title: Komisjoni direktiiv 2001/11/EÜ, 14. veebruar 2001, millega kohandatakse nõukogu direktiivi 96/96/EÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) tehnika arenguga, et kontrollida kommertsveokite kiiruspiirikute toimivustEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32001L0011

Euroopa Liidu Teataja L 048 , 17/02/2001 Lk 0020 - 0021

		Komisjoni direktiiv 2001/11/EÜ,14. veebruar 2001,millega kohandatakse nõukogu direktiivi 96/96/EÜ (mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) tehnika arenguga, et kontrollida kommertsveokite kiiruspiirikute toimivust(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 1996. aasta direktiivi 96/96/EÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 1999/52/EÜ, [2] eriti selle artiklit 8,ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 10. veebruari 1992 aasta direktiiviga 92/6/EMÜ (teatava kategooria mootorsõidukitele kiiruspiirikute paigaldamise ja nende kasutamise kohta ühenduses) [3] nähti ohutuse, keskkonnakaitse ja konkurentsi ühtlustamisega seotud kaalutlustel ette kiiruspiirikute paigaldamine teatavatele kategooriate M3 ja N3 sõidukitele. Paigaldamist direktiivi reguleerimisalasse kuuluvatele sõidukitele alustati hiljemalt 1. jaanuaril 1996.(2) Direktiiviga 96/96/EÜ ei nähta ette kiiruspiirikute toimivuse kontrollimist, st sõiduki maksimumkiiruse tõhusa piiramise võimalust.(3) Käesoleva muutmisdirektiiviga nõutakse, et ametivõimude kontroll tagaks kiiruspiirikute nõuetekohase toimivuse.(4) Tänaseks on kättesaadavad lihtsad ja üldlevinud diagnostikasüsteemid, mida ülevaatust tegevad organisatsioonid saavad kasutada suurema osa paigaldatud kiiruspiirikute testimiseks. Sõidukite puhul, millele nende hõlpsasti kättesaadavate diagnostikariistadega ligi ei pääse, peavad ametivõimud kasutama kas sõiduki tootja käest saadavaid seadmeid või ette nägema, et tunnustatakse sõiduki tootja või tema agentorganisatsiooni poolt väljaantud ülevaatustunnistusi.(5) Tulevikus muutub kiiruspiiriku nõuetekohase toimivuse korrapärane kontroll hõlpsamaks, kuna sõidukitele paigaldatakse uued salvestusseadmed (digitaaltahhograaf), nagu on ette nähtud nõukogu 24. septembri 1998. aasta määrusega (EÜ) nr 2135/98, millega muudetakse maanteetranspordis kasutatavaid salvestusseadmeid käsitlevat määrust (EMÜ) nr 3821/85 ning määruste (EMÜ) nr 3820/85 ja (EMÜ) nr 3821/85 kohaldamist käsitlevat direktiivi 88/599/EMÜ. [4] Uutele sõidukitele paigaldatakse nimetatud seadmed alates aastast 2003.(6) Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 96/96/EÜ artikli 8 alusel asutatud mootorsõidukite ja nende haagiste tehnoülevaatuse direktiivi tehnika arenguga kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1.Direktiivi 96/96/EÜ II lisa punktile 7.10 lisatakse neljas taane järgmises sõnastuses:"— võimaluse korral kontrollida, kas kiiruspiiriku kiirusemäärang vastab direktiivi 92/6/EMÜ artiklite 2 ja 3 kohastele piirangutele ning kas kiiruspiirik takistab neis artiklites nimetatud sõidukeid neid kindlaksmääratud väärtusi ületamast.”"Artikkel 2.Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide tekstid.Artikkel 3.Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 4.Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 14. veebruar 2001Komisjoni nimelasepresidentLoyola De Palacio[1] EÜT L 46, 17.2.1997, lk 1.[2] EÜT L 142, 5.6.1999, lk 26.[3] EÜT L 57, 2.3.1992, lk 27.[4] EÜT L 274, 9.10.1998, lk 1.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2006/140/EÜ, 20. detsember 2006 , millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, kandes toimeaine sulfurüülfluoriidi selle I lisasse EMPs kohaldatav tekst

text:
               30.12.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 414/78

         KOMISJONI DIREKTIIV 2006/140/EÜ,
   20. detsember 2006,
   millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/8/EÜ, kandes toimeaine sulfurüülfluoriidi selle I lisasse
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 1998. aasta direktiivi 98/8/EÜ, mis käsitleb biotsiidide turuleviimist, (1) eriti selle artikli 16 lõike 2 teist lõiku,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 4. novembri 2003. aasta määrusega (EÜ) nr 2032/2003 (Euroopa Parlamendi ja nõukogu biotsiidide turuleviimist käsitleva direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikes 2 osutatud kümneaastase tööprogrammi teise etapi kohta ja määruse (EÜ) nr 1896/2000 muutmise kohta) (2) on kehtestatud loetelu toimeainete kohta, mida on vaja hinnata, pidades silmas nende võimalikku kandmist direktiivi 98/8/EÜ I, I A või I B lisasse. Sulfurüülfluoriid kuulub nimetatud loetelusse.

               (2)

               Määruse (EÜ) nr 2032/2003 kohaselt on sulfurüülfluoriidi hinnatud vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 11 lõikele 2 kasutamiseks toodetes, mis kuuluvad direktiivi 98/8/EÜ V lisas määratletud tooteliiki 8: puidukonservandid.

               (3)

               Määruse (EÜ) nr 2032/2003 artikli 5 lõike 2 kohaselt määrati referentliikmesriigiks Rootsi. Rootsi esitas 19. aprillil 2005 komisjonile pädeva asutuse aruande ja soovituse vastavalt nimetatud määruse artikli 10 lõigetele 5 ja 7.

               (4)

               Komisjon ja liikmesriigid on pädeva asutuse aruande läbi vaadanud. Määruse (EÜ) nr 2032/2003 artikli 11 lõike 4 kohaselt lisati läbivaatuse tulemused 8. septembril 2006 alalises biotsiidide komitees hindamisaruandesse.

               (5)

               Sulfurüülfluoriidi hindamisel ei ilmnenud ühtegi lahendamata küsimust ega probleemi, millega peaks tegelema tervise- ja keskkonnariskide teaduskomitee (SCHER).

               (6)

               Erinevad uuringud näitavad, et sulfurüülfluoriidi sisaldavate biotsiidide kasutamisel puidukonservandina võib eeldada, et need vastavad uuritud ja hindamisaruandes kirjeldatud kasutusviiside korral direktiivi 98/8/EÜ artikli 5 nõuetele. Seega on asjakohane kanda sulfurüülfluoriid I lisasse, et kõikides liikmesriikides oleks võimalik sulfurüülfluoriidi sisaldavate biotsiidide puidukonservandina kasutamise lube välja anda, muuta või tühistada vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõikele 3.

               (7)

               Käesoleva direktiivi sätteid on oluline kohaldada samaaegselt kõikides liikmesriikides, et tagada toimeainena sulfurüülfluoriidi sisaldavate biotsiidide võrdne kohtlemine turul ja hõlbustada kogu biotsiidituru nõuetekohast toimimist.

               (8)

               Hindamisaruande tulemuste põhjal on asjakohane nõuda, et selliseid tooteid tohivad vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 10 lõike 2 punkti i alapunktile e kasutada ainult väljaõppe saanud professionaalsed kasutajad ning kasutajate ja kõrvaliste isikute ohutuse tagamiseks kavandatakse vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 10 lõike 2 punkti i alapunktile f riskide vähendamise meetmed.

               (9)

               Lisaks sellele on asjakohane nõuda vastavalt direktiivi 98/8/EÜ artikli 10 lõike 2 punkti i alapunktile f pidevat seiret ja lisateabe esitamist teatavates hindamisaruandes nimetatud valdkondades.

               (10)

               Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud saaksid valmistuda uute nõuete täitmiseks ning toimiku esitanud taotlejad saaksid kasutada kogu 10-aastast andmekaitseaega, mis direktiivi 98/8/EÜ artikli 12 lõike 1 punkti c alapunkti ii kohaselt algab toimeaine lisasse kandmise kuupäevast.

               (11)

               Lisasse kandmisele peaks järgnema mõistlik ajavahemik, et liikmesriigid saaksid rakendada direktiivi 98/8/EÜ artikli 16 lõiget 3, eelkõige välja anda, muuta või tühistada tooteliiki 8 kuuluvate sulfurüülfluoriidi sisaldavate biotsiidide kasutamise lube, et tagada nende vastavus direktiivile 98/8/EÜ.

               (12)

               Seetõttu tuleks direktiivi 98/8/EÜ vastavalt muuta.

               (13)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise biotsiidide komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 98/8/EÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2007. Nad edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. jaanuarist 2009.
   Kui liikmesriigid võtavad kõnealused normid vastu, lisavad nad nendesse normidesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste riiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 20. detsember 2006

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Stavros DIMAS

      (1)  EÜT L 123, 24.4.1998, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud 29. mai 2006. aasta Komisjoni direktiiviga 2006/50/EÜ (ELT L 142, 30.5.2006, lk 6).

      (2)  ELT L 307, 24.11.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1048/2005 (ELT L 178, 9.7.2005, lk 1).

      LISA
      Järgmine tabel, mis sisaldab kirjet nr 1, lisatakse direktiivi 98/8/EÜ I lisasse

                     “Nr

                     Tavanimetus

                     IUPACi nimetus,
                     Identifitseerimisnumbrid

                     Toimeaine miinimumpuhtus turustatavas biotsiidis

                     Lisamise kuupäev

                     Artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg
                     (v.a rohkem kui ühte toimeainet sisaldavad tooted, mille puhul artikli 16 lõike 3 järgimise tähtaeg on viimases asjaomase toimeaine lisamise otsuses sätestatud tähtaeg)

                     Lisasse kuulumise lõppkuupäev

                     Toote liik

                     Erisätted (1)

                     1

                     sulfurüülfluoriid

                     sulfurüüldifluoriid
                     EÜ nr: 220-281-5
                     CASi nr: 2699-79-8

                     > 994 g/kg

                     1. jaanuar 2009

                     31. detsember 2010

                     31. detsember 2018

                     8

                     Liikmesriigid tagavad, et lube antakse järgmistel tingimustel:

                                 1)

                                 toodet tohib müüa ja selle kasutamine on lubatud ainult selle kasutamiseks väljaõppe saanud kutselistele kasutajatele;

                                 2)

                                 kehtestatakse kasutajate ja kõrvaliste isikute riskide vähendamise meetmed;

                                 3)

                                 jälgitakse sulfurüülfluoriidi kontsentratsiooni kauges troposfääriõhus.

                           Liikmesriigid tagavad ka, et loa omanikud edastavad komisjonile punktis 3 osutatud seire aruanded iga viie aasta tagant alates 1. jaanuarist 2009.

         (1)  VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel vajalike hindamisaruannete sisu ja järeldused on kättesaadavad komisjoni veebilehel http://ec.europa.eu/comm/environment/biocides/index.htm”


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/24/EÜ,  15. märts 2006 , mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujate tegevusega kaasnevate või nende töödeldud andmete säilitamist ja millega muudetakse direktiivi 2002/58/EÜ

text:
               13.4.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 105/54

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2006/24/EÜ,
   15. märts 2006,
   mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujate tegevusega kaasnevate või nende töödeldud andmete säilitamist ja millega muudetakse direktiivi 2002/58/EÜ
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras. (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (3) kohustatakse liikmesriike kaitsma füüsiliste isikute õigusi ja vabadusi, eelkõige õigust eraelu puutumatusele isikuandmete töötlemisel, et seeläbi tagada isikuandmete vaba liikumine ühenduses.

               (2)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiviga 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv), (4) on direktiivis 95/46/EÜ sätestatud põhimõtted muudetud elektroonilise side sektori eeskirjadeks.

               (3)

               Direktiivi 2002/58/EÜ artiklites 5, 6 ja 9 määratletakse eeskirjad, mida võrgu- ja teenusepakkujad peavad kohaldama elektrooniliste sideteenuste kasutamisega kaasnevate liiklus- ja asukohaandmete töötlemise suhtes. Kui kõnealuseid andmeid enam side edastamiseks ei vajata, tuleb need kustutada või muuta anonüümseks, v.a andmed, mis on vajalikud arvete koostamiseks või sidumistasude jaoks. Kokkuleppel võib teatud andmeid kasutada ka turustamiseesmärkidel ja lisaväärtusteenuse osutamiseks.

               (4)

               Direktiivi 2002/58/EÜ artikli 15 lõikes 1 sätestatakse tingimused, mille kohaselt liikmesriigid võivad piirata kõnealuse direktiivi artiklites 5 ja 6, artikli 8 lõigetes 1, 2, 3 ja 4 ning artiklis 9 sätestatud õigusi ja kohustusi. Selline piirang peab olema vajalik, otstarbekas ja proportsionaalne demokraatlikus ühiskonnas avaliku korra eesmärkidel, s.t riikliku julgeoleku (s.t riigi julgeoleku), avaliku turvalisuse kaitsmiseks või selleks, et ennetada, uurida, avastada ja kohtus menetleda kuritegusid või elektroonilise sidesüsteemi volitamata kasutamist.

               (5)

               Mitmed liikmesriigid on võtnud vastu õigusaktid, mille kohaselt teenuse pakkujad peaksid andmeid säilitama kuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks ja kohtus menetlemiseks. Need siseriiklikud sätted erinevad märkimisväärselt.

               (6)

               Õiguslikud ja tehnilised erinevused siseriiklike sätete vahel, mis käsitlevad andmete säilitamist kuritegude ennetamiseks, uurimiseks, avastamiseks ja kohtus menetlemiseks, on takistuseks elektrooniliste sideteenuste siseturul; teenuse pakkujatele seatakse erinevaid nõudmisi olenevalt säilitatavate liiklus- või asukohaandmete liigist, säilitamistingimustest ja säilitamistähtaegadest.

               (7)

               Justiits- ja siseküsimuste nõukogu 19. detsembri 2002. aasta kohtumise järeldustes rõhutatakse, et seoses elektrooniliste sideteenuste võimaluste märkimisväärse kasvuga on elektrooniliste sideteenuste kasutamisega seotud andmed eriti olulised ja seetõttu on need ka väärtuslikuks vahendiks kuritegevuse ja kuritegude, eriti organiseeritud kuritegevuse ennetamisel, uurimisel, avastamisel ja kohtus menetlemisel.

               (8)

               Terrorismivastase võitluse deklaratsiooniga, mille Euroopa Ülemkogu võttis vastu 25. märtsil 2004, tehti nõukogule ülesandeks analüüsida ettepanekuid seoses sideteenuste liiklusandmete säilitamist käsitlevate eeskirjade kehtestamisega teenuse pakkujatele.

               (9)

               Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 8 kohaselt on igaühel õigus oma eraelu austamisele ja kirjavahetuse kaitsele. Avalik võim võib selle õiguse teostamisse sekkuda ainult õiguslikul alusel ja juhul, kui see on demokraatlikus ühiskonnas vajalik muu hulgas riikliku julgeoleku või üldise turvalisuse, korrarikkumise või kuriteo takistamise huvides või teiste isikute õiguste ja vabaduste kaitseks. Kuna andmete säilitamine on osutunud nii vajalikuks ja tõhusaks õiguskaitsevahendiks mitmes liikmesriigis toimunud uurimiste käigus, eriti selliste raskete juhtumite puhul nagu organiseeritud kuritegevus ja terrorism, on vaja tagada säilitatud andmete kättesaadavus õiguskaitseasutustele teatava ajavahemiku jooksul, käesolevas direktiivis sätestatud tingimustel. Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 8 nõuetele vastava andmete säilitamise vahendi vastuvõtmine on seetõttu vajalik meede.

               (10)

               Nõukogu kinnitas 13. juulil 2005 Londoni terrorirünnakuid hukka mõistvas deklaratsioonis vajadust võtta niipea kui võimalik vastu telekommunikatsiooniandmete säilitamist käsitlevad ühised meetmed.

               (11)

               Võttes arvesse liiklus- või asukohaandmete tähtsust kuritegude uurimisel, avastamisel ja kohtus menetlemisel, mida näitavad uurimused ja kinnitab mitmete liikmesriikide praktiline kogemus, on vaja Euroopa tasandil tagada elektrooniliste sideteenuste pakkujate üldkasutatava elektroonilise sideteenuse või üldkasutatava võrguteenuse pakkujate tegevusega kaasnevate või nende töödeldud andmete säilitamine teatud ajavahemiku jooksul vastavalt käesolevas direktiivis sätestatud tingimustele.

               (12)

               Direktiivi 2002/58/EÜ artikli 15 lõige 1 kehtib andmete suhtes endiselt, kaasa arvatud tagajärjetute helistamiskatsetega seotud andmed, mille säilitamist käesolevas direktiivis eraldi ei nõuta ja mis seega jäävad selle reguleerimisalast välja, ning andmete säilitamine teistel kui käesoleva direktiiviga hõlmatud eesmärkidel, sealhulgas kohtumõistmise eesmärkidel.

               (13)

               Käesolev direktiiv kehtib üksnes side või sideteenuse pakkumisega kaasnevate või sellega seoses töödeldud andmete suhtes ega kehti edastatud teabe sisuks olevate andmete suhtes. Andmete säilitamisel tuleb silmas pidada, et seda ei tehtaks rohkem kui üks kord. Asjaomaste sideteenuste osutamisel loodud või töödeldud andmed tähendavad juurdepääsetavaid andmeid. Eriti e-posti ja Interneti-telefoniga seotud andmete säilitamisel võib selle ulatus piirduda pakkujate või võrguteenuse pakkujate endi teenusega.

               (14)

               Elektrooniliste sideteenustega seotud tehnoloogia muutub kiiresti ja pädevate ametiasutuste õiguslikud nõudmised võivad muutuda. Nõuannete saamiseks ja parimat tava puudutavate kogemuste jagamiseks sellises olukorras kavatseb komisjon moodustada rühma, kuhu on koondatud liikmesriikide õiguskaitseorganid, elektrooniliste sideteenuste tööstus, Euroopa Parlamendi ja andmekaitsega tegelevate ametiasutuste, kaasa arvatud Euroopa Andmekaitseinspektori esindajad.

               (15)

               Direktiivid 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ on täielikult kohaldatavad käesoleva direktiivi kohaselt säilitatavate andmete suhtes. Direktiivi 95/46/EÜ artikli 30 lõike 1 punkt c näeb ette konsulteerimise selle direktiivi artikli 29 alusel loodud töörühmaga üksikisikute kaitseks seoses isikuandmete töötlemisega.

               (16)

               Teenusepakkujate kohustused seoses direktiivi 95/46/EÜ artiklist 6 tulenevate meetmetega andmete kvaliteetsuse tagamiseks, samuti nende kohustused seoses meetmetega andmetöötluse konfidentsiaalsuse ja turvalisuse tagamiseks, mis tulenevad selle direktiivi artiklitest 16 ja 17, kehtivad täielikult ka käesoleva direktiivi tähenduses säilitatavate andmete kohta.

               (17)

               On oluline, et liikmesriigid võtaksid õiguslikke meetmeid, mis tagaksid käesoleva direktiivi kohaselt säilitatud andmete kättesaadavuse ainult pädevatele siseriiklikele ametiasutustele kooskõlas siseriikliku õigusega, täielikult kinni pidades asjaomaste isikute põhiõigustest.

               (18)

               Sellega seoses pannakse direktiivi 95/46/EÜ artiklis 24 liikmesriikidele kohustus määrata sanktsioonid kõnealuse direktiivi kohaselt vastu võetud sätete rikkumise eest. Direktiivi 2002/58/EÜ artikli 15 lõikes 2 kehtestatakse sama nõue seoses direktiivi 2002/58/EÜ kohaselt vastu võetud siseriiklike sätetega. Nõukogu 24. veebruari 2005. aasta raamotsus 2005/222/JSK infosüsteemide vastu suunatud rünnete kohta (5) sätestab, et õigusvastane tahtlik sisenemine infosüsteemi, kaasa arvatud seal asuvate andmete kasutamine, muudetakse kriminaalkorras karistatavaks.

               (19)

               Andmete õigusvastase töötlemise või muude direktiivi 95/46/EÜ kohaselt vastu võetud siseriiklike sätetega vastuolus oleva teo tõttu kahju kannatanud inimese õigus kahju hüvitamisele, mis tuleneb selle direktiivi artiklist 23, kehtib ka isikuandmete õigusvastase töötlemise kohta käesoleva direktiivi kohaselt.

               (20)

               Euroopa Nõukogu 2001. aasta küberkuritegevuse konventsioon ja Euroopa Nõukogu 1981. aasta konventsioon üksikisiku kaitse kohta isikuandmete automatiseeritud töötlemisel hõlmavad ka säilitatud andmeid käesoleva direktiivi tähenduses.

               (21)

               Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, milleks on ühtlustada teenusepakkujate kohustused säilitada teatavaid sideandmeid, nii et oleks tagatud nende kättesaadavus vastavalt liikmesriikide riiklikule õigusele määratletud raskete kuritegude uurimiseks, avastamiseks ja kohtus menetlemiseks, ei ole liikmesriikidel võimalik piisaval määral saavutada ning seetõttu on eesmärk käesoleva direktiivi ulatuse ja mõju tõttu paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Nimetatud artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv kaugemale sellest, mis on vajalik nimetatud eesmärkide saavutamiseks.

               (22)

               Käesolevas direktiivis peetakse kinni põhiõigustest ja eelkõige Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtetest. Eelkõige püüab käesolev direktiiv koos direktiiviga 2002/58/EÜ tagada põhiõigustest kinnipidamise kodanike eraelu ja teabevahetuse puutumatusest kinnipidamise ja isikuandmete kaitsmisega, nagu see on esitatud harta artiklites 7 ja 8.

               (23)

               Arvestades, et elektrooniliste sideteenuste pakkujatele pandud kohustused peaksid olema proportsionaalsed, nõuab see direktiiv, et nad säilitaksid ainult andmeid, mis tekivad või mida töödeldakse nende sideteenuste osutamisel; kui pakkujad neid andmeid ise ei tekita ega töötle, ei kohustata neid vastavaid andmeid säilitama. Käesoleva direktiivi eesmärk ei ole ühtlustada andmete säilitamise tehnoloogiat, mis tuleb valida riiklikul tasandil.

               (24)

               Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (6) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetmete vahel, ning need tabelid avalikustama.

               (25)

               Käesolev direktiiv ei piira liikmesriikide volitusi võtta vastu õigusakte, mis käsitlevad nende poolt määratud siseriiklike asutuste õigust andmetele juurde pääseda ja neid kasutada. Küsimused, mis puudutavad siseriiklike asutuste juurdepääsu käesoleva direktiivi kohaselt säilitatud andmetele tegevuste jaoks, mida nimetatakse direktiivi 95/46/EÜ artikli 3 lõike 2 esimeses taandes, ei kuulu ühenduse õiguse reguleerimisalasse. Siiski võivad need kuuluda siseriikliku õiguse või Euroopa Liidu lepingu VI jaotise kohase tegevuse alla. Need õigusaktid või tegevus peavad täielikult vastama põhiõigustele, mis tulenevad liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest ning on tagatud Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis. Nimetatud konventsiooni artiklis 8, nagu Euroopa Inimõiguste Kohus seda tõlgendab, nõutakse, et riiklike asutuste sekkumine eraelu puutumatuse õiguse teostamisse peab vastama hädavajalikkuse ja proportsionaalsuse nõuetele ning seetõttu teenima täpselt ja selgelt kindlaksmääratud ja õiguspäraseid eesmärke ning olema sekkumise eesmärgi suhtes piisav, asjakohane ja mõõdukas,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Sisu ja reguleerimisala
   1.   Käesoleva direktiivi eesmärk on ühtlustada liikmesriikide sätted, mis käsitlevad üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujate kohustusi säilitada teatavaid andmeid, mida nad loovad või töötlevad, et need oleksid kättesaadavad iga liikmesriigi riiklikus õiguses määratletud raskete kuritegude uurimiseks, avastamiseks ja kohtus menetlemiseks.
   2.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse nii füüsiliste kui ka juriidiliste isikute liiklus- ja asukohaandmete ning nendega seotud teabe suhtes, mis on vajalik abonendi või registreeritud kasutaja kindlaksmääramiseks. Direktiiv ei ole kohaldatav elektroonilise sideteenuse sisu suhtes, sealhulgas teave, mis kaasneb elektroonilise sidevõrgu kasutamisega.
   Artikkel 2
   Mõisted
   1.   Käesolevas direktiivis kasutatakse direktiivis 95/46/EÜ, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivis 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) (7) ja direktiivis 2002/58/EÜ sisalduvaid mõisteid.
   2.   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)

                  andmed – liiklus- või asukohaandmed ja nendega seotud teave, mis on vajalik abonendi või kasutaja kindlakstegemiseks;

               b)

                  kasutaja – juriidiline või füüsiline isik, kes kasutab üldkasutatavat elektroonilist sideteenust isiklikel või ärilistel eesmärkidel, ilma et ta oleks tingimata ise kõnealust teenust tellinud;

               c)

                  telefoniteenus – telefonikõned (kaasa arvatud häälkõned, kõnepost, konverentsi- ja andmekõned), lisateenused (kaasa arvatud kõne suunamine ja kõne edastamine) ning sõnumi- ja multimeediateenus (kaasa arvatud lühisõnumiteenus, täiustatud sõnumiteenus või multimeediateenus);

               d)

                  kasutajatunnus – isikule Interneti-ühenduse või Interneti-teenuse abonendiks saamisel või registreerimisel antav unikaalne tunnus;

               e)

                  kärjetunnus – selle tugijaama kärje tunnus, kust mobiiltelefoniside lähtus või kuhu see suundus;

               f)

                  ebaõnnestunud helistamiskatse – side, mille puhul ühendati telefonikõne edukalt, kuid sellele ei vastatud või ühendus ei tekkinud võrguhalduse tõttu.

         Artikkel 3
   Kohustus andmeid säilitada
   1.   Erandina direktiivi 2002/58/EÜ artiklitest 5, 6 ja 9 võtavad liikmesriigid meetmeid, mis tagavad, et nende jurisdiktsiooni alla kuuluvate üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujate tegevusega kaasnevaid või nende töödeldud andmeid, mida nimetatakse käesoleva direktiivi artiklis 5, säilitatakse vastavalt käesoleva direktiivi sätetele.
   2.   Lõikes 1 viidatud andmete säilitamise kohustus hõlmab ka artiklis 5 nimetatud andmete säilitamist, mis on seotud ebaõnnestunud helistamiskatsetega, kui need andmed luuakse või neid töödeldakse ja säilitatakse (telefonisideandmed) või registreeritakse (Interneti-sideandmed) asjaomase liikmesriigi jurisdiktsiooni alla kuuluvate üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujate tegevuse käigus. Käesoleva direktiiviga ei nõuta selliste andmete säilitamist, mis on seotud kõnedega, mille puhul ühendust ei saadud.
   Artikkel 4
   Juurdepääs andmetele
   Liikmesriigid võtavad vastu meetmed, millega tagatakse, et käesoleva direktiivi kohaselt säilitatud andmeid antakse ainult pädevatele siseriiklikele asutustele, konkreetsetel juhtudel ja vastavalt siseriiklikele õigusaktidele. Menetluse, mida tuleb järgida, ja tingimused, mis peavad olema täidetud säilitatud andmetele juurdepääsu saamiseks vastavalt vajaduse ja proportsionaalsuse nõuetele, määratleb iga liikmesriik siseriiklikus õiguses vastavalt asjakohastele sätetele Euroopa Liidu või rahvusvahelises avalikus õiguses ning eriti Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioonis, nagu Euroopa Inimõiguste Kohus seda tõlgendab.
   Artikkel 5
   Säilitatavate andmete liigid
   1.   Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiivi kohaselt säilitatakse järgmisi andmeliike:

               a)

               andmed, mis on vajalikud sideallika seiramiseks ja tuvastamiseks:

                           1)

                           telefonivõrgu ja mobiiltelefonivõrgu puhul:

                                       i)

                                       helistaja telefoninumber;

                                       ii)

                                       abonendi või registreeritud kasutaja nimi ja aadress;

                           2)

                           Interneti-ühenduse, e-posti ja Interneti-telefoni puhul:

                                       i)

                                       eraldatud kasutajatunnused;

                                       ii)

                                       üldkasutatavasse telefonivõrku saabuva side kasutajatunnus ja telefoninumber;

                                       iii)

                                       selle abonendi või registreeritud kasutaja nimi ja aadress, kelle nimele Interneti-protokolli aadress, kasutajatunnus või telefoninumber olid eraldatud hetkel, mil side toimus;

               b)

               andmed, mis on vajalikud side sihtpunkti tuvastamiseks:

                           1)

                           telefonivõrgu ja mobiiltelefonivõrgu puhul:

                                       i)

                                       valitud number või numbrid (number või numbrid, millele helistati) ja juhul, kui kasutati lisateenuseid, nt kõne suunamine või kõne edastamine, number või numbrid, kuhu kõne suunati;

                                       ii)

                                       abonendi (abonentide) või registreeritud kasutaja(te) nimi (nimed) ja aadress(id);

                           2)

                           e-posti ja Interneti-telefoni puhul:

                                       i)

                                       Interneti-telefonikõne kavandatud vastuvõtja(te) kasutajatunnus(ed) või telefoninumber (telefoninumbrid);

                                       ii)

                                       kavandatud vastuvõtva abonendi (abonentide) või registreeritud kasutaja(te) nimi (nimed), aadress(id) ja kasutajatunnus(ed);

               c)

               andmed, mis on vajalikud side kuupäeva, aja ja kestuse kindlaksmääramiseks:

                           1)

                           telefonivõrgu ja mobiiltelefonivõrgu puhul side alguse ja lõpu kuupäev ja kellaaeg;

                           2)

                           Interneti-ühenduse, e-posti teenuse ja Interneti-telefoni teenuse puhul:

                                       i)

                                       Interneti-seansi alguse ja lõpu kuupäev ja kellaaeg konkreetse ajavööndi järgi koos dünaamilise või staatilise Interneti-protokolli aadressiga, mille on kasutajale eraldanud Interneti-teenuse pakkuja, ja abonendi või registreeritud kasutaja kasutajatunnusega;

                                       ii)

                                       e-posti või Interneti-telefoni kasutamise alguse (log-in) ja lõpu (log-off) kuupäev ja kellaaeg konkreetse ajavööndi järgi;

               d)

               andmed, mis on vajalikud sideliigi kindlaksmääramiseks:

                           1)

                           telefonivõrgu ja mobiiltelefonivõrgu puhul: kasutatud telefoniteenus;

                           2)

                           e-posti ja Interneti-telefoni puhul: kasutatud Interneti-teenus;

               e)

               andmed, mis on vajalikud kasutaja sidevahendi või oletatava sidevahendi kindlaksmääramiseks:

                           1)

                           telefonivõrgu puhul telefoninumbrid, millelt ja millele helistati;

                           2)

                           mobiiltelefonivõrgu puhul:

                                       i)

                                       telefoninumbrid, millelt ja millele helistati;

                                       ii)

                                       helistaja rahvusvaheline mobiilside abonendi tunnus (IMSI);

                                       iii)

                                       helistaja rahvusvaheline mobiilside lõppseadme tunnus (IMEI);

                                       iv)

                                       vastuvõtja IMSI;

                                       v)

                                       vastuvõtja IMEI;

                                       vi)

                                       anonüümsete ettemakstud teenuste puhul teenuse esmase aktiveerimise kuupäev ja kellaaeg ning tugijaama kärjetunnus (Cell ID), millest teenus aktiveeriti;

                           3)

                           Interneti-ühenduse, e-posti ja Interneti-telefoni puhul:

                                       i)

                                       helistaja telefoninumber sissehelistamisega ühenduse puhul;

                                       ii)

                                       digitaalne abonendiliin (DSL) või mõni muu tunnus side algataja kohta;

               f)

               andmed, mis on vajalikud mobiilsidevahendi asukoha kindlaksmääramiseks:

                           1)

                           tugijaama tunnus (Cell ID) side alustamise ajal;

                           2)

                           andmed, mis määratlevad tugijaamade geograafilise asukoha viitega nende tunnustele (Cell ID) ajavahemikul, mille jooksul sideandmeid säilitatakse.

         2.   Side sisu paljastavaid andmeid ei tohi käesoleva direktiivi kohaselt säilitada.
   Artikkel 6
   Säilitamistähtajad
   Liikmesriigid tagavad, et artiklis 5 osutatud andmeid säilitatakse mitte vähem kui kuue kuu ja kõige rohkem kahe aasta jooksul alates side toimumise kuupäevast.
   Artikkel 7
   Andmekaitse ja andmete turvalisus
   Ilma et see piiraks vastavalt direktiividele 95/46/EÜ ja 2002/58/EÜ vastu võetud sätete kohaldamist, tagab iga liikmesriik, et üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujad peavad käesoleva direktiivi alusel säilitatud andmete puhul kinni vähemalt järgnevatest andmete turvalisuse põhimõtetest:

               a)

               säilitatud andmed on sama kvaliteediga ning nende suhtes kehtivad samad turvalisuse ja kaitse meetmed, nagu võrgus olevate andmete suhtes;

               b)

               andmete suhtes kehtivad asjakohased tehnilised ja korralduslikud meetmed, millega kaitstakse andmeid juhusliku hävimise või ebaseadusliku hävitamise, kadumise või muutmise, loata või ebaseadusliku säilitamise, töötlemise, juurdepääsu või avalikustamise eest;

               c)

               andmete suhtes kehtivad asjakohased tehnilised ja korralduslikud meetmed, millega tagatakse, et andmetele pääsevad juurde ainult eriloaga töötajad,
               ja

               d)

               säilitamisperioodi lõpus hävitatakse kõik andmed, v.a andmed, mida on kasutatud ja mis on kaitstud.

         Artikkel 8
   Säilitatavate andmete säilitamistingimused
   Liikmesriigid tagavad, et artiklis 5 nimetatud andmed säilitatakse vastavalt käesolevale direktiivile sel viisil, et säilitatud andmeid ja kogu muud andmetega seonduvat vajalikku teavet saaks taotluse korral viivitamatult pädevatele ametiasutustele edastada.
   Artikkel 9
   Järelevalveasutus
   1.   Iga liikmesriik näeb ette ühe või mitu ametiasutust, et teostada oma territooriumil järelevalvet artikli 7 kohaselt vastu võetud sätete kohaldamise üle seoses säilitatavate andmete turvalisusega. Need asutused võivad olla samad, millele on viidatud direktiivi 95/46/EÜ artiklis 28.
   2.   Lõikes 1 osutatud asutused tegutsevad selles lõikes nimetatud järelevalve alal täiesti sõltumatult.
   Artikkel 10
   Statistika
   1.   Liikmesriigid tagavad, et üldkasutatava elektroonilise sideteenuse või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujate tegevusega kaasnevate või nende töödeldud säilitatud andmete kohane statistika edastatakse komisjonile igal aastal. Selline statistika hõlmab:

               —

               juhtumeid, mil teave edastati asjakohastele ametiasutustele vastavalt kohaldatavale siseriiklikule seadusele,

               —

               aega, mis jääb andmete säilitamise kuupäeva ja selle kuupäeva vahele, mil pädev ametiasutus andmete edastamist taotles,

               —

               juhtumeid, mil taotlusi ei olnud võimalik täita.

         2.   Selline statistika ei sisalda isikuandmeid.
   Artikkel 11
   Direktiivi 2002/58/EÜ muutmine
   Direktiivi 2002/58/EÜ artiklisse 15 lisatakse järgmine lõige:

      “1a.   Lõiget 1 ei kohaldata andmete suhtes, mille säilitamist eraldi nõutakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiivis 2006/24/EÜ, mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste või üldkasutatavate sidevõrkude pakkujate tegevusega kaasnevate või nende töödeldud andmete säilitamist, (8) selle direktiivi artikli 1 lõikes 1 viidatud eesmärkidel.

   Artikkel 12
   Edasised meetmed
   1.   Liikmesriik, kus on kujunenud olukord, mis annab põhjust artiklis 6 nimetatud maksimaalse säilitusaja pikendamiseks piiratud ajavahemikuks, võib vajalikud meetmed võtta. See liikmesriik teatab viivitamatult komisjonile ja teavitab teisi liikmesriike käesoleva artikli kohaselt võetud meetmetest ning märgib, millisel põhjendusel meetmed võeti.
   2.   Kuue kuu jooksul pärast lõikes 1 mainitud teate saamist kiidab komisjon vastavad riiklikud meetmed heaks või lükkab tagasi, olles kindlaks teinud, kas need kujutavad või ei kujuta endast omavolilist diskrimineerimist või varjatud kaubanduspiirangut liikmesriikide vahel ja kas need võivad kujuneda siseturu toimimist takistavaks või mitte. Kui komisjon pole selle aja jooksul otsust teinud, loetakse siseriiklikud meetmed vastuvõetuks.
   3.   Kui liikmesriigi siseriiklikud meetmed, mis käesolevast direktiivist kõrvale kalduvad, kiidetakse lõike 2 kohaselt heaks, võib komisjon kaaluda, kas teha ettepanek direktiivi muutmiseks.
   Artikkel 13
   Õiguskaitsevahendid, vastutus ja sanktsioonid
   1.   Iga liikmesriik võtab vajalikud meetmed tagamaks, et siseriiklikud meetmed direktiivi 95/46/EÜ III peatüki (mis näeb ette õiguskaitsevahendid, vastutuse ja sanktsioonid) rakendamiseks viiakse käesoleva direktiivi alla kuuluvate andmete töötlemisel täielikult ellu.
   2.   Eriti võtab iga liikmesriik vajalikud meetmed tagamaks, et tahtlik käesoleva direktiivi alusel säilitatud andmetega tutvumine või nende edastamine, mida selle direktiivi kohaselt vastu võetud siseriiklikud õigusaktid ei luba, oleks karistatav sanktsioonidega, sealhulgas haldus- või kriminaalsanktsioonidega, mis on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
   Artikkel 14
   Hindamine
   1.   Hiljemalt 15. septembril 2010. aastal esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva direktiivi kohaldamise ja mõju hinnangu seoses majandusettevõtjate ja tarbijatega, võttes arvesse elektroonilise sidetehnoloogia edasist arengut ja artikli 10 kohaselt komisjonile esitatud statistilisi tegureid, selleks et otsustada, kas käesoleva direktiivi sätteid on vaja muuta, eelkõige seoses artiklis 5 toodud andmete nimekirjaga ja artiklis 6 sätestatud säilitamistähtaegadega. Hindamise tulemused tehakse avalikult kättesaadavaks.
   2.   Selleks analüüsib komisjon kõiki tähelepanekuid, mis liikmesriigid või direktiivi 95/46/EÜ artikli 29 alusel loodud töörühm talle on esitanud.
   Artikkel 15
   Ülevõtmine
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 15. septembril 2007. aastal. Nad teavitavad sellest viivitamata komisjoni. Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid teatavad komisjonile käesoleva direktiiviga hõlmatud valdkonnas vastu võetud tähtsamate siseriiklike normide teksti.
   3.   Iga liikmesriik võib käesoleva direktiivi kohaldamist Interneti-ühenduse, Interneti-telefoni ja e-postiga seotud sideandmete säilitamise suhtes lükata edasi kuni 15. märtsini 2009. Liikmesriik, kes kavatseb seda lõiget kasutada, teatab sellest nõukogule ja komisjonile deklaratsiooniga käesoleva direktiivi vastuvõtmisel. Deklaratsioon avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 16
   Jõustumine
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 17
   Adressaadid
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 15. märts 2006

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         J. BORRELL FONTELLES

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         H. WINKLER

      (1)  Arvamus on esitatud 19. jaanuaril 2006 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (2)  Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2005. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 21. veebruari 2006. aasta otsus.

      (3)  EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

      (4)  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.

      (5)  ELT L 69, 16.3.2005, lk 67.

      (6)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

      (7)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33.

      (8)  ELT L 105, 13.4.2006, lk 54.”

      Madalmaade avaldus
      vastavalt direktiivi 2006/24/EÜ artikli 15 lõikele 3
      Seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga, mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisel töödeldud andmete säilitamist ning millega muudetakse direktiivi 2002/58/EÜ, kasutavad Madalmaad võimalust lükata direktiivi kohaldamine Interneti-ühenduse, Interneti-telefoni ja e-postiga seotud sideandmete säilitamise suhtes edasi maksimaalselt 18kuuliseks ajavahemikuks alates direktiivi jõustumiskuupäevast.

      Austria avaldus
      vastavalt direktiivi 2006/24/EÜ artikli 15 lõikele 3
      Austria teatab, et lükkab 18kuuliseks ajavahemikuks edasi kõnealuse direktiivi kohaldamise Interneti-ühenduse, Interneti-telefoni ja e-postiga seotud sideandmete säilitamise suhtes alates artikli 15 lõikes 1 osutatud kuupäevast.

      Eesti avaldus
      vastavalt direktiivi 2006/24/EÜ artikli 15 lõikele 3
      Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisel töödeldud andmete säilitamist ning millega muudetakse direktiivi 2002/58/EÜ) artikli 15 lõikega 3 teatab Eesti oma kavatsusest lükata nimetatud lõike alusel edasi direktiivi kohaldamine Interneti-ühenduse, Interneti-telefoni ja e-postiga seotud sideandmete säilitamise suhtes 36kuuliseks ajavahemikuks alates direktiivi vastuvõtmise kuupäevast.

      Ühendkuningriigi avaldus
      vastavalt direktiivi 2006/24/EÜ artikli 15 lõikele 3
      Ühendkuningriik teatab, et kooskõlas üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisel töödeldud andmete säilitamist käsitleva ja direktiivi 2002/58/EÜ muutva direktiivi artikli 15 lõikega 3 lükkab Ühendkuningriik edasi kõnealuse direktiivi kohaldamise Interneti-ühenduse, Interneti-telefoni ja e-postiga seotud sideandmete säilitamise suhtes.

      Küprose Vabariigi avaldus
      vastavalt direktiivi 2006/24/EÜ artikli 15 lõikele 3
      Küprose Vabariik teatab, et lükkab artikli 15 lõikes 3 kindlaks määratud kuupäevani edasi direktiivi kohaldamise Interneti-ühenduse, Interneti-telefoni ja e-postiga seotud sideandmete säilitamise suhtes.

      Kreeka Vabariigi deklaratsioon
      vastavalt direktiivi 2006/24/EÜ artikli 15 lõikele 3
      Kreeka teatab, et kooskõlas artikli 15 lõikega 3 lükkab Kreeka kõnealuse direktiivi kohaldamise Interneti-ühenduse, Interneti-telefoni ja e-postiga seotud sideandmete säilitamise suhtes edasi pärast artikli 15 lõikes 1 osutatud ajavahemiku lõppemist kuni 18kuuliseks ajavahemikuks.

      Luksemburgi Suurhertsogiriigi avaldus
      vastavalt direktiivi 2006/24/EÜ artikli 15 lõikele 3
      Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisel töödeldud andmete säilitamist ning millega muudetakse direktiivi 2002/58/EÜ) artikli 15 lõikega 3 teatab Luksemburgi Suurhertsogiriigi valitsus, et kavatseb kasutada võimalust lükata direktiivi artikli 15 lõike 3 alusel edasi direktiivi kohaldamine Interneti-ühenduse, Interneti-telefoni ja e-postiga seotud sideandmete säilitamise suhtes.

      Sloveenia avaldus
      vastavalt direktiivi 2006/24/EÜ artikli 15 lõikele 3
      Sloveenia ühineb nende liikmesriikide rühmaga, kes tegid avalduse kooskõlas üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisel töödeldud andmete säilitamist käsitleva Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi artikli 15 lõikega 3, et lükata 18kuuliseks ajavahemikuks edasi direktiivi kohaldamine Interneti-ühenduse, Interneti-telefoni ja e-postiga seotud sideandmete säilitamise suhtes.

      Rootsi avaldus
      vastavalt direktiivi 2006/24/EÜ artikli 15 lõikele 3
      Kooskõlas artikli 15 lõikega 3 soovib Rootsi kasutada võimalust lükata edasi käesoleva direktiivi kohaldamine Interneti-ühenduse, Interneti-telefoni ja e-postiga seotud sideandmete säilitamise suhtes.

      Leedu Vabariigi avaldus
      vastavalt direktiivi 2006/24/EÜ artikli 15 lõikele 3
      Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi eelnõu (mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisel töödeldud andmete säilitamist ning millega muudetakse direktiivi 2002/58/EÜ (edaspidi direktiiv)) artikli 15 lõikega 3 teatab Leedu Vabariik, et pärast direktiivi vastuvõtmist lükkab Leedu Vabariik selle kohaldamise Interneti-ühenduse, Interneti-telefoni ja e-postiga seotud sideandmete säilitamise suhtes artikli 15 lõikes 3 sätestatud ajavahemikuks edasi.

      Läti Vabariigi avaldus
      vastavalt direktiivi 2006/24/EÜ artikli 15 lõikele 3
      Läti teatab, et vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta direktiivi 2006/24/EÜ (mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisel töödeldud andmete säilitamist ning millega muudetakse direktiivi 2002/58/EÜ) artikli 15 lõikele 3 lükkab Läti edasi direktiivi kohaldamise Interneti-ühenduse, Interneti-telefoni ja e-postiga seotud sideandmete säilitamise suhtes kuni 15. märtsini 2009.

      Tšehhi Vabariigi avaldus
      vastavalt direktiivi 2006/24/EÜ artikli 15 lõikele 3
      Kooskõlas artikli 15 lõikega 3 teatab Tšehhi Vabariik, et lükkab pärast direktiivi vastuvõtmise kuupäeva 36kuuliseks ajavahemikuks edasi kõnealuse direktiivi kohaldamise Interneti-ühenduse, Interneti-telefoni ja e-postiga seotud sideandmete säilitamise suhtes.

      Belgia avaldus
      vastavalt direktiivi 2006/24/EÜ artikli 15 lõikele 3
      Belgia teatab, et kasutades artikli 15 lõikega 3 sätestatud võimalust, lükkab Belgia kõnealuse direktiivi kohaldamise Interneti-ühenduse, Interneti-telefoni ja e-postiga seotud sideandmete säilitamise suhtes edasi 36kuuliseks ajavahemikuks alates direktiivi vastuvõtmise kuupäevast.

      Poola Vabariigi avaldus
      vastavalt direktiivi 2006/24/EÜ artikli 15 lõikele 3
      Käesolevaga teatab Poola, et kavatseb kasutada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (mis käsitleb üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisel töödeldud andmete säilitamist ning millega muudetakse direktiivi 2002/58/EÜ) artikli 15 lõikega 3 sätestatud võimalust ning lükkab 18kuuliseks ajavahemikuks edasi kõnealuse direktiivi kohaldamise Interneti-ühenduse, Interneti-telefoni ja e-postiga seotud sideandmete säilitamise suhtes pärast artikli 15 lõikes 1 kindlaks määratud kuupäeva.

      Soome avaldus
      vastavalt direktiivi 2006/24/EÜ artikli 15 lõikele 3
      Soome teatab, et kooskõlas üldkasutatavate elektrooniliste sideteenuste osutamisel töödeldud andmete säilitamist käsitleva ja direktiivi 2002/58/EÜ muutva direktiivi artikli 15 lõikega 3 lükkab Soome edasi kõnealuse direktiivi kohaldamise Interneti-ühenduse, Interneti-telefoni ja e-postiga seotud sideandmete säilitamise suhtes.

      Saksamaa deklaratsioon
      vastavalt direktiivi 2006/24/EÜ artikli 15 lõikele 3
      Saksamaa jätab endale õiguse lükata edasi direktiivi kohaldamine Interneti-ühenduse, Interneti-telefoni ja e-postiga seotud sideandmete säilitamise suhtes 18 kuud pärast artikli 15 lõike 1 esimeses lauses nimetatud ajahetke.


title: Komisjoni direktiiv 2004/1/EÜ, 6. jaanuar 2004, millega muudetakse direktiivi 2002/72/EÜ, peatades asodikarboksüülamiidi gaseeriva ainena kasutamiseEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32004L0001

Euroopa Liidu Teataja L 007 , 13/01/2004 Lk 0045 - 0046

		Komisjoni direktiiv 2004/1/EÜ,6. jaanuar 2004,millega muudetakse direktiivi 2002/72/EÜ, peatades asodikarboksüülamiidi gaseeriva ainena kasutamise(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiivi 89/109/EMÜ toiduainetega kokkupuutumiseks ettenähtud materjale ja esemeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] eriti selle artiklit 3ning arvestades järgmist:(1) Vastavalt toiduainete teaduskomitee arvamusele lubatakse komisjoni 6. augusti 2002. aasta direktiivis 2002/72/EÜ toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -toodete kohta [2] kasutada asodikarboksüülamiidi gaseeriva ainena toiduga kokkupuutuvate plastmaterjalide ja -toodete korral.(2) Asodikarboksüülamiidi kasutatakse gaseeriva ainena klaasanumate sulgemiseks kasutatavate metallkaante plasttihendite valmistamisel. Uuemad avastused on näidanud, et asodikarboksüülamiid laguneb vahtplastist tihendite tootmisprotsessi käigus toimuva kuumutamise ja kaanetatud klaasanuma steriliseerimise järel semikarbasiidiks.(3) 2003. aasta 8. juulil teatas tootmisharu Euroopa Toiduohutusametile (edaspidi "toiduohutusamet"), et mitmest klaasanumas toiduainest on leitud semikarbasiidi. Aine kontsentratsioon nimetatud toiduainetes oli erinev (kuni 25 μg/kg), olles kõige suurem imikutoitudes.(4) Olemasolevate teaduslike andmete, sealhulgas hiljutise toiduohutusameti tellitud uuringu põhjal jõudis lisaainete, lõhna- ja maitseaine, abiainete ja toiduga kokkupuutuvate materjalide teaduskomisjon (edaspidi "teaduskomisjon") oma 1. oktoobri 2003. aasta avalduses järeldusele, et semikarbasiidil on nõrk kantserogeenne toime laboratooriumiloomadele ja nõrk in vitro genotoksilisus, kuid olemasolevate teaduslike andmete alusel ei olnud võimalik järeldada, kas semikarbasiidil on inimesele kantserogeenne toime.(5) Seetõttu kutsus toiduohutusamet kokku ajutise eksperdirühma, kellele pandi ülesandeks anda edasist nõu selles osas, millised võivad olla ohud imikute kui tarbijagrupi jaoks, kelle võimalik kokkupuude semikarbasiidiga kehakaalu kohta on tõenäoliselt suurim. Hinnates seda, milliseid tagajärgi võib endaga kaasa tuua semikarbasiidi sisaldus imikutoitudes, võttis eksperdirühm arvesse nii toksikoloogilisi tegureid kui ka mikrobioloogilisi ja toitumisalaseid kaalutlusi.(6) 2003. aasta 9. oktoobril tegi eksperdirühm teatavaks oma arvamuse, mille kohaselt on nii semikarbasiidi sisaldavat toitu söövate laste kui ka täiskasvanute puhul oht tõenäoliselt väga väike, kui võtta arvesse olemasolevat teavet semikarbasiidi sisalduse kohta toidus, selle omastamise ja toksikoloogia kohta. Teaduskomisjon nentis siiski, et semikarbasiidi sisaldus imikutoidus on ebasoovitav ja soovitas, et semikarbasiidiga kokkupuudet oleks mõistlik vähendada nii kiiresti kui tehnoloogia areng seda ohutult teha võimaldab.(7) Võttes arvesse teaduskomisjoni ja kokkukutsutud ajutise eksperdirühma järeldusi ning seda, et mitmed aspektid vajavad veel uurimist, on ühenduses ettenähtud tervisekaitse kõrge taseme saavutamiseks asjakohane peatada asodikarboksüülamiidi kasutamine vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse nr 178/2002 [3] (toidualased õigusnormid) artiklis 7 kirjeldatud ettevaatuspõhimõttele. Kuni ühendus kogub täielikumat teavet erinevatest allikatest, mis võiksid tuua selgust asjadesse, mida praegu veel semikarbasiidi kohta ei teata, peatatakse asodikarboksüülamiidi kuulumine ühenduse tasandil täielikult ühtlustatud lisaainete mittetäielikku loetelusse.(8) Komisjoni on teavitatud, et lähitulevikus on võimalik leida asodikarboksüülamiidile asendajaid. Enne asodikarboksüülamiidi võimalikku asendamist imikutoitude pakkematerjalides tuleb kindlasti hoolikalt kaaluda ja hinnata seda, kas uus tihend on hermeetiline ning tagab toidu mikrobioloogilise ohutuse. Seetõttu tuleb kehtestada 18-kuuline üleminekuaeg, mis võimaldaks viia nimetatud hindamise läbi sellise aja jooksul, et oleks võimalik arvesse võtta ka taolise pakendatud toidu minimaalset säilimisaega.(9) Üleminekuaeg tuleb kehtestada ka nende materjalide ja esemete suhtes, mis puutuvad kokku toiduainetega enne käesoleva direktiivi rakendamistähtaja lõppu.(10) Nimetatud üleminekuajal tuleks samuti arvesse võtta nõudeid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiivis 2000/13/EÜ toiduainete märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta. [4](11) Seetõttu tuleks direktiivi 2002/72/EÜ vastavalt muuta.(12) Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervise püsikomitee arvamusega,ON VÕTNUD VASTU JÄRGMISE DIREKTIIVI:Artikkel 1Viitenumbri 36640 all nimetatud lisaainet asodikarboksüülamiidi puudutav tekst direktiivi 2002/72/EÜ III lisa A jao neljandas veerus asendatakse järgmisega:"Gaseeriva ainena kasutamiseks. Kasutus keelatud alates 2. augustist 2005."Artikkel 21. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 2. augustiks 2005. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid kohaldavad lõikes 1 viidatud sätteid alates 2005. aasta 2. augustist sel viisil, et keelata käesolevale direktiivile mittevastavate toiduga kokkupuutumiseks ettenähtud plastmaterjalide ja -toodete turuleviimine ja ühendusse importimine.Enne 2005. aasta 2. augustit täidetud materjalide ja toodete turuleviimist võib siiski jätkata tingimusel, et täitmise kuupäev on materjalidel ja toodetel näha. Täitmise kuupäev võib olla asendatud muu märkega tingimusel, et märge võimaldab kindlaks määrata täitmise kuupäeva. Täitmise kuupäev tuleb taotluse korral teatavaks teha pädevatele asutustele ja isikutele, kes vastutavad käesoleva direktiivi nõuete täitmise eest.Teist ja kolmandat lõiku kohaldatakse ilma, et see piiraks direktiivi 2000/13/EÜ nõuete täitmist.Kui liikmesriigid lõikes 1 nimetatud normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.3. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga korraldatavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 6. jaanuar 2004Komisjoni nimelkomisjoni liigeDavid Byrne[1] EÜT L 40, 11.2.1989, lk 38. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).[2] EÜT L 220, 15.8.2002, lk 18.[3] EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1. Määrus muudetud määrusega (EÜ) nr 1642/2003 (ELT L 245, 29.9.2003, lk 4).[4] EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29. Direktiiv viimati muudetud direktiiviga nr 2003/89 (ELT L 308, 25.11.2003, lk 4).--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 96/74/EÜ, 16. detsember 1996, tekstiilinimetuste kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31996L0074

Euroopa Liidu Teataja L 032 , 03/02/1997 Lk 0038 - 0055

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 96/74/EÜ,16. detsember 1996,tekstiilinimetuste kohtaEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]toimides asutamislepingu artiklis 189b sätestatud korras [3]ning arvestades, et:1) nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi 71/307/EMÜ tekstiilinimetustega seotud seaduste ühtlustamise kohta liikmesriikides [4] on korduvalt ja oluliselt muudetud; mainitud direktiiv tuleks selguse ja otstarbekuse huvides konsolideerida;2) kui tekstiiltoodete nimetuste, koostise ja märgistamise kohta käivad sätted liikmesriigiti erinevad, takistab see siseturu tõrgeteta toimimist;3) need takistused saab kõrvaldada, kui ühenduses turule viidavate tekstiiltoodete suhtes kehtiksid ühtsed eeskirjad; seepärast on vaja ühtlustada tekstiilkiudude nimetused ning tekstiiltoodete etikettide, tähistuste ja saatedokumentide üksikasjad tootmise, töötlemise ja turustamise eri etappidel; terminit "tekstiilkiud" tuleb laiendada, et selle alla kuuluksid ka ribad ja torud nähtava laiusega kuni 5 mm, mis on lõigatud I lisa punktides 19–38 ja 41 loetletud polümeeride ekstrusiooni teel valmistatud lehtedest ning siis pikisuunaliselt välja venitatud;4) tuleks kehtestada sätted ka teatavate toodete suhtes, mis ei ole valmistatud ainult tekstiilmaterjalidest, kuid sisaldavad olulise osana tekstiili, või kui tootja, töötleja või kaupleja on pööranud sellele erilist tähelepanu; II lisa punktis 30 puudub vajadus teha vahet polüamiidi või nailoni eri liikide vahel, seepärast tuleb nende kiudude kokkuleppelised massilisad ühtlustada;5) ehedatele toodetele ettenähtud tolerantsi "muude kiudude" suhtes tuleb rakendada ka segudele;6) siseriiklike sätete eesmärgi saavutamiseks kõnesolevas valdkonnas peaks märgistamine olema kohustuslik;7) juhul kui toote koostise kindlaksmääramine selle valmistamisajal on tehniliselt raske, võib etiketile märkida iga sel ajal teada oleva kiu sel tingimusel, et valmistoode sisaldab teatava protsendimäära neid kiude;8) ühenduses sel alal ilmnenud kohaldamiserinevuste vältimiseks on otstarbekas kindlaks määrata teatavate kaht või enamat koostisosa sisaldavate tekstiiltoodete täpsed märgistusmeetodid ning samuti tekstiiltoodete need koostisosad, mida märgistamisel ja analüüsimisel ei ole vaja arvesse võtta;9) ainult ühismärgistatavad tekstiiltooted ja meetrikaupa või mõõtulõigatult müüdavad tekstiiltooted tuleb müüki panna nii, et tarbija saab täielikult tutvuda üldpakendile või rullile kinnitatud andmetega; sellekohased meetmed tuleb võtta liikmesriikidel;10) kasutajate ja tarbijate seas teatavat prestiiži omavate kirjelduste ja nimetuste kasutamise kohta tuleks kehtestada kindlad tingimused;11) on vaja olnud kehtestada tekstiili proovivõtu- ja analüüsimeetodid, et välistada erimeelsused kasutatavate meetodite suhtes; jõusolevate siseriiklike meetodite esialgne säilitamine ei takista ühtsete eeskirjade rakendamist;12) käesoleva direktiivi II lisas, mis kehtestab tekstiiltoodete kiusisalduse analüüsimiseks iga kiu kuivmassile rakendatavad kokkuleppelised massilisad, esitatakse jaotistes 1, 2 ja 3 lambavilla ja/või teiste loomade villa sisaldavate kraasitud ja kammitud kiudude koostise arvutamiseks kaks erinevat kokkuleppelist massilisa; laboratooriumid ei suuda alati eristada, kas toode on kraasitud või kammitud kiust, ning järelikult võib tekstiiltoote kontrollimine ühenduses anda erinevaid tulemusi; seepärast tuleks kahtlastel juhtudel lubada laboratooriumidel rakendada ühtainsat kokkuleppelist massilisa;13) ei ole soovitatav kõiki tekstiiltoodete kohta kehtivaid sätteid ühtlustada ühes eraldi direktiivis;14) III ja IV lisa, lähtudes seal märgitu erandlikkusest, peaksid hõlmama ka muid märgistamisest vabastatud tooteid, eriti ühekorratooteid või tooteid, mille puhul nõutakse üksnes ühismärgistamist;15) analüüsimeetodite määramiseks ja tehnika arenguga kohandamiseks vajalikud sätted on puhttehnilist laadi rakendusmeetmed; seepärast on vaja nende meetmete ning käesoleva direktiivi I ja II lisa kohandamisel tehnika arenguga rakendada komiteemenetlust, mis on juba ette nähtud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembril 1996. aastal kahekomponendiliste tekstiilkiusegude teatavate kvantitatiivse analüüsi meetodite kohta vastuvõetud direktiivi 96/73 EÜ [5] artiklis 6;16) käesoleva direktiivi sätted on kooskõlas direktiivides tekstiilinimetusi ja märgistamist käsitleva komitee arvamusega;17) käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud V lisa B osaosas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtaegadega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Tekstiiltooteid võib turustada ühenduse piires kas enne nende tööstuslikku töötlemist, selle jooksul või mis tahes turustamisetappidel üksnes juhul, kui need tooted vastavad käesoleva direktiivi sätetele:Artikkel 21. Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab "tekstiiltooted" igasuguseid töötlemata tooteid, osaliselt töödeldud tooteid, töödeldud tooteid, pooltooteid, valmistooteid, poolvalmis õmblustooteid või valmis õmblustooteid, mis koosnevad ainult tekstiilkiududest, olenemata kasutatud segamis- või ühendusmenetlusest.2. Käesoleva direktiivi kohaldamisel tähendab "tekstiilkiud":- saadust, mida iseloomustavad painduvus, peenus ja suurima laiusmõõduga võrreldes suur pikkus ning mis seega on sobiv tekstiiltoodete valmistamiseks,- painduvaid ribasid ja torusid, mis ei ole laiemad kui 5 mm, sealhulgas ribasid, mis on lõigatud I lisa punktides 19–41 loetletud kiudude valmistamiseks kasutatud ainete laiematest ribadest või kiledest ja mis sobivad tekstiiltoodete valmistamiseks; laiuseks loetakse kokkumurtud, lamestatud, kokkusurutud või keerutatud riba või toru laiust või ebaühtlase laiuse korral selle keskmist laiust.3. Tekstiiltoodetega võrdsustatakse järgmised tooted ja nende suhtes kohaldatakse käesoleva direktiivi sätteid:- tooted, mille massist vähemalt 80 % on tekstiilkiud,- mööbli ning vihma- ja päikesevarju kattematerjalid, mille massist vähemalt 80 % on tekstiilkiud; samuti mitmekihiliste põrandakatete, madratsite ja matkatarvete tekstiilosad ning jalatsite, sõrm- ja labakinnaste soojendusvoodrid tingimusel, et need osad või voodrid moodustavad vähemalt 80 % terviktoote massist,- muudes toodetes kasutatud tekstiilosad, kui nende toodete koostis on kindlaks määratud.Artikkel 31. Artiklis 2 viidatud kiudude nimetused ja kirjeldused leiduvad I lisas.2. I lisa tabelis esitatud nimetusi tuleb kasutada üksnes nende kiudude kohta, mille olemus on kindlaks määratud selle tabeli samas punktis.3. Mitte ühtegi nendest nimetustest ei tohi mitte üheski keeles kas omaette sõnana, liitsõnades või omadussõnana kasutada ühegi muu kiu kohta.4. Tekstiilkiududest filamentlõnga kuju või eripära näitamiseks ei tohi kasutada sõna "siid".Artikkel 41. Tekstiiltootele ei tohi märkida "100 %", "puhas" või "täis-", kui toode ei koosne ainult sellest kiust; ei tohi kasutada ka muid samalaadseid termineid.2. Tekstiiltoode võib sisaldada kuni 2 % massist muid kiude, kui see kogus on tehniliselt õigustatud ega ole lisatud sihilikult. Seda tolerantsi suurendatakse kraasmenetletud toodete puhul kuni 5 %ni.Artikkel 51. Villasele tootele võib märkida vastavalt:- "lana virgen" või "lana de esquilado",- "ren, ny uld",- "Schurwolle",- "παρθένο μαλλι",- "fleece wool" või "virgin wool",- "laine vierge" või "laine de tonte",- "lana vergine" või "lana di tosa",- "scheerwol",- "lã virgem",- "uusi villa"- "ren ull",üksnes juhul, kui see on valmistatud ainult valmistootes varem kasutamata kiust, mis on osalenud ainult selle toote valmistamiseks vajalikes ketrus- ja/või vildistusprotsessides ning ei ole töötlemisel ega kasutamisel kahjustunud.2. Erandina lõikes 1 ettenähtust võib selles esitatud nimetusi kasutada kiusegus sisalduva villa kohta, kui:a) kogu selles segus sisalduv vill vastab lõikes 1 määratletud nõuetele;b) selle villa osatähtsus kiusegu kogumassist on vähemalt 25 %;c) kirjeldatud segus on lisaks villale veel üksainus muu kiud.Selles lõikes osutatud juhul tuleb esitada täielik protsentuaalne koostis.3. Valmistamisega seotud tehniliselt õigustatud tolerants lõigetes 1 ja 2 osutatud toodete puhul on piiratud 0,3 % võõrkiududega, sealhulgas kraasmenetletud villased tekstiiltooted.Artikkel 61. Tekstiiltootele, mis koosneb kahest või enamast tekstiilkiust, millest ühe osatähtsus on vähemalt 85 % kogumassist, märgitakse:- vähemalt 85 % osatähtsusega kiu nimetus, millele järgneb selle kiu sisaldus massiprotsentides, või- vähemalt 85 % osatähtsusega kiu nimetus, millele järgnevad sõnad "vähemalt 85 %", või- toote täielik protsentuaalne koostis.2. Tekstiiltootele, mis sisaldab kahte või enamat tekstiilkiudu, millest igaühe osatähtsus on alla 85 % toote kogumassist, märgitakse vähemalt kahe peamise kiu nimetus ja protsendimäär massist, järgnevad muude sisalduvate kiudude nimetused nende tähtsuse alanevas järjestuses, kas koos massiprotsentidega või ilma. Seejuures:a) kiudusid, millest igaühe osatähtsus on alla 10 % toote kogumassist, võib tähistada ühisnimetusega "muud kiud", millele järgneb nende kiudude kokkuliidetud protsendimäär massist;b) kui nimetatakse ühte kiudu, mille osatähtsus kogumassist on alla 10 %, tuleb esitada selle toote täielik protsentuaalne koostis.3. Tooteid, mille lõim on puhtast puuvillast ja kude puhtast linasest ning linasisaldus on vähemalt 40 % riide kogumassist, kui mett on kõrvaldatud, võib nimetada "poollinaseks" ja sel juhul tuleb lisada koostise iseloomustus: "lõim puhtast puuvillast – kude puhtast linasest".4. Juhul kui tekstiiltooted on ette nähtud lõpptarbija jaoks, siis lõigetes 1, 2, 3 ja 5 nimetatud protsentuaalsetes koostistes:a) lubatakse kõrvalisi kiudusid kuni 2 % tekstiiltoote kogumassist tingimusel, et see kogus on tehniliselt õigustatud ega ole lisatud sihilikult; seda tolerantsi suurendatakse kraasmenetletud toodete puhul kuni 5 %ni, ilma et see piiraks artikli 5 lõikes 3 viidatud tolerantsi rakendamist;b) lubatakse ettenähtud ja analüüsi teel saadud kiusisalduse protsendimäärade vahel valmistamisest tingitud tolerantsi 3 % etiketil näidatud kiudude kogumassist; seda tolerantsi rakendatakse samuti nende kiudude suhtes, mida vastavalt lõikele 2 loetletakse tähtsuse alanevas järjestuses ilma protsendimäära näitamata. See tolerants kehtib ka artikli 5 lõike 2 punkti b suhtes.Analüüsimisel arvutatakse tolerantsid eraldi; punktis b viidatud tolerantsi arvutamisel arvessevõetav kogumass on kiudude kogumass lõpptootes, millest on maha arvatud iga punktis a nimetatud tolerantsi rakendamisel tuvastatud kõrvalise kiu mass.Punktides a ja b viidatud tolerantse lubatakse summeerida üksnes juhul, kui punktis a nimetatud tolerantsi rakendamisel osutub, et analüüsimisel tuvastatud mis tahes kõrvaline kiud on ühe või mitme etiketil näidatud kiuga samast keemilisest liigist.Teatavate toodete puhul, mille tootmisprotsessis vajatakse punktides a ja b esitatud tolerantsidest suuremaid tolerantse, võib neid lubada üksnes erandjuhul, kui toote vastavust kontrollitakse artikli 13 lõike 1 kohaselt ning kui tootja seda piisavalt on põhjendanud. Liikmesriigid teatavad sellest komisjonile viivitamata.5. Terminit "segakiud" või terminit "kiusisaldus kindlaks määramata" võib kasutada iga toote suhtes, mille koostist on valmistamise ajal raske kindlaks määrata.Artikkel 7Piiramata artikli 4 lõikes 2, artikli 5 lõikes 3 ja artikli 6 lõikes 4 ettenähtud tolerantside kohaldamist, ei ole vaja artiklites 4 ja 6 sätestatud kiukoostistes nimetada nähtavaid, eristatavaid, üksnes kaunistusotstarbelisi kiudusid, mille osatähtsus ei ületa 7 % lõpptoote massist; sama kehtib kiudude kohta (nt metallkiud), mida lisatakse antistaatilise mõju saamiseks ning mille osatähtsus ei ületa 2 % lõpptoote massist. Artikli 6 lõikes 3 viidatud toodete puhul ei arvutata neid protsente riide massist, vaid lõime massist ja koe massist eraldi.Artikkel 81. Tekstiiltooted käesolevas direktiivis määratletud tähenduses märgistatakse või tähistatakse, kui need viiakse turule tootmise või kaubastamise eesmärgil; seda tähistust või märgistust võidakse asendada või täiendada kaasasolevate saatedokumentidega, kui tooteid ei lähe müügiks lõpptarbijale või kui need tarnitakse riigi või avalik-õigusliku juriidilise isiku tellimuse täitmiseks või nendes liikmesriikides, kus käesolev mõiste on tundmatu, samaväärsele üksusele.2. a) Artiklites 3–6 ja I lisas osutatud nimetused, kirjeldused ja andmed tekstiilkiu sisalduse kohta tuleb kaubadokumentides näidata arusaadavalt. Eelkõige välistab see nõue lühendite kasutamise müügilepingutes, saatelehtedel ja arvetes; masinloetavat koodi võib siiski kasutada tingimusel, et koodi selgitus on samas dokumendis.b) Artiklites 3–6 ja I lisas osutatud nimetused, kirjeldused ja andmed tekstiilkiu sisalduse kohta tuleb näidata arusaadavalt, loetavalt ja ühesuguses kirjas, kui tekstiiltooted on ette nähtud müügiks või müüdavad tarbijale, eriti kataloogides, tutvustavates reklaamtrükistes, pakenditel, etikettidel ja tähistustel.Muud andmed ja informatsioon, mida ei ole käesoleva direktiiviga ette nähtud, tuleb esitada selgelt eraldi. See ei kehti kaubamärkide või ärinimede kohta, mis võivad olla vahetult enne või pärast käesoleva direktiiviga ettenähtud andmeid.Kui esimeses lõigus viidatud müügiks ettenähtud või tarbijale müüdaval tekstiiltootel on siiski näidatud kaubamärk või ärinimi, mis sisaldab kas omaette sõnana, omadussõnana või liitsõnas ühte I lisas loetletud nimetust või nimetust, mis on sellega kergesti segiaetav, siis peavad kaubamärgile või ärinimele vahetult eelnema või järgnema arusaadavalt ja loetavalt trükituna artiklites 3–6 ja I lisas viidatud nimetused, kirjeldused ja andmed tekstiilkiu sisalduse kohta.c) Liikmesriigid võivad nõuda, et nende territooriumil müügiks ettenähtud või lõpptarbijale müüdavatel tekstiiltoodetel kasutataks käesolevas artiklis nõutud märgistamisel ja tähistamisel ka nende riigikeeli.Poolide, rullide, vihtide, kerade või õmblus-, nõelumis- ja tikkimislõnga igasuguste muude väikeste koguste puhul võivad liikmesriigid kasutada esimeses lõigus ettenähtud võimalust pakendid või näidised üksnes ühismärgistada. Ilma et see piiraks IV lisa punktis 18 osutatud juhu kohaldamist, võib üksiktooteid märgistada ühes ühenduse keeltest.d) Liikmesriigid ei või keelata ka muude kui artiklites 3, 4 ja 5 viidatud ning toote karakteristikutega seotud kirjelduste ja andmete kasutamist, kui need sobivad kokku heade kaubandustavadega.Artikkel 91. Igal tekstiiltootel, mis koosneb vähemalt kahest erineva kiusisaldusega koostisosast, on etikett, mis teatab iga koostisosa kiusisalduse. Kohustuslik ei ole märgistada neid koostisosi, mille osatähtsus toote kogumassist on alla 30 %, välja arvatud üldvooder.2. Kui kaks või enam toodet on ühe ja sama kiusisaldusega ning moodustavad tavaliselt ühe terviku, siis piisab ühest etiketist.3. Ilma et see piiraks artikli 12 sätete kohaldamist:a) tuleb järgmiste korsett-toodete puhul näidata kas kogu toote kiukoostis või allpool loetletud osade koostis kas üheskoos või eraldi:- rinnahoidjatel: kausside ja seljaosa pealis- ja alusriie,- korsettidel: esi-, selja- ja küljeosa kõvendusotstarbelised detailid,- korselettidel: kausside pealis- ja alusriie, esi- ja seljaosa kõvendusotstarbelised detailid ning küljedetailid.Esimeses alapunktis loetlemata korsett-toodete puhul tuleb näidata kas kogu toote kiukoostis või eri osade koostis kas üheskoos või eraldi; kohustuslik ei ole märgistada neid koostisosi, mille osatähtsus toote kogumassist on alla 10 %.Mainitud korsett-toodete eri osad tuleb eraldi märgistada nii, et tarbija mõistaks hõlpsasti, millisele tooteosale etiketil olevad andmed osutavad;b) söövitustrükkmenetlusel valmistatud tekstiili kiukoostis tuleb esitada kogu toote kohta nii, et põhiriide ja söövitustrükkosade kiukoostis näidatakse eraldi. Need koostisosad tuleb nimetada;c) tikitud tekstiili kiukoostis tuleb esitada kogu toote kohta nii, et põhiriide ja tikkimislõnga kiukoostis näidatakse eraldi ning koostisosad nimetatakse; kui tikitud osade osatähtsus on alla 10 % toote pinnast, siis on vaja teatada üksnes põhiriide koostis;d) kui tarbijale müügiks ettenähtud sardlõng koosneb südamikust ja kattelõngast, mis on eri kiududest, tuleb kiukoostis esitada kogu toote kohta ja eraldi võib näidata südamiku ning kattelõnga koostise; need koostisosad tuleb nimetada;e) kui samet-, plüüš- või muud nendetaolised tekstiilid koosnevad eri kiududest valmistatud põhimikust ja tarbepinnast, tuleb nende kahe osa kiukoostis näidata eraldi; need koostisosad tuleb nimetada;f) kui põrandakatted ja vaibad koosnevad eri kiududest valmistatud põhimikust ja tarbepinnast, võib näidata üksnes tarbepinna koostise, mis tuleb nimetada.Artikkel 101. Erandina artiklite 8 ja 9 sätetest:a) III lisas loetletud tekstiiltoodete kohta, mis on mõnes artikli 2 lõikes 1 viidatud töötlusetapis, ei saa liikmesriigid nõuda mitte mingisugust nimetuste või koostisandmetega märgistamist või tähistamist. Kui sellistel toodetel on etikett või tähistus, mis esitab nimetuse või koostise või kaubamärgi või ärinime, kus sisaldub omaette sõnana või omadussõnana või liitsõna osana üks I lisas loetletud nimetustest või nimetus, mis on sellega hõlpsasti segiaetav, siis kohaldatakse artiklite 8 ja 9 sätteid;b) kui IV lisas loetletud tekstiiltooted on samast liigist ja sama koostisega, siis võidakse neid müügiks pakkuda üheskoos, ühisetiketiga, mis esitab käesolevas direktiivis ettenähtud koostisandmed;c) meetrikaupa müüdavate tekstiiltoodete koostis on vaja näidata üksnes müüki pandud kangal või rullil.2. Liikmesriigid astuvad kõik vajalikud sammud, et tagada lõike 1 punktides b ja c osutatud toodete müükipanek nii, et lõpptarbija saab nende toodete koostisega täielikult tutvuda.Artikkel 11Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et informatsiooni, millega turule viidavad tekstiiltooted varustatakse, ei oleks võimalik segi ajada käesolevas direktiivis sätestatud nimetuste ja andmetega.Artikkel 12Artikli 8 lõike 1 ja muude käesoleva direktiivi tekstiiltoodete märgistamisega seotud sätete kohaldamisel määratakse artiklites 4, 5 ja 6 nimetatud kiuprotsendid ilma järgmisi komponente arvesse võtmata:1) kõikidel tekstiiltoodetel:mittetekstiilsed osad, ultusääred, etiketid ja märgid, tootes väheolulist osa moodustavad äärised ja posamendid, tekstiilmaterjaliga kaetud nööbid ja pandlad, lisandid, kaunistused, mitteelastsed paelad, toote teatavatesse kindlatesse kohtadesse lisatud elastikniidid ja -paelad ning nähtavad, eristatavad, üksnes kaunistusotstarbelised ja antistaatilised kiud, mis vastavad artiklis 7 kindlaksmääratud tingimustele;2) a) põrandakatetel ja vaipadel: muud koostisosad, välja arvatud tarbepind;b) mööbliriidel: täiendavad lõimed ja koed, mis ei moodusta osa tarbepinnast;eesriietel ja kardinatel: täiendavad lõimed ja koed, mis ei moodusta osa riide paremast poolest;c) muudel tekstiiltoodetel: põhi- ja karkassriided, kõvendused ja tugevdused, vaheriie ja tugevdusriie, õmblusniit ja ühenduslõng, kui need ei asenda riide lõime ja/või kude, täidised (välja arvatud soojendusotstarbelised täidised) ning vooder vastavalt artikli 9 lõikele 1.Selle sätte kohaldamisel:- arvessevõetava põhimikuna käsitletakse alus- või karkassriiet, mis täidab tarbepinna põhimiku otstarvet, eriti tekkides ja kahekordsetes riietes, ning samet- ja plüüšriide ning nendetaoliste toodete põhimikku,- "kõvendused ja tugevdused" tähendavad tekstiiltoote teatavatesse kindlatesse kohtadesse toote tugevdamiseks, kõvendamiseks või paksuse suurendamiseks lisatud lõnga või materjale;3) rasv- ja sideaineid, lastaineid, metti ja apretuuri, immutusaineid, värvimise ja trükkimise lisaaineid ja muid tekstiili töötlemisel kasutatavaid aineid. Ühenduse sätete puudumise korral võtavad liikmesriigid kõik vajalikud meetmed tagamaks, et need ained ei esineks kogustes, mis võiksid tarbijat eksitada.Artikkel 131. Tekstiiltoodete koostise vastavust infole, mis on esitatud kooskõlas käesoleva direktiiviga, kontrollitakse analüüsimeetoditega, mis on kindlaks määratud lõikes 2 viidatud direktiivides.Selleks tuleb kindlaks määrata artiklis 4, 5 ja 6 nimetatud kiuprotsendid, rakendades iga kiu kuivale massile II lisas ettenähtud vastavaid kokkuleppelisi massilisasid pärast seda, kui neist on eemaldatud artikli 12 lõigetes 1, 2 ja 3 nimetatud komponendid.2. Käesoleva direktiiviga hõlmatud toodete kiukoostise väljaselgitamiseks liikmesriikides kasutatavad proovivõtu- ja analüüsimeetodid määratakse kindlaks eraldi direktiivides.Artikkel 141. Ükski liikmesriik ei tohi nimetuste või koostise spetsifikatsioonidega seotud põhjustel keelata ega takistada käesoleva direktiivi sätetele vastavate tekstiiltoodete turule viimist.2. Käesoleva direktiivi sätted ei välista liikmesriikides tööstus- ja kaubandusomandi kaitse, päritolu ning ebaausa konkurentsi vältimise kohta kehtivate sätete kohaldamist.Artikkel 15Käesoleva direktiivi sätteid ei kohaldata tekstiiltoodete suhtes, mis on:1) ette nähtud eksportimiseks kolmandatesse riikidesse;2) liikmesriikidesse toodud tollijärelevalve all transiitkaubana;3) imporditud kolmandatest riikidest riigisiseseks edasitöötlemiseks;4) antud kodustöötajatele või iseseisvatele firmadele töötlemiseks ilma tarnitud materjalide omandiõiguse üleminekuta neile.Artikkel 161. Käesoleva direktiivi I lisa täiendused ning II lisa täiendused ja muudatused, mis on vajalikud nende lisade kohandamiseks tehnika arenguga, tuleb vastu võtta vastavalt direktiivi 96/73/EÜ artiklis 6 ettenähtud menetlusele.2. Kahe- ja kolmekomponentsete segude kvantitatiivse analüüsi uued meetodid lisaks neile meetoditele, millele on osutatud direktiivis 96/73/EÜ ja nõukogu 26. veebruari 1973. aasta direktiivis 73/44/EMÜ kolmekomponentsete tekstiilkiusegude kvantitatiivse analüüsiga seotud seaduste ühtlustamise kohta liikmesriikides, [6] määratakse samuti kindlaks selle menetlusega.3. Direktiivi 96/73/EÜ artiklis 5 viidatud komitee nimetus on "direktiivides tekstiilinimetusi ja märgistamist käsitlev komitee".Artikkel 17Liikmesriigid edastavad komisjonile põhiliste siseriiklike õigusnormide tekstid, mis nad käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võtavad.Artikkel 18Käesolevaga tunnistatakse kehtetuks V lisa A osas loetletud direktiivid, ilma et see mõjutaks liikmesriikide kohustusi ülevõtmise tähtaegade kohta, mis on sätestatud V lisa B osaosas.Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiividele tõlgendatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas VI lisas sätestatud korrelatsioonitabeliga.Artikkel 19Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Brüssel, 16. detsember 1996Euroopa Parlamendi nimelpresidentK. HänschNõukogu nimeleesistujaI. Yates[1] EÜT C 96, 6.4.1994, lk 1.[2] EÜT C 195, 18.7. 1994, lk 9.[3] Euroopa Parlamendi 15. veebruari 1995. aasta arvamus (EÜT C 56, 6.3.1995, lk 53), nõukogu 26. veebruari 1996. aasta ühine seisukoht (EÜT C 196, 6.7.1996, lk 1), Euroopa Parlamendi 18. juuni 1996. aasta otsus (EÜT C 198, 8.7.1996, lk 25) ja nõukogu 7. oktoobri 1996. aasta otsus.[4] EÜT L 185, 16.8.1971, lk 16. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 87/140/EMÜ (EÜT L 56, 26.2.1987, lk 24).[5] EÜT L 32, 3.2.1997, lk 1.[6] EÜT L 83, 30.3.1973, lk 1.--------------------------------------------------I LISATEKSTIILKIUDUDE TABELNr | Nimetus | Kiu kirjeldus |1 | lambavill | Lamba (Ovis aries) või lambatalle villaku villast saadav kiud |2 | alpaka, laama, kaamel, kašmiir, mohäär, angoora, vikunja, jakk, guanako, kobras, saarmas, millele järgneb või ei järgne nimetus "-vill" või "-karv" | järgmiste loomade karv: alpaka, laama, kaamel, kašmiirkits, angoorakits, angooraküülik, vikunja, jakk, guanako, kobras, saarmas |3 | loomakarvad või hobusejõhv, kas looma liigile osutamisega või osutamiseta (nt veisekarvad, kitsekarvad, hobusejõhv) | mitmesuguste jaotistes 1 ja 2 nimetamata loomade karv |4 | siid | üksnes siidiliblikatelt saadav kiud |5 | puuvill | puuvillataime (Gossypium) seemnekupardest saadav kiud |6 | kapok | kapokipuu (Ceiba pentandra) viljakupra siseküljelt saadav kiud |7 | lina | linataime (Linum usitatissimum) niinest saadav kiud |8 | harilik kanep | kanepi (Cannabis sativa) niinest saadav kiud |9 | džuut | Corchorus olitorius ja Corchorus capsularis niinest saadav kiud. Käesoleva direktiivi kohaldamisel võrdsustatakse džuudiga järgmistelt taimedelt saadavad niinekiud: Hibiscus cannabinus, Hibiscus sabdariffa, Abultilon avicennae, Urena lobata, Urena sinuata |10 | manillakanep (abaka) | Musa textilis’e tupplehtedest saadav kiud |11 | halfa | Stipa tenacissima lehtedest saadav kiud |12 | kookoskiud | Cocos nucifera pähklist saadav kiud |13 | genista | Cytisus scoparius ja/või Spartium Junceum niinest saadav kiud |14 | ramjee | Boehmeria nivea ja Boehmeria tenacissima niinest saadav kiud |15 | sisal | Agave sisalana lehtedest saadav kiud |16 | sunn | Crotalaria juncea niinest saadav kiud |17 | henequen (heneken) | Agave fourcroydes niinest saadav kiud |18 | maguey (kantal) | Agave cantala niinest saadav kiud |19 | atsetaat | tselluloos-atsetaatkiud, milles vähemalt 74 %, kuid alla 92 % hüdroksüülrühmadest on atsetüülitud |20 | alginaat | algiinhappe metalle sisaldavatest sooladest saadav kiud |21 | vaskammoniaak | vaskammoniaakmenetlusel saadav regenereeritud tsellulooskiud |22 | modaal | regenereeritud tselluloosist saadav suure katkevuskoormuse ja kõrge märgmooduliga kiud. Katkemistugevus (BC) konditsioneeritud olekus ja vajalik koormus (BM) märjas olekus kiu pikendamiseks 5 % võrra on järgmine: BC (CN) ≥ 1,3 T + 2TBM (CN) ≥ 0,5 T,kus T on keskmine joontihedus detsiteksides |23 | valkkiud | looduslikest valkainetest kemikaalide abil regenereerimise ja stabiliseerimisega saadav kiud |24 | triatsetaat | tselluloos-atsetaatkiud, milles vähemalt 92 % hüdroksüülrühmadest on atsetüülitud |25 | viskoos | regenereeritud tsellulooskiud, mis saadakse viskoosmenetlusel filament- ja staapelkiududena |26 | polüakrüülnitriil | lineaarsed makromolekulid, mis sisaldavad vähemalt 85 massiprotsenti akrüülnitriiljadasid |27 | kloorkiud | lineaarsed makromolekulid, mis sisaldavad üle 50 massiprotsendi vinüül- või vinülideenkloriidi monomeere |28 | fluorkiud | lineaarsed makromolekulid, mis sisaldavad alifaatseid fluorsüsinikmonomeere |29 | modakrüül | lineaarsed makromolekulid, mis sisaldavad üle 50 ja alla 85 massiprotsendi akrüülnitriile |30 | polüamiid või nailon | lineaarsed makromolekulid, mis sisaldavad korduvat funktsionaalset amiidrühma |31 | polüester | lineaarsed makromolekulid, mis sisaldavad vähemalt 85 massiprotsenti diooli ja tereftaalhappe estreid |32 | polüeteen | alifaatsed lineaarsed küllastunud asendamata süsivesinik-makromolekulid |33 | polüpropeen | alifaatsed küllastunud süsivesinik-makromolekulid, milles igal teisel süsiniku aatomil on isotaktilise paigutusega metüülkõrvalrühm (muid kõrvalrühmi ei ole) |34 | polükarbamiid | lineaarsed makromolekulid, mis sisaldavad korduvat funktsionaalset ureüleenrühma (–NH–CO–NH–) |35 | polüuretaan | lineaarsed makromolekulid, mis sisaldavad korduvat funktsionaalset uretaanrühma |36 | vinülaal | lineaarsed makromolekulid, mis sisaldavad eriastmeliselt atsetaalitud polüvinüülalkoholi |37 | trivinüül | akrüülnitriili terpolümeerist, monomeersest kloorvinüülist ja kolmanda komponendina monomeersest vinüülist kiud, milles ühegi komponendi osa ei ületa 50 massiprotsenti |38 | elastodieen | elastne kiud, mis koosneb looduslikust või sünteetilisest polüisopreenist või ühest või enamast dieenist, mis on polümeriseeritud kas ühe või enama vinüüli monomeeriga või ilma selleta (nendeta); kui kiudu venitada kolmekordse algpikkuseni ja siis vabastada, taastab see kiiresti ja peaaegu täielikult oma lähtepikkuse |39 | elastaan | elastne kiud, mis koosneb vähemalt 85 massiprotsendist segmenteeritud polüuretaanist; kui kiudu venitada kolmekordse algpikkuseni ja siis vabastada, taastab see kiiresti ja peaaegu täielikult oma lähtepikkuse |40 | klaaskiud | klaasist valmistatud kiud |41 | kiu koostismaterjalile vastav nimetus, nt metall (metall-, metalliseeritud), asbest, paber, millele järgneb või ei järgne sõna "-lõng" või "-kiud" | mitmesugustest eespool loetlemata materjalidest või uutest materjalidest saadav kiud |--------------------------------------------------II LISATEKSTIILTOOTES SISALDUVATE KIUDUDE MASSI ARVUTAMISEL KASUTATAVAD KOKKULEPPELISED MASSILISADKiu nr | Kiud | Massilisa, % |1–2 | Lambavill ja muude loomade vill: | || kammitud kiud | 18,25 || kraasitud kiud | 17,00 |3 | Loomakarv: | || kammitud kiud | 18,25 || kraasitud kiud | 17,00 || Hobusejõhv: | || kammitud kiud | 16,00 || kraasitud kiud | 15,00 |4 | Siid | 11,00 |5 | Puuvill: | || tavalised kiud | 8,50 || merseriseeritud kiud | 10,50 |6 | Kapok | 10,90 |7 | Lina | 12,00 |8 | Kanep | 12,00 |9 | Džuut | 17,00 |10 | Manillakanep (abaka) | 14,00 |11 | Halfa | 14,00 |12 | Kookoskiud | 13,00 |13 | Genista | 14,00 |14 | Ramjee (pleegitatud kiud) | 8,50 |15 | Sisal | 14,00 |16 | Sunn | 12,00 |17 | Henequen (heneken) | 14,00 |18 | Maguey (kantal) | 14,00 |19 | Atsetaat | 19,00 |20 | Alginaat | 20,00 |21 | Vaskammoniaak | 13,00 |22 | Modaal | 13,00 |23 | Valk | 17,00 |24 | Triatsetaat | 7,00 |25 | Viskoos | 13,00 |26 | Polüakrüülnitriil | 2,00 |27 | Kloorkiud | 2,00 |28 | Fluorkiud | 0,00 |29 | Modakrüül | 2,00 |30 | Polüamiid või nailon: | || Staapelkiud | 6,25 || Filamentkiud | 5,75 |31 | Polüester: | || Staapelkiud | 1,50 || Filamentkiud | 1,50 |32 | Polüeteen | 1,50 |33 | Polüpropeen | 2,00 |34 | Polükarbamiid | 2,00 |35 | Polüuretaan: | || Staapelkiud | 3,50 || Filamentkiud | 3,00 |36 | Vinülaal | 5,00 |37 | Trivinüül | 3,00 |38 | Elastodieen | 1,00 |39 | Elastaan | 1,50 |40 | Klaaskiud: | || keskmise läbimõõduga üle 5 μm | 2,00 || keskmise läbimõõduga alla 5 μm | 3,00 |41 | Metallkiud | 2,00 || Metalliseeritud kiud | 2,00 || Asbest | 2,00 || Paberlõng | 13,75 |--------------------------------------------------III LISATOOTED, MILLE MÄRGISTAMINE VÕI TÄHISTAMINE EI OLE KOHUSTUSLIK(Artikli 10 lõike 1 punkt a)1. Varrukahoidjad2. Tekstiilmaterjalidest kellarihmad3. Etiketid ja märgid4. Tekstiilmaterjalidest polstriga pidemed5. Kohvikannusoojendajad6. Teekannusoojendajad7. Varrukakaitsed8. Muhvid, välja arvatud karusriidest9. Tehislilled10. Nõelapadjad11. Maalimislõuend12. Alus-, karkass- ja kõvendusotstarbelised tekstiiltooted13. Vilt14. Kantud õmblustooted, kui neid otsesõnu sellistena iseloomustatakse15. Säärised16. Pakkematerjalid, mis ei ole uued ja müüakse kasutatuna17. Viltkübarad18. Tekstiilmaterjalidest kerged ja pehmed käekotid ning sadulsepakaubad19. Tekstiilmaterjalidest reisitarbed20. Käsitsi tikitud seinavaibad nii valmis- kui ka lõpetamata toodetena ja materjalid nende valmistamiseks, sealhulgas alusmaterjalist eraldi müüdav tikkimislõng, mis on spetsiaalselt ette nähtud selliste seinavaipade jaoks21. Tõmblukud22. Tekstiilmaterjalidega kaetud nööbid ja pandlad23. Tekstiilmaterjalidest raamatuümbrised24. Mänguasjad25. Jalatsite tekstiilosad, välja arvatud soojendusvoodrid26. Mitmest koostisosast linikud pindalaga alla 500 cm²27. Pajakindad ja pajalapid28. Munasoojendajad29. Kosmeetikakotid30. Riidest tubakakotid31. Riidest prillitoosid, portsigarid, tulemasinatoosid ja kammituped32. Sportimisel kasutatavad kaitsetarbed, välja arvatud kindad33. Tualett-tarvete kotid34. Jalatsihooldusvahendite kotid35. Matusetarbed36. Ühekorratooted, välja arvatud vattKäesoleva direktiivi kohaldamisel tuleb ühekorratoodetena käsitada tekstiiltooteid, mis on ette nähtud kasutamiseks ainult ühel korral või piiratud aja jooksul ning mille tavapärane kasutamine välistab nende taastamise edaspidiseks kasutamiseks samal või samalaadsel eesmärgil37. Tekstiiltooted, mille kohta kehtivad "Euroopa farmakopöa" eeskirjad ja milles on viide nendele eeskirjadele, taaskasutatavad meditsiinilised ja ortopeedilised sidemed ning igasugused ortopeedilised tekstiiltooted38. Tekstiiltooted, sealhulgas IV lisa punktis 12 nimetatud nöörid ja köied, mis tavaliselt on ette nähtud:a) kasutamiseks kaupade valmistamise ja töötlemise seadmete koostisosadena;b) kasutamiseks masinates, seadmetes (nt kütte-, kliima- ja valgustusseadmetes), kodumasinates ja muudes seadmetes, autodes ja muudes sõiduvahendites nende osadena või nende käitamiseks, hooldamiseks või seadmestamiseks, välja arvatud sõidukitest eraldi müüdavad presentkatted ja mootorsõidukite tekstiilist tarvikud39. Kaitse- ja ohutustarbelised tekstiiltooted nagu ohutusrihmad, langevarjud, päästevestid, päästerennid, tuletõrjevahendid, kuulikindlad vestid ja eriotstarbelised kaitserõivad (nt tule, kemikaalide või muude turvalisusele ohtu kujutavate riskide eest kaitsmiseks)40. Kilehallid (nt spordi-, näituse- või laohallid) tingimusel, et need varustatakse toodete kasutamisjuhendi ja tehniliste spetsifikatsioonidega41. Purjed42. Tekstiiltooted loomadele43. Lipud ja vimplid--------------------------------------------------IV LISATOOTED, MILLE KOHTA KEHTIB ÜKSNES ÜHISMÄRGISTAMISE VÕI -TÄHISTAMISE KOHUSTUS(Artikli 10 lõike 1 punkt b)1. Põrandalapid2. Puhastuslapid3. Äärised ja posamendid4. Tekstiilpudukaubad5. Vööd6. Traksid7. Suka- ja sokihoidjad ja -paelad8. Kinga- ja saapapaelad9. Paelad10. Kummipaelad11. Uutena müüdavad pakendusmaterjalid12. Pakkenöör ja põllumajandusliku otstarbega nöörid ja köied; nöörid ja köied, välja arvatud III lisa punkti 38 kuuluvad [1]13. Linikud14. Taskurätikud15. Juuksevõrgud16. Laste lipsud ja ristlipsud17. Pudipõlled; pesukindad ja -lapid18. Õmblusniit, nõelumis- ja tikkimislõng väikestes kogustes (netomassiga alla 1 grammi) jaemüügiks pakendatult19. Kardina, eesriiete ja aknakatete paelad.[1] Selle punkti alla kuuluvate mõõtulõigatult müüdavate toodete ühismärgistuseks peetakse märgistust poolil. Siia kuuluvad muu hulgas alpinismi ja veespordi harrastamisel kasutatavad köied.--------------------------------------------------V LISAA OSAKEHTETUKS TUNNISTATUD DIREKTIIVID(viidatud artiklis 18)- Nõukogu direktiiv 71/307/EMÜ (EÜT L 185, 16.8.1971, lk 16) ja selle järgnenud muudatused:- Nõukogu direktiiv 75/36/EMÜ (EÜT L 14, 20.1.1975, lk 15)- Nõukogu direktiiv 83/623/EMÜ (EÜT L 353, 15.12.1983, lk 8)- Nõukogu direktiiv 87/140/EMÜ (EÜT L 56, 26.2.1987, lk 24).B OSAÜLEVÕTMISE TÄHTAJADDirektiiv | Tähtajad |Käesolevale direktiivile vastavate toodetega kauplemise lubamiseks | Käesolevale direktiivile mittevastavate toodetega kauplemise keelamiseks |71/307/EMÜ | 29. jaanuar 1973 | 29. jaanuar 1975 |75/36/EMÜ | | |83/623/EMÜ | 29. november 1985 | 29. mai 1987 |87/140/EMÜ | 1. september 1988 | |--------------------------------------------------VI LISAKORRELATSIOONITABELKäesolev direktiiv | Direktiiv 71/307/EMÜ |Artikkel 1 | Artikkel 1 |Artikkel 2 | Artikkel 2 |Artikkel 3 | Artikkel 3 |Artikkel 4 | Artikkel 4 |Artikkel 5 | Artikkel 5 |Artikkel 6 | Artikkel 6 |Artikkel 7 | Artikkel 7 |Artikkel 8 | Artikkel 8 |Artikkel 9 | Artikkel 9 |Artikkel 10 | Artikkel 10 |Artikkel 11 | Artikkel 11 |Artikkel 12 | Artikkel 12 |Artikkel 13 | Artikkel 13 |Artikkel 14 | Artikkel 14 |Artikkel 15 | Artikkel 15 |Artikkel 16 | Artikli 15 punkt a |Artikkel 17 | Artikli 16 lõige 3 |Artikkel 18 | — |Artikkel 19 | Artikkel 17 |I lisa, nr 1 | I lisa, nr 1 |I lisa, nr 2 | I lisa, nr 2 |I lisa, nr 3 | I lisa, nr 3 |I lisa, nr 4 | I lisa, nr 4 |I lisa, nr 5 | I lisa, nr 5 |I lisa, nr 6 | I lisa, nr 6 |I lisa, nr 7 | I lisa, nr 7 |I lisa, nr 8 | I lisa, nr 8 |I lisa, nr 9 | I lisa, nr 9 |I lisa, nr 10 | I lisa, nr 10 |I lisa, nr 11 | I lisa, nr 11 |I lisa, nr 12 | I lisa, nr 12 |I lisa, nr 13 | I lisa, nr 13 |I lisa, nr 14 | I lisa, nr 15 |I lisa, nr 15 | I lisa, nr 16 |I lisa, nr 16 | I lisa, nr 16a |I lisa, nr 17 | I lisa, nr 16b |I lisa, nr 18 | I lisa, nr 16c |I lisa, nr 19 | I lisa, nr 17 |I lisa, nr 20 | I lisa, nr 18 |I lisa, nr 21 | I lisa, nr 19 |I lisa, nr 22 | I lisa, nr 20 |I lisa, nr 23 | I lisa, nr 21 |I lisa, nr 24 | I lisa, nr 22 |I lisa, nr 25 | I lisa, nr 23 |I lisa, nr 26 | I lisa, nr 24 |I lisa, nr 27 | I lisa, nr 25 |I lisa, nr 28 | I lisa, nr 26 |I lisa, nr 29 | I lisa, nr 27 |I lisa, nr 30 | I lisa, nr 28 |I lisa, nr 31 | I lisa, nr 29 |I lisa, nr 32 | I lisa, nr 30 |I lisa, nr 33 | I lisa, nr 31 |I lisa, nr 34 | I lisa, nr 32 |I lisa, nr 35 | I lisa, nr 33 |I lisa, nr 36 | I lisa, nr 34 |I lisa, nr 37 | I lisa, nr 35 |I lisa, nr 38 | I lisa, nr 36 |I lisa, nr 39 | I lisa, nr 37 |I lisa, nr 40 | I lisa, nr 38 |I lisa, nr 41 | I lisa, nr 39 |II lisa, nr-d 1–2 | II lisa, nr-d 1–2 |II lisa, nr 3 | II lisa, nr 3 |II lisa, nr 4 | II lisa, nr 4 |II lisa, nr 5 | II lisa, nr 5 |II lisa, nr 6 | II lisa, nr 6 |II lisa, nr 7 | II lisa, nr 7 |II lisa, nr 8 | II lisa, nr 8 |II lisa, nr 9 | II lisa, nr 9 |II lisa, nr 10 | II lisa, nr 10 |II lisa, nr 11 | II lisa, nr 11 |II lisa, nr 12 | II lisa, nr 12 |II lisa, nr 13 | II lisa, nr 13 |II lisa, nr 14 | II lisa, nr 15 |II lisa, nr 15 | II lisa, nr 16 |II lisa, nr 16 | II lisa, nr 16a |II lisa, nr 17 | II lisa, nr 16b |II lisa, nr 18 | II lisa, nr 16c |II lisa, nr 19 | II lisa, nr 17 |II lisa, nr 20 | II lisa, nr 18 |II lisa, nr 21 | II lisa, nr 19 |II lisa, nr 22 | II lisa, nr 20 |II lisa, nr 23 | II lisa, nr 21 |II lisa, nr 24 | II lisa, nr 22 |II lisa, nr 25 | II lisa, nr 23 |II lisa, nr 26 | II lisa, nr 24 |II lisa, nr 27 | II lisa, nr 25 |II lisa, nr 28 | II lisa, nr 26 |II lisa, nr 29 | II lisa, nr 27 |II lisa, nr 30 | II lisa, nr 28 |II lisa, nr 31 | II lisa, nr 29 |II lisa, nr 32 | II lisa, nr 30 |II lisa, nr 33 | II lisa, nr 31 |II lisa, nr 34 | II lisa, nr 32 |II lisa, nr 35 | II lisa, nr 33 |II lisa, nr 36 | II lisa, nr 34 |II lisa, nr 37 | II lisa, nr 35 |II lisa, nr 38 | II lisa, nr 36 |II lisa, nr 39 | II lisa, nr 37 |II lisa, nr 40 | II lisa, nr 38 |II lisa, nr 41 | II lisa, nr 39 |III lisa, nr 1 | III lisa, nr 1 |III lisa, nr 2 | III lisa, nr 2 |III lisa, nr 3 | III lisa, nr 3 |III lisa, nr 4 | III lisa, nr 4 |III lisa, nr 5 | III lisa, nr 5 |III lisa, nr 6 | III lisa, nr 6 |III lisa, nr 7 | III lisa, nr 7 |III lisa, nr 8 | III lisa, nr 8 |III lisa, nr 9 | III lisa, nr 9 |III lisa, nr 10 | III lisa, nr 10 |III lisa, nr 11 | III lisa, nr 11 |III lisa, nr 12 | III lisa, nr 12 |III lisa, nr 13 | III lisa, nr 13 |III lisa, nr 14 | III lisa, nr 14 |III lisa, nr 15 | III lisa, nr 15 |III lisa, nr 16 | III lisa, nr 17 |III lisa, nr 17 | III lisa, nr 18 |III lisa, nr 18 | III lisa, nr 19 |III lisa, nr 19 | III lisa, nr 20 |III lisa, nr 20 | III lisa, nr 21 |III lisa, nr 21 | III lisa, nr 22 |III lisa, nr 22 | III lisa, nr 23 |III lisa, nr 23 | III lisa, nr 24 |III lisa, nr 24 | III lisa, nr 25 |III lisa, nr 25 | III lisa, nr 26 |III lisa, nr 26 | III lisa, nr 27 |III lisa, nr 27 | III lisa, nr 28 |III lisa, nr 28 | III lisa, nr 29 |III lisa, nr 29 | III lisa, nr 30 |III lisa, nr 30 | III lisa, nr 31 |III lisa, nr 31 | III lisa, nr 32 |III lisa, nr 32 | III lisa, nr 33 |III lisa, nr 33 | III lisa, nr 34 |III lisa, nr 34 | III lisa, nr 35 |III lisa, nr 35 | III lisa, nr 36 |III lisa, nr 36 | III lisa, nr 37 |III lisa, nr 37 | III lisa, nr 38 |III lisa, nr 38 | III lisa, nr 39 |III lisa, nr 39 | III lisa, nr 40 |III lisa, nr 40 | III lisa, nr 41 |III lisa, nr 41 | III lisa, nr 42 |III lisa, nr 42 | III lisa, nr 43 |III lisa, nr 43 | III lisa, nr 44 |IV lisa | IV lisa |V lisa | — |VI lisa | — |--------------------------------------------------