõidukite ehitamise osas toimunud tehniline areng;seetõttu tuleks direktiivi 76/115/EMÜ vastavalt muuta;muutmise all mõeldakse kõnealuse direktiivi teatud lisades sätestatud nõuete kohandamist tehnika arenguga; käesoleva direktiivi sätete jõustumine tuleks ühitada peale käesoleva direktiivi vastuvõtmist direktiivi 76/115/EMÜ lisade nõuete tehnika arenguga kohandamiseks vastu võetavate sätete jõustumisega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 76/115/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikkel 2 asendatakse järgmisega:"Artikkel 2Käesolevas direktiivis tähendab sõiduk maanteel kasutamiseks mõeldud, vähemalt neljarattalist mis tahes M1-kategooria mootorsõidukit (nagu on määratletud direktiivi 70/156/EMÜ I lisas), mille maksimaalne valmistajakiirus ületab 25 km/h."2. I lisas:a) punkt 4.3.1 asendatakse järgmisega:"4.3.1. M1-, M2-kategooria sõidukid (välja arvatud sõidukid, mille suurim lubatud mass ületab 3 500 kg ja sõidukid, milles on spetsiaalsed kohad seisvatele reisijatele) ja N1-, N2- ja N3-kategooria sõidukid peavad olema varustatud kahe alumise turvavöö kinnituspunktiga ja ühe ülemise turvavöö kinnituspunktiga. Keskmistele esiistmetele loetakse piisavaks kahe alumise kinnituspunkti olemasolu, kui tuuleklaas asub väljaspool direktiivi 74/60/EMÜ II lisas määratletud võrdlusvööndit. Turvavööde kinnituspunktide osas loetakse tuuleklaasi võrdlusvööndi osaks, kui see saavutab vastavalt II lisas kirjeldatud meetodile katseseadmega staatilise kontakti.";b) punktid 4.3.1.1 ja 4.3.1.2 jäetakse välja;c) punkt 4.3.2 asendatakse järgmisega:"4.3.2. M1-kategooria ülejäänud äärmiste istmed peavad olema varustatud kahe alumise vöö kinnituspunktiga ja ühe ülemise vöö kinnituspunktiga.";d) punkt 4.3.3 asendatakse järgmisega:"4.3.3. M1-kategooria sõidukite ülejäänud istmed ja punktis 4.3.1 nimetatud muude kui M1-kategooria ülejäänud kaitseta istmed peavad olema varustatud vähemalt kahe alumise vöö kinnituspunktiga.Mõiste kaitstud iste raames on kaitseala istme ees järgmiselt piiritletud ala:- kahe horisontaaltasapinna vahel, millest üks läbib H-puknti ja teine on sellest 400 mm kõrgemal,- kahe vertikaalse pikitasandi vahel, mis on H-punkti suhtes sümmeetrilised ja üksteisest 400 mm kaugusel,- vertikaalse risttasandi taga 1,730 m kaugusel H-punktist.Mis tahes vertikaalse risttasandi raames on kaitsevarje tsoon ilma katkemiskohtadeta pind, milles 165 mm läbimõõduga kera geomeetrilisel projitseerimisel horisontaalses pikisuunas läbi mis tahes tsooni punkti ja läbi kera keskme ei ole ühtegi ava, mida kera projektsioon võiks läbida.Istet loetakse kaitstuks, kui kaitsealasse jäävate kaitsevarjete tsoonide kogupindala on vähemalt 800 m2.";e) punkt 4.3.4 asendatakse järgmisega:"4.3.4. Kokkupandavate (ülespööratavate) istmete ja mis tahes sõiduki kõigi istmete korral, mida ei ole nimetatud punktis 4.3.1, 4.3.2 või 4.3.3, ei ole turvavöö kinnituspunktid kohustuslikud. Juhul, kui sõiduki kõnealused istmed on varustatud kinnituspunktidega, peavad need vastama käesoleva direktiivi sätetele."Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid samal kuupäeval, mil jõustuvad direktiivi 76/115/EMÜ artikli 6 kohaselt peale käesolevat direktiivi vastu võetava direktiivi järgimiseks vajalikud sätted, nii et direktiivi 76/115/EMÜ lisade sätteid saaks kohandada tehnika arenguga. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 20. juuli 1981Nõukogu nimeleesistujaP. WALKER[1] EÜT C 87, 9.4.1980, lk 5.[2] EÜT C 265, 13.10.1980, lk 77.[3] EÜT C 230, 8.9.1980, lk 6.[4] EÜT L 24, 30.1.1976, lk 6.[5] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[6] EÜT L 375, 31.12.1980, lk 34.[7] EÜT L 220, 29.8.1977, lk 95.


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/10/EÜ, 22. mai 2001, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/68/EMÜ skreipi kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32001L0010

Euroopa Liidu Teataja L 147 , 31/05/2001 Lk 0041 - 0041

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/10/EÜ,22. mai 2001,millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/68/EMÜ skreipi kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 152 lõike 4 punkti b,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]olles konsulteerinud regioonide komiteega,tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras [3]ning arvestades järgmist:(1) Skreipi käsitlevad loomatervishoiunõuded, mis hõlmavad loomade turuleviimist, on sätestatud nõukogu 28. jaanuari 1991. aasta direktiivis 91/68/EMÜ loomatervishoiunõuete kohta ühendusesiseses lamba- ja kitsekaubanduses. [4](2) Komisjon on saanud teaduslikud arvamused, eriti juhtivalt teaduskomiteelt transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (TSE) erinevate aspektide kohta. Direktiivis 91/68/EMÜ sätestatud sätted tuleks läbi vaadata nende arvamuste valguses.(3) Kõikide transmissiivseid spongioosseid entsefalopaatiaid käsitlevate asjaolude suhtes tuleks sätestada tingimused, mida kohaldatakse eriti Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. mai 2001. aasta määruse nr 999/2001, milles on sätestatud teatavate transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate vältimise, kontrolli ja likvideerimise eeskirjad, artikli 1 punktis 1 osutatud elusloomade ja loomse päritoluga toodete tootmise ja turuleviimise suhtes. [5](4) Käesolev direktiiv käsitleb otseselt tervishoidu ja on seotud siseturu toimimisega. Sellest tulenevalt on vaja võtta teatud transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate eeskirjade vastuvõtmisel õiguslikuks aluseks asutamislepingu artikli 152 lõike 4 punkt b.(5) Seetõttu tuleks direktiivi 91/68/EMÜ vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 91/68/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 2 lõike 7 tekst "B lisa I ja II jaos loetletud" asendatakse tekstiga "B lisa I jaos loetletud".2. Artikli 6 lõige b jäetakse välja.3. Artikli 7 lõike 1 tekst "B lisa II ja III jaos osutatud" asendatakse tekstiga "B lisa III jaos osutatud".4. Artikli 8 lõike 1 tekst "B lisa II ja III jaos loetletud" asendatakse tekstiga "B lisa III jaos loetletud".5. B lisa II jagu jäetakse välja.Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. juunil 2001. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 1. juulist 2001.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetud siseriiklikud õigusnormid. Komisjon teavitab sellest teisi liikmesriike.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. mai 2001Euroopa Parlamendi nimeleesistujaN. FontaineNõukogu nimeleesistujaM. Winberg[1] EÜT C 45, 19.2.1999, lk 33.[2] EÜT C 258, 10.9.1999, lk 19.[3] Euroopa Parlamendi arvamus, 16. veebruar 2000 (EÜT C 339, 29.11.2000, lk 128) ja komisjoni otsus, 12. veebruar 2001.[4] EÜT L 46, 19.2.1991, lk 19. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega 94/953/EÜ (EÜT L 371, 31.12.1994, lk 14).[5] EÜT L 147, 31.5.2001, lk1.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 13. juuli 1970, millega muudetakse neljandat korda nõukogu 23. oktoobri 1962. aasta direktiivi toidus lubatud värvaineid käsitlevate liikmesriikide eeskirjade ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31970L0358

Euroopa Liidu Teataja L 157 , 18/07/1970 Lk 0036 - 0037 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 1 Lk 0148  Taanikeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1970(II) Lk 0377  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 1 Lk 0148  Ingliskeelne eriväljaanne: Seeria I Peatükk 1970(II) Lk 0434  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 5 Lk 0135  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 1 Lk 0230  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 1 Lk 0230

		Nõukogu direktiiv,13. juuli 1970,millega muudetakse neljandat korda nõukogu 23. oktoobri 1962. aasta direktiivi toidus lubatud värvaineid käsitlevate liikmesriikide eeskirjade ühtlustamise kohta(70/358/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades, et:nõukogu 23. oktoobri 1962. aasta direktiivi (toidus lubatud värvaineid käsitlevate liikmesriikide eeskirjade ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud nõukogu 20. detsembri 1968. aasta direktiiviga [2]) artikli 11 lõike 2 kohaselt on komisjonil pärast liikmesriikidega konsulteerimist volitus kehtestada analüüsimeetodid, mis on vajalikud selleks, et teha kindlaks, kas värvained vastavad puhtusekriteeriumidele, millele nad peavad vastama;komisjonile tuleks teha ülesandeks kindlaks määrata proovivõtumenetlus ning toidus ja selle pinnal olevate värvainete kvalitatiivse ja kvantitatiivse analüüsi meetodid;on soovitatav, et neil juhtudel, kui nõukogu annab komisjonile toiduga seotud eeskirjade rakendamise õiguse, tuleks sätestada kord liikmesriikide ja komisjoni vahelise tiheda koostöö sisseseadmiseks nõukogu 13. novembri 1969. aasta otsuse [3] kohaselt moodustatud alalises toidukomitees,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Nõukogu 23. oktoobri 1962. aasta direktiivi muudetakse vastavalt artiklite 2 ja 3 sätetele.Artikkel 2"2. Artiklis 11a sätestatud menetluse alusel kehtestatakse:- analüüsimeetodid, mis on vajalikud selleks, et teha kindlaks, kas käesoleva direktiivi III lisas sätestatud puhtuse üld- ja erikriteeriumid on täidetud,- proovivõtumenetlus ning toidus ja selle pinnal olevate värvainete kvalitatiivse ja kvantitatiivse analüüsi meetodid."Artikkel 3"Artikkel 11a1. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab nõukogu 13. novembri 1969. aasta otsusega asutatud alalise toidukomitee (edaspidi "komitee") esimees kas omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotluse korral küsimuse nimetatud komiteele.2. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Komitee esitab oma arvamuse eelnõu kohta aja jooksul, mille määrab esimees vastavalt küsimuse kiireloomulisusele. Arvamused võetakse vastu kaheteistkümne poolthäälega, liikmesriikide hääli arvestatakse asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 sätestatud korras. Esimees ei hääleta.3. a) Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu.b) Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei ole arvamust esitanud, esitab komisjon võetavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.c) Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jooksul alates ettepaneku tegemisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu.Artikkel 11bArtikli 11a sätteid kohaldatakse kaheksateistkümne kuu jooksul alates küsimuse komiteele suunamise kuupäevast vastavalt artikli 11a lõikele 1 või mõnele muule vastavale sättele."Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 13. juuli 1970Nõukogu nimeleesistujaJ. Ertl[1] EÜT 115, 11.11.1962, lk 2645/62.[2] EÜT L 309, 24.12.1968, lk 24.[3] EÜT L 291, 19.11.1969, lk 9.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2001/30/EÜ, 2. mai 2001, millega muudetakse direktiivi 96/77/EÜ, millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate lisaainete (välja arvatud värv- ja magusainete) puhtuse erikriteeriumidEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32001L0030

Euroopa Liidu Teataja L 146 , 31/05/2001 Lk 0001 - 0023

		Komisjoni direktiiv 2001/30/EÜ,2. mai 2001,millega muudetakse direktiivi 96/77/EÜ, millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate lisaainete (välja arvatud värv- ja magusainete) puhtuse erikriteeriumid(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivi 89/107/EMÜ toiduainetes lubatud lisaaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 94/34/EÜ, [2] eriti selle artikli 3 lõike 3 punkti a,olles konsulteerinud toidu teaduskomiteeganing arvestades järgmist:(1) On vaja kehtestada puhtuse kriteeriumid kõigi lisaainete jaoks (välja arvatud värv- ja magusained), mida on nimetatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 1995. aasta direktiivis 95/2/EÜ toiduainetes kasutatavate lisaainete (välja arvatud värv- ja magusainete) kohta, [3] viimati muudetud direktiiviga 2001/5/EÜ [4].(2) Komisjoni 2. detsembri 1996. aasta direktiiviga 96/77/EÜ (millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate lisaainete (välja arvatud värv- ja magusainete) puhtuse erikriteeriumid, [5] viimati muudetud direktiiviga 2000/63/EÜ [6]) sätestatakse mitmete lisaainete puhtuse kriteeriumid. Seda direktiivi tuleks nüüd täiendada puhtuse kriteeriumidega ülejäänud direktiivis 95/2/EÜ nimetatud lisaainete jaoks.(3) Arvesse tuleb võtta FAO/WHO ühise lisaainete ekspertkomisjoni (JECFA) poolt Codex Alimentarius′es esitatud lisaainete spetsifikatsioone ja analüüsimeetodeid.(4) Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise toidukomitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 96/77/EÜ muudetakse järgmiselt:lisasse lisatakse käesoleva direktiivi lisa.Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. juuniks 2002. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.2. Kui liikmesriigid nimetatud normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Kõnealuse viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.3. Enne 1. juunit 2002 turule viidud või märgistatud tooteid, mis ei vasta käesolevale direktiivile, võib siiski turustada kuni varude ammendumiseni.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 2. mai 2001Komisjoni nimelkomisjoni liigeDavid Byrne[1] EÜT L 40, 11.2.1989, lk 27.[2] EÜT L 237, 10.9.1994, lk 1.[3] EÜT L 61, 18.3.1995, lk 1.[4] EÜT L 55, 24.2.2001, lk 59.[5] EÜT L 339, 30.12.1996, lk 1.[6] EÜT L 227, 30.10.2000, lk 1.--------------------------------------------------LISAE 170 (i) KALTSIUMKARBONAATSelle lisaaine puhtuse kriteeriumid on samad, mis on sätestatud selle lisaaine jaoks direktiivi 95/45/EÜ (millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate värvainete puhtuse erikriteeriumid) [1] lisas.E 353 METAVIINHAPESünonüümid | |MääratlusKeemiline nimetus | Metaviinhape |Keemiline valem | C4H6O6 |Sisaldus | Vähemalt 99,5 % |Kirjeldus | Valge või kollaka värvusega pulber või kristallid. Õhu käes kergesti vedelduv, nõrga karamellilõhnaga |IdentifitseerimineA. | Lahustub väga hästi vees ja etanoolis |B. | Katseklaasi viiakse 1—10 mg lisaainet, 2 ml kontsentreeritud väävelhapet ja 2 tilka sulforesortsinoolreaktiivi. Segu kuumutamisel temperatuurini 150 °C tekib intensiivne violetne värvus |PuhtusArseen | Kuni 3 mg/kg |Plii | Kuni 5 mg/kg |Elavhõbe | Kuni 1 mg/kg |E 354 KALTSIUMTARTRAATSünonüümid | |MääratlusKeemiline nimetus | Kaltsium-L(+)-2,3-dihüdroksübutaandioaatdihüdraat |Keemiline valem | C4H4CaO6.2H2O |Molekulmass | 224,18 |Sisaldus | Vähemalt 98,0 % |Kirjeldus | Valge või määrdunudvalge värvusega peen kristalliline pulber |IdentifitseerimineA.Lahustub halvasti vees. Lahustuvus ligikaudu 0,01 g/100 ml vees (20 °C). Lahustub vähe etanoolis. Lahustub halvasti dietüüleetris. Lahustub hapetes | |B.Eripöörang [α]20D | +7,0o < [α]20D < +7,4o (0,1 % lahus 1N HCl-s) |C.5 % lise lahuse pH | 6,0—9,0 |PuhtusSulfaadid (H2SO4-na) | Kuni 1 g/kg |Arseen | Kuni 3 mg/kg |Plii | Kuni 5 mg/kg |Elavhõbe | Kuni 1 mg/kg |E 356 NAATRIUMADIPAATMääratlusKeemiline nimetus | Naatriumadipaat |EINECSi nr | 231-293-5 |Keemiline valem | C6H8Na2O4 |Molekulmass | 190,11 |Sisaldus | Sisaldus on vähemalt 99,0 % (veevabast massist) |Kirjeldus | Valge värvusega lõhnatud kristallid või kristalliline pulber |IdentifitseerimineA.Sulamistemperatuuri vahemik | 151—152 oC (adip(iin)happe jaoks) |B.Lahustuvus | Ligikaudu 50 g/100 ml vees (20 °C) |C.Naatriumi proov on positiivne | |PuhtusVesi | Kuni 3 % (Karl Fischeri järgi) |Arseen | Kuni 3 mg/kg |Plii | Kuni 5 mg/kg |Elavhõbe | Kuni 1 mg/kg |E 357 KAALIUMADIPAATMääratlusKeemiline nimetus | Kaaliumadipaat |EINECSi number | 242-838-1 |Keemiline valem | C6H8K2O4 |Molekulmass | 222,32 |Sisaldus | Sisaldus on vähemalt 99,0 % (veevabast massist) |Kirjeldus | Valge värvusega lõhnatud kristallid või kristalliline pulber |IdentifitseerimineA.Sulamistemperatuuri vahemik | 151—152 oC (adip(iin)happe jaoks) |B.Lahustuvus | Ligikaudu 60 g/100 ml vees (20 °C) |C.Kaaliumi proov on positiivne | |PuhtusVesi | Kuni 3 % (Karl Fischeri järgi) |Arseen | Kuni 3 mg/kg |Plii | Kuni 5 mg/kg |Elavhõbe | Kuni 1 mg/kg |E 420 (i) SORBITOOLSelle lisaaine puhtuse kriteeriumid on samad, mis on sätestatud selle lisaaine jaoks direktiivi 95/31/EÜ (millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate magusainete puhtuse erikriteeriumid) [2] lisas.E 420 (ii) SORBITOOLISIIRUPSelle lisaaine puhtuse kriteeriumid on samad, mis on sätestatud selle lisaaine jaoks direktiivi 95/31/EÜ (millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate magusainete puhtuse erikriteeriumid) lisas.E 421 MANNITOOLSelle lisaaine puhtuse kriteeriumid on samad, mis on sätestatud selle lisaaine jaoks direktiivi 95/31/EÜ (millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate magusainete puhtuse erikriteeriumid) lisas.E 425 (i) RIVIERI TITAANJUURE KUMMIMääratlus | Rivieri titaanjuure kummi on vees lahustuv hüdrokolloid, mis saadakse Rivieri titaanjuure jahust vesiekstraktsioonil. Rivieri titaanjuure jahu on puhastamata toortoode mitmeaastase taime Amorphophallus konjac juurtest. Peamine komponent on vees lahustuv kõrgmolekulaarne polüsahhariid glükomannaan, mis koosneb ß-(1-4)-glükosiidsidemetega seotud D-mannoosi ja D-glükoosi jääkidest moolsuhtes 1,6 : 1,0. Lühemad kõrvalahelad on seotud ß-(1-3)-glükosiidsidemetega ning atsetüülrühmad esinevad korrapäratult ligikaudses suhtes 1 rühm 9—19 sahhariidiühiku kohta |Molekulmass | Peamise komponendi glükomannaani keskmine molekulmass on 200000—2000000 |Sisaldus | Süsivesikuid vähemalt 75 % |Kirjeldus | Valgest kreemika kuni kollakaspruuni värvusega pulber |IdentifitseerimineA.Lahustuvus | Dispergeeritav kuumas või külmas vees, mille tagajärjel moodustub suure viskoossusega lahus, mille pH on 4,0—7,0 |B.Geeli teke | Proovi 1 % vesilahusele lisatakse katseklaasi 5 ml 4 % naatriumtetraboraadilahust ja loksutatakse tugevasti. Tekib geel |C.Termiliselt püsiva geeli teke | Proovi 2 % lahust kuumutatakse keeval vesivannil lahust pidevalt segades 30 minutit ning jahutatakse seejärel toatemperatuurini. 30 g 2 % lahusele lisatakse iga lahuse valmistamiseks kulunud proovi grammi kohta 1 ml 10 % kaaliumkarbonaadilahust. Saadud lahust kuumutatakse 2 tunni kestel vesivannil temperatuuril 85 °C lahust segamata. Nendel tingimustel tekib termiliselt püsiv geel |D.Viskoossus (1 % lahus) | Temperatuuril 25 °C vähemalt 3 kgm-1s-1 |PuhtusMassikadu kuivatamisel | Kuni 12 % (105 °C, 5 tundi) |Tärklis | Kuni 3 % |Valk | Kuni 3 % (N × 5,7) Lämmastikusisaldus määratakse Kjeldahli meetodiga. Proovi valgusisalduse saamiseks korrutatakse proovi lämmastikusisalduse protsent teguriga 5,7 |Eetris lahustuvad ühendid | Kuni 0,1 % |Tuhasus | Kuni 5,0 % (800 °C, 3—4 tundi) |Arseen | Kuni 3 mg/kg |Plii | Kuni 2 mg/kg |Salmonella spp. | Puudub 12,5 grammis |Escherichia coli | Puudub 5 grammis |E 425 (ii) RIVIERI TITAANJUURE GLÜKOMANNAANMääratlus | Rivieri titaanjuure glükomannaan on vees lahustuv hüdrokolloid, mis saadakse Rivieri titaanjuure jahust vesiekstraktsioonil. Rivieri titaanjuure jahu on puhastamata toortoode mitmeaastase taime Amorphophallus konjac juurtest. Peamine komponent on vees lahustuv kõrgmolekulaarne polüsahhariid glükomannaan, mis koosneb ß-(1-4)-glükosiidsidemetega seotud D-mannoosi ja D-glükoosi jääkidest moolsuhtes 1,6 : 1,0. Polümeeril on külgahelad iga 50—60 ühiku järel. Ligikaudu iga 19. suhkrujääk on atsetüülitud |Molekulmass | 500000—2000000 |Sisaldus | Toidu kiudaine: vähemalt 95 % veevabast massist |Kirjeldus | Valge kuni kergelt pruunika värvusega peeneteraline vabalt voolav lõhnata pulber |IdentifitseerimineA.Lahustuvus | Dispergeeritav kuumas või külmas vees, moodustub suure viskoossusega lahus, mille pH on 5,0—7,0. Lahustuvus suureneb lahuse kuumutamisel ja mehaanilisel segamisel |B.Termiliselt püsiva geeli teke | Proovi 2 % lahust kuumutatakse keeval vesivannil lahust pidevalt segades 30 minutit ning jahutatakse seejärel toatemperatuurini. 30 g 2 % lahusele lisatakse iga lahuse valmistamiseks kulunud proovi grammi kohta 1 ml 10 % kaaliumkarbonaadilahust. Saadud lahust kuumutatakse 2 tunni kestel vesivannil temperatuuril 85 °C lahust segamata. Nendel tingimustel tekib termiliselt püsiv geel |C.Viskoossus (1 % lahus) | Temperatuuril 25 °C vähemalt 20 kgm-1s-1 |PuhtusMassikadu kuivatamisel | Kuni 8 % (105 °C, 3 tundi) |Tärklis | Kuni 1 % |Valk | Kuni 1,5 % (N × 5,7) Lämmastikusisaldus määratakse Kjeldahli meetodiga. Proovi valgusisalduse saamiseks korrutatakse saadud lämmastikusisalduse protsent teguriga 5,7 |Eetris lahustuvad ühendid | Kuni 0,5 % |Sulfit (SO2-na) | Kuni 4 mg/kg |Kloriid | Kuni 0,02 % |50 % alkoholis lahustuvad ühendid | Kuni 2,0 % |Tuhasus | Kuni 2,0 % (800 °C, 3—4 tundi) |Plii | Kuni 1 mg/kg |Salmonella spp. | Puudub 12,5 grammis |E. coli | Puudub 5 grammis |E 504 (ii) MAGNEESIUMVESINIKKARBONAATSünonüümid | |MääratlusKeemiline nimetus | Magneesiumhüdroksiidtetramagneesiumkarbonaatpentahüdraat |EINECSi number | 235-192-7 |Keemiline valem | 4MgCO3Mg(OH)25H2O |Molekulmass | 485 |Sisaldus | Magneesiumi 40,0—45,0 %, arvutatud MgO-na |Kirjeldus | Valge värvusega kerge pude mass või mahuline pulber |IdentifitseerimineA.Magneesiumi ja karbonaadi proovid on positiivsed | |B.Lahustuvus | Praktiliselt ei lahustu vees. Ei lahustu etanoolis |PuhtusHappes lahustumatud ühendid | Kuni 0,05 % |Vees lahustuvad ühendid | Kuni 1,0 % |Kaltsium | Kuni 1,0 % |Arseen | Kuni 3 mg/kg |Plii | Kuni 10 mg/kg |Elavhõbe | Kuni 1 mg/kg |E 553b TALKSünonüümid | |Määratlus | Looduslikult leiduv magneesiumsilikaadi vorm, mis sisaldab erinevas koguses järgmisi assotsieerunud mineraale: alfa-kvarts, kaltsiit, klorit, dolomiit, magnesiit ja flogopiit |Keemiline nimetus | Trimagneesiumdihüdroksiiddekaoksotetrasilikaat, trimagneesiumtetraräniundekaoksiidhüdraat |EINECSi number | 238-877-9 |Keemiline valem | Mg3(Si4O10)(OH)2 |Molekulmass | 379,22 |Kirjeldus | Valge või määrdunudvalge värvusega homogeenne kerge pulber, mis puudutamisel tundub rasvasena |IdentifitseerimineA.Infrapunaspektroskoopia | Iseloomulikud piigid esinevad lainearvude 3677, 1018 ja 669 cm-1 juures |B.Röntgenikiirte difraktsioon | Piigid esinevad lainepikkuste 9,34 ×10-10, 4,66 ×10-10 ja 3,12 ×10-10 m juures |C.Lahustuvus | Ei lahustu vees ega etanoolis |PuhtusMassikadu kuivatamisel | Kuni 0,5 % (105 °C, 1 tund) |Happes lahustuvad ühendid | Kuni 6 % |Vees lahustuvad ühendid | Kuni 0,2 % |Happes lahustuv raud | Alla avastamispiiri |Arseen | Kuni 10 mg/kg |Plii | Kuni 5 mg/kg |E 554 NAATRIUMALUMIINIUMSILIKAATSünonüümid | |MääratlusKeemiline nimetus | Naatriumalumiiniumsilikaat |Sisaldus | Sisaldus veevabast massist: SiO2 66,0—88,0 %,Al2O3 5,0—15,0 % |Kirjeldus | Valge värvusega peen amorfne pulber või pärlid |IdentifitseerimineA.Naatriumi, alumiiniumi ja silikaadi proovid on positiivsed | |B.5 % suspensiooni pH | 6,5—11,5 |PuhtusMassikadu kuivatamisel | Kuni 8,0 % (105 °C, 2 tundi) |Kadu põletamisel | 5,0—11,0 % veevabast massist (1000 °C, püsimassini) |Naatrium | 5—8,5 % (arvutatud Na2O-na) veevabast massist |Arseen | Kuni 3 mg/kg |Plii | Kuni 5 mg/kg |Elavhõbe | Kuni 1 mg/kg |E 555 KAALIUMALUMIINIUMSILIKAATSünonüümid | Vilk, vilgukivi |Määratlus | Looduslik vilk koosneb peamiselt kaaliumalumiiniumsilikaadist (muskoviit) |EINECSi number | 310-127-6 |Keemiline nimetus | Kaaliumalumiiniumsilikaat |Keemiline valem | KAl2[AlSi3O10](OH)2 |Molekulmass | 398 |Sisaldus | Vähemalt 98 % |Kirjeldus | Hallika kuni valge värvusega kristalliline pulber või plaadikesed |IdentifitseerimineA.Lahustuvus | Ei lahustu vees, lahjendatud hapetes ega alustes ega orgaanilistes lahustites |PuhtusMassikadu kuivatamisel | Kuni 0,5 % (105 °C, 2 tundi) |Antimon | Kuni 20 mg/kg |Tsink | Kuni 25 mg/kg |Baarium | Kuni 25 mg/kg |Kroom | Kuni 100 mg/kg |Vask | Kuni 25 mg/kg |Nikkel | Kuni 50 mg/kg |Arseen | Kuni 3 mg/kg |Elavhõbe | Kuni 1 mg/kg |Kaadmium | Kuni 2 mg/kg |Plii | Kuni 10 mg/kg |E 556 KALTSIUMALUMIINIUMSILIKAATSünonüümid | |MääratlusKeemiline nimetus | Kaltsiumalumiiniumsilikaat |Sisaldus | Sisaldus veevabast massist: SiO2 44,0—50,0 %,Al2O3 3,0—5,0 %,CaO 32,0—38,0 % |Kirjeldus | Valge värvusega peen vabalt voolav pulber |IdentifitseerimineA.Kaltsiumi, alumiiniumi ja silikaadi proovid on positiivsed | |PuhtusMassikadu kuivatamisel | Kuni 10,0 % (105 °C, 2 tundi) |Kadu põletamisel | 14,0—18,0 % veevabast massist (1000 °C, püsimassini) |Fluoriid | Kuni 50 mg/kg |Arseen | Kuni 3 mg/kg |Plii | Kuni 10 mg/kg |Elavhõbe | Kuni 1 mg/kg |E 558 BENTONIITMääratlus | Bentoniit on looduslik savi, mille põhiline koostisosa on montmorilloniit, looduslik hüdraatunud alumosilikaat, milles mõned alumiiniumi- ja räniaatomid on asendatud teiste aatomitega, näiteks magneesiumi- ja raua-aatomitega. Kaltsium- ja naatriumioonid asuvad mineraalsete kihtide vahel. Bentoniiti on neli liiki: looduslik naatriumbentoniit, looduslik kaltsiumbentoniit, naatriumaktiveeritud bentoniit ja happega aktiveeritud bentoniit |EINECSi number | 215-108-5 |Keemiline valem | (Al, Mg)8(Si4O10)4(OH)8.12H2O |Molekulmass | 819 |Sisaldus | Montmorilloniidi sisaldus on vähemalt 80 % |Kirjeldus | Kollakasvalge või hallikasvalge värvusega väga peen pulber või graanulid. Bentoniidi ehitus võimaldab absorbeerida vett nii struktuuri kui välispinda (paisumise võime) |IdentifitseerimineA.Metüleensinise katse | |B.Röntgenikiirte difraktsioon | Iseloomulikud piigid esinevad lainepikkuste 12,5 × 10-10 m ja 15 × 10-10 m juures |C.Infrapunaspektroskoopia | Piigid esinevad lainearvude 428 cm-1, 470 cm-1, 530 cm-1, 1020—1110 cm-1 ja 3400—3750 cm-1 juures |PuhtusMassikadu kuivatamisel | Kuni 15,0 % (105 °C, 2 tundi) |Arseen | Kuni 2 mg/kg |Plii | Kuni 20 mg/kg |E 559 ALUMIINIUMSILIKAAT (KAOLIIN)Sünonüümid | Kerge kaoliin, raske kaoliin |Määratlus | Alumiiniumsilikaat (kaoliin) on puhastatud valge värvusega plastiline savi, mis koosneb kaoliniidist, kaaliumalumiiniumsilikaadist, päevakivist ja kvartsist. Töötlemisel tuleks vältida põletamist |EINECSi number | 215-286-4 (kaoliniit) |Keemiline valem | Al2Si2O5(OH)4 (kaoliniit) |Molekulmass | 264 |Sisaldus | Vähemalt 90 % (räni ja alumiiniumi kokku, pärast kuumutamist) Räni (SiO2)45—55 %Alumiinium (A12O3)30—39 % |Kirjeldus | Valge või hallikasvalge värvusega peen libe pulber. Kaoliin koosneb kaoliniidihelveste korrapäratult orienteeritud kogumitest moodustunud vabadest agregaatidest või üksikutest kuusnurksetest helvestest |IdentifitseerimineA.Alumiiniumi ja silikaadi proovid on positiivsed | |B.Röntgenikiirte difraktsioon | Iseloomulikud piigid esinevad lainepikkuste 7,18 × 10-10 m, 3,58 × 10-10 m, 2,38 × 10-10 m ja 1,78 × 10-10 m juures |C.Infrapunaspektroskoopia | Piigid esinevad lainearvude 3700 cm-1 ja 3620 cm-1 juures |PuhtusKadu põletamisel | 10—14 % (1000 °C, püsimassini) |Vees lahustuvad ained | Kuni 0,3 % |Happes lahustuvad ühendid | Kuni 2,0 % |Raud | Kuni 5 % |Kaaliumoksiid (K2O) | Kuni 5 % |Süsinik | Kuni 0,5 % |Arseen | Kuni 3 mg/kg |Plii | Kuni 5 mg/kg |Elavhõbe | Kuni 1 mg/kg |E 620 GLUTAMIINHAPESünonüümid | |MääratlusKeemiline nimetus | L-glutamiinhape, L-2-aminopentaandihape |EINECSi number | 200-293-7 |Keemiline valem | C5H9NO4 |Molekulmass | 147,13 |Sisaldus | 99,0—101,0 % veevabast massist |Kirjeldus | Valge värvusega kristallid või kristalliline pulber |IdentifitseerimineA.Planaarkromatograafia katsel glutamiinhappele iseloomulik pilt | |B.Eripöörang [α]D20 | + 31,5o < [α]D20 < + 32,2o (10 % lahus 2N vesinikkloriidhappes 200 mm küvetis) |B.Küllastatud lahuse pH | 3,0—3,5 |PuhtusMassikadu kuivatamisel | Kuni 0,2 % (80 °C, 3 tundi) |Sulfaattuhk | Kuni 0,2 % |Kloriid | Kuni 0,2 % |Pürrolidoonkarboksüülhape | Kuni 0,2 % |Plii | Kuni 2 mg/kg |E 621 NAATRIUMVESINIKGLUTAMAATSünonüümid | Naatriumglutamaat |MääratlusKeemiline nimetus | Naatriumvesinik-L-glutamaatmonohüdraat |EINECSi number | 205-538-1 |Keemiline valem | C5H8NaNO4.H2O |Molekulmass | 187,13 |Sisaldus | Sisaldus 99,0—101,0 % veevabast massist |Kirjeldus | Valge värvusega praktiliselt lõhnata kristallid või kristalliline pulber |IdentifitseerimineA.Naatriumi proov on positiivne | |B.Planaarkromatograafia katsel glutamiinhappele iseloomulik pilt | |C.Eripöörang [α]D20 | + 24,8o < [α]D20 < + 25,3o (10 % lahus (veevaba massi alusel) 2N vesinikkloriidhappes 200 mm küvetis) |D.5 %lise lahuse pH | 6,7— 7,2 |PuhtusMassikadu kuivatamisel | Kuni 0,5 % (98 °C, 5 tundi) |Kloriid | Kuni 0,2 % |Pürrolidoonkarboksüülhape | Kuni 0,2 % |Plii | Kuni 2 mg/kg |E 622 KAALIUMVESINIKGLUTAMAATSünonüümid | Kaaliumglutamaat |MääratlusKeemiline nimetus | Kaaliumvesinik-L-glutamaatmonohüdraat |EINECSi number | 243-094-0 |Keemiline valem | C5H8KNO4.H2O |Molekulmass | 203,24 |Sisaldus | 99,0—101,0 % veevabast massist |Kirjeldus | Valge värvusega praktiliselt lõhnata kristallid või kristalliline pulber |IdentifitseerimineA.Kaaliumi proov on positiivne | |B.Planaarkromatograafia katsel glutamiinhappele iseloomulik pilt | |C.Eripöörang [α]D20 | + 22,5o < [α]D20 < + 24,0o (10 % lahus (veevaba massi alusel) 2N vesinikkloriidhappes 200 mm küvetis) |D.2 %lise lahuse pH | 6,7—7,3 |PuhtusMassikadu kuivatamisel | Kuni 0,2 % (80 °C, 5 tundi) |Kloriid | Kuni 0,2 % |Pürrolidoonkarboksüülhape | Kuni 0,2 % |Plii | Kuni 2 mg/kg |E 623 KALTSIUMGLUTAMAATSünonüümid | |MääratlusKeemiline nimetus | Kaltsium-L-diglutamaat |EINECSi number | 242-905-5 |Keemiline valem | C10H16CaN2O8.xH2O (x = 0, 1, 2 või 4) |Molekulmass | 332,32 (veevaba vorm) |Sisaldus | 98,0—102,0 % veevabast massist |Kirjeldus | Valge värvusega praktiliselt lõhnata kristallid või kristalliline pulber |IdentifitseerimineA.Kaltsiumi proov on positiivne | |B.Planaarkromatograafia katsel glutamiinhappele iseloomulik pilt | |C.Eripöörang [α]D20 | Tetrahüdraatvorm: + 27,4o < [α]D20 < + 29,2o (10 % lahus (veevaba massi alusel) 2N vesinikkloriidhappes 200 mm küvetis) |PuhtusVesi | Tetrahüdraatvorm: kuni 19,0 % (Karl Fischeri järgi) |Kloriid | Kuni 0,2 % |Pürrolidoonkarboksüülhape | Kuni 0,2 % |Plii | Kuni 2 mg/kg |E 624 AMMOONIUMVESINIKGLUTAMAATSünonüümid | Ammooniumglutamaat |MääratlusKeemiline nimetus | Ammooniumvesinik-L-glutamaatmonohüdraat |EINECSi number | 231-447-1 |Keemiline valem | C5H12N2O4.H2O |Molekulmass | 182,18 |Sisaldus | 99,0—101,0 % veevaba massi baasil |Kirjeldus | Valge värvusega praktiliselt lõhnata kristallid või kristalliline pulber |IdentifitseerimineA.Ammooniumi proov on positiivne | |B.Planaarkromatograafia katsel glutamiinhappele iseloomulik pilt | |C.Eripöörang [α]D20 | + 25,4o < [α]D20 < + 26,4o (10 % lahus (veevaba massi alusel) 2N vesinikkloriidhappes 200 mm küvetis) |D.5 %lise lahuse pH | 6,0—7,0 |PuhtusMassikadu kuivatamisel | Kuni 0,5 % (50 °C, 4 tundi) |Sulfaattuhk | Kuni 0,1 % |Pürrolidoonkarboksüülhape | Kuni 0,2 % |Plii | Kuni 2 mg/kg |E 625 MAGNEESIUMGLUTAMAATSünonüümid | |MääratlusKeemiline nimetus | Magneesiumdi-L-glutamaattetrahüdraat |EINECSi number | 242-413-0 |Keemiline valem | C10H16MgN2O8.4H2O |Molekulmass | 388,62 |Sisaldus | 95,0—105,0 % veevabast massist |Kirjeldus | Lõhnata, valge või määrdunudvalge värvusega kristallid või kristalliline pulber |IdentifitseerimineA.Magneesiumi proov on positiivne | |B.Planaarkromatograafia katsel glutamiinhappele iseloomulik pilt | |C.Eripöörang [α]D20 | + 23,8o < [α]D20 < + 24,4o (10 % lahus (veevaba massi alusel) 2N vesinikkloriidhappes 200 mm küvetis) |D.10 %lise lahuse pH | 6,4—7,5 |PuhtusVesi | Kuni 24 % (Karl Fischeri järgi) |Kloriid | Kuni 0,2 % |Pürrolidoonkarboksüülhape | Kuni 0,2 % |Plii | Kuni 2 mg/kg |E 626 GUANÜÜLHAPESünonüümid | |MääratlusKeemiline nimetus | Guanosiin-5'-monofosforhape |EINECSi number | 201-598-8 |Keemiline valem | C10H14N5O8P |Molekulmass | 363,22 |Sisaldus | Sisaldus on vähemalt 97,0 % veevabast massist |Kirjeldus | Lõhnata värvusetud või valge värvusega kristallid või valge kristalliline pulber |IdentifitseerimineA.Riboosi ja orgaanilise fosfaadi proovid on positiivsed | |B.0,25 %lise lahuse pH | 1,5—2,5 |C.Spektromeetria | Guanüülhappelahusel (20 mg guanüülhapet 1 liitris 0,01N vesinikkloriidhappes) on neeldumismaksimum 256 nm juures |PuhtusMassikadu kuivatamisel | Kuni 1,5 % (120 °C, 4 tundi) |Teised nukleotiidid | Ei tohi olla planaarkromatograafiliselt avastatavas koguses |Plii | Kuni 2 mg/kg |E 627 DINAATRIUM-5'-GUANÜLAATSünonüümid | Naatriumguanülaat |MääratlusKeemiline nimetus | Dinaatriumguanosiin-5'-monofosfaat |EINECSi number | 221-849-5 |Keemiline valem | C10H12N5Na2O8P.xH2O (x on ligikaudu 7) |Molekulmass | 407,19 (veevaba vorm) |Sisaldus | Sisaldus on vähemalt 97,0 % veevabast massist |Kirjeldus | Lõhnata värvusetud või valge värvusega kristallid või valge kristalliline pulber |IdentifitseerimineA.Riboosi, orgaanilise fosfaadi ja naatriumi proovid on positiivsed | |B.5 %lise lahuse pH | 7,0—8,5 |C.Spektromeetria | Dinaatriumguanosiin-5'-monofosfaadi lahusel (20 mg dinaatriumguanosiin-5-monofosfaati 1 liitris 0,01N vesinikkloriidhappes) on neeldumismaksimum 256 nm juures |PuhtusMassikadu kuivatamisel | Kuni 25 % (120 °C, 4 tundi) |Teised nukleotiidid | Ei tohi olla planaarkromatograafiliselt avastatavas koguses |Plii | Kuni 2 mg/kg |E 628 DIKAALIUM-5'-GUANÜLAATSünonüümid | Kaaliumguanülaat |MääratlusKeemiline nimetus | Dikaaliumguanosiin-5'-monofosfaat |EINECSi number | 226-914-1 |Keemiline valem | C10H12K2N5O8P |Molekulmass | 439,40 |Sisaldus | Sisaldus on vähemalt 97,0 % veevabast massist |Kirjeldus | Lõhnata värvusetud või valge värvusega kristallid või valge kristalliline pulber |IdentifitseerimineA.Kaaliumi, riboosi ja orgaanilise fosfaadi proovid on positiivsed | |B.5 %lise lahuse pH | 7,0—8,5 |C.Spektromeetria | Lahusel (20 mg 1 liitris 0,01N vesinikkloriidhappes) on neeldumismaksimum 256 nm juures |PuhtusMassikadu kuivatamisel | Kuni 5 % (120 °C, 4 tundi) |Teised nukleotiidid | Ei tohi olla planaarkromatograafiliselt avastatavas koguses |Plii | Kuni 2 mg/kg |E 629 KALTSIUM-5'-GUANÜLAATSünonüümid | |MääratlusKeemiline nimetus | Kaltsiumguanosiin-5'-monofosfaat |Keemiline valem | C10H12CaN5O8P.nH2O |Molekulmass | 401,20 (veevaba vorm) |Sisaldus | Sisaldus on vähemalt 97,0 % veevabast massist |Kirjeldus | Valge või määrdunudvalge värvusega kristallid või pulber |IdentifitseerimineA.Kaltsiumi, riboosi ja orgaanilise fosfaadi proovid on positiivsed | |B.0,05 %lise lahuse pH | 7,0—8,0 |C.Spektromeetria | Lahusel (20 mg 1 liitris 0,01N vesinikkloriidhappes) on neeldumismaksimum 256 nm juures |PuhtusMassikadu kuivatamisel | Kuni 23,0 % (120 °C, 4 tundi) |Teised nukleotiidid | Ei tohi olla planaarkromatograafiliselt avastatavas koguses |Plii | Kuni 2 mg/kg |E 630 INOSIINHAPESünonüümid | |MääratlusKeemiline nimetus | Inosiin-5'-monofosforhape |EINECSi number | 205-045-1 |Keemiline valem | C10H13N4O8P |Molekulmass | 348,21 |Sisaldus | Sisaldus on vähemalt 97,0 % veevabast massist |Kirjeldus | Lõhnata värvusetud või valge värvusega kristallid või pulber |IdentifitseerimineA.Riboosi ja orgaanilise fosfaadi proovid on positiivsed | |B.5 %lise lahuse pH | 1,0—2,0 |C.Spektromeetria | Lahusel (20 mg 1 liitris 0,01N vesinikkloriidhappes) on neeldumismaksimum 250 nm juures |PuhtusMassikadu kuivatamisel | Kuni 3,0 % (120 °C, 4 tundi) |Teised nukleotiidid | Ei tohi olla planaarkromatograafiliselt avastatavas koguses |Plii | Kuni 2 mg/kg |E 631 DINAATRIUM-5'-INOSINAATSünonüümid | Naatriuminosinaat |MääratlusKeemiline nimetus | Dinaatriuminosiin-5'-monofosfaathüdraat |EINECSi number | 225-146-4 |Keemiline valem | C10H11N4Na2O8P.H2O |Molekulmass | 392,17 (veevaba vorm) |Sisaldus | Sisaldus on vähemalt 97,0 % veevabast massist |Kirjeldus | Lõhnata värvusetud või valge värvusega kristallid või pulber |IdentifitseerimineA.Riboosi, orgaanilise fosfaadi ja naatriumi proovid on positiivsed | |B.5 %lise lahuse pH | 7,0—8,5 |C.Spektromeetria | Lahusel (20 mg 1 liitris 0,01N vesinikkloriidhappes) on neeldumismaksimum 250 nm juures |PuhtusVesi | Kuni 28,5 % (Karl Fischeri järgi) |Teised nukleotiidid | Ei tohi olla planaarkromatograafiliselt avastatavas koguses |Plii | Kuni 2 mg/kg |E 632 DIKAALIUM-5'-INOSINAATSünonüümid | Kaaliuminosinaat |MääratlusKeemiline nimetus | Dikaaliuminosiin-5'-monofosfaat |EINECSi number | 243-652-3 |Keemiline valem | C10H11K2N4O8P |Molekulmass | 424,39 |Sisaldus | Sisaldus on vähemalt 97,0 % veevabast massist |Kirjeldus | Lõhnata värvusetud või valge värvusega kristallid või pulber |IdentifitseerimineA.Riboosi, orgaanilise fosfaadi ja kaaliumi proovid on positiivsed | |B.5 %lise lahuse pH | 7,0—8,5 |C.Spektromeetria | Lahusel (20 mg 1 liitris 0,01N vesinikkloriidhappes) on neeldumismaksimum 250 nm juures |PuhtusVesi | Kuni 10,0 % (Karl Fischeri järgi) |Teised nukleotiidid | Ei tohi olla planaarkromatograafiliselt avastatavas koguses |Plii | Kuni 2 mg/kg |E 633 KALTSIUM-5'-INOSINAATSünonüümid | Kaltsiuminosinaat |MääratlusKeemiline nimetus | Kaltsiuminosiin-5'-monofosfaat |Keemiline valem | C10H11CaN4O8P.nH2O |Molekulmass | 386,19 (veevaba vorm) |Sisaldus | Sisaldus on vähemalt 97,0 % veevabast massist |Kirjeldus | Lõhnata värvusetud või valge värvusega kristallid või pulber |IdentifitseerimineA.Riboosi, orgaanilise fosfaadi ja kaltsiumi proovid on positiivsed | |B.0,05 %lise lahuse pH | 7,0—8,0 |C.Spektromeetria | Lahusel (20 mg 1 liitris 0,01N vesinikkloriidhappes) on neeldumismaksimum 250 nm juures |PuhtusVesi | Kuni 23,0 % (Karl Fischeri järgi) |Teised nukleotiidid | Ei tohi olla planaarkromatograafiliselt avastatavas koguses |Plii | Kuni 2 mg/kg |E 634 KALTSIUM-5'-RIBONUKLEOTIIDMääratlusKeemiline nimetus | Kaltsium-5'-ribonukleotiid koosneb kaltsiuminosiin-5-monofosfaadi ja kaltsiumguanosiin-5'-monofosfaadi segust |Keemiline valem | C10H11N4CaO8P.nH2O C10H12N5CaO8P.nH2O |Sisaldus | Mõlema põhikomponendi sisaldus on kokku vähemalt 97,0 %, ühe komponendi sisaldus 47,0—53,0 % veevabast massist |Kirjeldus | Lõhnata, valge või peaaegu valge värvusega kristallid või pulber |IdentifitseerimineA.Riboosi, orgaanilise fosfaadi kaltsiumi proovid on positiivsed | |B.0,05 %lise lahuse pH | 7,0—8,0 |PuhtusVesi | Kuni 23,0 % (Karl Fischeri järgi) |Teised nukleotiidid | Ei tohi olla planaarkromatograafiliselt avastatavas koguses |Plii | Kuni 2 mg/kg |E 635 NAATRIUM-5'-RIBONUKLEOTIIDIDSünonüümid | |MääratlusKeemiline nimetus | Naatrium-5'-ribonukleotiid koosneb dinaatriuminosiin-5'-monofosfaadi ja dinaatriumguanosiin-5'-monofosfaadi segust |Keemiline valem | C10H11N4Na2O8P.nH2O ja C10H12N5Na2O8P.nH2O |Sisaldus | Mõlema põhikomponendi sisaldus on kokku vähemalt 97,0 %, ühe komponendi sisaldus 47,0—53,0 % veevabast massist |Kirjeldus | Lõhnata valge või peaaegu valge värvusega kristallid või pulber |IdentifitseerimineA.Riboosi, orgaanilise fosfaadi ja naatriumi proovid on positiivsed | |B.5 %lise lahuse pH | 7,0—8,5 |PuhtusVesi | Kuni 26,0 % (Karl Fischeri järgi) |Teised nukleotiidid | Ei tohi olla planaarkromatograafiliselt avastatavas koguses |Plii | Kuni 2 mg/kg |E 905 MIKROKRISTALNE VAHASünonüümid | |Määratlus | Mikrokristalne vaha koosneb tahkete küllastunud süsivesinike, peamiselt naftast pärit hargneva ahelaga parafiinide rafineeritud segust |Kirjeldus | Valge kuni merevaigukollase värvusega lõhnata vaha |IdentifitseerimineA.Lahustuvus | Ei lahustu vees, lahustub väga halvasti etanoolis |B.Murdumisnäitaja | nD100 1,434—1,448 |PuhtusMolekulmass | Keskmine molekulmass on vähemalt 500 |Viskoossus 100 °C juures | Vähemalt 1,1 × 10-5 m2s-1 |Kuumutamisjääk | Kuni 0,1 % |5 % destillatsioonimahule vastav süsinikuaatomite arv | Molekulidest kuni 5 % on süsinikuaatomite arvuga alla 25 |Värvusreaktsioon | Vastab testile |Väävel | Kuni 0,4 % |Arseen | Kuni 3 mg/kg |Plii | Kuni 3 mg/kg |Lainepikkus (nm) | Maksimaalne neelduvus tee pikkuse sentimeetri kohta |280—289 | 0,15 |290—299 | 0,12 |300—359 | 0,08 |360—400 | 0,02 ||E 912 MONTAANHAPPE ESTRIDMääratlus | Montaanhapped ja/või estrid etüleenglükooli ja/või 1,3-butaandiooli ja/või glütserooliga |Keemiline nimetus | Montaanhappe estrid |Kirjeldus | Peaaegu valge kuni kollaka värvusega helbed, pulber, graanulid või kuulikesed |IdentifitseerimineA.Tihedus 20 °C juures | 0,98—1,05 |B.Tilktemperatuur | Kõrgem kui 77 °C |PuhtusHappearv | Kuni 40 |Glütserool | Kuni 1 % (määratuna gaasikromatograafia abil) |Muud polüoolid | Kuni 1 % (määratuna gaasikromatograafia abil) |Teised vahatüübid | Ei tohi olla avastatavas koguses (määratuna skaneeriva diferentsiaalkalorimeetria ja/või infrapunaspektroskoopia abil) |Arseen | Kuni 2 mg/kg |Kroom | Kuni 3 mg/kg |Plii | Kuni 2 mg/kg |E 914 OKSÜDEERITUD POLÜETÜLEENVAHAMääratlus | Polüetüleeni pehme oksüdatsioonireaktsiooni saadused |Keemiline nimetus | Oksüdeeritud polüetüleen |Kirjeldus | Peaaegu valge värvusega helbed, pulber, graanulid või kuulikesed |IdentifitseerimineA.Tihedus 20 °C juures | 0,92—10,5 |B.Tilktemperatuur | Kõrgem kui 95 °C |PuhtusHappearv | Kuni 70 |Viskoossus 120 °C juures | Vähemalt 8,1 × 10-5 m2s-1 |Teised vahatüübid | Ei tohi olla avastatavas koguses (määratuna skaneeriva diferentsiaalkalorimeetria ja/või infrapunaspektroskoopia abil) |Hapnik | Kuni 9,5 % |Kroom | Kuni 5 mg/kg |Plii | Kuni 2 mg/kg |E 950 ATSESULFAAM KSelle lisaaine puhtuse kriteeriumid on samad, mis on sätestatud selle lisaaine jaoks direktiivi 95/31/EÜ (millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate magusainete puhtuse erikriteeriumid) lisas.E 951 ASPARTAAMSelle lisaaine puhtuse kriteeriumid on samad, mis on sätestatud selle lisaaine jaoks direktiivi 95/31/EÜ (millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate magusainete puhtuse erikriteeriumid) lisas.E 953 ISOMALTOOSSelle lisaaine puhtuse kriteeriumid on samad, mis on sätestatud selle lisaaine jaoks direktiivi 95/31/EÜ (millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate magusainete puhtuse erikriteeriumid, muudetud direktiiviga 98/66/EÜ) lisas.E 957 TAUMATIINSelle lisaaine puhtuse kriteeriumid on samad, mis on sätestatud selle lisaaine jaoks direktiivi 95/31/EÜ (millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate magusainete puhtuse erikriteeriumid) lisas.E 959 NEOHESPERIDIINDIVESINIKKALKOONSelle lisaaine puhtuse kriteeriumid on samad, mis on sätestatud selle lisaaine jaoks direktiivi 95/31/EÜ (millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate magusainete puhtuse erikriteeriumid) lisas.E 965 (i) MALTITOOLSelle lisaaine puhtuse kriteeriumid on samad, mis on sätestatud selle lisaaine jaoks direktiivi 95/31/EÜ (millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate magusainete puhtuse erikriteeriumid) lisas.E 965 (ii) MALTITOOLISIIRUPSelle lisaaine puhtuse kriteeriumid on samad, mis on sätestatud selle lisaaine jaoks direktiivi 95/31/EÜ (millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate magusainete puhtuse erikriteeriumid) lisas.E 966 LAKTITOOLSelle lisaaine puhtuse kriteeriumid on samad, mis on sätestatud selle lisaaine jaoks direktiivi 95/31/EÜ (millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate magusainete puhtuse erikriteeriumid) lisas.E 967 KSÜLITOOLSelle lisaaine puhtuse kriteeriumid on samad, mis on sätestatud selle lisaaine jaoks direktiivi 95/31/EÜ (millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate magusainete puhtuse erikriteeriumid) lisas.[1] EÜT L 226, 22.9.1995, lk 13.[2] EÜT L 178, 28.7.1995, lk 1.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 19. september 1983, millega viiendat korda (asbest) muudetakse direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega

text:
Avis juridique important

|

31983L0478

Official Journal L 263 , 24/09/1983 P. 0033 - 0036 Spanish special edition: Chapter 13 Volume 14 P. 0201  Portuguese special edition Chapter 13 Volume 14 P. 0201  Finnish special edition: Chapter 15 Volume 4 P. 0136  Swedish special edition: Chapter 15 Volume 4 P. 0136

NÕUKOGU DIREKTIIV,19. september 1983,millega viiendat korda (asbest) muudetakse direktiivi 76/769/EMÜ liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta seoses teatavate ohtlike ainete ja valmististe turustamise ja kasutamise piirangutega(83/478/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, 1võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,2võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust3ning arvestades, et:asbesti ja teatavate seda sisaldavate toodete kasutamisel võivad keskkonda sattuda inimtervist kahjustavad kiud ja tolm, mis võivad põhjustada asbestoosi ja vähktõbe;profülaktika on parim viis kaitsta inimese tervist;väga tõhus viis inimese tervist ja keskkonda kaitsta on teatavate kiudude, näiteks kroküdoliidi (sinine asbest), mis on mõnede teaduslike allikate kohaselt eriti ohtlikud, kasutamise keelamine;kroküdoliidi kasutamist ei ole praegu siiski võimalik täielikult keelata; oleks põhjendamatu eeldada, et kõik seda sisaldavad tooted turult kõrvaldataks, arvestades, et nende toodete käitlemine nende kõrvaldamise või hävitamise eesmärgil kujutaks endast inimtervisele ohu allikat, sest selles protsessis satuksid kiud keskkonda;teatavaid kroküdoliiti sisaldavaid tooteid, nagu tihendid ja asbesttsementtorud või hüdrotrafod, ei saa lähemas tulevikus ühenduse tasandil asendada asendustoodetega, millel on vähemalt samaväärsed omadused;on vaja ette näha erilised märgised, mis osutavad ohtudele seoses asbestkiude sisaldavate toodete kasutamisega;mõnes liikmesriigis kehtivad nende toodete märgistamise suhtes eeskirjad, mis erinevad üksteisest turustustingimuste poolest;käesoleva direktiiviga piiratakse kroküdoliidi ja kroküdoliidikiude sisaldavate toodete turustamist ja kasutamist;muude asbestkiudude ja neid kiude sisaldavate toodete turustamise ja kasutamise piirangud võivad edendada inimtervise kaitset; kuni ühenduse sätete vastuvõtmiseni selliste piirangute kohta piirduvad nende kiudude ja toodetega seotud ühtlustusmeetmed märgistamise suhtes kehtivate sätetega;käesoleva direktiiviga ette nähtud erandisüsteemi on vaja korrapäraselt läbi vaadata vajaduse korral asjakohaste muudatuste tegemiseks, võttes arvesse tehnika ja teaduse edusamme ning võimalusi kroküdoliidi asendamiseks vähem ohtlike ainetega;teatavates liikmesriikides kehtestatud keelud teatavate asbestkiudude suhtes ning mitmesugused sätted toodete märgistamise kohta mõjutavad ühisturu toimimist; sellepärast on vaja ühtlustada liikmesriikide asjakohased õigus- ja haldusnormid ning vastavalt muuta direktiivi 76/769/EMÜ,4 mida on viimati muudetud direktiiviga 83/264/EMÜ,5ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 76/769/EMÜ lisa muudetakse I lisaks.Artikkel 2Direktiivi 76/769/EMÜ I lisasse lisatakse järgmine punkt 5:"5. Asbestkiud5.1. Kroküdoliit CAS nr 12001-28-4* 5.1. Selle kiu ning seda kiudu sisaldavate toodete turustamine ja kasutamine keelatakse. Iga liikmesriik võib siiski lubada seda kiudu sisaldavate toodete turustamist kuni 30. juunini 1988 tingimusel, et need tooted on valmistatud enne 1. jaanuari 1986. Iga liikmesriik võib samuti olla vabastatud seda kiudu sisaldavate toodete kasutamise keelust tingimusel, et need tooted on valmistatud, turustatud või kasutusele võetud enne 1. jaanuari 1986. Samuti võivad liikmesriigid sellest keelust vabastada järgmised tooted, sealhulgas nende valmistamiseks vajalikud kiud ja pooltooted: a) asbesttsementtorud; b) happe- ja temperatuurikindlad tihendid, topendid ja painduvad kompensaatorid; c) hüdrotrafod, ilma et see piiraks muude ühenduse direktiivide sätete kohaldamist.5.2. Kõik asbestkiud: Kroküdoliit, CAS nr 12001-28-4 Krüsotiil, CAS nr 12001-29-5 Amosiit, CAS nr 12172-73-5 Antofülliit, CAS nr 77536-67-5 Aktinoliit, CAS nr 77536-66-4 Tremoliit, CAS nr 77536-68-6 5.2. Neid kiude sisaldavate toodete turustamist ja kasutamist võidakse lubada üksnes siis, kui tootel on II lisale vastav märgis, ilma et see piiraks punkti 5.1 kohaldamist.__________* Number The Chemical Abstract Service registris."Artikkel 3Direktiivi 76/769/EMÜ lisatakse järgmine II lisa:"II LISAAsbesti sisaldavate toodete märgistamise erisätted1. Kõikidel asbesti sisaldavatel toodetel või nende pakendil peab olema järgmiselt kirjeldatav märgis:a) näidisele vastav märgis peab olema vähemalt 5 cm kõrge (H) ja 2,5 cm lai;b) see peab koosnema kahest osast:- ülemine osa (h1 = 40 % H) sisaldab valget a-tähte mustal taustal,- alumine osa (h2 = 60 % H) sisaldab selgesti loetavat standardsõnastust mustas ja/või valges kirjas punasel taustal;c) kui toode sisaldab kroküdoliiti, asendatakse standardsõnastuses tekst "sisaldab asbesti" tekstiga "sisaldab kroküdoliiti / sinist asbesti".Liikmesriigid võivad teise lõigu kohaldamisest vabastada tooted, mis on ette nähtud turustamiseks nende territooriumil. Sellest hoolimata peab nende toodete märgisel olema tekst "sisaldab asbesti";[INSERT IMAGE] Valge "a" mustal taustalETTEVAATUST! SISALDAB ASBESTI Asbestitolmu sissehingamine on tervisele ohtlik Järgige ohutusnõudeid Valge ja/või musta kirjaga standardsõnastus punasel taustald) kui märgis trükitakse otse tootele, piisab ühest värvist, mis kontrasteerub taustavärviga.2. Käesolevas lisas osutatud märgis paigaldatakse vastavalt järgmistele reeglitele:a) igale kõige väiksemale tarneüksusele;b) kui tootes on asbestipõhiseid komponente, piisab sellest, kui üksnes need komponendid on varustatud märgisega. Märgise nõudmine pole kohustuslik, kui pakendi väiksus või sobimatus muudab võimatuks märgise paigaldamise komponendile.3. Asbesti sisaldavate pakendatud toodete märgistamine3.1. Asbesti sisaldavate pakendatud toodete pakendil on selgesti loetaval ja kustutamatul märgisel järgmised andmed:a) sümbol ja asjakohased ohuviited vastavalt käesolevale lisale;b) tööohutusjuhend, mis peab olema koostatud vastavalt käesolevas lisas osutatud üksikasjadele, kuivõrd need on kõnealuse toote puhul asjakohased.Kui pakendil antakse ohutusalast lisateavet, ei tohi see nõrgendada vastavalt punktidele a ja b esitatud andmeid ega olla nendega vastuolus.3.2. Punktile 3.1 vastaval märgistamisel tuleb kasutada:- pakendile kindlalt paigaldatud märgist või- pakendi külge kindlalt seotud märgist või- trükkimist otse pakendile.3.3. Asbesti sisaldavaid tooteid, mis pakendatakse üksnes lahtisesse plastikmaterjali vms, käsitletakse pakendatud toodetena ning märgistatakse vastavalt punktile 3.2. Kui tooted sellisest pakendist eraldatakse ja neid turustatakse pakendamata kujul, varustatakse iga kõige väiksem tarneüksus märgistusega vastavalt punktile 3.1.4. Asbesti sisaldavate pakendamata toodete märgistamineAsbesti sisaldavate pakendamata toodete märgistamisel vastavalt punktile 3.1 tuleb kasutada:- asbesti sisaldavale tootele kindlalt paigaldatud märgist või- sellise toote külge kindlalt seotud märgist või- trükkimist otse tootelevõi kui eespool osutatud viise ei saa mõistlikkuse piires kasutada näiteks toote väiksuse, toote omaduste sobimatuse või teatavate tehniliste raskuste tõttu, tuleb kasutada käsilehte punktile 3.1 vastava märgistusega.5. Tootele, mida vastavalt selle kasutamiskontekstile võidakse töödelda või viimistleda, tuleks lisada tööohutusjuhend, mis võib olla kõnealuse toote puhul asjakohane, ning eriti järgmised juhised, ilma et see piiraks muude tööohutust ja -hügieeni käsitlevate ühenduse sätete kohaldamist:- võimaluse korral kasutada välistingimustes või hea ventilatsiooniga ruumis,- soovitatav on kasutada käsitööriistu või aeglaseid tööriistu, mis on vajaduse korral varustatud asjakohase tolmuimuvahendiga. Kiirete tööriistade kasutamise korral peaksid need alati olema varustatud sellise vahendiga,- võimaluse korral niisutada enne puurimist või lõikamist,- tolm niisutada ning paigutada korralikult suletavasse anumasse ja ohutul viisil kõrvaldada.6. Koduseks kasutamiseks ette nähtud tootel, mida ei ole hõlmatud punktis 5 ning mille kasutamise käigus tõenäoliselt satuvad keskkonda asbestkiud, peaks vajaduse korral olema järgmine ohutusjuhis: "kulumise korral asendada".7. Liikmesriigid võivad kehtestada asbesti sisaldavate toodete kasutamise suhtes oma territooriumil nõude, et märgistusel tuleb kasutada riigi ametlikku keelt või ametlikke keeli."Artikkel 41. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud sätted 30 kuu jooksul alates selle direktiivi teatavakstegemisest.6 Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 19. september 1983Nõukogu nimeleesistujaG. VARFIS1 EÜT C 78, 28.3.1980, lk 10.2 EÜT C 125, 17.5.1982, lk 159.3 EÜT C 331, 17.12.1980, lk 5.4 EÜT L 262, 27.9.1976, lk 201.5 EÜT L 147, 6.6.1983, lk 9.6 Käesolev direktiiv tehti liikmesriikidele teatavaks 21. septembril 1983.


title: Komisjoni direktiiv 1999/75/EÜ, 22. juuli 1999, millega muudetakse komisjoni direktiivi 95/45/EÜ, millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate värvainete puhtuse erikriteeriumidEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31999L0075

Euroopa Liidu Teataja L 206 , 05/08/1999 Lk 0019 - 0021

		Komisjoni direktiiv 1999/75/EÜ,22. juuli 1999,millega muudetakse komisjoni direktiivi 95/45/EÜ, millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate värvainete puhtuse erikriteeriumid(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivi 89/107/EMÜ toiduainetes lubatud lisaaineid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 94/34/EÜ, [2] eriti selle artikli 3 lõike 3 punkti a,olles konsulteerinud toidu teaduskomiteeganing arvestades, et:(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 1994. aasta direktiivis 94/36/EÜ toiduainetes kasutatavate värvainete kohta [3] loetletakse need ained, mida võib toidus värvainetena kasutada;(2) komisjoni 26. juuli 1995. aasta direktiivis 95/45/EÜ, millega nähakse ette toiduainetes kasutatavate värvainete puhtuse erikriteeriumid, [4] kehtestatakse direktiivis 94/36/EÜ nimetatud värvainete puhtusekriteeriumid;(3) tehnika arengut silmas pidades on tarvis muuta direktiivis 95/45/EÜ karoteenisegude (E 160a (i)) suhtes kehtestatud puhtusekriteeriume; seetõttu tuleb kõnealust direktiivi kohandada;(4) tuleb arvesse võtta FAO/WHO ühise lisaainete ekspertkomisjoni (JECFA) poolt Codex Alimentarius'es esitatud värvainete spetsifikatsioone ja analüüsimeetodeid;(5) käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas alalise toidukomitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 95/45/EÜ muudetakse järgmiselt:lisa B osa peatükk, milles käsitletakse E 160a (i) karoteenisegusid, asendatakse käesoleva direktiivi lisaga.Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 1. juulit 2000. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid kõnealused normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. juuli 1999Komisjoni nimelkomisjoni liigeKarel van Miert[1] EÜT L 40, 11.2.1989, lk 27.[2] EÜT L 237, 10.9.1994, lk 1.[3] EÜT L 237, 10.9.1994, lk 13.[4] EÜT L 226, 22.9.1995, lk 1.--------------------------------------------------LISA"E 160a (i) karoteenisegud1. TAIMEDEST SAADAVAD KAROTEENID| || |Sünonüümid | CI toiduoranž 5 |Mõiste | Karoteenisegusid saadakse söödavate taimede looduslike liinide, porgandi, taimeõli, heintaimede, lutserni ja nõgese solventekstraktsioonil. Peamine värvaine koosneb karotinoididest, millest enamiku moodustab beetakaroteen, segu võib sisaldada ka α- ning γ-karoteene ja muid värvpigmente. Lisaks värvpigmentidele võib kõnealune aine sisaldada algmaterjalis tavaliselt esinevaid õlisid, rasvu ja vahasid. Ekstraheerimisel võib kasutada ainult järgmisi lahusteid: atsetoon, metüületüülketoon, metanool, etanool, propaan-2-ool, heksaan diklorometaan ja süsinikdioksiid. |Klass | Karotenoidid |Värviindeksi nr | 75130 |EINECS | 230-636-6 |Keemiline valem | β-karoteen: C40H56 |Molekulmass | β-karoteen: 536,88 |Analüüs | Karoteeni sisaldus (ümber arvutatuna ß-karoteeniks) on vähemalt 5 %. Taimeõli ekstraheerimissaaduste puhul on karoteeni sisaldus vähemalt 0,2 % toidurasvadest E1cm1%tsükloheksaanis umbes 440—457 nm juures on 2500 |IdentifitseerimineA. Spektromeetria | Neeldumismaksimumid tsükloheksaanis on 440—457 ja 470—486 nm juures |PuhtusLahusti jäägid | Atsetoon | Mitte üle 50 mg/kg, eraldi või koos |Metüületüülketoon |Metanool |Propaan-2-ool |Heksaan |Etanool |Diklorometaan: | Mitte üle 10 mg/kg |Arseen | Mitte üle 3 mg/kg |Plii | Mitte üle 10 mg/kg |Elavhõbe | Mitte üle 1 mg/kg |Kaadmium | Mitte üle 1 mg/kg |Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks) | Mitte üle 40 mg/kg |2. VETIKATEST SAADAVAD KAROTEENIDMõiste | Karoteenisegusid võib samuti saada Dunaliella salina vetikatest, mida kasvatatakse suurtes soolajärvedes Whyallas, Lõuna-Austraalias. Beetakaroteeni ekstraheeritakse eeterlike õlidega. Valmistis on 20—30 % suspensioon sojaõlis, mis sisaldab looduslikku E-vitamiini (kuni 0,3 %). Trans- ja cis-isomeeride suhe on vahemikus 50/50–71/29. Peamine värvaine koosneb karotinoididest, millest enamiku moodustab beetakaroteen. Segus võib olla alfa-karoteeni, luteiini, zeaksantiini ja beeta-krüptoksantiini. Lisaks värvpigmentidele võib kõnealune aine sisaldada algmaterjalis tavaliselt esinevaid õlisid, rasvu ja vahasid. |Klass | Karotenoidid |Värviindeksi nr | 75130 |Analüüs | Karoteeni sisaldus (ümber arvutatuna ß-karoteeniks) on vähemalt 20 %. |IdentifitseerimineA. Spektromeetria | Neeldumismaksimumid tsükloheksaanis on 448—457 ja 474—486 nm juures |PuhtusArseen | Mitte üle 3 mg/kg |Plii | Mitte üle 10 mg/kg |Elavhõbe | Mitte üle 1 mg/kg |Kaadmium | Mitte üle 1 mg/kg |Raskmetallid (ümber arvutatuna pliiks) | Mitte üle 40 mg/kg" |--------------------------------------------------