title: Komisjoni direktiiv 2001/103/EÜ, 28. november 2001, millega muudetakse taimekaitsevahendite turuletoomist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisa toimeaine 2,4-diklorofenoksüäädikhappe (2,4-D) lisamisegaEMPs kohaldatav tekst

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32001L0103

Euroopa Liidu Teataja L 313 , 30/11/2001 Lk 0037 - 0039

		Komisjoni direktiiv 2001/103/EÜ,28. november 2001,millega muudetakse taimekaitsevahendite turuletoomist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisa toimeaine 2,4-diklorofenoksüäädikhappe (2,4-D) lisamisega(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuletoomise kohta, [1] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2001/1999/EÜ, [2] eriti selle artikli 6 lõiget 1,ning arvestades järgmist:(1) Komisjoni 11. detsembri 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 3600/92, [3] milles sätestatakse taimekaitsevahendite turuletoomist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi esimese etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja mida on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2266/2000, [4] näeb ette kehtestada loetelu taimekaitsevahendite teatud toimeainetest, mida tuleks hinnata nende võimaliku direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmise seisukohalt. Nimetatud loetelu on toodud ära komisjoni 27. aprilli 1994. aasta määruses (EÜ) nr 933/94, [5] milles sätestatakse taimekaitsevahendite toimeained ja määratakse referentliikmesriigid viimati määrusega (EÜ) nr 2230/95 [6] muudetud komisjoni määruse (EMÜ) nr 3600/92 rakendamiseks, ning sisaldab 2,4-diklorofenoksüäädikhapet (edaspidi "2,4-D").(2) 2,4-D mõju inimese tervisele ja keskkonnale on hinnatud määrusega (EMÜ) nr 3600/92 ettenähtud korras taotlejate poolt ettepandud paljude kasutusvaldkondade puhul. 2,4-D puhul on määrusega (EÜ) nr 933/94 määratud referentliikmesriigiks Kreeka. Referentliikmesriik esitas vastavuses määruse (EMÜ) nr 3600/92 artikli 7 lõike 1 punktiga c komisjonile 17. jaanuaril 1997 asjakohase hindamisaruande ja soovitused.(3) Liikmesriigid ja komisjon on hindamisaruande alalises taimetervise komitees läbi vaadanud. Läbivaatamise lõpptulemusena vormistati 2. oktoobril 2001 komisjoni 2,4-D läbivaatusaruanne.(4) 2,4-D läbivaatamisega seotud toimikud ja teave on esitatud ka taimede teaduskomiteele. Komitee esitas oma 21. mai 2001. aasta arvamuses [7] kommentaari sobiva looma valiku kohta, kelle näitel hinnata riski inimesele. Käesoleva direktiivi ja asjakohase läbivaatusaruande sõnastamisel on neid soovitusi arvesse võetud.(5) Hindamiste käigus on selgunud, et 2,4-D-d sisaldavaid taimekaitsevahendeid võib üldjoontes lugeda direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktis a sätestatud nõuetele vastavaiks, eriti komisjoni läbivaatusaruandes uuritud ja ära toodud kasutusvaldkondade osas. Seepärast on otstarbekas kanda kõnealune toimeaine direktiivi I lisasse, võimaldamaks kõikidel liikmesriikidel väljastada 2,4-D-d sisaldavate taimekaitsevahendite kasutuslubasid vastavuses direktiivi 91/414/EMÜ sätetega.(6) Enne toimeaine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmist tuleks ette näha mõistlik ajavahemik, mille vältel liikmesriigid ja huvitatud osapooled saaksid valmistuda toimeaine lisamisest tulenevate uute tingimuste täitmiseks. Lisaks sellele on direktiivis 91/414/EMÜ sätestatud, et pärast toimeaine I lisasse kandmist peavad liikmesriigid toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutusload ettenähtud aja jooksul läbi vaatama ja vastavalt vajadusele neid muutma või need tühistama või uued load väljastama. Seepärast on vajalik nimetatud ajavahemiku kindlaksmääramine. Iga taimekaitsevahendi täiemahulise toimiku esitamiseks ja hindamiseks vastavalt direktiivis 91/414/EMÜ sätestatud ühtsetele põhimõtetele tuleks ette näha pikem ajavahemik. Mitut toimeainet sisaldavaid taimekaitsevahendeid saab ühtsete põhimõtete alusel tervikuna hinnata ainult juhul, kui kõik asjaomased toimeained on kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.(7) Läbivaatusaruanne on vajalik, võimaldamaks liikmesriikidel nõuetekohaselt rakendada mitmeid direktiivis 91/414/EMÜ sätestatud ühtsete põhimõtete punkte. Liikmesriigid tagavad juurdepääsu lõplikule läbivaatusaruandele või teevad selle kättesaadavaks kõigile sellest huvitatud osapooltele, välja arvatud konfidentsiaalse informatsiooni osas. Kui läbivaatusaruannet on vaja muuta vastavalt teadus- ja tehnikaalaste teadmiste arengule, tuleks muuta ka asjaomase aine direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmisse tingimusi kooskõlas nimetatud direktiiviga.(8) Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 2Liikmesriigid tagavad juurdepääsu 2,4-D läbivaatusaruandele, välja arvatud konfidentsiaalsele informatsioonile direktiivi 91/414/EMÜ artikli 14 tähenduses, või teevad selle vastava eritaotluse esitamisel kättesaadavaks kõigile sellest huvitatud osapooltele.Artikkel 31. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. aprilliks 2003. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Eelkõige muudavad või tühistavad liikmesriigid vajaduse korral kooskõlas direktiiviga 91/414/EMÜ kõnealuseks kuupäevaks toimeainet 2,4-D sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivad kasutusload.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Pidades silmas direktiivi 91/414/EMÜ VI lisas sätestatud ühtsetest põhimõtetest lähtuvat hindamist ja otsuste tegemist, kehtestatakse direktiivi III lisas sätestatud tingimustele vastava toimiku alusel ainsa toimeainena 2,4-D-d sisaldavatele taimekaitsevahenditele väljastatud lubade muutmise või tühistamise tähtajaks 1. oktoober 2006.3. Taimekaitsevahendite puhul, mis sisaldavad 2,4-D kõrval veel mõnda direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kantud toimeainet, kehtestatakse kasutuslubade muutmise või tühistamise tähtajaks neli aastat alates selle direktiivi jõustumisest, millega kanti I lisasse viimane kõnealustest ainetest.Artikkel 4Käesolev direktiiv jõustub 1. oktoobril 2002.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 28. november 2001Komisjoni nimelkomisjoni liigeDavid Byrne[1] EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.[2] EÜT L 304, 21.11.2001, lk 14.[3] EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10.[4] EÜT L 259, 13.10.2000, lk 27.[5] EÜT L 107, 28.4.1994, lk 8.[6] EÜT L 225, 22.9.1995, lk 1.[7] Taimede teaduskomitee arvamus 2,4-diklorofenoksüäädikhappe (2,4-D) hindamise kohta taimekaitsevahendite turuletoomist käsitleva nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ kontekstis – SCP/2,4d/002 (lõplik).--------------------------------------------------LISADirektiivi 91/414/EMÜ I lisa tabeli lõppu lisatakse järgmised kirjed:"Nr | Üldnimetus, tunnuskoodid | Rahvusvahelise Puhta Keemia ja Rakenduskeemia Liidu (IUPAC) nimetus | Puhtus | Jõustumiskuupäev | Aegumistähtaeg | Erisätted |27 | 2,4-D CAS nr 94-75-7 CIPAC nr 1 | 2,4-diklorofenoksüäädikhape | 960 g/kg | 1.10.2002 | 30.9.2012 | Lubatakse kasutada ainult herbitsiidina VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse alalises taimetervise komitees 2. oktoobril 2001 lõplikult vormistatud 2,4-D läbivaatusaruande järeldusi ning eelkõige selle I ja II lisa. Kõnealuse üldhindamise käigus peavad liikmesriigid: pöörama erilist tähelepanu põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundlike muldade ja/või kliimatingimustega piirkondades,pöörama erilist tähelepanu nahakaudsele imendumisele,pöörama erilist tähelepanu muude kui sihtliigi lülijalgsete kaitsele ning tagama, et kasutuslubade väljastamise tingimused sisaldavad vajaduse korral riski vähendamise meetmeid |--------------------------------------------------


Tähtis õiguslik teade

|

31978L1031

Nõukogu direktiiv, 5. detsember 1978, automaatseid kontrollkaale ja sorteerkaale käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

Euroopa Liidu Teataja L 364 , 27/12/1978 Lk 0001 - 0021 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 9 Lk 0127  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 8 Lk 0003  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 9 Lk 0127  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 9 Lk 0134  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 9 Lk 0134  CS.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 245  - 265 ET.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 245  - 265 HU.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 245  - 265 LT.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 245  - 265 LV.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 245  - 265 MT.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 245  - 265 PL.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 245  - 265 SK.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 245  - 265 SL.ES Peatükk 13 Köide 005 Lk 245  - 265

		Nõukogu direktiiv,5. detsember 1978,automaatseid kontrollkaale ja sorteerkaale käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(78/1031/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:eri liikmesriikides kehtivad kontrollkaalude ja sorteerkaalude ehituse ja kontrollimeetodite suhtes kohustuslikud sätted erinevad liikmesriigiti ja takistavad seetõttu selliste seadmetega kauplemist; seetõttu on tarvis kõnealused sätted ühtlustada;nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiiviga 71/316/EMÜ liikmesriikide õigusaktide mõõtevahendite ja metroloogilise kontrolli meetodeid käsitlevate ühissätete ühtlustamise kohta, [4] viimati muudetud direktiiviga 72/427/EMÜ, [5] on sätestatud EMÜ tüübikinnituse ja esmataatluse kord; selle direktiivi kohaselt on vaja kehtestada kontrollkaalude ja sorteerkaalude konstruktsioonile ja tööle esitatavad tehnilised nõuded, selleks et pärast vajalikke kontrollimisi ning nõuetekohaste märkide ja tähiste pealekandmist võiks neid importida, turustada ja vabalt kasutada,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevat direktiivi kohaldatakse kontrollkaalude ja sorteerkaalude suhtes. Kõnealused seadmed on määratletud lisa punktis 1.Artikkel 2Kontrollkaale ja sorteerkaale, mis võivad kanda EMÜ märgiseid ja märke, on kirjeldatud lisas.Need masinad peavad läbima EMÜ tüübikinnituse ja need tuleb esitada EMÜ esmataatluseks.Artikkel 3Ükski liikmesriik ei või mõõtmisomaduste põhjal keelata või piirata EMÜ tüübikinnitusmärki või EMÜ esmataatlusmärgist kandvate automaatsete kontrollkaalude ja sorteerkaalude turuleviimist ega kasutuselevõtmist ega sellest keelduda.Artikkel 41. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 18 kuu jooksul alates käesoleva direktiivi teatavakstegemisest ja teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 5. detsember 1978Nõukogu nimeleesistujaM. Lahnstein[1] EÜT C 54, 8.3.1976, lk 44.[2] EÜT C 125, 8.6.1976, lk 43.[3] EÜT C 197, 23.8.1976, lk 13.[4] EÜT L 202, 6.9.1971, lk 1.[5] EÜT L 291, 28.12.1972, lk 156.--------------------------------------------------LISAI PEATÜKKMÕISTED JA MÄÄRATLUSED1. ÜLDMÕISTEDAutomaatsed kontrollkaalud ja sorteerkaalud jagavad esemed kahte või enamasse alarühma vastavalt esemete massile.1.1. KontrollkaaludMasinad, mis jagavad esemeid, mille mass võib olla nii suurem kui ka väiksem eelnevalt kindlaksmääratud väärtusest, mida nimetatakse nominaalmassiks.Kontrollkaalu funktsioon on jagada esemed kahte või enamasse alarühma vastavalt nende massi ja nominaalmassi erinevuse väärtusele.1.2. SorteerkaaludMasinad, mis jagavad erineva massiga esemeid, mille puhul ei ole nominaalmassi eelnevalt kindlaks määratud.Sorteerkaalu funktsioon on liigitada esemed mitmesse alarühma, mida iseloomustab teatav massivahemik.1.3. Käesolevat direktiivi ei kohaldata automaatsete hinda arvutavate kaalude, kviitungit trükkivate kaalude ega munasorteerkaalude suhtes.Hiljem koostatakse lisasätted elektrooniliste seadmetega varustatud automaatsete kontrollkaalude kohta, millele praegu ei saa EMÜ tüübikinnitust taotleda.2. MÕISTED2.1. Liigitus sortimismeetodi alusel2.1.1. Masinad, mis jagavad esemed masinalt lahkuvatesse eraldi rühmadesse.2.1.2. Masinad, mis jagavad esemeid, kinnitades igale esemele eristusmärgi, millega määratakse rühm, millesse see ese kuulub.2.1.3. Masinad, mis loendavad igasse rühma kuuluvaid esemeid neid eraldamata.2.1.4. Masinad, mis iga rühma kuuluva eseme puhul annavad nähtava või kuuldava signaali esemeid eraldamata.2.2. Liigitus töömeetodi alusel2.2.1. Pidevalt töötavad kontroll- ja sorteerkaaludKoormuse pideva liikumisega masinad.Koormuste liikumine koormuskanduril on pidev ja selle liikumise ajal esitatakse teave massi kohta.2.2.2. Perioodiliselt töötavad kontroll- ja sorteerkaalud.Koormuse perioodilise liikumisega masinad.Koormuste liikumine koormuskanduril on perioodiline ja teave massi kohta esitatakse siis, kui koormus seisab.2.3. Seadme komponendid2.3.1. Mõõtesüsteem.2.3.1.1. Kaaluplokk.Seadis, mis annab teavet sorditava koormuse massi kohta. Seadis võib koosneda täielikult või osaliselt mitteautomaatsest kaalust.See koosneb koormuskandurist, tasakaalustavast mehhanismist ja võimaluse korral näidikust, mis näitab näiteks koormuse massi väärtust või selle ja kontrollväärtuse vahelist erinevust massiühikutes.2.3.1.2. Lüliti.Seadis, mis annab käsu massiga seotud teabe esitamiseks.2.3.1.3. Töötlemisseadis.Seadis, mis muudab kaalult saadud andmed signaaliks ja töötleb seda signaali sortimiskäsu andmiseks.2.3.1.4. Näidik.Seadis, mis esitab vähemalt ühe järgmisest teabest:- sorditud koormuse mass,- erinevus selle massi ja kontrollväärtuse vahel,- alarühm, kuhu sorditud koormus kuulub.2.3.2. Konveier.Koormusandurile koormuste panemise ja sealt eemaldamise seadis.See võib olla osa kaaluplokist.2.3.3. Seadeplokk.Seadis alarühmade massipiiride määramiseks.2.3.4. Sorteer.Seadis, mille abil jagatakse koormused automaatselt füüsiliselt eraldi olevatesse alarühmadesse. See seadis ei pruugi olla masina osa.2.3.5. Suunav seadis (servo tagasisideseadis).Seadis, mis sortimise tulemusi arvestades automaatselt korrigeerib masina seadet ja seega ka sellele tulevat koormust.2.3.6. Loendur.Seadis, mis näitab koormuste arvu, mis on liikunud koormuskandurile (liikumisloendur), või igasse alarühma kuuluvate koormuste arvu (jagamisloendur).2.4. StandardkatsekoormusStandardkatsekoormus on koormus, mille abil katsetatakse standardset ebakindla toimimise piirkonda (Us) punktis 7.2.1.1 sätestatud tingimustel.2.5. Metroloogilised omadused2.5.1. Seadepunkti nimiväärtus.Massiühikutes väljendatud väärtus, mille on käitaja eelnevalt määranud seadeploki abil, loomaks piiri järjestikuste alarühmade vahel.2.5.2. Seadepunkti tegelik väärtus.Väärtus massiühikutes, mille suhtes võib sama koormuse puhul teha kaks erinevat ühesuguse tõenäosusega otsust.2.5.3. Seadepiirkond.Piirkond, mille ulatuses saab seadepunkti nimiväärtust reguleerida koormuste massi teatava nimiväärtuse tarvis.2.5.4. Seadepunktide vahekaugus (alarühma ulatus).Massiühikutes väljendatud vahekaugus järjestikuste seadepunkti nimiväärtuste vahel.2.5.5. Seadeviga.Erinevus seadepunkti nimi- ja tegeliku väärtuse vahel.2.5.6. Massikategooria.Teatavasse massivahemikku kuuluvate koormuste alarühm. Kui kõigi koormuste tarvis nullist lõpmatuseni on n seadepunkti, jagatakse need (n + 1) massikategooriasse.2.5.7. Alumine mõõtepiir.Koormuse väärtus, millest allpool ei pruugi masin koormust kindlaks teha ega liigitada seda õigesti alarühma, millesse see kuulub.2.5.8. Ebakindla toimimise piirkond.Massiühikutes väljendatud vahemik, milles masina otsused on määramatud.2.5.8.1. Standardne ebakindla toimimise piirkond (Us).Tootja esitatud ja massiühikutes väljendatud vahemik, milles masin võib teha kaks erinevat otsust standardkatsekoormuse ja teatava töökiiruse juures.2.5.8.2. Nominaalne ebakindla toimimise piirkond (Un).Tootja esitatud ja massiühikutes väljendatud vahemik, milles masin võib teha kaks erinevat otsust teatava toote ja töökiiruse juures.2.5.8.3. Tegelik ebakindla toimimise piirkond (Ua).Mõõteteenistuse kindlakstehtud ja massiühikutes väljendatud vahemik, milles masin võib teha kaks erinevat otsust standardkatsekoormuse või teatava toote ja töökiiruse juures.Selle tavapärane väärtus on 6σ (–3 kuni +3σ), kusjuures σ võrdub standardhälbega.2.5.9. Sortimiskiirus (töökiirus).Ajaühikus sorditud koormuste arv.2.5.10. Koormuse (efektiivne) pikkus.Koormuse liikumissuunas mõõdetud koormuse pikkus.2.5.11. Kaalumisaeg.Aeg alates hetkest, mil koormus on täielikult koormuskanduril, kuni hetkeni, mil esitatakse teave massi kohta.2.5.12. Reageerimisaeg.Aeg alates hetkest, mil koormus on täielikult koormuskanduril, kuni hetkeni, mil kaaluploki momentaalne vastus erineb lõplikust vastusest vähem kui Un võrra.METROLOOGILISED OMADUSED+++++ TIFF +++++II PEATÜKKMETROLOOGILISED NÕUDED3. ÜLDSÄTTED3.1. Kaaluploki skaalajaotise väärtusKui kaaluplokil on näidik, mille skaala on jaotatud massiühikuteks, peavad selle skaalajaotis ja taatlusjaotis vastama ühenduse nõuetele, mis käsitlevad mitteautomaatseid kaalusid.3.2. Suurim ebakindla toimimise piirkondIlma et see piiraks punkti 5.1.2 nõudeid, ei tohi standardne ebakindla toimimise piirkond (Us) olla suurem kui:- 1 g koormuste puhul, mille nominaalmass on kuni 100 g (kaasa arvatud),- 1 % koormuste puhul, mille nominaalmass on üle 100 g.3.3. Nominaalse ja standardse ebakindla toimimise piirkonna vaheline suheNominaalne ebakindla toimimise piirkond (Un) ei tohi olla väiksem kui standardne ebakindla toimimise piirkond (Us).4. LUBATUD PIIRVEAD4.1. MÜ tüübikinnitusel lubatud piirvead4.1.1. Kaaluplokk.Kui kaaluplokil on näidik, mille skaala on jaotatud massiühikuteks, loetakse seda mitteautomaatseks kaaluks ja see peab staatiliste koormuskatsete ajal vastama ühenduse nõuetele, mis käsitlevad selliste kaalude lubatud piirvigu.4.1.2. Tegelik ebakindla toimimise piirkond (Ua).V peatüki kohaselt tehtavate katsete käigus kindlaksmääratud tegelik ebakindla toimimise piirkond või piirkonnad ei tohi standardset ebakindla toimimise piirkonda (Us) ületada rohkem kui 0,8 korda.4.1.3. Seadeviga.Seadeviga ei tohi standardset ebakindla toimimise piirkonda (Us) ületada rohkem kui 0,5 korda.4.1.4. Seadepunkti tegeliku väärtuse muutumine aja jooksul.Seadepunkti tegeliku väärtuse muutumine ei tohi kaheksatunnise töö käigus standardset ebakindla toimimise piirkonda (Us) ületada rohkem kui 0,5 korda.4.1.5. Seadepunkti tegeliku väärtuse muutumine temperatuuri toimel.Seadepunkti tegeliku väärtuse muutumine ei tohi 5 ºC temperatuurierinevuse korral standardset ebakindla toimimise piirkonda (Us) ületada rohkem kui 0,5 korda.4.1.6. Keskpunktist hälbiva koormamise toime.Kui koormusi on võimalik asetada keskpunktist hälbivalt, ei tohi alumise mõõtepiiriga võrdse koormuse tasakaalustamiseks vajalike massiväärtuste suurim erinevus standardset ebakindla toimimise piirkonda (Us) ületada rohkem kui 0,5 korda, kui koormused asetatakse koormuskandurile.4.2. EMÜ esmataatlusel lubatud piirvead4.2.1. Kaaluplokk.Kui kaaluplokil on näidik, mille skaala on jaotatud massiühikuteks, loetakse seda mitteautomaatseks kaaluks ja see peab staatiliste koormuskatsete ajal vastama ühenduse nõuetele, mis käsitlevad selliste kaalude lubatud piirvigu.4.2.2. Tegelik ebakindla toimimise piirkond (Ua).V peatüki kohaselt tehtavate katsete käigus kindlaksmääratud tegelik ebakindla toimimise piirkond või piirkonnad ei tohi nominaalset ebakindla toimimise piirkonda (Un) ületada rohkem kui 0,8 korda.4.2.3. Seadeviga.Seadeviga ei tohi nominaalset ebakindla toimimise piirkonda (Un) ületada rohkem kui 0,8 korda.4.2.4. Seadepunkti tegeliku väärtuse muutumine aja jooksul.Seadepunkti tegeliku väärtuse muutumine ei tohi kaheksatunnise töö käigus nominaalset ebakindla toimimise piirkonda (Un) ületada rohkem kui 0,5 korda.4.2.5. Seadepunkti tegeliku väärtuse muutumine temperatuuri toimel.Seadepunkti tegeliku väärtuse muutumine ei tohi 5 ºC temperatuurierinevuse korral nominaalset ebakindla toimimise piirkondade (Un) ületada rohkem kui 0,5 korda.4.3. Lubatud piirvead kasutusel4.3.1. Kaaluplokk.Kui kaaluplokil on näidik, mille skaala on jaotatud massiühikuteks, loetakse seda mitteautomaatseks kaaluks ja see peab staatiliste koormuskatsete ajal vastama ühenduse nõuetele, mis käsitlevad selliste kaalude lubatud piirvigu.4.3.2. Tegelik ebakindla toimimise piirkond (Ua).V peatüki kohaselt tehtavate katsete käigus kindlaksmääratud ebakindla toimimise piirkond ei tohi ületada nominaalset ebakindla toimimise piirkonda (Un).4.3.3. Seadeviga.Seadeviga ei tohi nominaalset ebakindla toimimise piirkonda (Un) ületada rohkem kui 0,5 korda.5. LUBATUD PIIRVIGADE KOHALDAMISE TINGIMUSED5.1. Tavalised kasutustingimused5.1.1. Koormuste mass.Koormuste mass peab olema masina alumise ja ülemise mõõtepiiri vahel.5.1.2. Alumine mõõtepiir.Alumine mõõtepiir peab olema vähemalt:25 Un, kui Un ≤ 200 mg,50 Un, kui 200 mg < Un ≤ 500 mg,100 Un, kui 500 mg < Un.5.1.3. Kaalumisaeg.Kaalumisaeg peab olema pikem reageerimisajast või sellega võrdne ja lühem ajast, mille jooksul on koormus täielikult koormuskanduril, või sellega võrdne.Pädev asutus võib siiski loobuda sellest nõudest, kui masina ehitus- ja/või tööpõhimõtted seda võimaldavad.Iga kiiruse juures, mis on väiksem suurimast sortimiskiirusest või sellega võrdne, peavad seadeviga ja ebakindla toimimise piirkond olema punktis 4 määratletud väärtustest väiksemad või nendega võrdsed.5.2. Mõjutegurid5.2.1. Temperatuur.Masinad peavad vastama punkti 4 nõuetele mis tahes peaaegu püsiva temperatuuri juures vahemikus alates 25 °C.Kui masin on ette nähtud töötama temperatuuriga reguleeritavatel tingimustel, võib vähendatud temperatuurivahemik olla alates 10 °C.Temperatuuri loetakse peaaegu püsivaks, kui on täidetud järgmised kaks tingimust:- katse käigus registreeritud äärmuslike temperatuuride erinevus ei ole suurem kui 5 °C,- viie minutiga ei muutu temperatuur rohkem kui 1 °C.5.2.2. Toiteallikas.Seadepunkti tegelik väärtus ja tegelik ebakindla toimimise piirkond (Ua) peavad vastama punkti 4 nõuetele toiteallika järgmiste muutuste juures:nimipinge muutus –15 %st +10 %ni,nimisageduse muutus –2 %st +2 %ni.5.2.3. Muud mõjutegurid.Masinad peavad vastama punkti 4 nõuetele, kui neid mõjutavad muud mõjutegurid peale punktides 5.2.1 ja 5.2.2 osutatud tegurite ning tulenevalt nende paigaldustingimustest ja kavandatud kasutusest.III PEATÜKKTEHNILISED NÕUDED6. ÜLDSÄTTED6.1. KasutussobivusMasinad peavad olema konstrueeritud nii, et nad sobiksid oma kavandatud kasutuseks, ning olema ehitatud hoolikalt ja vastupidavalt.6.2. ReguleerimisveadMasinad peavad olema ehitatud nii, et nende tööd segada võivaid reguleerimisvigu ei esine tavaliselt nii, et nende mõju ei oleks kohe märgata.6.3. Võnkesummuti (amortisaator)Võnkesummutitele, mille omadusi mõjutab temperatuurimuutus sellisel määral, et masina toimimine ja täpsus jäävad väljapoole ettenähtud hälbeid, tuleb paigaldada automaatne kompensaator.Signaal peab osutama, kui seadme temperatuur on nõuetekohane.Kõrvalised isikud ei tohi võnkesummutile kergesti juurde pääseda.6.4. KonveierKui konveier koosneb rihmadest, lintidest või kettidest, mis on mõeldud koormuste edastamiseks koormuskandurile, ja kui rihmad, lindid või ketid on varustatud pingeregulaatoritega, ei tohi regulaatorid olla kergesti juurdepääsetavad, kui pinge reguleerimine võib mõjutada teavet kaaluploki esitatava massi kohta.6.5. Loodimine6.5.1. Masinad peavad olema alati loodis.6.5.2. Kui masinad on teisaldatavad, peavad neil olema loodimisseadis ja loodinäidik või nad peavad vastama punkti 4 nõuetele, kui neid kallutatakse piki- või ristisuunas kuni 5 %.6.5.3. Kui punkti 6.5.2 nõuete täitmiseks on masin varustatud loodinäidikuga, peab selle tundlikkus olema selline, et selle liikumist näitav osa näitab vähemalt 2 mm nihet kalde juures 0,5 %.6.6. Tasakaalu reguleeriv seadis ja seadeplokkNii tasakaalu reguleeriva seadise kui seadeploki juhtseadiseid peab saama reguleerida vähemalt veerandi nominaalse ebakindla toimimise piirkonna ulatuses vastavalt masina töömeetodile, olenemata sellest, kas masinal on koormus või mitte.6.7. Eemaldatavad massidEemaldatavad massid peavad olema ühenduse nõuetele vastavad keskmise või kõrgema täpsusklassi vihid või selleks ettenähtud massid, mida saab vihtidest kuju järgi eristada ja mis identifitseeritakse koos masinaga.6.8. Kirjeldavad märgid6.8.1. Kohustuslikud märgid.Masinatel peavad olema järgmised märgid:—tootja tunnusmärk, |—vajaduse korral importija tunnusmärk, |—masina seerianumber ja tüübimärgis, |—EMÜ tüübikinnitusmärk, |—ülemine mõõtepiir: | ülemine… |—alumine mõõtepiir: | alumine… |—nominaalne ebakindla toimimise piirkond: | Un… |—sortimiskiirus: | … koormuste arv minutis |—reageerimisaeg: | t …s |—kaaluploki taatlusjaotise väärtus vastavalt mitteautomaatseid kaalusid käsitlevatele ühenduse nõuetele |—temperatuuripiirid: | …°C/… °C |—toiteallika pinge: | …V |—toiteallika sagedus: | … Hz |—tunnusmärk nendel masina osadel, mis ei ole otseselt kinnitatud põhiosa külge. |6.8.2. Lisamärgised.Sõltuvalt masina konkreetsest kasutusest võib EMÜ tüübikinnitustunnistust väljaandev mõõteteenistus nõuda EMÜ tüübikinnitusel üht või mitut lisamärgist.6.8.3. Kirjeldavate märgiste esitusviisKirjeldavad märgised on kustutamatud ning sellise suuruse, kuju ja selgusega, mis võimaldab neid masina tavalistes kasutustingimustes raskusteta lugeda.Need koondatakse ühele kohe nähtavale kohale masinal: kas näidiku lähedale kinnitatud kirjeldusplaadile või otse näidikule.Märgiseid kandvat plaati peab olema võimalik plommida, kui seda saab lõhkumata eemaldada.6.8.4. Templid.Kirjeldusplaadil võib olla koht templi jaoks. Kui sellel ei ole kohta templi jaoks, peab selle lähedal olema selleks ettenähtud seadeldis.IV PEATÜKKMETROLOOGILINE KONTROLLAutomaatsete kontrollkaalude ja sorteerkaalude EMÜ tüübikinnitus ja EMÜ esmataatlus tehakse direktiivis 71/316/EMÜ sätestatud korras. Osa neist nõuetest on määratletud käesolevas peatükis.7. EMÜ TÜÜBIKINNITUS7.1. Taotlus EMÜ tüübikinnituseksTaotlusega koos tuleb esitada asjaomasesse tüüpi kuuluv masin ning järgmised andmed ja dokumendid:7.1.1. Metroloogilised omadused:- kaaluploki eriomadused,- suurim sortimiskiirus kooskõlas konveieri kiiruse ja koormuse (efektiivse) pikkusega,- mõõtesüsteemide osade elektrilised omadused.7.1.2. Kirjeldavad dokumendid:- üldised paigutusjoonised,- metroloogilist huvi pakkuvate detailide fotod ja vajaduse korral joonised või mudelid,- töömeetodit kirjeldav skeem ja masina tehniline kirjeldus.7.2. Läbivaatus EMÜ tüübikinnituseks7.2.1. EMÜ tüübikinnituskatsed.Masinad peavad vastama punktides 3, 4.1 ja 5 määratletud metroloogilistele nõuetele standardsete katsekoormuste standardse ebakindla toimimise piirkonna (Us) puhul töövahemikus, st alumise ja ülemise mõõtepiiri vahel ning väikseima ja suurima kiiruse korral.Masinaid, millel võib olla mitu seadepunkti nimiväärtust, tuleb katsetada vähemalt kahe seadepunkti nimiväärtuse juures.Standardkatsekoormus.EMÜ tüübikinnituseks tehtavatel katsetel tuleb kasutada standardkatsekoormust.Standardkatsekoormus peab vastama järgmistele tingimustele:—mass – m | = maks, min ja 1/2 (maks + min) |—pikkus – L (cm) | = 3m (grammides) ± 20 % |—kõrgus – h | = L2 |—konstantne mass,—tahke materjal,—mittehügroskoopne materjal,—mitteelektrostaatiline materjal,—vältida metallidevahelist kontakti. |7.2.1.1. Staatilised koormuskatsed.7.2.1.1.1. Keskpunktist hälbivate koormuste katse.Kui koormusi on võimalik koormuskandurile panna keskpunktist hälbivalt, tuleb teha katse koormusega, mis võrdub alumise mõõtepiiriga ja mida asetatakse järjestikku koormuskanduri eri asukohtadesse. Lubatud piirvead on määratletud punktis 4.1.6.7.2.1.1.2. Erikatse masinaga, millel on kompaktsest mitteautomaatsest kaalust koosnev kaaluplokk.Masina kaaluplokk peab läbima mitteautomaatseid kaalusid käsitlevates ühenduse nõuetes nimetatud tundlikkus-, mobiilsus- ja täpsuskatsed.Lubatud piirvigadeks peavad olema mitteautomaatsete kaalude piirvead kooskõlas nende taatlusjaotise väärtuse ja täpsusklassiga.7.2.1.2. Reageerimisaja mõõtmine.Reageerimisaega tuleb mõõta stabiilsetes katsetingimustes, kus puudub liigsete mõjutegurite toime. Saadud väärtused ei tohi olla kirjeldavatel märgistel esitatud väärtustest suuremad.Punktis 7.1.1 osutatud andmed, mis puudutavad suurimat sortimiskiirust kui konveieri kiiruse funktsiooni ja koormuse (efektiivset) pikkust, peavad vastama saadud reageerimisaja väärtustele.7.2.1.3. Katsed tavalistes kasutustingimustes.7.2.1.3.1. Ebakindla toimimise piirkond ja seadeviga.Katse tuleb teha vastavalt V peatüki punktis 10.3 kirjeldatud meetodile C.7.2.1.3.2. Seadepunkti tegeliku väärtuse muutumine aja jooksul.Katsed tuleb teha standardsete katsekoormustega, muutmata masina seadeid ja mõjutegureid, ning neid tuleb kaheksatunnise töötamisaja jooksul teha mitu korda. Tulemuste saamiseks võib nende katsete käigus kasutada elektrilisi mõõtmismeetodeid.7.2.1.3.3. Seadepunkti tegeliku väärtuse muutumine temperatuuri toimel.Katsed tuleb teha standardsete katsekoormustega, muutmata masina seadeid ja muid mõjutegureid peale temperatuuri; neid tuleb teha mitu korda tootja osutatud temperatuurivahemikus. Tulemuste saamiseks võib nende katsete käigus kasutada elektrilisi mõõtmismeetodeid.7.2.2. Tehnilistele nõuetele vastavuse katsed.Nende katsete abil peab olema võimalik teha kindlaks, et masinad vastavad III peatükis nimetatud tehnilistele nõuetele.7.2.3. Katsevahenditega varustamine.Mõõteteenistus võib katsete tegemiseks nõuda taotluse esitajalt standardseid katsekoormusi, käsitsemisvahendeid, kohase väljaõppega töötajaid ja nõutavaid kontrollimasinaid.7.2.4. Katsetamiskoht.Tüübikinnituseks esitatud masinaid võib katsetada:- selle mõõtmisteenistuse tööruumides, kellele taotlus on esitatud,- mis tahes muus sobivas kohas, mille on asjaomane mõõteteenistus ja taotluse esitaja kokku leppinud.8. EMÜ ESMATAATLUS8.1. EMÜ esmataatluskatsedMasinad peavad vastama punktides 3, 4.2, 5 ja 6 nimetatud nõuetele teatava toote või teatavate toodete nominaalse ebakindla toimimise piirkonna (Un) puhul töövahemikus, st alumise ja ülemise mõõtepiiri vahel ning väikseima ja suurima kiiruse korral.EMÜ esmataatluse korraldab pädev mõõteteenistus ühes või kahes etapis.8.1.1. Esimese etapi katsed.Staatilised koormuskatsed tehakse vastavalt punktile 7.2.1.1.8.1.2. Teise etapi katsed.Ebakindla toimimise piirkond ja seadeviga tuleb taadelda, kasutades üht V peatükis kirjeldatud meetodit toodetega, mille sortimiseks on masin ette nähtud. Igal juhul tuleb vähemalt üks katse teha alumise mõõtepiiri juures.Vaidluse korral on standardmeetodiks meetod C.8.2. Katsevahenditega varustamineMõõteteenistus võib katsete tegemiseks nõuda taotluse esitajalt katsekoormusi, käsitsemisvahendeid, kohase väljaõppega töötajaid ja nõutavaid kontrollimasinaid.8.3. EMÜ esmataatluse kohtEsimese etapi võib korraldada töökojas või muus sobivas kohas, millega on asjaomane mõõteteenistus nõustunud; teine etapp korraldatakse paigaldamiskohas.Kui EMÜ esmataatlus tehakse ühes etapis, tuleb see teha paigaldamiskohas.9. KORRALINE ÜLEVAATAMINE9.1. Korralised katsedKui kavatsetakse korraldada korralisi katseid, kohaldatakse punkti 4.3.V PEATÜKKKATSEMEETODID10.1. KASVUMEETOD (MEETOD A)10.1.1. Protseduur10.1.1.1. Kasutatakse soovitava koormusega võrduvat katsekoormust.10.1.1.2. Reguleerige katsetatav seadepunkt nii, et n kaalumise ajal tekib alati keelduv signaal.Kui masinal on kaks või rohkem seadepunkti ja masina seadepunktide vahekaugus on väike, tuleb seadepunkt või seadepunktid, mida ei kasutata, katsetatavast seadepunktist selgelt eristada, vältimaks segiajamise võimalust katsete ajal.10.1.1.3. Suurendage koormust lisa võrra, mis võrdub umbes ühe kümnendikuga masinal esitatud nominaalsest ebakindla toimimise piirkonnast (Un), ja saatke katsekoormus n korda üle masina.10.1.1.4. Jätkake katset, suurendades katsekoormust üksikute lisade võrra, kuni vähemalt üks kord n kaalumise ajal tekib heakskiitev signaal.10.1.1.5. Jätkake katset, suurendades katsekoormust üksikute lisade võrra, kuni n kaalumise ajal tekib alati heakskiitev signaal.10.1.1.6. Seejärel jätkake mitme massilisaga.10.1.1.7. Esitage tulemused tabelis.10.1.1.8. Korrake katsemenetlust samade katsekoormustega, vähendades koormusi üksikute lisade võrra või valides koormused juhuslikult.Kui kasutatakse juhuslikku valikut, peab iga lisa jaoks olema katsekoormus.10.1.1.9. Esitage tulemused tabelis.10.1.2. Arvutamine10.1.2.1. Saadud tulemuste põhjal arvutage keeldumiste ja heakskiitmiste arv protsendimäärana.10.1.2.2. Näidake aritmeetilise tõenäosuse dokumendil lisaga koormuste ja keeldumiste protsendimäära vaheline suhe.10.1.2.3. Valige sirgjoonest, mis peaks olema tulemuseks, sobiv vahemik mõlemal pool 50 % (vahemike 2,275–50 % ja 50–97,725 % väärtus võrdub 2σ).10.1.2.4. Võtke massivahemik, mis vastab neile punktidele.10.1.2.5. Kahega jagatud massivahemik annab σ väärtuse.10.1.2.6. Nüüd saab määrata ebakindla toimimise piirkonna tavapärase väärtuse (6σ).10.1.2.7. 50 % väärtus (ebakindla toimimise piirkonna keskpunkt) on tegeliku seadepunkti väärtus.10.1.2.8. Seadeviga on erinevus nominaalse seadepunkti ja saadud tegeliku seadepunkti väärtuse vahel.10.2. LISAMIS- JA VÄHENDAMISMEETOD (MEETOD B)10.2.1. Protseduur10.2.1.1. Valitakse katsekoormus. Selle väärtus peaks olema seadepunkti väärtusest viiekordse nominaalse ebakindla toimimise piirkonna (Un) võrra väiksem.10.2.1.2. Valitakse koormuse astmelise lisamise d väärtus. See peaks olema suurusjärgus Un/4, kus Un on masina kirjeldusplaadil esitatud nominaalne ebakindla toimimise piirkond. (See koormus peaks olema sobiva väärtusega, et oleks võimalik kasutada standardvihte ja oleks lihtsam arvutada, näiteks 10, 20, 50, 100, 200, 500.)10.2.1.3. Seejärel saadetakse katsekoormus masinale ja veelkord masinale, olles seda vahepeal suurendanud sobiva lisa võrra, nii et katsekoormus pluss lisakoormus, mille kogumass on Mo, jääb valitud seadepunkti ebakindla toimimise piirkonda. Nüüd on masin valmis tulemusi registreerima.10.2.1.4. Katsetamist jätkatakse järgmiselt:koormus Mo saadetakse üle kontrollkaalu. Kui tekib keelduv signaal, korratakse teise katse käigus protsessi koormusega Mo + d; kuid kui tekib heakskiitev signaal, tehakse teine katse koormusega Mo – d.Seda katsemeetodit, kus d väärtus lisatakse või seda vähendatakse vastavalt kaalumistulemusele, jätkatakse, kuni on tehtud soovitud arv kaalumisi.10.2.1.5. Saadud tulemused tuleb kanda katsegraafikule, mis on esitatud punktis 10.2.3.Tabeli iga horisontaalne rida vastab Mo ± id konkreetsele väärtusele, ridade koguarv näitab ebakindla toimimise piirkonna laiust. Iga kaalumise tulemused kantakse graafikule koodina; soovitatakse kasutada X-i, kui koormusest on keeldutud, ja O-d, kui see on heaks kiidetud.10.2.2. Arvutamine10.2.2.1. Ebakindla toimimise piirkond.+++++ TIFF +++++Igas Mo ± id reas olevad X-id ja O-d liidetakse kokku: samamoodi saadakse liitmise teel iga rea X-ide arv Nx ja O-de arv No.Arvutamisel kasutatakse kas X või O tulemust, mille summa on numbriliselt väiksem, sest mõlemad tulemused esindavad umbes sama statistilist teavet.Ebakindla toimimise piirkond arvutatakse järgmise valemi abil:U= 9,72dNB - AN2 + 0,029kus:d = koormuse astmeline lisamine (Un/4, vt punkti 10.2.1.2),i = koormuse lisade arv,ni = reas i arvesse võetud tulemuste arv,N = kasutatud tulemuste koguarv (No või Nx, neist väiksem),A ∑ i·ni,B ∑ i·ni.10.2.2.2. Seadepunkt (punkt 2.5.2).Seadepunkti arvutamisel kasutatakse järgmist valemit:m = M+ dAN12Kui arvutus põhineb keeldumistel (X), tuleb kasutada plussmärki, kui arvutus põhineb heakskiitmistel (O), tuleb kasutada miinusmärki.Seejärel arvutatakse seadeviga, milleks on tegeliku seadepunkti m (saadud eespool esitatud arvutuse teel) ja nominaalse seadepunkti erinevus.10.2.2.3. Arvutatud väärtuste standardhälve.10.2.2.3.1. Ebakindla toimimise piirkond (Ua).Muutuja Ua (saadud punkti 10.2.2.1 kohaselt) standardhälvet saab määrata järgmise valemi abil:S=H UNdUasuhte funktsioonina vastavalt punktis 10.2.2.3.1.1 esitatud tabelile.Ebakindla toimimise piirkonna arvutamise matemaatiline meetod kehtib ainult siis, kui:≤1310.2.2.3.1.1. dUa funktsioonina on:d/Ua: | 0,1 | 0,13 | 0,17 | 0,20 | 0,23 | 0,27 | 0,30 | 0,33 |H: | 1,6 | 1,47 | 1,38 | 1,32 | 1,30 | 1,25 | 1,25 | 1,25 |10.2.2.3.2. Seadeviga.Muutuja m (saadud punkti 10.2.2.2 kohaselt) standardhälvet saab määrata järgmise valemi abil:S=G UNdUa suhte funktsioonina vastavalt punktis 10.2.2.3.2.1 esitatud tabelile.Seadepunkti arvutamise matemaatiline meetod kehtib ainult siis, kui:≤1310.2.2.3.2.1. G väärtused Ua funktsioonina on:d/Ua: | 0,1 | 0,13 | 0,17 | 0,20 | 0,23 | 0,27 | 0,30 | 0,33 |G: | 0,95 | 0,98 | 1 | 1,02 | 1,05 | 1,08 | 1,1 | 1,12 |10.2.3. Katsegraafik+++++ TIFF +++++10.3. BINAARMEETOD (MEETOD C)Kui EMÜ tüübikinnituseks kasutatakse seda meetodit, peab masin töötama tootmisliini simuleerivate standardkoormustega. Praktilistel põhjustel võib asjaomane mõõteteenistus erandina teha selle katse tootmisliinil toodetega, mille jaoks masin on ette nähtud.10.3.1. Protseduur10.3.1.1. Võtke masinal esitatud nominaalse ebakindla toimimise piirkonna (Un) väärtus.10.3.1.2. Arvutage ebakindla toimimise piirkonna määramisel kasutatavate katsekoormuste (kokku seitse) mass; katsekoormuste mass saadakse järgmiselt:m1,7= A ± 1,645 B6 | m2,6= A ± 1,282 B6 | m3,5= A ± 1,842 B6 | m4= A |kus:A 2B = H - LH ja L on massi ligikaudsed väärtused teatava seadepunkti ebakindla toimimise piirkonna äärtes.10.3.1.3. Tagage katsekoormuste jaotuvus üle kogu katsetatava seadepunkti ebakindla toimimise piirkonna.10.3.1.4. Saatke iga katsekoormus 50 korda üle masina ning jätkake kahe kõige kergema ja kahe kõige raskema katsekoormusega, kuni on kaalutud 200 korda.Katsekoormusi peab kaaluma juhuslikus järjekorras. Ebakindla toimimise piirkonna kummagi äärmuse katsekoormused peaksid siiski teineteisele järgnema, kusjuures nende vahele jääb ajavahemik, mis vastab katse käigus kasutatavale sortimiskiirusele.10.3.2. Esitage tulemused tabelis10.3.2.1. Võtke kokku tulemused ja esitage need tabeli 1 kohaselt.10.3.2.2. Võtke nw ja nwy väärtused tabelist 2 ja n = 50 ning r = 200 väärtused tabelist 3. Liitke kokku veerud 5 ja 6.10.3.2.3. nwxi2 and niwixiyi väärtused ja liitke kokku veerud 7, 8 ja 9.10.3.2.4. Tabelis 1 olevate summade alusel arvutage seadepunkti+++++ TIFF +++++ja ebakindla toimimise piirkonna+++++ TIFF +++++hinnangulised väärtused punkti 10.3.3 kohaselt.10.3.2.5. TABEL 11. veerg | 2. veerg | 3. veerg | 4. veerg | 5. veerg | 6. veerg | 7. veerg | 8. veerg | 9. veerg |x | n | r | i | nw | nwy | nwx | nwx2 | nwxy |x1 | n1 | r1 | 1 | n1w1 | n1w1y1 | n1w1x1 | n1w1x12 | n1w1x1y1 |· | · | · | · | · | · | · | · | · |· | · | · | · | · | · | · | · | · |· | · | · | · | · | · | · | · | · |xi | ni | ri | i | niwi | niwiyi | niwixi | niwixi2 | niwixiyi |· | · | · | · | · | · | · | · | · |· | · | · | · | · | · | · | · | · |· | · | · | · | · | · | · | · | · |xk | nk | rk | k | nkwk | nkwkyk | nkwkxk | nkwkxk2 | nkwkxkyk || | | | ∑1kniwi | ∑1kniwiyi | ∑1kniwixi | ∑1kniwixi2 | ∑1kniwixiyi |kus:xi = lisaga mass,ni = kaalumiste arv (50 või 200),ri = xi heakskiitmise kordade arv.10.3.3. Järgmised suurused arvutatakse tabelis 1 esitatud summade alusel:x=∑nwx∑nwy=∑nwy∑nwS=∑nwx∑nwS=∑nwx∑nwyb =SnwxySnwxxSeadepunkti+++++ TIFF +++++hinnanguline M saadakse:+++++ TIFF +++++,Ebakindla toimimise piirkonna+++++ TIFF +++++hinnanguline Ua saadakse:+++++ TIFF +++++TABEL 2n = 50r | nw | nwy |0 [1] | 3,588 | – 8,346 |1 | 5,981 | – 12,282 |2 | 9,669 | – 16,928 |3 | 12,580 | – 19,559 |4 | 15,015 | – 21,097 |5 | 17,111 | – 21,929 |6 | 18,947 | – 22,263 |7 | 20,574 | – 22,226 |8 | 22,024 | – 21,902 |9 | 23,325 | – 21,351 |10 | 24,494 | – 20,614 |11 | 25,516 | – 19,726 |12 | 26,492 | – 18,711 |13 | 27,342 | – 17,591 |14 | 28,104 | – 16,380 |15 | 28,784 | – 15,094 |16 | 29,386 | – 13,744 |17 | 29,915 | – 12,339 |18 | 30,374 | – 10,888 |19 | 30,767 | – 9,399 |20 | 31,096 | – 7,878 |21 | 31,363 | – 6,332 |22 | 32,569 | – 4,766 |23 | 31,715 | – 3,185 |24 | 31,802 | – 1,595 |25 | 31,831 | 0 |26 | 31,802 | 1,595 |27 | 31,715 | 3,185 |28 | 31,569 | 4,766 |29 | 31,363 | 6,332 |30 | 31,096 | 7,878 |31 | 30,767 | 9,399 |32 | 30,374 | 10,888 |33 | 29,915 | 12,339 |34 | 29,386 | 13,744 |35 | 28,784 | 15,094 |36 | 28,104 | 16,380 |37 | 27,342 | 17,591 |38 | 26,492 | 18,711 |39 | 25,546 | 19,726 |40 | 24,494 | 20,614 |41 | 23,325 | 21,351 |42 | 22,024 | 21,902 |43 | 20,574 | 22,226 |44 | 18,947 | 22,263 |45 | 17,111 | 21,929 |46 | 15,015 | 21,097 |47 | 12,580 | 19,559 |48 | 9,669 | 16,928 |49 | 5,981 | 12,282 |50 [1] | 3,588 | 8,346 |TABEL 3n = 200r | nw | nwy |0 [2] | 4,831 | – 13,560 |1 | 8,406 | – 21,650 |2 | 14,350 | – 33,384 |3 | 19,414 | – 42,128 |4 | 23,922 | – 49,128 |5 | 28,028 | – 54,932 |6 | 31,820 | – 59,846 |7 | 35,356 | – 64,062 |8 | 38,676 | – 67,710 |9 | 41,812 | – 70,890 |10 | 44,788 | – 73,668 |11 | 47,618 | – 76,102 |12 | 50,320 | – 78,236 |13 | 52,906 | – 80,104 |14 | 55,386 | – 81,736 |15 | 57,768 | – 83,158 |16 | 60,058 | – 84,386 |17 | 62,268 | – 85,444 |18 | 64,398 | – 86,342 |19 | 66,454 | – 87,094 |20 | 68,444 | – 87,714 |21 | 70,368 | – 88,212 |22 | 72,232 | – 88,594 |23 | 74,038 | – 88,872 |24 | 75,788 | – 89,050 |25 | 77,486 | – 89,138 |26 | 79,136 | – 89,138 |27 | 80,738 | – 89,058 |28 | 82,294 | – 88,902 |29 | 83,806 | – 88,676 |30 | 85,276 | – 88,382 |31 | 86,706 | – 88,024 |32 | 88,096 | – 87,608 |33 | 89,450 | – 87,134 |34 | 90,766 | – 86,606 |35 | 92,050 | – 86,028 |36 | 93,298 | – 85,402 |37 | 94,514 | – 84,728 |38 | 95,698 | – 84,012 |39 | 96,850 | – 83,254 |40 | 97,974 | – 82,456 |41 | 99,086 | – 81,620 |42 | 100,132 | – 80,750 |43 | 101,170 | – 79,842 |44 | 102,182 | – 78,904 |45 | 103,166 | – 77,932 |46 | 104,124 | – 76,932 |47 | 105,058 | – 75,902 |48 | 105,968 | – 74,844 |49 | 106,852 | – 73,762 |50 | 107,714 | – 72,652 |51 | 108,552 | – 71,518 |52 | 109,368 | – 70,362 |53 | 110,162 | – 69,182 |54 | 110,936 | – 67,982 |55 | 111,686 | – 66,762 |56 | 112,416 | – 65,520 |57 | 113,126 | – 64,262 |58 | 113,814 | – 62,984 |59 | 114,484 | – 61,688 |60 | 115,134 | – 60,376 |61 | 115,764 | – 59,048 |62 | 116,376 | – 57,704 |63 | 116,968 | – 56,346 |64 | 117,542 | – 54,974 |65 | 118,098 | – 53,588 |66 | 118,636 | – 52,190 |67 | 119,156 | – 50,778 |68 | 119,658 | – 49,354 |69 | 120,144 | – 47,920 |70 | 120,612 | – 46,474 |71 | 121,062 | – 45,018 |72 | 121,496 | – 43,552 |73 | 121,914 | – 42,076 |74 | 122,316 | – 40,590 |75 | 122,700 | – 39,098 |76 | 123,068 | – 37,596 |77 | 123,422 | – 36,086 |78 | 123,758 | – 34,568 |79 | 124,078 | – 33,044 |80 | 124,384 | – 31,512 |81 | 124,674 | – 29,974 |82 | 124,948 | – 28,432 |83 | 125,206 | – 26,882 |84 | 125,450 | – 25,328 |85 | 125,678 | – 23,768 |86 | 125,892 | – 22,040 |87 | 126,090 | – 20,636 |88 | 126,274 | – 19,064 |89 | 126,442 | – 17,488 |90 | 126,596 | – 15,908 |91 | 126,734 | – 14,326 |92 | 126,858 | – 12,740 |93 | 126,968 | – 11,154 |94 | 127,062 | – 9,564 |95 | 127,142 | – 7,972 |96 | 127,208 | – 6,380 |97 | 127,258 | – 4,786 |98 | 127,294 | – 3,192 |99 | 127,316 | – 1,596 |100 | 127,324 | 0 |101 | 127,316 | 1,596 |102 | 127,294 | 3,192 |103 | 127,258 | 4,786 |104 | 127,208 | 6,380 |105 | 127,142 | 7,972 |106 | 127,062 | 9,564 |107 | 126,968 | 11,154 |108 | 126,858 | 12,740 |109 | 126,734 | 14,326 |110 | 126,596 | 15,908 |111 | 126,442 | 17,488 |112 | 126,274 | 19,064 |113 | 126,090 | 20,636 |114 | 125,892 | 22,040 |115 | 125,678 | 23,768 |116 | 125,450 | 25,328 |117 | 125,206 | 26,882 |118 | 124,948 | 28,432 |119 | 124,674 | 29,974 |120 | 124,384 | 31,512 |121 | 124,078 | 33,044 |122 | 123,758 | 34,568 |123 | 123,422 | 36,086 |124 | 123,068 | 37,596 |125 | 122,700 | 39,098 |126 | 122,316 | 40,590 |127 | 121,914 | 42,076 |128 | 121,496 | 43,552 |129 | 121,062 | 45,018 |130 | 120,612 | 46,474 |131 | 120,144 | 47,920 |132 | 119,658 | 49,354 |133 | 119,156 | 50,778 |134 | 118,636 | 52,190 |135 | 118,098 | 53,588 |136 | 117,542 | 54,974 |137 | 116,968 | 56,346 |138 | 116,376 | 57,704 |139 | 115,764 | 59,048 |140 | 115,135 | 60,376 |141 | 114,484 | 61,688 |142 | 113,814 | 62,984 |143 | 113,126 | 64,262 |144 | 112,416 | 65,520 |145 | 111,686 | 66,762 |146 | 110,936 | 67,982 |147 | 110,162 | 69,182 |148 | 109,368 | 70,382 |149 | 108,552 | 71,518 |150 | 107,714 | 72,652 |151 | 106,852 | 73,762 |152 | 105,968 | 74,844 |153 | 105,058 | 75,902 |154 | 104,124 | 76,932 |155 | 103,166 | 77,932 |156 | 102,182 | 78,904 |157 | 101,170 | 79,842 |158 | 100,132 | 80,750 |159 | 99,086 | 81,620 |160 | 97,974 | 82,456 |161 | 96,850 | 83,254 |162 | 95,698 | 84,012 |163 | 94,514 | 84,728 |164 | 93,298 | 85,042 |165 | 92,050 | 86,028 |166 | 90,766 | 86,606 |167 | 89,450 | 87,134 |168 | 88,096 | 87,608 |169 | 86,706 | 88,024 |170 | 85,276 | 88,382 |171 | 83,806 | 88,676 |172 | 82,294 | 88,902 |173 | 80,738 | 89,058 |174 | 79,136 | 89,138 |175 | 77,486 | 89,138 |176 | 75,788 | 89,050 |177 | 74,038 | 88,872 |178 | 72,232 | 88,594 |179 | 70,368 | 88,212 |180 | 68,444 | 87,714 |181 | 66,454 | 87,094 |182 | 64,398 | 86,342 |183 | 62,268 | 85,444 |184 | 60,058 | 84,386 |185 | 57,768 | 83,158 |186 | 55,386 | 81,736 |187 | 52,906 | 80,104 |188 | 50,320 | 78,236 |189 | 47,618 | 76,102 |190 | 44,788 | 73,668 |191 | 41,812 | 70,890 |192 | 38,676 | 67,710 |193 | 35,356 | 64,062 |194 | 31,820 | 59,846 |195 | 28,028 | 54,932 |196 | 23,922 | 49,128 |197 | 19,414 | 42,128 |198 | 14,350 | 33,384 |199 | 8,406 | 21,560 |200 [2] | 4,831 | 13,560 |[1] Selles reas olevaid nw ja nwy väärtusi tohib kasutada ainult x-i suurima väärtuse korral, kui r = 0, või x-i väikseima väärtuse korral, kui r = 50.[2] Selles reas olevaid nw ja nwy väärtusi tohib kasutada ainult x-i suurima väärtuse korral, kui r = 0, või x-i väikseima väärtuse korral, kui r = 200.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 22. jaanuar 1980, millega muudetakse direktiivi 72/461/EMÜ värske lihaga kauplemist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31980L0213

Euroopa Liidu Teataja L 047 , 21/02/1980 Lk 0001 - 0002 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 11 Lk 0204  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 27 Lk 0237  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 11 Lk 0204  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 17 Lk 0113  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 03 Köide 17 Lk 0113

		Nõukogu direktiiv,22. jaanuar 1980,millega muudetakse direktiivi 72/461/EMÜ värske lihaga kauplemist mõjutavate tervishoiuprobleemide kohta(80/213/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 43 ja 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse assamblee arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:direktiiv 72/461/EMÜ, [3] viimati muudetud direktiiviga 78/54/EMÜ, [4] sätestab tervishoiunõuded, mida tuleb täita lihaloomade puhul;kuigi tervishoiunõuetele mittevastavatelt loomadelt saadud liha tuleb ühendusesisesest värske lihaga kauplemisest välja jätta loomade nakkushaiguste edasikandumise ohu tõttu, võib seda kasutada muudel eesmärkidel, kui seda on töödeldud nimetatud haiguste tekitajate hävitamiseks;niisugusele lihale tuleks seetõttu anda erimärgistus, mis viitab, et see on välja jäetud ühendusesisesest värske lihaga kauplemisest ja tagab liha tervisliku kvaliteedi muuks otstarbeks, näiteks teatud kategooria lihatoodete valmistamiseks,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 72/461/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 5aArtiklis 5 viidatud liha võib kanda direktiivi 64/433/EMÜ I lisa IX peatükis määratletud märki hoolimata artikli 5 lõikest 1 ja tingimusel, et see ei ole ette nähtud ühendusesiseseks värske lihaga kauplemiseks, tingimusel et nimetatud direktiivi lisas viidatud erimärk viivitamata selle märgi peale pannakse.Direktiivi 64/433/EMÜ I lisa IX peatüki punkti 39 sätteid kohaldatakse mutatis mutandis märgistusvahendite hoidmise ja kasutamise suhtes.Nimetatud liha peab olema saadud, lõigatud, veetud ja ladustatud eraldi või muul ajal kui ühendusesiseseks värske lihaga kauplemiseks ettenähtud liha."2. Lisatakse järgmine lisa:"LISAMuuks otstarbeks kui ühendusesiseseks värske lihaga kauplemiseks ettenähtud liha märgistamine1. Üle peab tembeldama nii, et direktiivi 64/433/EMÜ I lisa IX peatüki punktis 40 määratletud ovaalne tempel kaetakse diagonaalse ristiga, mis koosneb kahest täisnurga all ristuvast sirgjoonest, kusjuures ristumispunkt on templi keskel ning teave templil jääb loetavaks.2. Lõikes 1 nimetatud märgistuse tegemiseks võib kasutada ka ühte 6,5 cm pikkust ja 4,5 cm laiust ovaalset templit; märgil peab selgesti loetavate märkidega olema kirjas järgmine teave:- ülemisel osal ekspordiriigi nimetus suurtähtedega,- keskel tapamaja veterinaarloa number,- alumisel osal üks järgmistest esitähtede kombinatsioonidest: EEC, CEE, EWG, EEG või EØF,- kaks templi keskel täisnurga all ristuvat sirgjoont, mis katavad templi diagonaalse ristiga nii, et teave templil jääb loetavaks.Tähed peavad olema 0,8 cm kõrgused ja numbrid 1 cm kõrgused.Templil peab olema ka teave, millel alusel saab liha kontrollinud veterinaararsti identifitseerida."Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid 31. detsembriks 1980.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. jaanuar 1980Nõukogu nimeleesistujaG. Marcora[1] EÜT C 289, 19.11.1979, lk 42.[2] Arvamus on esitatud 24. ja 25. oktoobril 1979 (Euroopa Ühenduste Teatajas veel avaldamata).[3] EÜT L 302, 31.12.1972, lk 24.[4] EÜT L 16, 20.1.1978, lk 22.--------------------------------------------------


Tähtis õiguslik teade

|

32001L0056

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/56/EÜ, 27. september 2001, mootorsõidukite ja nende haagiste kütteseadmete kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 78/548/EMÜ

Euroopa Liidu Teataja L 292 , 09/11/2001 Lk 0021 - 0040 CS.ES Peatükk 13 Köide 26 Lk 459  - 480 ET.ES Peatükk 13 Köide 26 Lk 459  - 480 HU.ES Peatükk 13 Köide 26 Lk 459  - 480 LT.ES Peatükk 13 Köide 26 Lk 459  - 480 LV.ES Peatükk 13 Köide 26 Lk 459  - 480 MT.ES Peatükk 13 Köide 26 Lk 459  - 480 PL.ES Peatükk 13 Köide 26 Lk 459  - 480 SK.ES Peatükk 13 Köide 26 Lk 459  - 480 SL.ES Peatükk 13 Köide 26 Lk 459  - 480

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2001/56/EÜ,27. september 2001,mootorsõidukite ja nende haagiste kütteseadmete kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 78/548/EMÜEUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras [3]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 12. juuni 1978. aasta direktiiv 78/548/EMÜ [4] mootorsõidukite reisijateruumi kütteseadmetega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta võeti vastu ühena mitmest EÜ tüübikinnitusmenetlust käsitlevast üksikdirektiivist, mis kehtestati nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiiviga 70/156/EMÜ [5] mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta. Selle tõttu kehtivad direktiivi 78/548/EMÜ kohaldamisel direktiivi 70/156/EMÜ sätted sõidukisüsteemide, osade ja eraldi seadmestike kohta.(2) Eriti direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõikes 4 ja artikli 4 lõikes 3 nõutakse, et igale üksikdirektiivile oleks lisatud teatis, mis sisaldab direktiivi 70/156/EMÜ I lisa asjakohaseid punkte, ja samuti VI lisal põhinev tüübikinnitustunnistus tüübikinnituse elektrooniliseks salvestamiseks.(3) Tehnilise arengu tulemusena on tänapäeval paljud sõidukitüübid varustatud põletuskütteseadmetega, mida tavaliselt käitatakse diislikütuse, bensiini või vedelgaasiga ja mis soojendavad reisijateruumi (nt autobussidel), kaubaruumi (nt veoautodel ja haagistel) või magamisruumi (nt veo- ja reisiautodel), võimaldades nii pargitud auto mõjusat soojendamist ilma mootorimüra ja heitgaasideta, mis tekivad töötava mootori korral. Turvalisuse tõttu tuleb reguleerimisala laiendada, liites sellega põletuskütteseadmeid ja nende paigaldamist käsitlevad nõuded. Niisugused nõuded peavad vastama kaasaegse tehnoloogia kõrgeimale tasemele.(4) Kindlaks tuleb määrata põletuskütteseadmete tüübikinnituse tingimused osana ja nendega varustatud autode tüübikinnituse tingimused.(5) Direktiivi tuleb laiendada lisaga, kus on esitatud täiendavad ohutusnõuded vedelgaasiga töötavatele põletuskütteseadmetele.(6) Käesoleva direktiivi kohaldamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendamisvolituste kasutamise menetlused [6].(7) Selguse mõttes tuleks direktiiv 78/548/EMÜ kehtetuks tunnistada ja asendada käesoleva direktiiviga,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmist mõistet: sõiduk — mistahes direktiivis 70/156/EMÜ määratletud sõiduk.Artikkel 2Ükski liikmesriik ei tohi keelduda EÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõidukitüübile või kütteseadme tüübile reisijate- või kaubaruumi kütteseadmetega seotud põhjustel, kui need vastavad lisades sätestatud nõuetele.Artikkel 3Ükski liikmesriik ei tohi keelata mistahes sõiduki registreerimist, müüki, kasutuselevõtmist ja kasutamist või mistahes kütteseadmete registreerimist, müüki, kasutuselevõtmist ja kasutamist reisijate- või kaubaruumi kütteseadmetega seotud põhjustel, kui need vastavad lisades sätestatud nõuetele.Artikkel 41. Alates 9. maist 2003 ei tohi liikmesriigid kütteseadmetega seotud põhjustel:- keelduda EÜ või siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõidukitüübile või kütteseadme tüübile või- keelata sõidukite registreerimist, müüki, kasutuselevõtmist või kütteseadmete müüki või kasutuselevõtmist,kui kütteseadmed vastavad käesoleva direktiivi nõuetele.2. Alates 9. maist 2004:- ei anna liikmesriigid EÜ tüübikinnitust ning- võivad liikmesriigid keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisestsõidukitüübile kütteseadmetega seotud põhjustel või kütteseadmele, kui ei ole täidetud käesoleva direktiivi nõuded.3. Alates 9. maist 2005:- peavad liikmesriigid jälgima, et direktiivi 70/156/EMÜ sätete kohaselt uutele autodele antud tüübikinnitustunnistused on antud direktiivi artikli 7 lõike 1 kohaldamisel kehtetud ja- võivad liikmesriigid keelduda uute sõidukite registreerimisest, müügist või kasutuselevõtmisestküttesüsteemidega seotud põhjustel, kui käesoleva direktiivi nõuded ei ole täidetud.Käesolev lõige ei kehti sõidukitele, mis on varustatud vett ülekandemeediumina kasutava heitsoojus-kütteseadmega.4. Selleks, et täita direktiivi 70/156/EMÜ artikli 7 lõikes 2 määratud eesmärke, kehtivad alates 9. maist 2005 käesoleva direktiivi nõuded, mis on seotud osadena valmistatud põletuskütteseadmetega.Artikkel 5Hiljemalt 9. novembriks 2002 uurib komisjon mootorsõidukite vedelgaasiga käitatavate kütteseadmetega seotud täiendavaid ohutusnõudeid ja muudab vajaduse korral käesolevat direktiivi vastavalt artikli 6 lõikes 2 esitatud korrale.Artikkel 61. Komisjoni abistab vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ artiklile 13 asutatud tehnika arengu kohandamist käsitlev komitee, edaspidi "komitee".2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle sätteid artiklis 8.Otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.3. Komitee võtab vastu oma töökorra.Artikkel 7Direktiivi 70/156/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. IV lisa 1. osa punkt 36 asendatakse järgmisega:"Objekt | Direktiiv | Viide Euroopa Ühenduste Teatajale | Kohaldamine |M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |36. Küttesüsteemid | 2001/56/EÜ | L 292, 9.11.2001 | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X" |2. XI lisas tehakse järgmised muudatused:a) 1. liite punkt 36 asendatakse järgmisega:"Punkt | Objekt | Direktiiv | M1 ≤ 25001 kg | M1 > 25001 kg |36 | Küttesüsteemid | 2001/56/EÜ | I | G + P" |b) 2. liite punkt 36 asendatakse järgmisega:"Punkt | Objekt | Direktiiv | M1–kategooria soomussõidukid |36 | Küttesüsteemid | 2001/56/EÜ | X" |Artikkel 8Direktiiv 78/548/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates 9. maist 2004. Viiteid direktiivile 78/548/EMÜ tõlgendatakse viidetena käesolevale direktiivile.Artikkel 91. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 9. maiks 2003 ja teatavad nendest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise korra näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 10Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 11Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 27. september 2001Euroopa Parlamendi nimelpresidentN. FontaineNõukogu nimeleesistujaC. Picqué[1] EÜT C 326, 24.10.1998, lk 4 ja EÜT C 116 E, 26.4.2000, lk 2.[2] EÜT C 101, 12.4.1999, lk 15.[3] Euroopa Parlamendi 13. aprilli 1999. aasta arvamus (EÜT C 219, 30.7.1999, lk 58), nõukogu 17. novembri 2000. aasta ühine seisukoht (EÜT C 36, 2.2.2001, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2001. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). Nõukogu 26. juuni 2001. aasta otsus.[4] EÜT L 168, 26.6.1978, lk 40.[5] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 98/91/EÜ (EÜT L 11, 16.1.1999, lk 25).[6] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.--------------------------------------------------LISADE LOETELU| || |I lisa: | EÜ tüübikinnituse rakendussätted |1. liide: | Teatis — sõidukitüübi EÜ tüübikinnitus |2. liide: | EÜ tüübikinnitustunnistus (sõiduk) |3. liide: | Teatis — osa EÜ tüübikinnitus |4. liide: | EÜ tüübikinnitustunnistus (osa) |5. liide: | Osa EÜ tüübikinnitustähis |II lisa: | Reguleerimisala, mõisted ja nõuded |III lisa: | Nõuded heitsoojus-kütteseadmetele — õhk |IV lisa: | Õhu kvaliteedi kontrollimise kord |V lisa: | Temperatuuri kontrollimise kord |VI lisa: | Heitgaaside kontrollimise kord |VII lisa: | Nõuded põletuskütteseadmete ja nende paigaldamise kohta |VIII lisa: | Ohutusnõuded vedelgaasiga käitatavatele põletuskütteseadmetele |--------------------------------------------------