title: Nõukogu direktiiv, 30. november 1989, töötajate poolt tööl kasutatavatele töövahenditele esitatavate ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta (teine üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31989L0655

Euroopa Liidu Teataja L 393 , 30/12/1989 Lk 0013 - 0017 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 5 Köide 4 Lk 0182  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 5 Köide 4 Lk 0182

		Nõukogu direktiiv,30. november 1989,töötajate poolt tööl kasutatavatele töövahenditele esitatavate ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuete kohta (teine üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)(89/655/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 118a,võttes arvesse pärast tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu nõuandekomiteega konsulteerimist koostatud komisjoni ettepanekut, [1]koostöös Euroopa Parlamendiga, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:asutamislepingu artikkel 118a näeb ette, et nõukogu võtab direktiividega vastu miinimumnõuded, et eelkõige töökeskkonna parandamisega tagada töötajate ohutuse ja tervise parem kaitse;vastavalt kõnealusele artiklile tuleb neis direktiivides hoiduda selliste haldus-, finants- ja õiguslike piirangute kehtestamisest, mis pidurdaksid väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja arengut;komisjoni teatis tööohutust, -hügieeni ja -tervishoidu käsitleva programmi kohta [4] näeb ette sellise direktiivi vastuvõtmise, mis käsitleb töövahendite kasutamist tööl;nõukogu võttis oma 21. detsembri 1987. aasta resolutsioonis tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu kohta [5] teadmiseks komisjoni kavatsuse esitada nõukogule lähitulevikus töötervishoiu ja -ohutuse korraldust käsitlevad miinimumnõuded;töövahendite kasutamisega seotud tervishoiu ja ohutuse paremaks tagamiseks kavandatud miinimumnõuete järgimine on töötajate tervise ja ohutuse kindlustamisel eriti oluline;käesolev direktiiv on üksikdirektiiv töötajate tervishoiu ja ohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamist käsitleva nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ [6] artikli 16 lõike 1 tähenduses; seetõttu kohaldatakse nimetatud direktiivi sätteid täielikult töötajate poolt tööl kasutatavate töövahendite suhtes, ilma et see piiraks käesolevas direktiivis sisalduvaid rangemaid ja/või erisätteid;käesolev direktiiv on konkreetne samm siseturu sotsiaalse mõõtme väljaarendamisel;direktiivi 83/189/EMÜ [7] kohaselt peavad liikmesriigid teavitama komisjoni kõikidest tehniliste normide eelnõudest, mis käsitlevad aparatuuri, vahendeid või seadiseid;vastavalt otsusele 74/325/EMÜ, [8] viimati muudetud 1985. aasta ühinemisaktiga, konsulteerib komisjon selles valdkonnas ettepanekute koostamisel tööohutuse, -tervishoiu ja -hügieeni nõuandekomiteega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I JAOTISÜLDSÄTTEDArtikkel 1Reguleerimisala1. Käesolevas direktiivis, mis on teine üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses, sätestatakse artiklis 2 määratletud, töötajate poolt tööl kasutatavatele töövahenditele esitatavad ohutuse ja tervishoiu miinimumnõuded.2. Direktiivi 89/391/EMÜ sätteid kohaldatakse kogu lõikes 1 nimetatud valdkonnas täielikult, ilma et see piiraks käesolevas direktiivis sisalduvate rangemate ja/või erisätete kohaldamist.Artikkel 2MõistedKäesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) töövahendid – tööl kasutatavad masinad, aparatuurid, tööriistad või seadised;b) töövahendite kasutamine – tegevus, mille puhul töövahendeid kasutatakse, nagu töövahendi käivitamine ja seiskamine, selle kasutamine, transport, parandamine, ümberseadistamine, hooldus ja teenindustööd, sealhulgas eelkõige puhastamine;c) ohuala – töövahendi sees ja/või ümber olev ala, milles viibimine võib ohustada inimese tervist või turvalisust;d) ohualas viibiv töötaja – täielikult või osaliselt ohualas viibiv töötaja;e) kasutaja – töötaja või töötajad, kellele on antud ülesanne töövahendeid kasutada.II JAOTISTÖÖANDJA KOHUSTUSEDArtikkel 3Üldised kohustused1. Tööandja võtab vajalikud meetmed tagamaks, et ettevõttes ja/või asutuses töötajate kasutusse antavad töövahendid sobivad tööülesande täitmiseks või on selleks nõuetekohaselt kohandatud ning töötajad saavad neid kasutada oma turvalisust või tervist ohustamata.Töötajate kasutusse antavate töövahendite valikul peab tööandja pöörama tähelepanu töötajate turvalisust ja tervist ohustada võivatele spetsiifilistele töötingimustele ja -laadile ning ettevõttes ja/või asutuses, eelkõige töökohal esinevale ohule ning samuti muudele kõnealuste töövahendite kasutamisega kaasneda võivatele ohtudele.2. Kui ei ole võimalik täielikult tagada, et töötajad saavad töövahendeid kasutada oma turvalisust või tervist ohustamata, peab tööandja võtma asjakohased meetmed ohtude minimeerimiseks.Artikkel 4Töövahendeid käsitlevad eeskirjad1. Ilma et see piiraks artikli 3 kohaldamist, peab tööandja hankima järgmised töövahendid ja/või neid kasutama:a) töövahendid, mis juhul, kui need on ettevõtte ja/või asutuse töötajate kasutusse antud esimest korda pärast 31. detsembrit 1992, vastavad:i) asjakohastele ja kohaldatavatele ühenduse direktiividele;ii) lisas sätestatud miinimumnõuetele, kui muid ühenduse direktiive ei kohaldata või kohaldatakse osaliselt;b) töövahendid, mis juhul, kui need on antud ettevõtte ja/või asutuse töötajate kasutusse 31. detsembriks 1992, vastavad lisas sätestatud miinimumnõuetele hiljemalt nelja aasta pärast alates kõnealusest kuupäevast.2. Tööandja võtab vajalikud meetmed tagamaks, et töövahendeid hoitakse kogu kasutusaja jooksul asjakohase hoolduse abil sellisel tasemel, mis vastavalt vajadusele on kooskõlas kas lõike 1 punktiga a või b.Artikkel 5Töövahendid, millega kaasnevad eririskidKui töövahendite kasutamine toob tõenäoliselt kaasa eririski töötajate ohutusele või tervisele, võtab tööandja vajalikud meetmed tagamaks, et:- töövahendite kasutamine oleks piiratud nende isikutega, kellele on antud ülesanne neid kasutada,- parandus-, ümberseadistamis-, hooldus- või teenindustöid teeksid ainult selleks konkreetselt määratud töötajad.Artikkel 6Töötajate teavitamine1. Ilma et see piiraks direktiivi 89/391/EMÜ artikli 10 kohaldamist, võtab tööandja vajalikud meetmed tagamaks, et töötajate käsutuses on piisav teave ja, vajaduse korral, kirjalikud juhised tööl kasutatavate töövahendite kohta.2. Teave ja kirjalikud juhised peavad sisaldama vähemalt piisavat tervishoiu ja ohutuse alast teavet, mis käsitleb:- töövahendite kasutamise tingimusi,- prognoositavaid ebatavalisi olukordi,- töövahendite kasutamise kogemustest vajaduse korral tehtud järeldusi.3. Teave ja kirjalikud juhised peavad olema asjaomastele töötajatele arusaadavad.Artikkel 7Töötajate väljaõpeIlma et see piiraks direktiivi 89/391/EMÜ artikli 12 kohaldamist, võtab tööandja vajalikud meetmed tagamaks, et:- töötajad, kellele on antud ülesanne töövahendeid kasutada, saavad piisava väljaõppe, sealhulgas töövahendi kasutamisega kaasneda võivate ohtude kohta,- artikli 5 teises taandes nimetatud töötajad saavad piisava eriväljaõppe.Artikkel 8Töötajatega konsulteerimine ja nende osalemineTöötajate ja/või nende esindajatega konsulteerimine ja nende osalemine käesoleva direktiiviga ja selle lisadega seotud küsimustes toimub direktiivi 89/391/EMÜ artikli 11 kohaselt.III JAOTISMUUD SÄTTEDArtikkel 9Lisa muutmine1. Nõukogu võtab vastu lisasse tehtava, lisa punktis 3 nimetatud eritöövahendite suhtes kohaldatavaid täiendavaid miinimumnõudeid käsitleva täienduse asutamislepingu artiklis 118a sätestatud korras.2. Lisas tehtavad üksnes tehnilised kohandused, mis on tingitud:- direktiivide vastuvõtmisest töövahendite tehnilise ühtlustamise ja standardimise valdkonnas ja/või- tehnilisest arengust, muudatustest rahvusvahelistes määrustes või spetsifikaatides või teadmiste täienemisest töövahendite valdkonnas,võetakse vastu direktiivi 89/391/EMÜ artiklis 11 sätestatud korras.Artikkel 10Lõppsätted1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 31. detsembriks 1992. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud või vastuvõetavate siseriiklike õigusnormide teksti.3. Liikmesriigid esitavad komisjonile iga viie aasta järel aruande käesoleva direktiivi sätete tegeliku rakendamise kohta, osutades tööandjate ja töötajate arvamusele.Komisjon teatab sellest Euroopa Parlamendile, nõukogule, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu nõuandekomiteele.4. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule ning majandus- ja sotsiaalkomiteele regulaarselt aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta, võttes arvesse lõikeid 1–3.Artikkel 11Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 30. november 1989Nõukogu nimeleesistujaJ. P. Soisson[1] EÜT C 114, 30.4.1988, lk 3,EÜT C 106, 26.4.1989, lk 13 jaEÜT C 287, 15.11.1989, lk 12.[2] EÜT C 326, 19.12.1988, lk 132 jaEÜT C 256, 9.10.1989, lk 65.[3] EÜT C 318, 12.12.1988, lk 26.[4] EÜT C 28, 3.2.1988, lk 3.[5] EÜT C 28, 3.2.1988, lk 1.[6] EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.[7] EÜT L 109, 26.4.1983, lk 8.[8] EÜT L 185, 9.7.1974, lk 15.--------------------------------------------------LISAARTIKLI 4 LÕIKE 1 PUNKTI a ALAPUNKTIS ii JA PUNKTIS b NIMETATUD MIINIMUMNÕUDED1. Üldine märkusKäesolevas lisas sätestatud kohustusi kohaldatakse direktiivi sätteid arvesse võttes juhul, kui asjaomaste töövahenditega on seotud vastav oht.2. Töövahendite suhtes kohaldatavad üldised miinimumnõuded2.1. Ohutust mõjutavad töövahendite juhtimisseadised peavad olema selgelt nähtavad ja eristatavad ning vajaduse korral asjakohaselt märgistatud.Välja arvatud juhul, kui see on teatavate juhtimisseadiste puhul vajalik, peavad juhtimisseadised paiknema väljaspool ohuala nii, et nende kasutamine ei põhjusta lisaohtu. Juhtimisseadiste ettekavatsematu kasutamine ei või kaasa tuua ohtu.Vajaduse korral peab kasutaja olema võimeline põhikasutuskohast tagama, et ohualadel ei viibi ühtki inimest. Kui see ei ole võimalik, peab hoiatusseadis enne töövahendi käivitumist automaatselt andma kuuldava ja/või nähtava hoiatussignaali. Ohualal viibival töötajal peab olema aega ja/või abivahendeid töövahendi käivitamisel ja/või seiskamisel tekkinud ohu kiireks vältimiseks.Juhtimisseadised peavad olema ohutud. Juhtimisseadiste rike või kahjustus ei või kaasa tuua ohtlikku olukorda.2.2. Töövahendi käivitamine peab olema võimalik üksnes selleks ettenähtud juhtimisseadise tahtliku mõjutamisega.Sama kehtib ka:- töövahendi uuesti käivitamise puhul pärast selle seiskumist mis tahes põhjusel,- töötamistingimuste (nt kiirus, rõhk) olulise muutumise puhul,välja arvatud juhul, kui uuesti käivitamine või muutus ohualas viibivaid töötajaid ei ohusta.Seda nõuet ei kohaldata uuesti käivitamise või töötamistingimuste selliste muutuste suhtes, mis tulenevad automaatseadme normaalsest töötsüklist.2.3. Kõik töövahendid peavad olema varustatud seiskamisseadisega nende täielikuks ja ohutuks seiskamiseks.Kõik töökohad peavad olema varustatud seiskamisseadisega, et seisata sõltuvalt ohu liigist osa või kõik töövahendid nii, et töövahendid oleksid ohutus seisundis. Töövahendi seiskamisseadisele tuleb anda käivitusseadise ees talituslik eelis. Kui töövahend või selle ohtlikud osad on seiskunud, tuleb ajamite energiavarustus katkestada.2.4. Kui see on vajalik ja sõltuvalt töövahendi tekitatavatest ohtudest ja selle tavapärasest seiskumisajast, tuleb töövahend varustada hädaseiskamisseadisega.2.5. Töövahendid, mille kasutamisega võib kaasneda esemete kukkumise või eemalepaiskumise oht, peavad olema varustatud asjakohaste ja ohule vastavate kaitseseadistega.Töövahendid, mille kasutamisega võib kaasneda gaasi, auru, vedeliku või tolmu eraldumisel tekkiv oht, peavad ohuallika läheduses olema varustatud asjakohaste kogumis- ja/või kõrvaldamisseadistega.2.6. Töövahendid ja nende osad peavad olema klambritega või muul viisil püsikindlalt kinnitatud, kui see on vajalik töötajate ohutuse ja tervise tagamiseks.2.7. Kui on oht, et töövahendi osad võivad murduda või puruneda, mis tõenäoliselt ohustaks töötajate turvalisust ja tervist, tuleb võtta asjakohased kaitsemeetmed.2.8. Kui on oht, et kokkupuude töövahendi liikuva osaga võib põhjustada õnnetusi, peavad need osad olema varustatud kaitsepiirete või -seadistega, et takistada juurdepääsu ohualadele või peatada ohtlike osade liikumine enne ohualadele jõudmist.Kaitsepiirded ja -seadised:- peavad olema vastupidava konstruktsiooniga,- ei tohi tekitada mingit lisaohtu,- peavad olema raskesti eemaldatavad või kasutuskõlbmatuks muudetavad,- peavad asuma ohualast piisavalt kaugel,- peavad võimalikult vähe varjama töövahendi töötsooni nähtavust,- peavad võimaldama töövahendi osade paigaldamiseks või asendamiseks ja hoolduseks vajalikke toiminguid, piirates juurdepääsu ainult selle alaga, kus toiminguid tehakse ja, võimaluse korral, ilma kaitsepiiret või -seadist eemaldamata.2.9. Töökoha ja hoolduskoha valgustatus peab olema töövahendiga töötamiseks või selle hooldamiseks piisav.2.10. Töövahendi osad, mille temperatuur on kõrge või väga madal, peavad olema vajaduse korral kaitstud, et ära hoida töötajate kokkupuudet nendega või töötajate liiga lähedale tulekut.2.11. Töövahendite hoiatusseadised peavad olema üheselt mõistetavad ning kergesti märgatavad ja arusaadavad.2.12. Töövahendit võib kasutada ainult sellisteks toiminguteks ja sellistel tingimustel, milleks see ette on nähtud.2.13. Töövahendit peab olema võimalik hooldada, kui see on seisatud. Kui see ei ole võimalik, peab olema võimalik võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, et hooldustöid saaks teha või et hooldustöid saaks teha väljaspool ohualasid.Kui töövahendi juurde kuulub hooldusraamat, peab see olema ajakohastatud.2.14. Kõikidel töövahenditel peavad olema selgelt eristatavad abivahendid nende lahutamiseks kõikidest energiaallikatest.Enne uuesti ühendamist tuleb olla kindel, et asjaomased töötajad ei ole ohus.2.15. Töövahenditel peavad olema hoiatused ja märgistused, mis on vajalikud töötajate ohutuse tagamiseks.2.16. Töötajatel peab olema ohutu juurdepääs tootmis-, reguleerimis- ja hooldustoiminguteks vajalikele kohtadele ja võimalus seal ohutult viibida.2.17. Töövahendid peavad olema sobivad, et kaitsta töötajaid töövahendi põlemasüttimise, ülekuumenemise või gaasi, tolmu, vedeliku, auru või muude töövahendi poolt toodetud või selles kasutatud või ladustatud ainete eraldumise ohu eest.2.18. Töövahendid peavad olema sobivad, et ära hoida töövahendite või töövahendi poolt toodetud või selles kasutatud või ladustatud ainete plahvatusoht.2.19. Töövahendid peavad olema sobivad, et kaitsta ohualal viibivaid töötajaid otse- või kaudpuutest tuleneda võiva elektrilöögi ohu eest.3. Eritöövahendite suhtes kohaldatavad täiendavad miinimumnõudedon ette nähtud direktiivi artikli 9 lõikes 1.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv, 15. juuli 1991, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 71/320/EMÜ (teatavate kategooriate mootorsõidukite ja nende haagiste piduriseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta)

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31991L0422

Euroopa Liidu Teataja L 233 , 22/08/1991 Lk 0021 - 0029 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 21 Lk 0003  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 21 Lk 0003

		Komisjoni direktiiv,15. juuli 1991,millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 71/320/EMÜ (teatavate kategooriate mootorsõidukite ja nende haagiste piduriseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta)(91/422/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 26. juuli 1971. aasta direktiivi 71/320/EMÜ teatavate kategooriate mootorsõidukite ja nende haagiste piduriseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 88/194/EMÜ, [2] eriti selle artiklit 5,ning arvestades, et:piduritehnoloogia arengut silmas pidades on nüüdseks võimalik nõudeid karmistada ning teha eelkõige kohustuslikuks automaatsete hõõrdkatteregulaatorite paigaldamine teatavatele raskeveokitele ja haagistele, et parandada liiklusohutust;käesoleva direktiivi sätted on kooskõlas mootorsõidukeid käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 71/320/EMÜ I, II, III, IV, V, VII, IX, X ja XII lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.Artikkel 21. Alates 1. oktoobrist 1991 ei tohi liikmesriigid piduriseadmetega seotud põhjustel:- keelduda sõidukitüübile EMÜ tüübikinnituse andmisest või direktiivi 70/156/EMÜ [3] artikli 10 lõike 1 viimases taandes ettenähtud tüübikinnitustunnistuse koopia väljastamisest ega siseriikliku tüübikinnituse andmisest ega- keelata sõidukite kasutuselevõtmist,kui kõnealuse sõidukitüübi või kõnealuste sõidukite piduriseadmed vastavad käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 71/320/EMÜ sätetele.2. Alates 1. oktoobrist 1992 liikmesriigid:- ei väljasta enam sõidukitüübile direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes nimetatud tüübikinnitustunnistuse koopiat, kui sõidukitüübi piduriseadmed ei vasta direktiivi 71/320/EMÜ (viimati muudetud käesoleva direktiiviga) sätetele,- võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest sõidukitüübile, mille piduriseadmed ei vasta direktiivi 71/320/EMÜ sätetele, nagu seda on viimati muudetud käesoleva direktiiviga.3. Alates 1. oktoobrist 1994 võivad liikmesriigid keelata mis tahes sõidukite kasutuselevõtmise, kui nende piduriseadmed ei vasta direktiivi 71/320/EMÜ (viimati muudetud käesoleva direktiiviga) sätetele.Artikkel 3Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid 1. oktoobriks 1991. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid kõnealused normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 15. juuli 1991Komisjoni nimelasepresidentMartin Bangemann[1] EÜT L 202, 6.9.1971, lk 37.[2] EÜT L 92, 9.4.1988, lk 47.[3] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.--------------------------------------------------LISADIREKTIIVI 71/320/EMÜ (NAGU SEDA ON MUUDETUD DIREKTIIVIDEGA 74/132/EMÜ, 75/524/EMÜ, 79/489/EMÜ, 85/647/EMÜ ja 88/194/EMÜ) LISADE MUUDATUSEDI LISA: MÕISTED, EHITUS- JA PAIGALDUSNÕUDEDPunkt 1.16.3 sõnastatakse ümber järgmiselt:"1.16.3. Kesktelghaagis –veetav sõiduk pukseerimisseadisega, mis ei ole (haagise suhtes) vertikaalselt liigutatav ning mille telg/teljed paikneb/paiknevad (ühtlaselt koormatud) sõiduki puhul raskuskeskme lähedal nii, et vedukile kantakse üle ainult väike staatiline vertikaalkoormus, mis ei moodusta üle 10 % haagise täismassile vastavast koormusest, või koormus mitte üle 1000 daN (olenevalt sellest, kumb on väiksem)."(ülejäänu muutmata)Punkti 2.1.2.3 lõppu lisatakse järgmine tekst:"Haagise õhkpiduri ja veduki seisupiduri võib tööle rakendada samaaegselt tingimusel, et juht on igal ajahetkel võimeline kontrollima, et autorongi seisupidurisüsteemi puhtmehaaniliselt saadud pidurdustõhusus on piisav."Punkt 2.2.1.5.2 sõnastatakse ümber järgmiselt: (muudetakse üksnes ingliskeelset teksti)"2.2.1.5.2. Lisaks peavad energiasalvestid, mis asuvad…"(ülejäänu muutmata)Punkt 2.2.1.8 sõnastatakse ümber järgmiselt:"2.2.1.8. Sõidupiduriseadme toime peab asjakohaselt jaotuma telgede vahel. Rohkem kui kahe teljega sõidukite puhul võib rattalukustusest või piduri hõõrdkatete klaasistumisest hoidumiseks tavapärasest väiksema koormuse puhul pidurdusjõudu teatavatel telgedel automaatselt vähendada nullini, kui sõiduk vastab kõigile II lisas ettenähtud jõudlusnõuetele."Punkti 2.2.1.11 järele lisatakse järgmised uued punktid 2.2.1.11.1 ja 2.2.1.11.2:"2.2.1.11.1 Sõidupidurite kulumisega seotud reguleerimine peab toimuma automaatselt. N2- ja N3-kategooria maastikusõidukite ja tagapiduritega M1- ja N1-kategooria sõidukite puhul ei ole automaatsete reguleerimisseadmete paigaldamine kohustuslik. Kulumist automaatselt reguleerivad seadmed peavad tagama tõhusa pidurdamise ka pärast kuumenenud pidurite jahtumist. Eelkõige peab sõiduk olema tavapäraselt kasutatav pärast katseid, mis on tehtud II lisa punkti 1.3 (I tüübi katse) ja II lisa punkti 1.4 (II tüübi katse) kohaselt.2.2.1.11.2. Sõidupiduri hõõrdkatete kulumine peab olema kergesti kontrollitav väljastpoolt või sõiduki alt sõiduki tavaliste tööriistade või seadmete abil; näiteks kasutades asjakohaseid kontrollavasid või muid vahendeid. Teise võimalusena on vastuvõetavad akustilised ja optilised seadmed, mis teatavad juhiistmel asuvale juhile hõõrdkatete väljavahetamise vajadusest. Esi- ja/või tagarataste eemaldamine kõnealusel eesmärgil on lubatud ainult M1- ja N1-kategooria sõidukite puhul."Punkti 2.2.1.12.2 järele lisatakse järgmine uus punkt 2.2.1.12.3:"2.2.1.12.3. Piduriseadme hüdroajamis kasutatava vedeliku tüüp tuleks kindlaks määrata standardi ISO 9128-1987 kohaselt. Asjakohane tähis tuleb jooniste 1 või 2 kohaselt kinnitada 100 mm kaugusele vedelikumahutite täiteavadest; tähis peab asuma nähtaval kohal ning olema kustumatu; tootjad võivad lisada täiendavaid andmeid."Punkt 2.2.1.18.3 sõnastatakse ümber järgmiselt:"2.2.1.18.3. Õhujuurdevoolutorudest ühe (või muu võimaliku sellist tüüpi ühenduse) purunemise või lekke korral peab juht saama haagise pidureid kõigest hoolimata osaliselt või täielikult käivitada kas sõidupiduri, rikkepiduri või seisupiduri kontrollseadise abil, kui purunemine või leke ei ole automaatselt haagist II lisa punktis 2.2.3 ettenähtud tõhususega pidurdanud;."Punktid 2.2.1.18.4.1 ja 2.2.1.18.4.2 sõnastatakse ümber järgmiselt:"2.2.1.18.4.1. Punktis 2.2.1.18.3 mainitud kontrollseadistele vastava pidurdusseadise täieliku käivitatuse korral peab rõhk toitetorustikus järgmise kahe sekundi jooksul langema alla 1,5 baari.2.2.1.18.4.2. Kui toitetorustik tühjeneb kiirusega vähemalt 1 baar sekundis, siis hakkab haagise automaatpidurdus tööle enne, kui rõhk juurdevoolutorus langeb 2 baarini."Punkti 2.2.1.23 järele lisatakse järgmine uus punkt 2.2.1.24:"2.2.1.24. Mootorsõidukite puhul, millega on lubatud vedada O3- või O4-kategooria haagist, peab haagise sõidupiduriseade olema töölerakendatav ainult koos veduki sõidu-, rikke- või seisupidurisüsteemiga."Punkti 2.2.2.8 järele lisatakse järgmised uued punktid 2.2.2.8.1 ja 2.2.2.8.2:"2.2.2.8.1. Sõidupidurite kulumisega seotud reguleerimine peab toimuma automaatselt. O1- ja O2-kategooria sõidukite puhul ei ole automaatsete reguleerimisseadmete paigaldamine siiski kohustuslik. Kulumist automaatselt reguleerivad seadmed peavad tagama tõhusa pidurdamise ka pärast kuumenenud pidurite jahtumist.Eelkõige peab sõiduk olema tavapäraselt kasutatav pärast katseid, mis on tehtud II lisa punkti 1.3 (I tüübi katse) ja II lisa punkti 1.4 (II tüübi katse) kohaselt.2.2.2.8.2. Sõidupiduri hõõrdkatete kulumine peab olema kergesti kontrollitav väljastpoolt või sõiduki alt sõiduki tavaliste tööriistade või seadmete abil; näiteks kasutades asjakohaseid kontrollavasid või muid vahendeid."Punktis 2.2.2.9 jäetakse kolmandas reas välja sõna "üheteljeline" ning asendatakse sõna "purunemine" sõnaga "eraldumine" ning sõna "puruneb" sõnaga "eraldub".Punkt 2.2.2.11 sõnastatakse ümber järgmiselt:"2.2.2.11. Kui haagisele on paigaldatud piduriseadme (välja arvatud seisupiduriseadme) suruõhuga aktiveerimist katkestada võimaldav seade, siis peab kõnealune seade olema projekteeritud ja ehitatud nii, et selle väljalülitatud asend taastub hiljemalt koos haagise suruõhutoite taastumisega."II LISA: PIDURDAMISKATSED JA PIDURISEADMETE TÕHUSUSPunkt 1.1.1 sõnastatakse ümber järgmiselt:"1.1.1. Piduriseadmete ettenähtud tõhusus põhineb peatumisteekonnal ja/või täisaeglustuse keskmisel väärtusel. Piduriseadme tõhusus määratakse peatumisteekonna mõõtmise teel sõiduki algkiiruse suhtes ja/või keskmise täisaeglustuse mõõtmise teel katse ajal."Punkti 1.1.3.7 lõppu lisatakse järgmine tekst:"Rattalukustus on lubatud ainult spetsiaalselt mainitud juhul."Punkti 1.2.1.2.3 lõppu lisatakse järgmine tekst:"sõiduk peab vastama nii kõnealuse sõidukikategooria ettenähtud pidurdusteekonna kui ka keskmise täisaeglustuse nõuetele, kuid mõlemat näitajat ei ole alati tingimata tarvis mõõta;."Punkti 1.2.3.1 järele lisatakse järgmine uus punkt 1.2.3.2:"1.2.3.2. Edasised katsed tehakse ühendatud mootoriga, alates konkreetsele sõidukikategooriale ettenähtud pöörlemiskiirusest. Saavutada tuleb igale kategooriale ettenähtud minimaalne tõhusus. Poolhaagiste vedukeid, mis on täismassiga poolhaagise toime jäljendamiseks varustatud kunstliku koormusega, ei katsetata kiirusel üle 80 km/h."Punkt 1.3.1.3 sõnastatakse ümber järgmiselt:"1.3.1.3. Kõnealustes katsetes peab kontrollseadisele rakendatav jõud olema reguleeritud nii, et esimesel pidurdamisel saadakse keskmine täisaeglustus 3 m/s2. Kõnealune jõud peab jääma püsivaks kõigil järjestikustel pidurdamistel."Punkt 1.3.3 sõnastatakse ümber järgmiselt:"1.3.3. Kuumenemine1.3.3.1. I tüübi katse lõpul… sõidupiduri kuumenemine… Kõnealune kuumenemine mootorsõidukitel…Seevastu haagiste puhul kuumenenud piduri pidurdusjõud… (ülejäänu muutmata)1.3.3.2. Mootorsõidukit, mis vastab punktis 1.3.3.1 ettenähtud 60 % nõudele, kuid ei vasta punktis 1.3.3.1 sätestatud 80 % nõudele, võib teha täiendava pidurite kuumenemise katse kontrolljõuga, mis ei ületa käesoleva lisa punktis 2.1.1.1 kindlaksmääratud jõudu. Mõlema katse tulemused kantakse katseprotokolli."Punkt 1.4.3 sõnastatakse ümber järgmiselt:"1.4.3 Katse lõpul on tööpiduri kuumenemine…Kõnealune pidurite kuumenemine peab mootorsõidukite puhul andma peatumisteekonna, mis ei ületa järgmisi väärtusi, ning keskmine täisaeglustus ei tohi olla väiksem järgmistest väärtustest, kui kontrolljõud on alla 700 N:M3-kategooria: | s = 0,15 V + 1,33 V2130 | (teine väärtus vastab keskmisele täisaeglustusele 3,75 m/s2); |N3-kategooria: | s = 0,15 V + 1,33 V2115 | (teine väärtus vastab keskmisele täisaeglustusele 3,3 m/s2). |Seevastu haagiste puhul kuumenenud piduri pidurdusjõud rataste välispinnal… (ülejäänu muutmata)"Punkt 2.1.1.1.1 sõnastatakse ümber järgmiselt:"2.1.1.1.1. M- ja N-kategooria sõidukite sõidupidureid katsetatakse järgmises tabelis esitatud tingimuste kohaselt:| Katse liik | 1M | 2M | 3M | 1N | 2N | 3N |O-I | O-I | O-I-II | O-I | O-I | O-I-II |O tüübi katse lahutatud mootoriga | V | 80 km/h | 60 km/h | 60 km/h | 80 km/h | 60 km/h | 60 km/h |s ≤ | 0,1 V + V2150 | 0,15 V + V2130 |dm ≥ | 5,8 m/s2 | 5 m/s2 |O tüübi katse ühendatud mootoriga | V = 80 % max, kuid ≤ | 160 km/h | 100 km/h | 90 km/h | 120 km/h | 100 km/h | 90 km/h |s≤ | 0,1 V + V2130 | 0,15 V + V2103,5 |dm ≥ | 5 m/s2 | 5 m/s2 || F ≤ | 500 N | 700 N |kus:V = katsekiiruss = peatumisteekonddm = täisaeglustusf = pedaalile rakendatav jõudVmax = sõiduki suurim kiirus"Punkt 2.1.2.1 sõnastatakse ümber järgmiselt:"2.1.2.1. Rikkepiduriseadme abil peab isegi juhul, kui seda käivitavat kontrollseadist kasutatakse ka muudeks pidurdustoiminguteks, saama peatumisteekonna, mis ei ületa järgmisi väärtusi, ning keskmise täisaeglustuse, mis vastab vähemalt järgmistele väärtustele:M1-kategooria: | s = 0,1 V + 2 V2150 | (teine väärtus vastab keskmise täisaeglustuse väärtusele 2,9 m/s2); |M2- ja M3-kategooria: | s = 0,15 V + 2 V2130 | (teine väärtus vastab keskmise täisaeglustuse väärtusele 2,5 m/s2); |N-kategooria: | s = 0,15 V + 2 V2115 | (teine väärtus vastab keskmisele täisaeglustusele 2,2 m/s2)." |Punkti 2.1.2.4 järele lisatakse järgmine uus punkt 2.1.2.5:"2.1.2.5. Rikkepidurdustõhususe katses luuakse sõidupidurisüsteemi tegeliku rikke tingimused."Punkt 2.1.4.1 sõnastatakse ümber järgmiselt:"2.1.4.1. Sõidupiduriseadme jääktõhusus peab ülekandesüsteemi osa rikke korral andma peatumisteekonna, mis juhtimisseadmele mõjuva jõu puhul mitte üle 700 N ei ületa järgmisi väärtusi, ning vähemalt järgmistele väärtustele vastava keskmise täisaeglustuse, katsetamisel O tüübi katses lahutatud mootoriga asjaomase sõidukikategooria järgmiste algkiiruste juures:Peatumisteekond (m) ja keskmine täisaeglustus (m/s2)… (tabeli ülejäänud osa muutmata)"Punkti 2.1.4.1 järele lisatakse järgmine uus punkt 2.1.4.2:"2.1.4.2. Jääktõhususkatses luuakse sõidupidurisüsteemi tegeliku rikke tingimused."Punkt 2.2.1.2.1 sõnastatakse ümber järgmiselt: (muudatus seondub üksnes ingliskeelse tekstiga)"2.2.1.2.1. Kui sõidupiduriseade on ahel- või poolpidurdamise tüüpi, siis peab pidurdatud rataste välispinnale mõjuvate jõudude summa…"(ülejäänud osa muutmata)Punkti 2.2.2.1 järele lisatakse järgmine uus punkt 2.2.3:"2.2.3. Automaatpidurdus2.2.3.1. Automaatpidurduse tõhusus rõhu täieliku kadumise korral õhujuurdevoolutorus, täismassiga sõiduki katsetamisel kiirusega 40 km/h, ei tohi olla alla 13,5 % seisva sõiduki ratastele langevast maksimaalsest massist. Rattalukustus on lubatud tõhususel üle 13,5 %."II LISA LIIDE: PIDURDUSTÕHUSUSE JAGUNEMINE SÕIDUKI TELGEDE VAHEL (75/524/EMÜ)Punkt 3.1.2 sõnastatakse ümber järgmiselt:"3.1.2. Kui mootorsõidukit, millega on lubatud vedada suruõhkpidurisüsteemidega varustatud O3- või O4-kategooria haagiseid, katsetatakse väljalülitatud energiaallikaga, blokeeritud toitetorustikuga ning juhtimistorustikuga ühendatud 0,5liitrise mahutiga ning süsteemi sisse- ja väljalülitusrõhkudega, siis peab sõidupidurisüsteemi kontrollseadise täielikul rakendamisel rõhk toitetorustiku ja juhtimistorustiku ühenduspeade juures olema vahemikus 6,5–8,5 baari ning see ei tohi oleneda sõiduki koormusest. Need rõhud peavad haagisest eraldatud vedukil olema tõestatavalt mõõdetavad. Jooniste 2, 3 ja 4 A vastavusribasid ei tohi laiendada üle 7,5 baari."Punkt 3.1.4.1 sõnastatakse ümber järgmiselt:"3.1.4.1. TMPMja rõhu pm lubatud suhe joonisel 2 näidatud piires."Punkti 5.1.2 järele lisatakse järgmine uus punkt 5.1.3:"5.1.3. TRPRja surve pm lubatud suhe tühimassi ja täismassi puhul peab jääma joonisel 2 näidatud vahemikesse."Punkt 7.3 sõnastatakse ümber järgmiselt:"IX lisa punkt 18.2 peab sisaldama.…"(ülejäänud osa muutmata)Punkt 8.2 sõnastatakse ümber järgmiselt:"8.2. Survekatseühendused peavad vastama ISO standardi 3583-1984 punktile 4."= O= 0,1TRPRja ühenduspea juures mõõdetud rõhk juhttorustikus olema võrdelises seoses."III LISA: SURUÕHKPIDURITEGA VARUSTATUD SÕIDUKITE REAKTSIOONIAJA MÕÕTMISE MEETODPunkti 1.1 lõppu lisatakse järgmine tekst:"Sõidukitel, mis on varustatud koormusanduritega, tuleb need seada asendisse koormus ".""Punkti 2.6 järele lisatakse järgmine uus punkt 2.7:"2.7. Mootorsõidukitel, millega on lubatud vedada suruõhkpidurisüsteemidega varustatud O3- või O4-kategooria haagiseid, kontrollitakse lisaks eespool mainitud nõuetele I lisa punkti 2.2.1.18.4.1 nõudeid järgmise katse abil:a) rõhu mõõtmine 2,5 m pikkuse ja 13 mm siseläbimõõduga toru otsa juures, mis on ühendatud toitetorustiku ühenduspeaga;b) juhtimistorustiku ühenduspea juures esineva rikke jäljendamine;c) sõidupidurisüsteemi kontrollseadise käivitamine 0,2 sekundi jooksul, nagu on kirjeldatud punktis 2.3."Punkt 4.2 sõnastatakse ümber järgmiselt:"4.2. Survekatseühendused peavad vastama ISO standardi 3583-1984 punktile 4."IV LISA: ENERGIAMAHUTID JA ENERGIAALLIKADA. SURUÕHKPIDURISÜSTEEMIDPunkt 1.3.1 sõnastatakse ümber järgmiselt:"1.3.1. Haagistele paigaldatavad mahutid peavad olema sellised, et töötavate osade toiterõhk ei langeks pärast veduki kaheksat täielikku pidurdamist alla poole rõhu tasemest, mis vastab poolele rõhu väärtusele, mis saadakse esimesel pidurdamisel ning haagise automaatpiduriseadet või seisupiduriseadet käivitamata."Punkt 1.3.2.1 sõnastatakse ümber järgmiselt:"1.3.2.1. Katse alguses peab rõhk mahutites olema 8,5 baari;."Punkt 3.2 sõnastatakse ümber järgmiselt:"3.2. Survekatseühendused peavad vastama ISO standardi 3583-1984 punktile 4."V LISA: VEDRUAKUDPunkti 2.3 kolmanda ja neljanda lause vahele lisatakse järgmine uus lause:"Pidurisüsteemi uuesti laadimisel rõhu nullväärtusest ei tohi vedruakud ühelgi juhul vabaneda enne, kui sõidupidurisüsteemi rõhk on piisav, et sõidupidurisüsteemi kontrollseadist kasutades saada vähemalt pidurdustõhusus, mis on ette nähtud täismassiga sõiduki rikkepidurisüsteemi puhul."VII LISA: JUHUD, MIL TÜÜBIKINNITUSEKS ESITATUD SÕIDUK EI VAJA I JA/VÕI II (VÕI II A) TÜÜBI KATSETKõikides allpool loetletud punktides asendatakse sõna "jääk-" sõnaga "kuum-".1. liide:punktid 3.1.2, 3.2.1, 3.5.1.1, 3.5.2.4, 3.5.3.4 ja 4.3.7;2. liide:punkt 2 (tabel)IX LISA: TEATIS SÕIDUKI TÜÜBIKINNITUSE KOHTA PIDURITE OSASPunkt 7 sõnastatakse ümber järgmiselt:"7. Massi jaotumine telgede vahel(suurim väärtus) …".Punkt 8 sõnastatakse ümber järgmiselt:"8. Piduri hõõrdkatete mark ja tüüp …8.1. Alternatiivsed piduri hõõrdkatted …8.1.1. Tüübikinnituskatse meetod: katse sõidukil/XII lisa/muu(1) …".Punkt 9.4.3 sõnastatakse ümber järgmiselt:"9.4.3. kesktelghaagis: märgitakse ka …"Punkti 9.4.4 järele lisatakse järgmine uus punkt 9.4.5:"9.4.5. haagisekategooria o: piduritega/piduriteta(1)"Punkti 9.5 järele lisatakse järgmine uus punkt 9.6:"9.6. sõiduk on/ei ole(1) varustatud mitteblokeeruva pidurisseadmega haagiste vedamiseks vajaliku varustusega."Punkt 13 sõnastatakse ümber järgmiselt:"13. Sõiduki mass …"Punkt 14.2 sõnastatakse ümber järgmiselt:"14.2. O tüübi katsemootor ühendatudsõidupidurdusII lisa punkti2.1.1.1.1 kohaselt …"Tabeli 3. veerg sõnastatakse ümber järgmiselt:"Kontrollseadisele rakendatud jõud (N)."Punkt 14.5 sõnastatakse ümber järgmiselt:"14.5. II/II A(1) tüübi katses kasutatud piduriseade/seadmed …".Punkt 14.6 sõnastatakse ümber järgmiselt:"14.6. Reaktsiooniaeg ja…14.6.1. Reaktsiooniaeg…14.6.2. Reaktsiooniaeg…"Punkt 14.7.2 sõnastatakse ümber järgmiselt:+++++ TIFF +++++ Punkt 14.7.3. sõnastatakse ümber järgmiselt:+++++ TIFF +++++ Punkt 14.7.4. Tabelis asendatakse sõna "jääk-" sõnaga "kuum-".Punkti 19.2 järele lisatakse järgmised uued punktid 20 ja 21:"20. Suruõhkpidurisüsteemiga haagiste automaatpidurdus20.1. Saadud pidurdusjõu väärtus …21. Elektrilise pidurisüsteemiga haagised21.1. Kas sõiduk vastab XI lisas sisalduvatele nõuetele: jah/ei(4)21.2. Saadud pidurdusjõu väärtus …"Punktid 20–27 nummerdatakse ümber punktideks 22–29.Allmärkus sõnastatakse ümber järgmiselt:"1 Poolhaagise puhul märkida sadulseadmele langevale koormusele vastav mass."X LISA: MITTEBLOKEERUVATE PIDURISEADMETEGA SÕIDUKITE KATSETAMISNÕUDEDPunkt 6.1.2 sõnastatakse ümber järgmiselt:"6.1.2. Algne energiatase… võrdub 8,5baarise rõhuga haagise survetorustiku ühenduspeas."(ülejäänu muutmata) Punkt 6.1.5 sõnastatakse ümber järgmiselt:"6.1.5. Pidurdamise lõpus aktiveeritakse seisva sõiduki sõidupidurit täielikult üks kord. Pidurdamise kestel peab rõhk töösüsteemis olema piisav, et rataste välispinnal tekiks täielik pidurdusjõud, mis on võrdne vähemalt 22,5 % seisva sõiduki ratastele langevast maksimaalsest massist ning mis ei põhjusta ühegi sellise pidurisüsteemi automaatset rakendumist, mis ei ole mitteblokeeruva piduriseadme poolt kontrollitav."XII LISA: PIDURI HÕÕRDKATETE INERTSDÜNAMOMEETERKATSE MEETODPunktides 4.4.3, 4.4.3.1, 4.4.3.2, 4.5.3, 4.5.3.1 ja 4.5.3.2 asendatakse sõna "jääk-" sõnaga "kuum-".--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2001/39/EÜ, 23. mai 2001, millega muudetakse nõukogu direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ (vastavalt teraviljas, loomses toidus ja teatavates taimsetes saadustes, kaasa arvatud puu- ja köögiviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta) lisasid

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32001L0039

Euroopa Liidu Teataja L 148 , 01/06/2001 Lk 0070 - 0077

		Komisjoni direktiiv 2001/39/EÜ,23. mai 2001,millega muudetakse nõukogu direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ (vastavalt teraviljas, loomses toidus ja teatavates taimsetes saadustes, kaasa arvatud puu- ja köögiviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta) lisasidEUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/362/EMÜ teraviljas sisalduvate ja selle pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta, [1] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2000/82/EÜ, [2] eriti selle artiklit 10,võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/363/EMÜ loomses toidus sisalduvate ja selle pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta, [3] viimati muudetud direktiiviga 2000/82/EÜ, eelkõige selle artiklit 10,võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiivi 90/642/EMÜ teatavates taimsetes saadustes, kaasa arvatud puu- ja köögiviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta, [4] viimati muudetud direktiiviga 2000/82/EÜ, eriti selle artiklit 7,võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, [5] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2001/21/EÜ, [6] eriti selle artikli 4 lõike 1 punkti f,ning arvestades järgmist:(1) Uued toimeained asiimsulfuroon ja proheksadioonkaltsium on komisjoni direktiividega 1999/80/EÜ [7] ja 2000/50/EÜ [8] kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kasutamiseks vastavalt tärkamiseelselt kasutatava herbitsiidina riisi puhul ja taimekasvuregulaatorina.(2) Otsus kanda kõnealused toimeained direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse põhines esitatud teabe hindamisel, mis käsitles kavandatavat kasutust.(3) Enne kõnealuste toimeainete kandmist direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse oli teatavates liikmesriikides vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 8 lõikele 1 antud ajutine luba nende kasutamiseks. Pärast nende toimeainete I lisasse kandmist on kõnealused liikmesriigid vastavalt kõnealuse direktiivi artiklile 4 andnud loa mitme neid toimeaineid sisaldava taimekaitsevahendi kasutamiseks ning kehtestanud jääkide ajutised piirnormid vastavalt artikli 4 lõike 1 punktile f. Vastavalt kõnealusele direktiivile on need piirnormid ja nende kehtestamise aluseks olnud teave edastatud komisjonile. Kõnealune teave ja muudest allikatest pärit andmed on läbi vaadatud ning need on piisavad teatavate jääkide piirnormide kindlaksmääramiseks. Kui ei ole kehtestatud ühenduse piirnormi või ajutist jääkide piirnormi, peavad liikmesriigid enne loa andmist kehtestama ajutised siseriiklikud piirnormid vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 4 lõike 1 punktile f. Direktiivi 86/363/EMÜ artiklit 5 silmas pidades kehtib sama ka loomsete saaduste ajutiste piirnormide puhul, kui toimeaine jääke sisaldavaid saadusi võidakse kasutada loomatoiduna.(4) Direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmisega vormistati asiimsulfurooni ja proheksadioonkaltsiumi tehniline ja teaduslik hinnang vastavalt 2. juulil 1999 ja 16. juunil 2000 komisjoni aruannetena asiimsulfurooni ja proheksadioonkaltsiumi kohta. Kõnealustes aruannetes määrati asiimsulfurooni ja proheksadioonkaltsiumi aktsepteeritavaks päevadoosiks (ADI) vastavalt 0,1 mg/kg ja 0,2 mg/kg kehamassi kohta päevas. Tarbijate eluaegset kokkupuutumist toiduainetega, mida on töödeldud asiimsulfurooni ja proheksadioonkaltsiumiga, on hinnatud ja mõõdetud vastavalt Euroopa Ühenduses kasutatavatele menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Tervishoiuorganisatsiooni avaldatud juhiseid [9] ja taimede teaduskomitee arvamust [10] kõnealuse metoodika kohta. On välja arvutatud, et käesolevas direktiivis sätestatud jääkide piirnormid ei põhjusta nimetatud aktsepteeritavate päevadooside ületamist.(5) Asiimsulfurooni ja proheksadioonkaltsiumi direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse kandmisele eelnenud hindamiste ja arutluste käigus ei täheldatud nende ainete puhul ägedat toksilist mõju, mis nõuaks akuutse standarddoosi kehtestamist.(6) Tarbijate nõuetekohaseks kaitsmiseks kokkupuute eest sellistes saadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate jääkidega, mille jaoks ei ole lube antud, on asjakohane kehtestada kõikide nõukogu direktiividega 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ hõlmatud toodete puhul ajutiseks jääkide piirnormiks analüütiliselt määratud alammäär. Jääkide ajutiste piirnormide kehtestamine ühenduse tasandil ei takista liikmesriikidel kehtestada asiimsulfurooni ja proheksadioonkaltsiumi jääkide piirnorme vastavalt direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktile f ja VI lisale. Nelja aastat peetakse asiimsulfurooni ja proheksadioonkaltsiumi peamiste edasiste kasutusviiside kindlakstegemiseks piisavaks. Pärast seda peaksid jääkide ajutised piirnormid muutuma lõplikuks.(7) Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on edastatud Maailma Kaubandusorganisatsioonile ja tema arvamusi on arvesse võetud. Komisjon selgitab talle esitatud heakskiidetud andmete alusel, kas teatavate pestitsiidide ja põllukultuuride kombinatsioonide puhul on võimalik määrata kindlaks jääkide piirnorm impordi jaoks.(8) Taimede teaduskomitee arvamusi, eriti nõuandeid ja soovitusi pestitsiididega töödeldud toiduainete tarbijate kaitse osas on arvesse võetud.(9) Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 86/362/EMÜ II lisa A osasse lisatakse järgmised read:Pestitsiidide jäägid | Piirnorm (mg/kg) || |Asiimsulfuroon | 0,02 | Teravili |Proheksadioon (proheksadioon ja selle soolad, väljendatud proheksadioonina) | 0,02 | Nisu ja oder |0,05 | Muu teravili |Artikkel 2Direktiivi 86/363/EMÜ II lisa B osasse lisatakse järgmised read:Pestitsiidide jäägid | Piirnorm (mg/kg) |I lisas CN-koodide 0201, 0202, 0203, 0204, 0205 00 00, 0206, 0207, ex 0208, 0209 00, 0210, 1601 00 ja 1602 all loetletud liha (sh rasva), lihatoodete, rupsi ja loomse rasva puhul | I lisas CN-koodide 0401, 0402, 0405 00 ja 0406 all loetletud piima ja piimatoodete puhul | I lisas CN-koodide 0407 00 ja 0408 all loetletud koorega värskete munade, linnumunade ja munarebude puhul |Proheksadioon (proheksadioon ja selle soolad, väljendatud proheksadioonina) | 0,05 | 0,01 | 0,05 |Artikkel 3Käesoleva direktiivi lisa veerud pealkirjadega "Asiimsulfuroon" ja "Proheksadioon (proheksadioon ja selle soolad, väljendatud proheksadioonina)" lisatakse direktiivi 90/642/EMÜ II lisasse.Artikkel 4Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud normid hiljemalt 31. detsembriks 2001. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. jaanuarist 2002.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 5Käesolev määrus jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 23. mai 2001Komisjoni nimelkomisjoni liigeDavid Byrne[1] EÜT L 221, 7.8.1986, lk 37.[2] EÜT L 3, 6.1.2001, lk 18.[3] EÜT L 221, 7.8.1986, lk 43.[4] EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71.[5] EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1.[6] EÜT L 69, 10.3.2001, lk 17.[7] EÜT L 210, 10.8.1999, lk 13.[8] EÜT L 198, 4.8.2000, lk 39.[9] Juhised pestitsiidijääkide toidu kaudu omandamise hindamiseks (läbi vaadatud), mille on koostanud GEMS/Food Programme koostöös pestitsiidijääkide Codex'i komiteega, avaldatud Maailma Tervishoiuorganisatsiooni poolt 1997. aastal (WHO/FSF/FOS/97.7).[10] Taimede teaduskomitee arvamus nõukogu direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisade muutmisega seotud küsimuste kohta (taimede teaduskomitee avaldatud arvamus, 14. juuli 1998) (http://europa.eu.int/comm/dg24/health/ sc/scp/out21_en.html).--------------------------------------------------LISARühmad ja üksiktoodete näited, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme | Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg) |Asiimsulfuroon | Proheksadioon (proheksadioon ja selle soolad, väljendatud proheksadioonina) |1.Puuvili, värske, kuivatatud või kuumtöötlemata, külmutatud, suhkrulisandita; pähklid | 0,02 | 0,05 |(i)TSITRUSVILJADGreipfruudid | | |Sidrunid | | |Laimid | | |Mandariinid (sh klementiinid ja samalaadsed hübriidid) | | |Apelsinid | | |Pomelod | | |Muud | | |(ii)PÄHKLIPUU VILJAD (koortega või koorteta)Mandlid | | |Parapähklid | | |Kašupähklid | | |Kastanid | | |Kookospähklid | | |Sarapuupähklid | | |Makadaamiapähklid | | |Pekaanipähklid | | |Piiniapähklid | | |Pistaatsiad | | |Kreeka pähklid | | |Muud | | |(iii)ÕUNVILJADÕunad | | |Pirnid | | |Küdooniad | | |Muud | | |(iv)LUUVILJADAprikoosid | | |Kirsid | | |Virsikud (sh nektariinid ja samalaadsed hübriidid) | | |Ploomid | | |Muud | | |(v)MARJAD JA VÄIKSED PUUVILJAD(a)Laua- ja veiniviinamarjadLauaviinamarjad | | |Veiniviinamarjad | | |(b)Maasikad (v.a metsmaasikad) | | |(c)Koguviljad (v.a metsamarjad)Murakad | | |Põldmurakad | | |Logani murakad | | |Vaarikad | | |Muud | | |(d)Muud väiksed puuviljad ja marjad (v.a metsamarjad)Mustikad | | |Jõhvikad | | |Sõstrad (punased, mustad ja valged) | | |Karusmarjad | | |Muud | | |(e)Looduses kasvavad marjad ja viljad | | |(vi)MUUDAvokaadod | | |Banaanid | | |Datlid | | |Viigimarjad | | |Kiivid | | |Kääbusapelsinid | | |Litšid | | |Mangod | | |Oliivid | | |Kannatuslille viljad | | |Ananassid | | |Granaatõunad | | |Muud | | |2.Köögiviljad, värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatud | 0,02 | 0,05 |(i)JUUR- JA MUGULVILJADSöögipeet | | |Porgand | | |Juurseller | | |Mädarõigas | | |Maapirn | | |Pastinaak | | |Juurpetersell | | |Redis | | |Aed-piimjuur | | |Maguskartul | | |Kaalikas | | |Naeris | | |Jamss | | |Muud | | |(ii)SIBULKÖÖGIVILJADKüüslauk | | |Sibul | | |Šalott | | |Talisibul | | |Muud | | |(iii)VILIKÖÖGIVILJAD(a)MaavitsalisedTomatid | | |Punapiprad | | |Baklažaanid | | |Muud | | |(b)Kõrvitsalised – söödav koorKurgid | | |Kornišonid | | |Kabatšokid | | |Muud | | |(c)Kõrvitsalised – mittesöödav koorMelon | | |Patissonid | | |Arbuusid | | |Muud | | |(d)Suhkrumais | | |(iv)KAPSASKÖÖGIVILJAD(a)Õisik-kapsadSpargelkapsas | | |Lillkapsas | | |Muud | | |(b)PeakapsadRooskapsas | | |Peakapsas | | |Muud | | |(c)LehtkapsadHiina kapsas | | |Lehtkapsas | | |Muud | | |(d)Nuikapsas | | |(v)LEHTKÖÖGIVILJAD JA VÄRSKED MAITSETAIMED(a)Salat ja muu sarnaneSalatkress | | |Põldkännak | | |Salat | | |Eskariool | | |Muud | | |(b)Spinat ja muu sarnaneSpinat | | |Lehtpeet (mangold) | | |Muud | | |(c)Ürt-allikkress | | |(d)Salatsigur | | |(e)MaitsetaimedAed-harakputk | | |Murulauk | | |Petersell | | |Lehtseller | | |Muud | | |(vi)KAUNVILJAD (värsked)Oad (kaunadega) | | |Oad (kaunadeta) | | |Herned (kaunadega) | | |Herned (kaunadeta) | | |Muud | | |(vii)VARSKÖÖGIVILJAD (värsked)Spargel | | |Hispaania artišokk | | |Seller | | |Apteegitill | | |Artišokk | | |Porrulauk | | |Rabarber | | |Muud | | |(viii)SEENED(a)Kultuurseened | | |(b)Looduses kasvavad seened | | |3.Kaunviljad | 0,02 | 0,05 |Oad | | |Läätsed | | |Herned | | |Muud | | |4.Õliseemned | 0,1 | 0,1 |Linaseemned | | |Maapähklid | | |Mooniseemned | | |Seesamiseemned | | |Päevalilleseemned | | |Rapsiseemned | | |Sojaoad | | |Sinepiseemned | | |Puuvillaseemned | | |Muud | | |5.Kartul | 0,02 | 0,05 |Varajane kartul | | |Söögikartul | | |6.Tee (kuivatatud lehed ja varred, fermenditud või mitte,Camellia sinensis) | 0,1 | 0,1 |7.Humal (kuivatatud), sh humalakäbi graanulid ja kontsentreerimata pulber | 0,1 | 0,1 |--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 90/428/EMÜ, 26. juuni 1990, võistlushobustega kauplemise ja võistlustel osalemise tingimuste kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31990L0428

Euroopa Liidu Teataja L 224 , 18/08/1990 Lk 0060 - 0061 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 33 Lk 0178  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 33 Lk 0178

		Nõukogu direktiiv 90/428/EMÜ,26. juuni 1990võistlushobustega kauplemise ja võistlustel osalemise tingimuste kohtaEUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikleid 42 ja 43,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:hobuslased kui elusloomad kuuluvad asutamislepingu II lisas esitatud toodete loetelusse;hobuslaste tootmise ratsionaalseks arendamiseks ning sel viisil kõnealuse sektori produktiivsuse suurendamiseks tuleb ühenduse tasandil sätestada ühendusesisese võistlushobustega kauplemise eeskirjad;hobuslaste ja eriti hobuste aretamine ja kasvatamine kuulub põllumajandussektori tegevusalasse; see on sissetulekuallikas põllumajandusega tegeleva elanikkonna ühele osale;võistlustele pääsemise eeskirjad on ühenduses erinevad; kõnealused erinevused takistavad ühendusesisest kaubandust;võistlushobustega kauplemist ja sellistel võistlustel osalemist võivad ohustada erinevused eeskirjades, mis käsitlevad auhinnarahast või tuludest teatava osa eraldamist tõuaretuse tagamiseks, arendamiseks ja parandamiseks liikmesriikides; võistlustele vaba juurdepääsu kehtestamine eeldab kõnealuste eeskirjade ühtlustamist;kuni sellise ühtlustamiseni peaks liikmesriikidel olema eelkõige kõnealuse sektori tootlikkuse säilitamiseks või suurendamiseks lubatud eraldada auhinnarahast või tuludest teatav osa oma tõuaretuse tagamiseks, arendamiseks ja parandamiseks; kõnealuse summa puhul tuleks siiski kindlaks määrata ülemmäär;on soovitatav võtta vastu teatavaid tehnilisi aspekte käsitlevad rakendusmeetmed; kavandatavate meetmete rakendamiseks tuleks näha ette liikmesriikide ja komisjoni tihe ja tõhus koostöö alalises zootehnikakomitees,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevas direktiivis sätestatakse võistlushobustega kauplemise ja nende võistlustel osalemise tingimused.Artikkel 2Käesoleva direktiivi puhul kohaldatakse nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/427/EMÜ (ühendusesisese hobuslastega kauplemise zootehniliste ja genealoogiliste tingimuste kohta) [4] artiklis 2 sätestatud määratlusi.Lisaks sellele tähendab "võistlus" mis tahes ratsavõistlust, sh hobuste võidusõite, takistussõitu, kolmevõistlust, koolisõitu, kaarikusõitu ja demonstratsioonklassi.Artikkel 31. Võistluseeskirjades ei tohi teha vahet võistlust korraldavas liikmesriigis registreeritud hobuste ja mõnes teises liikmesriigis registreeritud hobuste vahel.2. Võistluseeskirjades ei tohi teha vahet võistlust korraldavast liikmesriigist pärit hobuste ja mõnest teisest liikmesriigist pärit hobuste vahel.Artikkel 41. Artiklis 3 sätestatud kohustused käsitlevad eriti:a) võistlusele registreerimise nõudeid ja eelkõige miinimum- või maksimumnõudeid;b) võistluse hindamist;c) võistlusel laekuvat võimalikku auhinnaraha või tulusid.2. Siiski:- artiklis 3 nimetatud kohustused ei mõjuta:a) võistlusi, mida korraldatakse teatavas tõuraamatus registreeritud hobustele tõu parandamiseks;b) piirkondlikke võistlusi, mida korraldatakse hobuste valimiseks;c) ajaloolisi või traditsioonilisi sündmusi.Liikmesriigid, kes soovivad kõnealuseid võimalusi kasutada, annavad sellest eelnevalt komisjonile üldsõnaliselt teada,- iga võistluse või võistluse liigi puhul on liikmesriigil lubatud eraldada selleks ametlikult heakskiidetud või tunnustatud asutuste vahendusel lõike 1 punktis c nimetatud auhinnarahast või tuludest teatav osa tõuaretuse tagamiseks, arendamiseks ja parandamiseks.1991. aastal ei või see olla üle 30 %, 1992. aastal üle 25 % ja alates 1993. aastast üle 20 %.Kõnealuste summade asjaomases liikmesriigis jaotamise kriteeriumid edastatakse komisjonile ja teistele liikmesriikidele alalises zootehnikakomitees.Nõukogu vaatab enne 31. detsembrit 1992 kõnealuste sätete kohaldamise tingimused uuesti läbi komisjoni aruande põhjal, milles võetakse arvesse võistlushobuste tõuaretuse tingimustest tulenevate probleemidega seotud ühtlustamises tehtud edusamme ning asjakohaseid ettepanekuid, mille kohta nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.3. Käesoleva artikli üldised rakenduseeskirjad võetakse vastu artiklis 6 sätestatud korras.Artikkel 51. Kuni asjaomaste otsuste vastuvõtmiseni vastavalt direktiivi 90/427/EMÜ artiklile 4 tuleb mõnes liikmesriigis registreeritud looma võistlustele registreerimisest keeldumise põhjused edastada kirjalikult omanikule või tema volitatud esindajale.2. Lõikes 1 kirjeldatud asjaoludel on omanikul või volitatud esindajal õigus saada ekspertarvamus vastavalt direktiivi 89/662/EMÜ [5] artikli 8 lõikes 2 sätestatud tingimustele, mida kohaldatakse mutatis mutandis.3. Komisjon võtab artiklis 6 sätestatud korras vastu käesoleva artikli rakenduseeskirjad.Artikkel 6Käesolevas artiklis sätestatud korra järgimisel tegutseb otsusega 77/505/EMÜ [6] moodustatud alaline zootehnikakomitee vastavalt direktiivi 88/661/EMÜ [7] artiklis 11 sätestatud eeskirjadele.Artikkel 7Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusaktid hiljemalt 1. juulil 1991. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 8Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 26. juuni 1990Nõukogu nimeleesistujaM. O'Kennedy[1] EÜT C 327, 30.12.1989, lk 61.[2] EÜT C 149, 18.6.1990.[3] EÜT C 62, 12.3.1990, lk 46.[4] Vt EÜT L 224, 18.8.1990, lk 55.[5] EÜT L 395, 30.12.1989, lk 13.[6] EÜT L 206, 12.8.1988, lk 11.[7] EÜT L 382, 31.12.1988, lk 36.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 19. november 1973, terastrosside, kettide ja konksude sertifitseerimist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31973L0361

Euroopa Liidu Teataja L 335 , 05/12/1973 Lk 0051 - 0055 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 3 Lk 0168  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 2 Lk 0140  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 3 Lk 0168  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 3 Lk 0093  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 3 Lk 0093

		Nõukogu direktiiv,19. november 1973,terastrosside, kettide ja konksude sertifitseerimist ja märgistamist käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta(73/361/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamustning arvestades, et:mitmetes liikmesriikides on ette nähtud sertifitseerida ja märgistada teatud terastrossid, ketid ja konksud, mida kasutatakse tõstmiseks või teisaldamiseks; kõnealused sätted on liikmesriigiti erinevad; nimetatud erinevuste tõttu takistavad need kaubavahetust Euroopa Majandusühenduses;nimetatud takistusi ühisturu rajamisele ja häireteta toimimisele on võimalik vähendada ja isegi kõrvaldada, kui kõik liikmesriigid võtavad seoses terastrosside, kettide ja konksude sertifitseerimise ja märgistamisega vastu samad sätted, mis täiendaksid või asendaksid kehtivaid siseriiklikke sätteid;käesolev direktiiv piirdub vaid terastrosside, kettide ja konksude sertifitseerimist ja märgistamist puudutavate sätetega; sertifitseerimine ja märgistamine võimaldavad tõstevahendite tootjatel ja kasutajatel muu hulgas teada, millised on nende terastrosside, kettide ja konksude omadused; seoses konstruktsiooninõuetega järgnevalt vastu võetavad direktiivid erinevatele tõstevahenditele sisaldavad sätteid ka terastrosside, kettide ja konksude üksikasjaliku kasutamise kohta;tehnika areng nõuab tõstevahendeid ja -seadmeid puudutavate tehniliste sätete kiiret korrigeerimist; selle saavutamiseks nõutavate meetmete rakendamise hõlbustamiseks tuleks sätestada menetlus, millega kehtestatakse liikmesriikide ja komisjoni vahel tihe koostöö komitee vormis, et korrigeerida vastavalt tehnika arengule direktiive, mis puudutavad tehniliste tõkete eemaldamist ühendusesisesele kaubavahetusele tõstevahendite ja -seadmete sektoris,ON VÕTNUD VASTU KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolev direktiiv käsitleb tõsteseadmeid, välja arvatud:- tõsteseadmed, mis ei ole uued,- tõsteseadmed, mida kasutatakse laevade pardal ning raudteede, köisraudteede ja rippteede jaoks.Tõsteseadmete all mõistetakse käesoleva direktiivi tähenduses terastrosse, ümarteraskette ja konkse, mis on mõeldud tõsteseadmete ja mehaanilise teisaldamise seadmete jaoks.Artikkel 21. Mitte ükski liikmesriik ei või sertifitseerimist või märgistamist puudutavatel põhjustel keelata või piirata niisuguste tõsteseadmete turule toomist, millele viidatakse artiklis 1, kui need on varustatud lisas antud sätetele vastava sertifikaadi ja märgistustega.2. Kui aga liikmesriik tuvastab, et mõne tõsteseadme omadused, eriti just miinimumomadused, ei vasta sertifikaadil loetletuile, siis võib liikmesriik niisuguse tõsteseadme turule toomise peatada. Asjaomane liikmesriik teavitab sellest viivitamatult teisi liikmesriike ja komisjoni ning põhjendab oma otsust.Kui liikmesriik seab kahtluse alla ülalviidatud meetmete alused, siis püüab asjaomane liikmesriik vaidluse lahendada.Komisjoni hoitakse informeerituna. Vajadusel algatab komisjon lahendusele jõudmiseks asjakohaseid konsultatsioone.Artikkel 3Liikmesriigid võivad nõuda, et nende territooriumil tuleb lõpptarbijale pakkumise ja müügi hetkel väljendada käesoleva direktiiviga ettenähtud sertifitseerimist ja märgistusi rahvusvaheliselt kokkulepitud sümbolite vormis või nende riigikeeles.Artikkel 41. Tõstevahendite ja -seadmete kaubanduses tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide kohandamiseks tehnika arenguga luuakse komitee (edaspidi "komitee"). Komitee koosneb liikmesriikide esindajatest, komitee eesistujaks on komisjoni esindaja.2. Komitee võtab vastu oma töökorra.3. Lisa sätete tehnika arenguga kohandamiseks vajalikud muudatused võetakse vastu vastavalt artiklis 5 sätestatud korrale.Artikkel 51. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab esimees küsimused kas omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotlusel komiteele.2. Komisjoni esindaja esitab komiteele rakendatavate meetmete eelnõu. Komitee esitab eelnõu kohta oma arvamuse eesistuja poolt küsimuse kiireloomulisusest lähtuvalt määratud tähtaja jooksul. Arvamused võetakse vastu 41 poolthäälega, liikmesriikide hääli arvestatakse asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 sätestatud korras. Esimees ei hääleta.3. a) Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu.b) Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, teeb komisjon vastuvõetavate meetmete kohta viivitamatult ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.c) Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jooksul alates ettepaneku tegemisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu.Artikkel 61. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud sätted 18 kuu jooksul alates direktiivi teatavakstegemisest ning teavitavad sellest viivitamatult komisjoni.2. Liikmesriigid tagavad nende poolt käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti edastamise komisjonile.Artikkel 7Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 19. november 1973Nõukogu nimeleesistujaIb Frederiksen--------------------------------------------------LISA1. Üldsätted1.1. Iga pikkusega terastross ja kett ja iga konks peab olema varustatud märgistusega, või kui märgistada ei ole võimalik, siis väikese kindlalt kinnitatud plaadi või rõngaga, mis peab kandma informatsiooni tootja või tema Euroopa Majandusühenduses registreeritud volitatud esindaja kohta ning asjakohaste sertifikaatide numbreid (võrdle punkte 2.1, 3.1 ja 4.1).1.2. Tootja või tema Euroopa Majandusühenduses registreeritud volitatud esindaja tagab iga pikkusega terastrossi ja keti ja iga konksu vastavuse sertifikaadil loetletud omadustele (võrdle punkte 2.1, 3.1 ja 4.1).2. Terastrosse puudutavad sätted2.1. Tootja või tema Euroopa Majandusühenduses registreeritud volitatud esindaja peab väljastama iga terastrossi jaoks sertifikaadi, mis sisaldab vähemalt alltoodud informatsiooni:a) kohustuslik informatsioon:- tootja või tema Euroopa Majandusühenduses registreeritud volitatud esindaja nimi ja aadress,- terastrossi nimiläbimõõt,- tarnitava terastrossi pikkus,- keskmine mass meetri kohta,- trossi tüüp ja keeru suund (vasak- või paremkeerd, eelpressitud või mitte, ristkorrutis või paralleelkorrutis),- trossi korrutise pikkus,- konstruktsioon (terastrossi koostis, terastrossi südamiku olemus ja koostis, trossikeede arv, kiudude arv); lisada tuleb ristlõikejoonis peamiste mõõtmetega,- terase omadused (klass või kvaliteet),- kiudude nominaalne purunemistugevus,- terastrossi madalaim praktiline katkemiskindlus tõmbe korral,- terastrossi minimaalne praktiline purunemistugevus,- informatsioon sisemise ja välimise korrosiooni eest kaitse olemuse kohta (galvaanimise korral tuleb näidata ära tsinkkatte kvaliteet),- sertifikaat, mis tõendab, et terastross on valmistatud ühes tükis ning et selle omadused on kogu selle pikkuses konstantsed,- informatsioon tõmbekatse, väändekatse ja paindekatse olemuse ja meetodite kohta, ja nende katsete tulemused,- temperatuuripiirangud terastrossi kasutamisel,- juhised hoolduse ja kontrolli teostamiseks;b) alljärgnev informatsioon, kui see on kohaldatav:- kui terastross on valmistatud vastavalt riiklikule või rahvusvahelisele standardile, siis tuleb lisada nimetatud standardi andmed.3. Ümarteraskette puudutavad sätted3.1. Tootja või tema Euroopa Majandusühenduses registreeritud volitatud esindaja peab väljastama iga keti jaoks sertifikaadi, mis sisaldab vähemalt alltoodud informatsiooni:a) kohustuslik informatsioon:- tootja või tema Euroopa Majandusühenduses registreeritud volitatud esindaja nimi ja aadress,- keti omadused (nominaalne lüli pikkus ja laius, traadi läbimõõt, kas kett on kalibreeritud või mitte); lisada tuleb joonis vähemalt kahe lüli kohta, näidates ära maksimaalsed lubatud kõrvalekalded,- tarnitava keti pikkus,- keskmine mass meetri kohta,- lülide ühendamise meetod (sepistatud või elekterkeevitus),- kogu ketile pärast termilist töötlust rakendatud kontrollkatse koormuse väärtus,- keti minimaalne praktiline purunemistugevus normaaltemperatuuril,- keti minimaalne praktiline purunemistugevus kasutustemperatuuril,- keti proportsionaalne pikenemine pinge all purunemisel,- keti materjali omadused (näiteks klass või kvaliteet),- rakendatud termilise töötluse tüüp või vajadusel tootja või spetsialiseerunud ettevõtja poolt hiljem teostatava termilise töötluse tüüp,- informatsioon tõmbekatsete olemuse ja meetodite kohta, ja nende katsete tulemused,- temperatuuripiirangud keti kasutamisel,- juhised hoolduse ja kontrolli teostamiseks;b) alljärgnev informatsioon, kui see on kohaldatav:- kui kett on valmistatud vastavalt riiklikule või rahvusvahelisele standardile, siis tuleb lisada nimetatud standardi andmed,- kui kett on läbinud spetsiaalse termilise töötluse, siis teatis "konsulteerige termilist töötlust puudutavates küsimustes tootja või tema volitatud esindajaga".3.2. Vähemalt üks lüli kahekümnest või üks lüli iga meetri kohta (neist kahest pikkusest lühem) peab olema varustatud loetava ja püsiva kvaliteedimärgiga vastavalt riiklikule või rahvusvahelisele standardile. Märkidel peavad olema järgmised mõõtmed:Keti nominaalmõõtmed millimeetrites | Numbrite mõõtmed millimeetrites |Kuni 12,5, viimane kaasa arvatud | 3 |Üle 12,5 kuni 26, viimane kaasa arvatud | 4,5 |Üle 26 | 6 |4. Konkse puudutavad sätted4.1. Tootja või tema Euroopa Majandusühenduses registreeritud volitatud esindaja peab väljastama iga konksude partii või kasutaja nõudmisel iga konksu kohta sertifikaadi, mis sisaldab vähemalt alltoodud informatsiooni:a) kohustuslik informatsioon:- tootja või tema Euroopa Majandusühenduses registreeritud volitatud esindaja nimi ja aadress,- konksu tüüp,- konksu mõõtmed,- kui konks on valmistatud vastavalt riiklikule või rahvusvahelisele standardile, siis tuleb lisada andmed nimetatud standardi kohta,- kui konks ei ole valmistatud vastavalt riiklikule või rahvusvahelisele standardile, siis tuleb lisada järgmised andmed:- koormus, mis põhjustab selle koormuse vabastamiseks piisava avanemise või muidu katkemisjõud (tootja peab ära näitama, kas tegemist oli avanemise või katkemisega),- maksimaalne kontrollkatse koormus, mida on võimalik rakendada ilma jäävat deformatsiooni põhjustamata,- terase omadused (klass või kvaliteet),- rakendatud termilise töötluse tüüp või vajadusel tootja või spetsialiseerunud ettevõtja poolt hiljem teostatava termilise töötluse tüüp;- informatsioon tõmbekatsete olemuse ja meetodite kohta, ja nende katsete tulemused,- temperatuuripiirangud konksude kasutamisel,- juhised hoolduse ja kontrolli teostamiseks,b) alljärgnev informatsioon, kui see on kohaldatav:- kui konksud on läbinud spetsiaalse termilise töötluse, siis teatis "konsulteerige termilist töötlust puudutavates küsimustes tootja või tema esindajaga".4.2. Konksud peavad olema varustatud loetava ja kustutamatu kvaliteedimärgiga vastavalt siseriiklikule või rahvusvahelisele standardile.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 1999/65/EÜ, 24. juuni 1999, millega muudetakse nõukogu direktiive 86/362/EMÜ ja 90/642/EMÜ vastavalt teraviljas ja teatavates taimset päritolu saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljas sisalduvate ning nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohtaEMPs kohaldatav tekst

text:
Avis juridique important

|

31999L0065

Official Journal L 172 , 08/07/1999 P. 0040 - 0041

KOMISJONI DIREKTIIV 1999/65/EÜ,24. juuni 1999,millega muudetakse nõukogu direktiive 86/362/EMÜ ja 90/642/EMÜ vastavalt teraviljas ja teatavates taimset päritolu saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljas sisalduvate ning nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/362/EMÜ teraviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta,1 viimati muudetud komisjoni direktiiviga 98/82/EÜ,2 eriti selle artikli 7 lõike 4 punkti a,võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiivi 90/642/EMÜ teatavates taimset päritolu saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta,3 viimati muudetud direktiiviga 98/82/EÜ, eriti selle artikli 4 lõike 4 punkti a,ning arvestades, et:1) direktiivi 86/362/EMÜ artikli 7 lõike 2 punkti a ja direktiivi 90/642/EMÜ artikli 4 lõike 2 punkti a kohaselt kohustuvad liikmesriigid esitama komisjonile iga aasta 30. juuniks puu-, köögi- ja teraviljas ning nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide osas järgmiseks aastaks kavandatavad siseriiklikud järelevalveprogrammid; liikmesriikide poolt eelnevate iga-aastaste järelevalveprogrammide kavandamise, kehtestamise, teostamise, hindamise ja vastava aruandluse käigus omandatud kogemused näitavad, et nimetatud tähtaeg on ebapraktiline ning ei jäta piisavalt aega eelmise aasta tulemuste arvessevõtmiseks järgmise aasta programmide kavandamisel; kolme kuu pikkune lisaaeg loetakse olevat piisav eelnevate tulemuste adekvaatseks hindamiseks ja tulevaste siseriiklike järelevalveprogrammide kavandamiseks;2) direktiivi 86/362/EMÜ artikli 7 lõike 2 punkti b ja direktiivi 90/642/EMÜ artikli 4 lõike 2 punkti b kohaselt kohustub komisjon esitama iga aasta 30. septembriks alalisele taimetervise komiteele soovituse eelnõu, millega nähakse ette ühenduse koordineeritud järelevalveprogramm, milles täpsustatakse järelevalveprogrammi raames võetavad konkreetsed proovid; kõnealuse soovituse eelnõu sisu sõltub liikmesriikide poolt edastatavast teabest vastavate kavandatavate järelevalveprogrammide kohta; kolme kuu pikkune lisaaeg liikmesriikide poolt komisjonile siseriiklike plaanide esitamisel tooks kaasa kolmekuulise viivituse komisjonipoolse soovituse eelnõu esitamisel alalisele taimetervise komiteele;3) praktikas kavandavad komisjon ja liikmesriigid ühenduse koordineeritud järelevalveprogramme mitmeks aastaks;4) käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 86/362/EMÜ artiklis 7:- asendatakse lõike 2 punktis a kuupäev "30. juuni" kuupäevaga "30. september",- asendatakse lõike 2 punktis b ja lõikes 3 kuupäev "30. september" kuupäevaga "31. detsember".Artikkel 2Direktiivi 90/642/EMÜ artiklis 4:- asendatakse lõike 2 punktis a kuupäev "30. juuni" kuupäevaga "30. september",- asendatakse lõike 2 punktis b ja lõikes 3 kuupäev "30. september" kuupäevaga "31. detsember".Artikkel 31. Käesolev direktiiv jõustub selle avaldamise kuupäeval.2. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid 31. detsembriks 1999. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.3. Liikmesriigid kohaldavad neid meetmeid alates 1. jaanuarist 2000. Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 24. juuni 1999Komisjoni nimelkomisjoni liigeFranz FISCHLER1 EÜT L 221, 7.8.1986, lk 37.2 EÜT L 290, 29.10.1998, lk 25.3 EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71.


title: Komisjoni direktiiv, 24. mai 1978, millega muudetakse direktiivi 74/268/EMÜ, milles sätestatakse eritingimused tuulekaera esinemise suhtes söödakultuuride seemnes ja teraviljaseemnes

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31978L0511

Euroopa Liidu Teataja L 157 , 15/06/1978 Lk 0034 - 0034 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 10 Lk 0004  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 21 Lk 0150  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 3 Köide 10 Lk 0004  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 03 Köide 14 Lk 0118  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 03 Köide 14 Lk 0118

		Komisjoni direktiiv,24. mai 1978,millega muudetakse direktiivi 74/268/EMÜ, milles sätestatakse eritingimused tuulekaera esinemise suhtes söödakultuuride seemnes ja teraviljaseemnes(78/511/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 14. juuni 1966. aasta direktiivi 66/401/EMÜ söödakultuuride seemne turustamise kohta, [1] viimati muudetud direktiiviga 78/55/EMÜ, [2] eriti selle artiklit 11,ning arvestades, et:eespool nimetatud direktiiv sätestas piirnormid tuulekaera (Avena fatua) esinemise suhtes söödakultuuride seemnes ja teraviljaseemnes;kõnealused piirnormid tundusid teatavaid nõudeid arvestades liiga kõrged;seepärast sätestati komisjoni 2. mai 1974. aasta direktiiviga 74/268/EMÜ [3] eritingimused, mis käsitlevad tuulekaera esinemist söödakultuuride seemnes ja teraviljaseemnes;esimene komisjoni 18. aprilli 1978. aasta direktiiv 78/386/EMÜ, millega muudetakse söödakultuuride seemne turustamist käsitleva direktiivi 66/401/EMÜ [4] lisasid, sätestas ühenduse tasandil uued tingimused tuulekaera esinemise suhtes söödakultuuride seemnes ja teraviljaseemnes;nimetatud muudatuste tõttu ei ole direktiivis 74/268/EMÜ sisalduvad eritingimused enam vajalikud;seega tuleks need eritingimused söödakultuuride seemne osas kehtetuks tunnistada;käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise põllumajanduse, aianduse ja metsanduse seemnete ja paljundusmaterjali komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesolevaga tunnistatakse direktiivi 74/268/EMÜ artikkel 1 kehtetuks.Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. juulil 1980. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile, mis teavitab sellest teisi liikmesriike.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 24. mai 1978Komisjoni nimelasepresidentFinn Gundelach[1] EÜT 125, 11.7.1966, lk 2298/66.[2] EÜT L 16, 20.1.1978, lk 23.[3] EÜT L 141, 24.5.1974, lk 19.[4] EÜT L 113, 25.4.1978, lk 1.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv, 29. mai 1990, tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta, mis käsitlevad raskuste käsitsi teisaldamist, millega kaasneb eelkõige töötajate seljavigastuse oht (neljas üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31990L0269

Euroopa Liidu Teataja L 156 , 21/06/1990 Lk 0009 - 0013 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 5 Köide 4 Lk 0198  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 5 Köide 4 Lk 0198

		Nõukogu direktiiv,29. mai 1990,tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuete kohta, mis käsitlevad raskuste käsitsi teisaldamist, millega kaasneb eelkõige töötajate seljavigastuse oht (neljas üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses)(90/269/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 118a,võttes arvesse pärast tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu nõuandekomiteega konsulteerimist esitatud komisjoni ettepanekut, [1] koostöös Euroopa Parlamendiga, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:asutamislepingu artikkel 118a näeb ette, et nõukogu võtab direktiividega vastu miinimumnõuded, et eelkõige töökeskkonna parandamisega tagada töötajate ohutuse ja tervise parem kaitse;vastavalt kõnealusele artiklile tuleb neis direktiivides hoiduda selliste haldus-, finants- ja õiguslike piirangute kehtestamisest, mis pidurdaksid väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja arengut;komisjoni teatis tööohutust, -hügieeni ja -tervishoidu käsitleva programmi kohta [4] näeb ette töötajate töötervishoidu ja -ohutust tagavate direktiivide vastuvõtmise;nõukogu võttis oma 21. detsembri 1987. aasta resolutsioonis tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu kohta [5] teadmiseks komisjoni kavatsuse esitada nõukogule lähitulevikus direktiiv, mis käsitleb kaitset raskuste käsitsi teisaldamisega kaasnevate ohtude eest;töötervishoiu ja -ohutuse paremaks tagamiseks kavandatud miinimumnõuete järgimine on töötajate tervise ja ohutuse kindlustamisel eriti oluline;käesolev direktiiv on üksikdirektiiv töötajate töötervishoiu ja -ohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamist käsitleva nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ [6] artikli 16 lõike 1 tähenduses; seetõttu kohaldatakse kõnealuse direktiivi sätteid täielikult sellise raskuste käsitsi teisaldamise suhtes, millega kaasneb eelkõige töötajate seljavigastuse oht, ilma et see piiraks käesolevas direktiivis sisalduvate rangemate ja/või erisätete kohaldamist;käesolev direktiiv on konkreetne samm siseturu sotsiaalse mõõtme väljaarendamisel;vastavalt otsusele 74/325/EMÜ [7] konsulteerib komisjon selles valdkonnas ettepanekute koostamiseks tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu nõuandekomiteega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I JAGUÜLDSÄTTEDArtikkel 1Reguleerimisala1. Käesolevas direktiivis, mis on neljas üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ artikli 16 lõike 1 tähenduses, sätestatakse tervishoiu ja ohutuse miinimumnõuded, mis käsitlevad raskuste käsitsi teisaldamist, millega kaasneb eelkõige töötajate seljavigastuse oht.2. Direktiivi 89/391/EMÜ sätteid kohaldatakse kogu lõikes 1 nimetatud valdkonnas täielikult, ilma et see piiraks käesolevas direktiivis sisalduvate rangemate ja/või erisätete kohaldamist.Artikkel 2MõisteKäesolevas direktiivis tähendab raskuste käsitsi teisaldamine raskuste vedu või toestamist, sealhulgas raskuste tõstmist, mahapanemist, lükkamist, vedamist, kandmist või liigutamist ühe või mitme töötaja poolt, millega töö omaduste või ebasoodsate ergonoomiliste tingimuste tõttu kaasneb eelkõige töötajate seljavigastuse oht.II JAGUTÖÖANDJA KOHUSTUSEDArtikkel 3Üldsäte1. Tööandja peab võtma asjakohased korralduslikud meetmed või kasutama asjakohaseid, eelkõige tehnilisi abivahendeid, et töötajatel poleks vaja raskusi käsitsi teisaldada.2. Kui vajadust, et töötajad raskusi käsitsi teisaldavad, ei ole võimalik vältida, peab tööandja, võttes arvesse I lisa, võtma asjakohased korralduslikud meetmed, kasutama asjakohaseid abivahendeid või varustama töötajad selliste vahenditega, et vähendada raskuste käsitsi teisaldamisega kaasnevaid ohte.Artikkel 4Töökohtade korraldusKui vajadust, et töötajad raskusi käsitsi teisaldavad, ei ole võimalik vältida, korraldab tööandja töökohad nii, et teisaldamine oleks võimalikult ohutu ja tervisele kahjutu, ning:a) võttes arvesse I lisa, hindab, võimaluse korral eelnevalt, kõnealuse töö ohutus- ja tervishoiutingimusi ning eelkõige uurib põhjalikult raskuste omadusi;b) võttes arvesse I lisa, püüab vältida või vähendada eelkõige töötajate seljavigastuse ohtu ja võtab asjakohased meetmed, arvestades eelkõige töökeskkonna eripära ja tegevusele esitatavaid nõudeid.Artikkel 5Viide II lisaleDirektiivi 89/391/EMÜ artikli 6 lõike 3 punkti b ning artiklite 14 ja 15 rakendamisel tuleks arvesse võtta II lisa.Artikkel 6Töötajate teavitamine ja väljaõpe1. Ilma et see piiraks direktiivi 89/391/EMÜ artikli 10 kohaldamist, teavitatakse töötajaid ja/või nende esindajaid kõikidest meetmetest, mida käesoleva direktiivi kohaselt seoses tervise ja ohutuse kaitsega võetakse.Tööandjad peavad tagama, et töötajad ja/või nende esindajad saavad üldisi juhiseid ja võimaluse korral täpset teavet:- raskuse massi kohta,- raskeima külje raskuskeskme asukoha kohta, kui raskus on keskmest väljas.2. Ilma et see piiraks direktiivi 83/391/EMÜ artikli 12 kohaldamist, peavad tööandjad I ja II lisa arvesse võttes tagama, et töötajad saavad lisaks nõuetekohast väljaõpet ja teavet selle kohta, kuidas raskusi õigesti teisaldada ja mis ohud neid ähvardada võivad, eriti juhul, kui nad oma ülesandeid õigesti ei täida.Artikkel 7Töötajatega konsulteerimine ja nende osalemineTöötajatega ja/või nende esindajatega konsulteerimine ja nende osalemine käesoleva direktiiviga ja selle lisadega seotud küsimustes toimub direktiivi 89/391/EMÜ artikli 11 kohaselt.III JAGUMUUD SÄTTEDArtikkel 8Lisade kohandamineI ja II lisa rangelt tehniline kohandamine tulenevalt tehnilisest arengust, muudatustest rahvusvahelistes normides ja spetsifikaatides või raskuste käsitsi teisaldamisega seotud teadmiste täienemisest toimub direktiivi 89/391/EMÜ artiklis 17 sätestatud korras.Artikkel 9Lõppsätted1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembril 1992.Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud või vastuvõetavate siseriiklike õigusnormide teksti.3. Liikmesriigid esitavad komisjonile iga nelja aasta järel aruande käesoleva direktiivi sätete tegeliku rakendamise kohta, osutades tööandjate ja töötajate arvamusele.Komisjon teavitab sellest Euroopa Parlamenti, nõukogu, majandus- ja sotsiaalkomiteed ning tööohutuse, -hügieeni ja -tervishoiu nõuandekomiteed.4. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule ning majandus- ja sotsiaalkomiteele regulaarselt aruande käesoleva direktiivi rakendamisest, võttes arvesse lõikeid 1—3.Artikkel 10Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 29. mai 1990Nõukogu nimeleesistujaB. Ahern[1] EÜT C 117, 4.5.1988, lk 8.[2] EÜT C 326, 19.12.1988, lk 137 ja EÜT C 96, 17.4.1990, lk 82.[3] EÜT C 318, 12.12.1988, lk 37.[4] EÜT C 28, 3.2.1988, lk 3.[5] EÜT C 28, 3.2.1988, lk 1.[6] EÜT L 183, 29.6.1983, lk 1.[7] EÜT L 185, 9.7.1974, lk 15.--------------------------------------------------I LISA [1]ARVESSEVÕETAVAD TEGURID(Artikli 3 lõige 2, artikli 4 punktid a ja b ning artikli 6 lõige 2)1. Raskuse omadusedRaskuse käsitsi teisaldamisega võib kaasneda eelkõige seljavigastuse oht, kui raskus:- on liiga suure massiga või liiga suurte mõõtmetega,- on kinnihaaramiseks ebasobiva kujuga,- on ebakindel või selle sisu võib liikuda,- asetseb nii, et seda tuleb hoida või käsitseda kehast eemal või ülakeha painutades või pöörates,- võib oma kuju ja/või sisu tõttu tõenäoliselt kaasa tuua töötajate vigastuse, eelkõige kokkupõrke korral.2. Nõutav füüsiline pingutusFüüsilise pingutusega võib eelkõige kaasneda seljavigastuse oht, kui:- pingutus on liiga koormav,- seda on võimalik teha üksnes ülakeha pöörates,- pingutusega võib tõenäoliselt kaasneda raskuse äkiline liikuma hakkamine,- seda tehakse ebakindla kehaasendiga.3. Töökeskkonna omadusedTöökeskkonna omadused võivad suurendada eelkõige seljavigastuse ohtu, kui:- teisaldustööks ei ole piisavalt ruumi, eriti vertikaalsuunas,- põrand on ebatasane, põhjustades komistamisohtu, või töötajate jalatsite jaoks libe,- töökoht või töökeskkond ei võimalda raskusi teisaldada töötaja jaoks ohutus kõrguses või õige kehaasendiga,- põranda- või töötasapindade kõrgus vaheldub, mistõttu teisaldustööd tuleb teha erinevatel tasapindadel,- põrand või jalatugi on ebakindel,- õhutemperatuur, -niiskus või ventilatsioon on ebasobiv.4. Tegevusele esitatavad nõudedTegevusega võib kaasneda eelkõige seljavigastuse oht, kui sellega on seotud üks või mitu järgmistest probleemidest:- füüsiline pingutus on liiga sagedane või liiga pikaajaline, koormates eelkõige selgroogu,- keha puhke- või taastusaeg ei ole küllaldane,- tõstmis-, mahapaneku- või kandmiskaugus on liiga lühike,- töötaja ei saa töökiirust tööprotsessist johtuvatel põhjustel muuta.[1] Mitme teguri analüüsimisel võib samaaegselt arvesse võtta I ja II lisas loetletud tegureid.--------------------------------------------------II LISA [1]INDIVIDUAALSED RISKITEGURID(Artikkel 5 ja artikli 6 lõige 2)Töötaja võib olla ohus, kui:- ta ei ole kõnealuse ülesande täitmiseks füüsiliselt sobiv,- ta kannab ebasobivat riietust, ebasobivaid jalatseid või muid isiklikke esemeid,- tal ei ole piisavaid või asjakohaseid teadmisi või vastavat koolitust.[1] Mitme teguri analüüsimisel võib samaaegselt arvesse võtta I ja II lisas loetletud tegureid.--------------------------------------------------