title: Komisjoni direktiiv 2007/37/EÜ, 21. juuni 2007 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ (liikmesriikide mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta) I ja III lisa (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               22.6.2007

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 161/60

      KOMISJONI DIREKTIIV 2007/37/EÜ,
   21. juuni 2007,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ (liikmesriikide mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta) I ja III lisa
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ liikmesriikide mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta, (1) eriti artikli 13 lõike 2 teist taanet,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2006. aasta direktiiv 2006/40/EÜ (mis käsitleb mootorsõidukite kliimaseadmetest pärit heitkoguseid ja millega muudetakse nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ) (2) on üks direktiiviga 70/156/EMÜ kehtestatud EÜ tüübikinnitusmenetlust käsitlevatest üksikdirektiividest.

               (2)

               Direktiiv 2006/40/EÜ nõuab sõidukite puhul, mille kliimaseadmed näevad ette fluoritud kasvuhoonegaaside kasutamist, mille globaalse soojenemise potentsiaal on üle 150, tüübikinnitust seoses kliimaseadmetest pärit heitega.

               (3)

               Pärast kõnealuse EÜ tüübikinnitusmenetluse kehtestamist ja komisjoni 21. juuni 2007. aasta määruse (EÜ) nr 706/2007 (millega sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/40/EÜ kohaselt sõidukite EÜ tüübikinnitust käsitlevad haldusnormid ja teatavatest kliimaseadmetest pärit lekke kindlaksmääramise ühtlustatud katsemenetlus) (3) vastuvõtmist tuleb andmete loetellu direktiivi 70/156/EMÜ I lisas ja sõidukite EÜ tüübikinnituseks vajalikule teatisele esitatavate nõuete kirjeldusse kõnealuse direktiivi III lisas lisada uusi elemente.

               (4)

               Selleks et tagada EÜ tüübikinnitusmenetluse ühtsus, tuleb käesoleva direktiiviga kehtestatud uusi nõudeid kohaldada samast kuupäevast kui vastavalt direktiivile 2006/40/EÜ ja määrusele (EÜ) nr 706/2007 vastuvõetud meetmeid.

               (5)

               Seepärast tuleks direktiivi 70/156/EMÜ vastavalt muuta.

               (6)

               Käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 70/156/EMÜ I ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 4. jaanuaril 2008. Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad nimetatud norme alates 5. jaanuarist 2008.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

      Brüssel, 21. juuni 2007

            Komisjoni nimel

            asepresident

         Günter VERHEUGEN

      (1)  EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/96/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 81).

      (2)  ELT L 161, 14.6.2006, lk 12.

      (3)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 33.

      LISA
      Direktiivi 70/156/EMÜ muudetakse järgmiselt.

                  1.

                  I lisasse lisatakse järgmised punktid:
                  9.10.8.   Kliimaseadmes külmutusagensina kasutatav gaas: …
                  9.10.8.1.   Kliimaseade näeb ette fluoritud kasvuhoonegaasi kasutamist, mille globaalse soojenemise potentsiaal on üle 150: JAH/EI (1)
                  9.10.8.2.   Kui JAH, täitke järgmised punktid:
                  9.10.8.2.1.   Kliimaseadme joonis ja lühikirjeldus, sealhulgas lekkivosade kohta osa number ja materjal:
                  9.10.8.2.2.   Kliimaseadme leke:
                  9.10.8.2.3.   Osa katsetamise korral: lekkivosade loetelu, sealhulgas vastav osa number ja materjal, ning iga osa lekkekiirus aastas ja andmed katse kohta (nt katsearuande nr, tüübikinnituse nr jm): …
                  9.10.8.2.4.   Sõiduki katsetamise korral: kliimaseadme osade number ja materjal ning andmed katse kohta (nt katsearuande nr, tüübikinnituse nr jm): …
                  9.10.8.3.   Kogu kliimaseadme leke grammides aasta kohta: …”

                  2.

                  III lisasse lisatakse järgmised punktid:
                  9.10.8.   Kliimaseadmes külmutusagensina kasutatav gaas: …
                  9.10.8.1.   Kliimaseade näeb ette fluoritud kasvuhoonegaasi kasutamist, mille globaalse soojenemise potentsiaal on üle 150: JAH/EI (1)
                  Kui jah, märkida kogu kliimaseadme leke grammides aasta kohta: …”


title: Komisjoni direktiiv 2006/65/EÜ,  19. juuli 2006 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ kosmeetikatoodete kohta, et kohandada nimetatud direktiivi II ja III lisa tehnika arenguga   (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               20.7.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 198/11

      KOMISJONI DIREKTIIV 2006/65/EÜ,
   19. juuli 2006,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ kosmeetikatoodete kohta, et kohandada nimetatud direktiivi II ja III lisa tehnika arenguga
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1976. aasta direktiivi 76/768/EMÜ (1) (liikmesriikides kosmeetikatoodete kohta vastuvõetud õigusaktide ühtlustamise kohta), eriti selle artikli 8 lõiget 2,
   olles konsulteerinud kosmeetikatoodete ja tarbijatele mõeldud toiduks mittekasutatavate toodete teaduskomiteega (Scientific Committee on Cosmetic Products and Non-Food Products intended for Consumers – SCCNFP),
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Pärast teadusliku uurimuse “Püsijuuksevärvide kasutamine ja oht haigestuda kusepõievähki” avaldamist 2001. aastal jõudis SCCNFP järeldusele, et võimalik oht on murettekitav. SCCNFP soovitas komisjonil täiendavalt kontrollida kemikaalide kasutamist juuksevärvides.

               (2)

               Samuti soovitas SCCNFP koostada juuksevärvide ohutuse hindamiseks üldstrateegia, sealhulgas juuksevärvide kosmeetiliste koostisainete võimaliku genotoksilisuse või mutageensuse katsetamise nõuded.

               (3)

               Pärast SCCNFP arvamusega tutvumist leppis komisjon liikesriikide ja huvirühmadega kokku juuksevärvide reguleerimise üldstrateegia osas, mille kohaselt peavad tootjad esitama teaduslikud andmed juuksevärvide kohta SCCNFPle hindamiseks.

               (4)

               Esimese sammuna strateegia rakendamiseks otsustati tegeleda selliste ainetega püsivärvides, mille juuksevärvides kasutamise suhtes avalike arutelude käigus selgelt pooldavat seisukohta ei ilmnenud. Kõnealuste ainete kasutamine tuleks seega keelata.

               (5)

               SCCNFP arvamuse kohaselt ohustavad teatavad asovärvid tarbija tervist. Seega jäeti need direktiivi 76/768/EMÜ IV lisas kosmeetikatoodetes lubatud värvainete heakskiidetud loetelust välja. Samal põhjusel tuleb keelata ka nende kasutamine juuksevärvides.

               (6)

               Direktiivi 76/768/EMÜ III lisa 2. osa kohaselt ajutiselt lubatud juuksevärvainete puhul tuleb ajutist perioodi pikendada.

               (7)

               Direktiivi 76/768/EMÜ II ja III lisa tuleks seega vastavalt muuta.

               (8)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas kosmeetikatoodete alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 76/768/EMÜ II ja III lisa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et hiljemalt alates 1. detsembrist 2006 ei too ühenduse tootjad ega ühenduses asuvad importijad turule kosmeetikatooteid, mis ei vasta käesolevale direktiivile, samuti ei müüda ega tarnita neid lõpptarbijale.
   Artikkel 3
   1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. septembriks 2006. Nad edastavad nimetatud õigus- ja haldusnormide tekstid ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Kui liikmesriigid võtavad need normid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetavate põhiliste riiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 19. juuli 2006

            Komisjoni nimel

            asepresident

         Günter VERHEUGEN

      (1)  EÜT L 262, 27.9.1976, lk 169. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2005/80/EÜ (ELT L 303, 22.11.2005, lk 32).

      LISA
      Direktiivi 76/768/EMÜ muudetakse järgmiselt.

                  (1)

                  II lisasse lisatakse järgmised viitenumbrid 1212–1233:

                              Viitenumber

                              Keemiline nimetus

                              CASi nr

                              “1212

                              6-metoksü-2,3-püridiindiamiin ja selle hüdrokloriid, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              94166-62-8

                              1213

                              2,3-naftaleendiool, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              92-44-4

                              1214

                              2,4-diaminodifenüülamiin, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              136-17-4

                              1215

                              2,6-bis(2-hüdroksüetoksü)-3,5-püridiindiamiin ja selle hüdrokloriid, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              117907-42-3

                              1216

                              2-metoksümetüül-p-aminofenool ja selle hüdrokloriid, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              29785-47-5

                              1217

                              4,5-diamino-1-metüülpürasool ja selle hüdrokloriid, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              20055-01-0

                              1218

                              4,5-diamino-1-((4-klorofenüül)metüül)-1H-pürasoolsulfaat, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              163183-00-4

                              1219

                              4-kloro-2-aminofenool, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              95-85-2

                              1220

                              4-hüdroksüindool, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              2380-94-1

                              1221

                              4-metoksütolueen-2,5-diamiin ja selle hüdrokloriid, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              56496-88-9

                              1222

                              5-amino-4-fluoro-2-metüülfenoolsulfaat, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              163183-01-5

                              1223

                              N,N-dietüül-m-aminofenool, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              91-68-9

                              1224

                              N,N-dimetüül-2,6-püridiindiamiin ja selle hüdrokloriid, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1225

                              N-tsüklopentüül-m-aminofenool, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              104903-49-3

                              1226

                              N-(2-metoksüetüül)-p-fenüüldiamiin ja selle hüdrokloriid, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              72584-59-9

                              1227

                              2,4-diamino-5-metüülfenetool ja selle hüdrokloriid, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              113715-25-6

                              1228

                              1,7-naftaleendiool, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              575-38-2

                              1229

                              3,4-diaminobensohape, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              619-05-6

                              1230

                              2-aminometüül-p-aminofenool ja selle hüdrokloriid, kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              79352-72-0

                              1231

                              Solvent Red 1 (CI 12150), kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1229-55-6

                              1232

                              Acid Orange 24 (CI 20170), kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              1320-07-6

                              1233

                              Acid Red 73 (CI 27290), kui kasutatakse ainena juuksevärvi toodetes

                              5413-75-2”

                  (2)

                  III lisa 2. osa g-veerg muudetakse järgmiselt:

                              a)

                              viitenumbrid 17, 23, 40, 42 jäetakse välja;

                              b)

                              viitenumbrites 1, 2, 8, 13, 15, 30, 34, 41, 43, 45, 46, 51, 52, 53, 54, 57, 59, 60 asendatakse kuupäev “31.8.2006” kuupäevaga “31.12.2007”;

                              c)

                              viitenumbrites 3, 4, 5, 6, 7, 9, 10, 11, 12, 14, 16, 18, 19, 20, 21, 22, 24, 25, 26, 27, 28, 29, 31, 32, 33, 35, 36, 37, 38, 39, 44, 47, 48, 49, 50, 55, 56 ja 58 asendatakse kuupäev “31.12.2006” kuupäevaga “31.12.2007”.


title: Nõukogu Direktiiv, 22. juuni 1987, millega muudetakse krediidi- ja garantiikindlustuse osas esimest direktiivi 73/239/EMÜ otsekindlustustegevuse, välja arvatud elukindlustustegevuse alustamise ja jätkamisega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31987L0343

Euroopa Liidu Teataja L 185 , 04/07/1987 Lk 0072 - 0076 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 6 Köide 2 Lk 0157  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 6 Köide 2 Lk 0157

		Nõukogu direktiiv,22. juuni 1987,millega muudetakse krediidi- ja garantiikindlustuse osas esimest direktiivi 73/239/EMÜ otsekindlustustegevuse, välja arvatud elukindlustustegevuse alustamise ja jätkamisega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta(87/343/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 57 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:24. juuli 1973. aasta esimene nõukogu direktiiv 73/239/EMÜ otsekindlustustegevuse, välja arvatud elukindlustustegevuse alustamise ja jätkamisega seotud õigusnormide kooskõlastamise kohta, [4] viimati muudetud direktiiviga 76/580/EMÜ, [5] kõrvaldas mitmed lahknevused liikmesriikide õigusnormide vahel selleks, et hõlbustada nimetatud tegevuse alustamist ja jätkamist;nimetatud direktiivi artikli 2 lõike 2 punkt d sätestab, et seda ei kohaldata järgmise toimingu suhtes: "ekspordikrediidikindlustustegevus, mis toimub riigi arvel või toetusel, kuni edasise kooskõlastamiseni, mida tuleb rakendada nelja aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist"; kui ekspordikrediidikindlustuse tehingud tehakse riigi arvel või garantiiga, annab tavaliselt selle direktiiviga ettenähtud kaitse kindlustatule riik ise ning seetõttu tuleks sellised tehingud edasise kooskõlastamiseni nimetatud direktiivi reguleerimisalast välja jätta;nimetatud direktiivi artikli 7 lõike 2 punkt c sätestab, et "kuni edasise kooskõlastamiseni, mis tuleb rakendada nelja aasta jooksul pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist, võib Saksamaa Liitvabariik säilitada sätte, mis keelab tema territooriumil ravikindlustuse, krediidi- ja garantiikindlustuse ning kohtukulude kindlustusega üheaegse tegelemise kas siis omavahel või koos teiste kindlustusliikidega"; sellest järeldub, et esinduste ja filiaalide asutamisel on takistusi; käesolev direktiiv on mõeldud selle olukorra parandamiseks;kindlustatud isikute huvid on garantiikindlustuse osas nimetatud direktiiviga piisavalt kaitstud; Saksamaa Liitvabariigi keeld tegelda üheaegselt garantiikindlustuse ja muude kindlustusliikidega tuleks lõpetada;kindlustusseltsid, kelle garantiikindlustustegevus moodustab nende tegevusest mitte just väikese osa, vajavad tasanduseraldist, mis ei kujuta endast solventsusmarginaali osa; see eraldis tuleks arvutada käesolevas direktiivis sätestatud meetoditega, mida loetakse samaväärseiks;pidades silmas krediidikindlustuse nõuete hooajalist iseloomu, tuleks neid kahjunõuete keskmise määra arvutamisel direktiivi 73/239/EMÜ artikli 16 lõike 2 tähenduses käsitleda samal alusel kui kindlustust tormi, rahe ja külma vastu;krediidikindlustuse risk on sellelaadne, et neid tehinguid sooritavad kindlustusseltsid peaksid koostama suurema garantiifondi kui nimetatud direktiivis praegu ette nähtud;kindlustusseltsidele, kellelt nõutakse selle kohustuse täitmist, tuleks selleks anda piisav tähtaeg;on tarbetu kehtestada seda nõuet kindlustusseltsidele, kelle tegevus selles kindlustusliigis ei ületa teatavat mahtu;käesoleva direktiivi krediidikindlustust käsitlevaid sätteid silmas pidades ei ole krediidikindlustuse ja muude kindlustusliikidega üheaegse tegelemise keelu säilitamine Saksamaa Liitvabariigis enam põhjendatud ning seetõttu tuleks selline keeld tühistada,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 73/239/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 2 lõike 2 alapunkt d asendatakse järgmisega:"d) ekspordikrediiditoimingud riigi arvel või garantiiga või juhtudel, kui riik on kindlustaja, kuni edasise kooskõlastamiseni."2. Artikli 7 lõike 2 punktis c jäetakse välja sõnad "krediidi- ja garantiikindlustuse".3. Lisatakse järgmine artikkel:"Artikkel 15a1. Iga liikmesriik nõuab, et tema territooriumil asutatud kindlustusseltsid, kes kindlustavad lisa punkti A liiki 14 kuuluvaid riske (edaspidi "krediidikindlustus"), looksid tasanduseraldise selles liigis majandusaasta jooksul tekkiva kogu kindlustustehnilise kahjumi katmiseks või kõigi keskmisest suuremate nõuete maksmiseks.2. Tasanduseraldis arvutatakse vastavalt iga liikmesriigi sätestatud eeskirjadele ühel neljast lisa punktis D ettenähtud meetodist, mida loetakse võrdväärseteks.3. Kuni lisa punktis D ettenähtud meetoditel arvutatud summani ei võeta tasanduseraldist arvesse solventsusmarginaali arvutamisel.4. Liikmesriigid võivad vabastada üksused kohustusest luua krediidikindlustusega tegelemiseks tasanduseraldis, kui krediidikindlustuse eest saadavad kindlustusmaksed või sissemaksed on vähem kui 4 % nende saadaolevatest maksetest või sissemaksetest ja vähem kui 2500000 eküüd."4. Artikli 16 lõikes 2 asendatakse teine lause järgmisega:"Kindlustusseltside puhul, kes põhimõtteliselt kindlustavad ainult ühe või mitme riski, nagu krediidi, tormi, rahe või külma vastu, arvutatakse kahjunõuete keskmine määr viimase seitsme majandusaasta põhjal."5. Artikli 17 lõike 2 punkti a esimene taane asendatakse järgmisega:"— 1400000 eküüd juhul, kui kindlustatakse kõiki või osa lisa punkti A liiki 14 kuuluvatest riskidest. Seda sätet kohaldatakse kõigi kindlustusseltside suhtes, kelle seda liiki kindlustusmaksete või sissemaksete iga-aastane summa viimasel kolmel majandusaastal ületas 2500000 eküüd või 4 % asjaomasel kindlustusseltsil saadaolevate kindlustusmaksete või sissemaksete kogusummast;— 400000 eküüd, juhul kui kindlustatakse kõiki või osa lisa punkti A liikidesse 10, 11, 12, 13 ja 15 ning niivõrd, kuivõrd ei kohaldata esimest taanet, liiki 14 kuuluvatest riskidest."6. Artikli 17 lõikele 2 lisatakse järgmine punkt:"d) Kui krediidikindlustusega tegelevalt kindlustusseltsilt nõutakse punkti a esimeses taandes nimetatud fondi suurendamist 1400000 eküüni, võimaldab asjaomane liikmesriik sellele kindlustusseltsile:- kolmeaastase tähtaja fondi suurendamiseks 1000000 eküüni,- viieaastase tähtaja fondi suurendamiseks 1200000 eküüni,- seitsmeaastase tähtaja fondi suurendamiseks 1400000 eküüni.Need tähtajad algavad kuupäevast, mil punkti a esimeses taandes nimetatud tingimused on täidetud."7. Artiklit 19 täiendatakse järgmisega:"1a. Kindlustusselts teeb järelevalveasutusele kättesaadavaks krediidikindlustuse raamatupidamise, mis näitab nii selle tegevusega seotud kindlustustehnilisi tulemeid kui ka kindlustustehnilisi eraldisi."8. Lisale lisatakse käesoleva direktiivi lisa punkt D.Artikkel 2Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud meetmed 1. jaanuariks 1990. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Neid meetmeid kohaldatakse hiljemalt alates 1. juulist 1990.Artikkel 3Liikmesriigid edastavad pärast käesoleva direktiivi teatavakstegemist [6] komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusaktide tekstid.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 22. juuni 1987Nõukogu nimeleesistujaL. Tindemans[1] EÜT C 245, 29.9.1979, lk 7 jaEÜT C 5, 7.1.1983, lk 2.[2] EÜT C 291, 10.11.1980, lk 70.[3] EÜT C 146, 16.6.1980, lk 6.[4] EÜT L 228, 16.8.1973, lk 3.[5] EÜT L 189, 13.7.1976, lk 13.[6] Käesolev direktiiv tehti liikmesriikidele teatavaks 25. juunil 1987.--------------------------------------------------LISA"D. Krediidikindlustuse liigi tasanduseraldise arvutamismeetodidMeetod nr 11. Punkti A liiki 14 kuuluvate riskide (edaspidi "krediidikindlustus") jaoks loob kindlustusselts tasanduseraldise, kust makstakse kõik selles liigis majandusaasta jooksul tekkivad kindlustustehnilised kahjumid.2. Selline eraldis saab igal majandusaastal 75 % kogu krediidikindlustustegevusest tekkinud kindlustustehnilisest kasumist, sõltuvalt piirist, mis on 12 % netokindlustusmaksetest või sissemaksetest, kuni eraldis on kasvanud 150 %ni eelmise viie majandusaasta jooksul saadud suurimast netokindlustusmaksete või sissemaksete iga-aastasest summast.Meetod nr 21. Punkti A liigis 14 loetletud riskide (edaspidi "krediidikindlustus") jaoks loob kindlustusselts tasanduseraldise, kust makstakse kogu selles liigis majandusaasta jooksul tekkiv kindlustustehniline kahjum.2. Tasanduseraldise miinimumsumma on 134 % viimase viie aasta jooksul saadud kindlustusmaksete või sissemaksete iga-aastasest keskmisest pärast väljamineva edasikindlustuse lahutamist ja sissetulevate edasikindlustuste liitmist.3. Selline eraldis saab igal järjestikusel majandusaastal 75 % kogu selles liigis tekkivast kindlustustehnilisest kasumist, kuni eraldis on vähemalt võrdne vastavalt punktile 2 arvutatud miinimumiga.4. Liikmesriigid võivad ette näha erieeskirjad käesolevas direktiivis sätestatud miinimumsummasid ületava eraldise summa ja/või iga-aastase maksu summa arvutamiseks.Meetod nr 31. Punkti A liigi 14 (edaspidi "krediidikindlustus") jaoks luuakse tasanduseraldis iga selle kindlustusliigi majandusaasta keskmisest kõrgema kahjusuhte katmiseks.2. Tasanduseraldis arvutatakse edaspidi esitatud meetodil.Kõik arvutused tehakse kindlustaja enda arvel olevate tulude ja kuludega.Iga majandusaasta kohta pannakse nõuete puudujäägile vastav summa tasanduseraldisse, kuni see on kasvanud või uuesti kasvanud vajaliku summani.Nõuete puudujäägiks loetakse see, kui majandusaasta kahjusuhe on madalam kui võrdlusperioodi keskmine kahjusuhe. Nõuete puudujäägile vastav summa saadakse nende kahe suhte vahe korrutamisel majandusaastal teenitud kindlustusmaksetega.Nõutav summa võrdub võrdlusperioodi kahjusuhte kuuekordse standardhälbega keskmisest kahjusuhtest, mis korrutatakse majandusaastal teenitud kindlustusmaksetega.Kui mõne majandusaasta nõuded selle ületavad, võetakse neile vastav summa tasanduseraldisest. Nõuded loetakse seda ületavateks, kui majandusaasta kahjusuhe on kõrgem kui keskmine kahjusuhe. Nõuete ülejäägile vastav summa saadakse nende kahe suhte vahe korrutamisel majandusaastal teenitud kindlustusmaksetega.Nõuete suurusest olenemata pannakse esmalt 3,5 % tasanduseraldise nõutavast summast igal majandusaastal eraldisse, kuni saadakse või taastatakse selle nõutav summa.Võrdlusperioodi pikkus ei ole lühem kui 15 aastat ega pikem kui 30 aastat. Kui võrdlusperioodil kindlustuskahjumit ei täheldata, ei ole tasanduseraldist vaja moodustada.Tasanduseraldise nõutavat summat ja sellest võetavat summat võib vähendada, kui võrdlusperioodi keskmine kindlustuskahjum ja kulude määr näitavad, et kindlustusmaksed sisaldavad kindlusvaru.Meetod nr 41. Punkti A liigi 14 (edaspidi "krediidikindlustus") jaoks luuakse tasanduseraldis iga selle kindlustusliigi majandusaasta keskmisest suurema kindlustuskahjumi katmiseks.2. Tasanduseraldis arvutatakse edaspidi esitatud meetodil.Kõik arvutused tehakse kindlustaja enda arvel olevate tulude ja kuludega.Iga majandusaasta kohta pannakse nõuete puudujäägile vastav summa tasanduseraldisse, kuni see on kasvanud suurima nõutava summani.Nõuete puudujäägiks loetakse see, kui majandusaasta kahjusuhe on madalam kui võrdlusperioodi keskmine kahjusuhe. Nõuete puudujäägile vastav summa saadakse nende kahe suhte vahe korrutamisel majandusaastal teenitud kindlustusmaksetega.Suurim nõutav summa võrdub võrdlusperioodi kahjusuhte kuuekordse standardhälbega keskmisest kahjusuhtest, mis korrutatakse majandusaastal teenitud kindlustusmaksetega.Kui mõne majandusaasta nõuded selle ületavad, võetakse neile vastav summa tasanduseraldisest, kuni see kahaneb minimaalse nõutava summani. Nõuded loetakse seda ületavateks, kui majandusaasta kahjusuhe on kõrgem kui keskmine kahjusuhe. Nõuete ülejäägile vastav summa saadakse nende kahe suhte vahe korrutamisel majandusaastal teenitud kindlustusmaksetega.Väikseim nõutav summa võrdub võrdlusperioodi kahjusuhte kolmekordse standardhälbega keskmisest kahjusuhtest, mis korrutatakse majandusaastal teenitud kindlustusmaksetega.Võrdlusperioodi pikkus ei ole lühem kui 15 aastat ega pikem kui 30 aastat. Kui võrdlusperioodil kindlustuskahjumit ei täheldata, ei ole tasanduseraldist vaja moodustada.Nii tasanduseraldise nõutavat summat kui sellesse pandavat summat või sellest võetavat summat võib vähendada, kui võrdlusperioodi keskmine kahjusuhe seoses kulude suhtega näitab, et kindlustusmaksed sisaldavad kindlusvaru ja see kindlusvaru on suurem kui poolteisekordne kahjusuhte standardhälve võrdlusperioodil. Sellisel juhul korrutatakse kõnealused summad tulemusega või pooleteisekordse standardhälbe ja kindlusvaru jagatisega."--------------------------------------------------


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/121/EÜ, 18. detsember 2006 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, et kohandada seda määrusega (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur

text:
30.12.2006      ET                       Euroopa Liidu Teataja                            L 396/851
            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2006/121/EÜ,
                                        18. detsember 2006,
millega muudetakse nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja
    märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, et kohandada seda
       määrusega (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist,
  autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur
EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,
võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust1,
pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,
toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras2
1
        ELT C 294, 25.11.2005, lk 38.
2
        Euroopa Parlamendi 17. novembri 2005. aasta arvamus (ELT C 280 E, 18.11.2006, lk 440),
        nõukogu 27. juuni 2006. aasta ühine seisukoht (ELT C 276 E, 14.11.2006, lk 252) ja
        Euroopa Parlamendi 13. detsembri 2006. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni
        avaldamata).
 ---pagebreak--- L 396/852          ET                        Euroopa Liidu Teataja                          30.12.2006
ning arvestades järgmist:
Pidades silmas määruse (EÜ) nr 1907/20061 vastuvõtmist, tuleks kohandada direktiivi
67/548/EMÜ2 ning jätta välja selles sisalduvad teavitamist ja kemikaalide riskihindamist käsitlevad
eeskirjad,
ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
                                                 Artikkel 1
Direktiivi 67/548/EMÜ muudetakse järgmiselt:
1)        artikli 1 lõikest 1 jäetakse välja punktid a, b ja c;
2)        artikli 2 lõikest 1 jäetakse välja punktid c, d, f ja g;
3)        artikkel 3 asendatakse järgmisega:
          “Artikkel 3
          Ainete omaduste katsetamine ja hindamine
          Käesoleva direktiivi raames ainetega teostatavad katsed viiakse läbi vastavalt Euroopa
          Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1907/2006 (mis käsitleb
          kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) ja millega
          asutatakse Euroopa Kemikaalide Agentuur)* artikli 13 nõuetele.
          ______________
          *      ELT L 396, 30.12.2006, lk 1.”;
1
        Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1.
2
        EÜT 196, 16.8.1967, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga
        2004/73/EÜ (ELT L 152, 30.4.2004, lk 1).
 ---pagebreak--- 30.12.2006        ET                       Euroopa Liidu Teataja                                 L 396/853
4)       artiklit 5 muudetakse järgmiselt:
         a)     lõikes 1 asendatakse esimene lõik järgmisega:
                “Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et aineid ei viida turule
                ainena või valmististe koostisainena, kui nad ei ole pakendatud ja märgistatud
                vastavalt käesoleva direktiivi artiklitele 22–25 ja käesoleva direktiivi VI lisas
                sätestatud kriteeriumitele, ning registreeritud ainete puhul vastavalt määruse (EÜ)
                nr 1907/2006 artiklite 12 ja 13 kohaldamisel saadud teabele, välja arvatud valmististe
                puhul, mida käsitlevad muude direktiivide sätted.”;
         b)     Lõige 2 asendatakse järgmisega:
                “2.   Lõike 1 esimeses lõigus osutatud meetmeid kohaldatakse kuni ainete
                      kandmiseni I lisasse või kuni tehakse otsus ainete lisasse kandmata jätmise
                      kohta vastavalt artiklis 29 kehtestatud menetlusele.”;
5)       artiklid 7–15 jäetakse välja;
6)       artikkel 16 jäetakse välja;
7)       artiklid 17–20 jäetakse välja;
8)       artikkel 27 jäetakse välja;
 ---pagebreak--- L 396/854         ET                         Euroopa Liidu Teataja                                   30.12.2006
9)        artikkel 32 asendatakse järgmisega:
          “Artikkel 32
          Viited
          Viiteid käesoleva direktiivi VIIA, VIIB, VIIC, VIID ja VIII lisale loetakse viideteks
          määruse (EÜ) nr 1907/2006 vastavatele VI, VII, VIII, IX, X ja XI lisale”;
10)       V lisa jäetakse välja;
11)       VI lisa muudetakse järgmiselt:
          a)    Käesoleva lisa punktides 1.6.2, 1.7.2, 1.7.3, 2.1, 2.2.1, 2.2.2, 2.2.2.1, 2.2.3, 2.2.4,
                2.2.5, 3.1.1, 3.1.5.1, 3.1.5.2, 3.2.1, 3.2.2, 3.2.3, 3.2.5, 3.2.6.1, 3.2.6.2, 3.2.7.2, 4.2.3.3,
                5.1.3, 9.1.1.1, 9.1.1.2, 9.3 ja 9.5 asendatakse sõnad “V lisa” ja “käesoleva direktiivi
                V lisa” sõnadega “komisjoni määruses (EÜ) nr 1907/2006 artikli 13 lõikes 2
                määratletud katsemeetoditega ”;
 ---pagebreak--- 30.12.2006    ET                       Euroopa Liidu Teataja                               L 396/855
         b) punkti 1.6.1 alapunkt a asendatakse järgmisega :
            “a)   ainete puhul, mille kohta on vaja määruse (EÜ) nr 1907/2006 VI, VII ja
                  VIII lisas sätestatud teavet, saadakse enamik klassifitseerimiseks ja
                  märgistamiseks vajalikest andmetest “baaskogumist”. Selline klassifitseerimine
                  ja märgistus tuleb vajadusel üle vaadata, kui saadakse täiendavaid andmeid
                  (määruse (EÜ) nr 1907/2006 IX ja X lisa);”
         c) punkti 5.1 teine lõik asendatakse järgmisega:
            “Allpool sätestatud kriteeriumid tulenevad otseselt katsemeetodeid käsitlevas
            komisjoni määruses sätestatud katsemeetoditest, nagu need on määratletud määruse
            (EÜ) nr 1907/2006 artikli 13 lõikes 2, niivõrd kui neid on nimetatud. Määruse
            (EÜ) nr 1907/2006 VII ja VIII lisas osutatud “baaskogumi” kohaselt nõutavad
            katsemeetodid on piiratud ja nende abil saadav teave ei pruugi olla asjakohaseks
            klassifitseerimiseks piisav. Klassifitseerimiseks võib olla vaja täiendavaid andmeid,
            mis saadakse määruse (EÜ) nr 1907/2006 IX või X lisast või muude samaväärsete
            uuringutega. Lisaks sellele võib ainete klassifitseerimise saadud uusi andmeid
            arvestades läbi vaadata.”;
 ---pagebreak--- L 396/856          ET                        Euroopa Liidu Teataja                             30.12.2006
          d)     punkti 5.2.1.2 teise lõigu teine lause asendatakse järgmisega:
                 “Sellised täiendavad teaduslikud tõendid peaksid tavaliselt tuginema määruse
                 (EÜ) nr 1907/2006 IX lisas nõutavatele või samaväärsetele uuringutele ning need
                 võivad sisaldada järgmist:”.
12)       VIIA, VIIB, VIIC, VIID ja VIII lisa jäetakse välja.
                                                 Artikkel 2
1.        Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid
          alates 1. juunist 2008. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.
          Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku
          avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad
          ette liikmesriigid.
2.        Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas
          vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
 ---pagebreak--- 30.12.2006       ET                       Euroopa Liidu Teataja                                L 396/857
                                              Artikkel 3
Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
Direktiivi kohaldatakse alates 1. juunist 2008.
Olenemata käesoleva artikli teisest lõigust kohaldatakse artikli 1 punkti 6 alates 1. augustist 2008.
                                              Artikkel 4
Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.
Brüssel, 18. detsember 2006
Euroopa Parlamendi nimel                     Nõukogu nimel
president                                    eesistuja
J. BORRELL FONTELLES                         M. VANHANEN


title: Komisjoni direktiiv 2007/8/EÜ, 20. veebruar 2007 , millega muudetakse nõukogu direktiivide 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisasid seoses fosfamidooni ja mevinfossi jääkide piirnormidega (EMPs kohaldatav tekst )

text:
               1.3.2007

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 63/9

      KOMISJONI DIREKTIIV 2007/8/EÜ,
   20. veebruar 2007,
   millega muudetakse nõukogu direktiivide 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisasid seoses fosfamidooni ja mevinfossi jääkide piirnormidega
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 23. novembri 1976. aasta direktiivi 76/895/EMÜ puu- ja köögiviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta, (1) eriti selle artiklit 5,
   võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/362/EMÜ teraviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (2) eriti selle artiklit 10,
   võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiivi 90/642/EMÜ teatavates taimset päritolu saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (3) eriti selle artiklit 7,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Teravilja ja taimset päritolu toodete, sealhulgas puu- ja köögivilja puhul kajastavad jääkide piirnormid sellist tõhusaks taimekaitseks vajaliku pestitsiidide miinimumkoguse kasutamist, mida rakendades jääkaine kogus on võimalikult väike ja toksikoloogiliselt vastuvõetav, pidades silmas eelkõige keskkonnakaitset ja jääkide määra, mida tarbijad hinnanguliselt toidu kaudu omastavad. Loomset päritolu toiduainete puhul kajastab jääkide piirnorm loomade söötmist pestitsiididega töödeldud teravilja ja taimset päritolu toodetega ning mõningatel juhtudel ka veterinaarravimite tarvitamise otseseid tagajärgi. Ühenduses kohaldatavad jääkide piirnormid kajastavad selliste jääkide koguse ülempiiri, mida tooted võivad heade põllumajandustavade järgimise korral sisaldada.

               (2)

               Pestitsiidide jääkide piirnorme vaadatakse pidevalt läbi ning neid muudetakse, et võtta arvesse uut teavet ja uusi andmeid. Jääkide piirnormid määratakse kindlaks vastavalt analüütiliselt määratud alammäärale, kui taimekaitsevahendite lubatud kasutamise tagajärjel ei leita toiduaines või selle pinnal märkimisväärselt pestitsiidijääke või kui nende kasutamine ei olnud lubatud või kui liikmesriikide poolt lubatud kasutamiseks ei esitatud vajalikke andmeid või kui kolmandates riikides kasutamiseks ei esitatud asjaomaseid andmeid ning selle tagajärjel esineb ühenduse turul ringlusse lastavates toiduainetes või nende pinnal pestitsiidide jääke.

               (3)

               Komisjonile on teatatud, et fosfamidooni ja mevinfossi puhul võivad jääkide kehtivad piirnormid vajada läbivaatamist, võttes arvesse, kuivõrd kättesaadav on toksikoloogia ja tarbimise alane uus teave. Komisjon on palunud asjakohastel referentliikmesriikidel teha ettepanekuid ühenduses jääkide suhtes kohaldatavate piirnormide läbivaatamise kohta. Niisugused ettepanekud edastati komisjonile.

               (4)

               Tarbijate eluaegset ja lühiajalist kokkupuudet toiduainete kaudu käesolevas direktiivis nimetatud pestitsiididega on uuesti hinnatud ja mõõdetud vastavalt ühenduses kasutatavatele menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni avaldatud juhiseid (4). Sellest lähtudes tuleks määrata jääkide uued piirnormid, mis tagavad, et tarbijaid ei seata lubamatult ohtu.

               (5)

               Tarbijate akuutset kokkupuudet kõnealuste pestitsiididega iga toiduaine kaudu, mis võib sisaldada nende pestitsiidide jääke, on hinnatud ja mõõdetud vastavalt ühenduse menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni avaldatud juhiseid. Jõuti järeldusele, et pestitsiidide jääkide esinemine jääkide uute piirnormide tasemel või neist väiksemal tasemel ei põhjusta ägedat mürgistust.

               (6)

               Uute piirnormide suhtes on konsulteeritud ühenduse kaubanduspartneritega Maailma Kaubandusorganisatsiooni vahendusel ja nende arvamusi kõnealuste normide kohta on arvesse võetud.

               (7)

               Seepärast tuleks direktiivide 76/895/EMÜ, 86/362/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisasid vastavalt muuta.

               (8)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 76/895/EMÜ II lisast jäetakse välja kanded fosfamidooni ja mevinfossi kohta.
   Artikkel 2
   Direktiivi 86/362/EÜ muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi I lisale.
   Artikkel 3
   Direktiivi 90/642/EMÜ muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi II lisale.
   Artikkel 4
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. septembriks 2007. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 2. septembrist 2007.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.
   Artikkel 5
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 6
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 20. veebruar 2007

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 340, 9.12.1976, lk 26. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/92/EÜ (ELT L 311, 10.11.2006, lk 31).

      (2)  EÜT L 221, 7.8.1986, lk 37. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/92/EÜ.

      (3)  EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/92/EÜ.

      (4)  Juhised pestitsiidijääkide toidu kaudu omandamise hindamiseks (läbi vaadatud), mille on koostanud GEMS/Food Programme koostöös pestitsiidijääkide Codex-komiteega, avaldatud Maailma Terviseorganisatsiooni poolt 1997. aastal (WHO/FSF/FOS/97.7).

      I LISA
      Direktiivi 86/362/EMÜ II lisa A ossa lisatakse fosfamidooni ja mevinfossi kohta järgmised read:

                     “Pestitsiidide jäägid

                     Piirnorm (mg/kg)

                     Fosfamidoon

                     0,01 (1)

                     Teravili

                     Mevinfoss (E- ja Z-isomeerid kokku)

                     0,01 (1)

                     Teravili

         (1)  Väljendab alumist määramispiiri.”

      II lisa
      Direktiivi 90/642/EMÜ II lisa A ossa lisatakse fosfamidooni ja mevinfossi kohta järgmised veerud:

                     “Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

                     Tooterühmad ja üksiktooted, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme

                     Fosfamidoon

                     Mevinfoss (E- ja Z-isomeerid kokku)

                                 1.

                                 Puuviljad, värsked, kuivatatud või kuumtöötlemata, säilitatud külmutatuna, suhkrulisandita; pähklid

                     0,01 (1)

                     0,01 (1)

                                 i)

                                 TSITRUSVILJAD

                     Greibid

                     Sidrunid

                     Laimid

                     Mandariinid (sh klementiinid ja samalaadsed hübriidid)

                     Apelsinid

                     Pomelod

                     Muud

                                 ii)

                                 PÄHKLID (koortega või ilma)

                     Mandlid

                     Brasiilia pähklid

                     Kašupähklid

                     Kastanid

                     Kookospähklid

                     Sarapuupähklid

                     Makadaamiapähklid

                     Pekanipähklid

                     Piiniapähklid

                     Pistaatsiapähklid

                     Kreeka pähklid

                     Muud

                                 iii)

                                 ÕUNVILJAD

                     Õunad

                     Pirnid

                     Küdooniad

                     Muud

                                 iv)

                                 LUUVILJAD

                     Aprikoosid

                     Kirsid

                     Virsikud (sh nektariinid ja samalaadsed hübriidid)

                     Ploomid

                     Muud

                                 v)

                                 MARJAD JA VÄIKESED PUUVILJAD

                                 a)

                                 Laua- ja veiniviinamarjad

                     Lauaviinamarjad

                     Veiniviinamarjad

                                 b)

                                 Maasikad (välja arvatud metsmaasikad)

                                 c)

                                 Koguviljad (välja arvatud metsamarjad)

                     Murakad

                     Põldmurakad

                     Logani murakad

                     Vaarikad

                     Muud

                                 d)

                                 Muud väikesed puuviljad ja marjad (v.a metsamarjad)

                     Mustikad

                     Jõhvikad

                     Sõstrad (punased, mustad ja valged)

                     Karusmarjad

                     Muud

                                 e)

                                 Looduses kasvavad marjad ja viljad

                                 vi)

                                 MUUD VILJAD

                     Avokaadod

                     Banaanid

                     Datlid

                     Viigimarjad

                     Kiivid

                     Kääbusapelsinid

                     Hiina litšipuu viljad

                     Mangod

                     Oliivid (lauaoliivid)

                     Oliivid (õli ekstraheerimiseks)

                     Papaiad

                     Purpur-kannatuslille viljad (granadillid)

                     Ananassid

                     Granaatõunad

                     Muud

                                 2.

                                 Köögiviljad: värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatud

                     0,01 (1)

                     0,01 (1)

                                 i)

                                 JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILJAD

                     Söögipeet

                     Porgand

                     Kassaava

                     Juurseller

                     Mädarõigas

                     Maapirn

                     Pastinaak

                     Juurpetersell

                     Redis

                     Aed-piimjuur

                     Bataat

                     Kaalikas

                     Naeris

                     Jamss

                     Muud

                                 ii)

                                 SIBULKÖÖGIVILJAD

                     Küüslauk

                     Harilik sibul

                     Šalottsibul

                     Talisibul

                     Muud

                                 iii)

                                 VILIKÖÖGIVILJAD

                                 a)

                                 Maavitsalised

                     Tomatid

                     Paprikad

                     Baklažaanid

                     Söödav muskushibisk

                     Muud

                                 b)

                                 Kõrvitsalised – söödava koorega

                     Kurgid

                     Kornišonid

                     Kabatšokid

                     Muud

                                 c)

                                 Kõrvitsalised – mittesöödava koorega

                     Melonid

                     Patissonid

                     Arbuusid

                     Muud

                                 d)

                                 Suhkrumais

                                 iv)

                                 KAPSASKÖÖGIVILJAD

                                 a)

                                 Õisik-kapsad

                     Spargelkapsas (sh asparkapsas)

                     Lillkapsas

                     Muud

                                 b)

                                 Peakapsad

                     Rooskapsas

                     Peakapsas

                     Muud

                                 c)

                                 Lehtkapsad

                     Hiina kapsas

                     Lehtkapsas

                     Muud

                                 d)

                                 Nuikapsas

                                 v)

                                 LEHTKÖÖGIVILJAD JA VÄRSKED MAITSETAIMED

                                 a)

                                 Aedsalat jms

                     Salatkress

                     Põldkännak

                     Aedsalat

                     Eskariool (sile endiiviasigur)

                     Põld-võõrkapsas (ruccola salat)

                     Kapsalehed ja -leherootsud

                     Muud

                                 b)

                                 Spinat jms

                     Aedspinat

                     Lehtpeet (mangold)

                     Muud

                                 c)

                                 Ürt-allikkress

                                 d)

                                 Harilik sigur

                                 e)

                                 Maitsetaimed

                     Aed-harakputk

                     Murulauk

                     Petersell

                     Lehtseller

                     Muu

                                 vi)

                                 AUNVILJAD (värsked)

                     Oad (kaunadega)

                     Oad (kaunadeta)

                     Herned (kaunadega)

                     Herned (kaunadeta)

                     Muu

                                 vii)

                                 VARSKÖÖGIVILJAD (värsked)

                     Spargel

                     Hispaania artišokk

                     Seller

                     Apteegitill

                     Artišokk

                     Porrulauk

                     Rabarber

                     Muud

                                 viii)

                                 SEENED

                                 a)

                                 Kultuurseened

                                 b)

                                 Looduses kasvavad seened

                                 3.

                                 Kaunviljad

                     0,01 (1)

                     0,01 (1)

                     Oad

                     Läätsed

                     Herned

                     Lupiinid

                     Muud

                                 4.

                                 Õliseemned

                     0,01 (1)

                     0,01 (1)

                     Linaseemned

                     Maapähklid

                     Mooniseemned

                     Seesamiseemned

                     Päevalilleseemned

                     Rapsiseemned

                     Sojaoad

                     Sinepiseemned

                     Puuvillaseemned

                     Kanepiseemned

                     Muud

                                 5.

                                 Kartul

                     0,01 (1)

                     0,01 (1)

                     Varajane kartul

                     Säilituskartul

                                 6.

                                 TEE (kuivatatud lehed ja varred, fermenteeritud või mitte, Camellia sinensis)

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)

                                 7.

                                 HUMAL (kuivatatud), sh humalakäbigraanulid ja kontsentreerimata pulber

                     0,02 (1)

                     0,02 (1)

         (1)  Väljendab alumist määramispiiri.”


title: Komisjoni direktiiv 2007/9/EÜ, 20. veebruar 2007 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 90/642/EMÜ lisa aldikarbi jääkide piirnormide osas (EMPs kohaldatav tekst )

text:
               1.3.2007

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 63/17

      KOMISJONI DIREKTIIV 2007/9/EÜ,
   20. veebruar 2007,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 90/642/EMÜ lisa aldikarbi jääkide piirnormide osas
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiivi 90/642/EMÜ teatavates taimset päritolu saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljas, sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide lubatud piirnormide kehtestamise kohta, (1) eriti selle artiklit 7,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Teravilja ja taimset päritolu toodete, sealhulgas puu- ja köögivilja puhul kajastavad jääkide piirnormid sellist tõhusaks taimekaitseks vajaliku pestitsiidide miinimumkoguse kasutamist, mida rakendades jääkaine kogus on võimalikult väike ja toksikoloogiliselt vastuvõetav, pidades silmas eelkõige keskkonnakaitset ja jääkide määra, mida tarbijad hinnanguliselt toidu kaudu omastavad. Ühenduses kohaldatavad jääkide piirnormid kajastavad selliste jääkide koguse ülempiiri, mida tooted võivad heade põllumajandustavade järgimise korral sisaldada.

               (2)

               Pestitsiidide jääkide piirnorme vaadatakse pidevalt läbi ning neid muudetakse, et võtta arvesse uut teavet ja uusi andmeid. Jääkide piirnormid määratakse kindlaks vastavalt analüütiliselt määratud alammäärale, kui taimekaitsevahendite lubatud kasutamise tagajärjel ei leita toiduaines või selle pinnal märkimisväärselt pestitsiidijääke või kui nende kasutamine ei olnud lubatud või kui liikmesriikide poolt lubatud kasutamiseks ei esitatud vajalikke andmeid või kui kolmandates riikides kasutamiseks ei esitatud asjaomaseid andmeid ning selle tagajärjel esineb ühenduse turul ringlusse lastavates toiduainetes või nende pinnal pestitsiidide jääke.

               (3)

               Üks liikmesriik teavitas komisjoni soovist muuta riigisiseseid jääkide piirnorme vastavalt direktiivi 90/642/EMÜ artiklile 8, lähtudes murest koguste üle, mida tarbijad saavad toiduga. Komisjonile on edastatud ühenduse piirnormide läbivaatamise ettepanekud.

               (4)

               Tarbijate eluaegset ja lühiajalist kokkupuudet käesolevas direktiivis nimetatud pestitsiididega toiduainete kaudu on uuesti hinnatud ja mõõdetud vastavalt ühenduses kasutatavatele menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni avaldatud juhiseid (2). Sellest lähtudes tuleks määrata jääkide uued piirnormid, mis tagavad, et tarbijaid ei seata lubamatult ohtu.

               (5)

               Tarbijate akuutset kokkupuudet kõnealuste pestitsiididega iga toiduaine kaudu, mis võib sisaldada nende pestitsiidide jääke, on hinnatud ja mõõdetud vastavalt ühenduse menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni avaldatud juhiseid. Jõuti järeldusele, et pestitsiidide jääkide esinemine uute piirnormide tasemel või sellest madalamal tasemel ei avalda ägedat toksilist mõju.

               (6)

               Uute piirnormide suhtes on konsulteeritud ühenduse kaubanduspartneritega Maailma Kaubandusorganisatsiooni vahendusel ja nende arvamusi kõnealuste normide kohta on arvesse võetud.

               (7)

               Komisjon palvel esitas Euroopa Toiduohutusamet (3) oma arvamuse ohtude kohta seoses aldikarbi jääkide piirnormiga käesolevas direktiivis.

               (8)

               Seepärast tuleks direktiivi 90/642/EMÜ lisasid vastavalt muuta.

               (9)

               Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 90/642/EMÜ II lisa A osa muudetakse vastavalt käesoleva direktiivi lisale.
   Artikkel 2
   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 1. septembriks 2007. Nad edastavad kõnealuste sätete teksti ning kõnealuste sätete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 2. septembrist 2007.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 20. veebruar 2007

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2006/92/EÜ (ELT L 311, 10.11.2006, lk 31).

      (2)  Juhised pestitsiidijääkide toidu kaudu omandamise hindamiseks (läbi vaadatud), mille on koostanud GEMS/Food Programme koostöös pestitsiidijääkide Codex komiteega ja avaldanud Maailma Terviseorganisatsioon 1997. aastal (WHO/FSF/FOS/97.7).

      (3)  The EFSA Journal (2006) 409, lk 1–23.

      LISA
      Direktiivi 90/642/EMÜ II lisa A-osas asendatakse aldikarbi read järgmisega:

                     Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg)

                     Tooterühmad ja üksiktooted, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme

                     Aldikarb (aldikarbi, selle sulfoksiidi ja sulfooni summa väljendatud aldikarbina)

                                 “1.

                                 Puuviljad, värsked, kuivatatud või kuumtöötlemata, külmutatud, suhkrulisandita; pähklid

                     0,02 (1)

                                 i)

                                 TSITRUSVILJAD

                     Greibid

                     Sidrunid

                     Laimid

                     Mandariinid (sh klementiinid ja samalaadsed hübriidid)

                     Apelsinid

                     Pomelod

                     Muud

                                 ii)

                                 PÄHKLID (koortega või ilma)

                     Mandlid

                     Brasiilia pähklid

                     Kašupähklid

                     Kastanid

                     Kookospähklid

                     Sarapuupähklid

                     Makadaamiapähklid

                     Pekanipähklid

                     Piiniapähklid

                     Pistaatsiapähklid

                     Kreeka pähklid

                     Muud

                                 iii)

                                 ÕUNVILJAD

                     Õunad

                     Pirnid

                     Küdooniad

                     Muud

                                 iv)

                                 LUUVILJAD

                     Aprikoosid

                     Kirsid

                     Virsikud (kaasa arvatud nektariinid ja samalaadsed hübriidid)

                     Ploomid

                     Muud

                                 v)

                                 MARJAD JA VÄIKSED PUUVILJAD

                                 a)

                                 Laua- ja veiniviinamarjad

                     Lauaviinamarjad

                     Veiniviinamarjad

                                 b)

                                 Maasikad (välja arvatud metsmaasikad)

                                 c)

                                 Koguviljad (välja arvatud metsamarjad)

                     Murakad

                     Põldmurakad

                     Logani murakad

                     Vaarikad

                     Muud

                                 d)

                                 Muud väiksed puuviljad ja marjad (välja arvatud metsamarjad)

                     Mustikad

                     Jõhvikad

                     Sõstrad (punased, mustad ja valged)

                     Karusmarjad

                     Muud

                                 e)

                                 Looduses kasvavad marjad ja viljad

                                 vi)

                                 MUUD VILJAD

                     Avokaadod

                     Banaanid

                     Datlid

                     Viigimarjad

                     Kiivid

                     Kääbusapelsinid

                     Litšid

                     Mangod

                     Oliivid (lauaoliivid)

                     Oliivid (õli ekstraheerimiseks)

                     Papaiad

                     Purpur-kannatuslille viljad (grenadillid)

                     Ananassid

                     Granaatõunad

                     Muud

                                 2.

                                 Köögiviljad, värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatud

                                 i)

                                 JUUR- JA MUGULKÖÖGIVILJAD

                     0,02 (1)

                     Söögipeet

                     Porgand

                     Kassaava

                     Juurseller

                     Mädarõigas

                     Maapirn

                     Pastinaak

                     Juurpetersell

                     Redis

                     Aed-piimjuur

                     Bataat

                     Kaalikas

                     Naeris

                     Jamss

                     Muud

                                 ii)

                                 SIBULKÖÖGIVILJAD

                     0,05

                     Küüslauk

                     Harilik sibul

                     Pesasibul

                     Talisibul

                     Muud

                                 iii)

                                 VILIKÖÖGIVILJAD

                     0,02 (1)

                                 a)

                                 Maavitsalised

                     Tomatid

                     Paprikad

                     Baklažaanid

                     Söödav muskushibisk

                     Muud

                                 b)

                                 Kõrvitsalised – söödava koorega

                     Kurgid

                     Kornišonid

                     Kabatšokid

                     Muud

                                 c)

                                 Kõrvitsalised – mittesöödava koorega

                     Melonid

                     Patissonid

                     Arbuusid

                     Muud

                                 d)

                                 Suhkrumais

                                 iv)

                                 KAPSASKÖÖGIVILJAD

                     0,02 (1)

                                 a)

                                 Õisik-kapsad

                     Spargelkapsas

                     Lillkapsas

                     Muud

                                 b)

                                 Peakapsad

                     Rooskapsas

                     Peakapsas

                     Muud

                                 c)

                                 Lehtkapsad

                     Hiina kapsas

                     Lehtkapsas

                     Muud

                                 d)

                                 Nuikapsas

                                 v)

                                 LEHTKÖÖGIVILJAD JA VÄRSKED ÜRDID

                     0,02 (1)

                                 a)

                                 Aedsalat jms

                     Salatkress

                     Põldkännak

                     Aedsalat

                     Eskariool (sile endiiviasigur)

                     Põld-võõrkapsas (ruccola salat)

                     Kapsalehed ja -leherootsud

                     Muud

                                 b)

                                 Spinat jms

                     Aedspinat

                     Lehtpeet (mangold)

                     Muud

                                 c)

                                 Ürt-allikkerss

                                 d)

                                 Harilik sigur

                                 e)

                                 Maitsetaimed

                     Aed-harakputk

                     Murulauk

                     Petersell

                     Lehtseller

                     Muud

                                 vi)

                                 KAUNVILJAD (värsked)

                     0,02 (1)

                     Oad (kaunadega)

                     Oad (kaunadeta)

                     Herned (kaunadega)

                     Herned (kaunadeta)

                     Muud

                                 vii)

                                 VARSKÖÖGIVILJAD (värsked)

                     0,02 (1)

                     Spargel

                     Hispaania artišokk

                     Seller

                     Apteegitill

                     Artišokk

                     Porrulauk

                     Rabarber

                     Muud

                                 viii)

                                 SEENED

                     0,02 (1)

                                 a)

                                 Kultuurseened

                                 b)

                                 Metsaseened

                                 3.

                                 Kaunviljad

                     0,02 (1)

                     Oad

                     Läätsed

                     Herned

                     Lupiinid

                     Muud

                                 4.

                                 Õliseemned

                     0,05 (1)

                     Linaseemned

                     Maapähklid

                     Mooniseemned

                     Seesamiseemned

                     Päevalilleseemned

                     Rapsiseemned

                     Sojaoad

                     Sinepiseemned

                     Puuvillaseemned

                     Kanepiseemned

                     Muud

                                 5.

                                 Kartulid

                     0,02 (1)

                     Varajane kartul

                     Säilituskartul

                                 6.

                                 TEE (Camellia sinensis'e kuivatatud lehed ja varred, fermenteeritud või fermenteerimata)

                     0,05 (1)

                                 7.

                                 HUMAL (kuivatatud), sh humalakäbigraanulid ja kontsentreerimata pulber

                     0,05 (1)

         (1)  alumine määramispiir”


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/46/EL, 3. aprill 2014 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 1999/37/EÜ sõidukite registreerimisdokumentide kohta

text:
                  29.4.2014

                  ET

                  Euroopa Liidu Teataja

                  L 127/129

            EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2014/46/EL,
      3. aprill 2014,
      millega muudetakse nõukogu direktiivi 1999/37/EÜ sõidukite registreerimisdokumentide kohta
      EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
      võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artiklit 91,
      võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
      olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,
      võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),
      pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,
      toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

      ning arvestades järgmist:

                  (1)

                  Tehnoülevaatus on osa üldisemast korrast, millega tagatakse, et sõidukeid hoitakse nende kasutamise ajal liiklusele ohutus ja keskkonna seisukohast vastuvõetavas seisukorras. Kõnealune kord peaks ette nägema sõidukite korralise tehnoülevaatuse ja kommertsvedusid tegevate liiklevate sõidukite tehnokontrolli ning sõidukite registreerimismenetluse, mis võimaldaks sõiduki liikluses kasutamise loa peatamist, kui sõiduk on vahetult liiklusohtlik.

                  (2)

                  Sõiduki registreerimine annab sellele riikliku maanteeliikluse loa. Nõukogu direktiivi 1999/37/EÜ (3) kohaldatakse üksnes sõidukite registreerimise suhtes. Samas peaks eelkõige juhtudel, mille puhul sõiduki kasutamisega avalikel teedel kaasneks selle tehnoseisundi tõttu oht, olema võimalik peatada teatud ajaks kõnealuse sõiduki kasutamise luba. Peatamisega kaasneva halduskoormuse vähendamiseks tuleks ette näha, et pärast peatamise lõpetamist ei tule registreerimisprotsessi uuesti läbida.

                  (3)

                  Tuleks kehtestada kohustus kustutada alaliselt registrist sõiduk, mille kohta on teatatud, et seda on käideldud romusõidukina vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/53/EÜ (4). Liikmesriikidel on võimalik siseriiklikus õiguses määrata kindlaks muud põhjused sõiduki registrist kustutamiseks.

                  (4)

                  Isegi kui sõiduk on registrist kustutatud, peaks olema võimalik säilitada kõnealuse registreeringu andmed.

                  (5)

                  Halduskoormuse vähendamiseks ja liikmesriikidevahelise teabevahetuse hõlbustamiseks tuleks sõidukiga seotud teave elektrooniliselt registreerida.

                  (6)

                  Käesoleva direktiiviga ei tohiks takistada liikmesriikidel käsitada pädevate asutuste peetavat elektroonilist andmebaasi põhilise teabeallikana oma territooriumil registreeritud sõidukite kohta. Liikmesriikidel peaks olema võimalik kasutada teabevahetuse hõlbustamiseks elektroonilist võrgustikku, mis hõlmab andmeid riiklikest elektroonilistest andmebaasidest.

                  (7)

                  Kui tehnoülevaatuse käigus leitakse ohtlikud puudused ja peatatakse luba kasutada sõidukit avalikel teedel, tuleks kõnealune peatamine registreerida seniks, kuni sõiduk on läbinud uue tehnoülevaatuse.

                  (8)

                  Selleks et ajakohastada direktiivi 1999/37/EÜ nii I kui II lisa punkti II.4 teist taanet ja punkti III.1 alapunkti A alapunkti b liidu laienemise korral ning ajakohastada I lisa punkti II.6 mittekohustuslikke elemente juhul, kui liidu tüübikinnitusalastes õigusaktides muudetakse mõisteid või vastavustunnistuste sisu, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel l peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

                  (9)

                  Direktiivi 1999/37/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta,

            ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
      Artikkel 1
      Direktiivi 1999/37/EÜ muudatused
      Direktiivi 1999/37/EÜ muudetakse järgmiselt.

                  1)

                  Artikli 1 esimene lause asendatakse järgmisega:
                  „Käesolevat direktiivi kohaldatakse liikmesriikide poolt välja antud sõidukite registreerimisdokumentide suhtes.”

                  2)

                  Artiklile 2 lisatakse järgmised punktid:
                  „e)   „peatamine”– piiratud ajavahemik, mille jooksul liikmesriik ei luba sõidukit liikluses kasutada ja mille järel, tingimusel et peatamise põhjused enam ei kehti, võib anda loa seda jälle kasutada, ilma et oleks vaja uut registreerimisprotsessi;
                  f)   „registrist kustutamine”– liikmesriigi poolt antud sõiduki liikluses kasutamise loa kehtetuks tunnistamine.”

                  3)

                  Artiklile 3 lisatakse järgmised lõiked:
                  „4.   Liikmesriigid registreerivad elektrooniliselt andmed kõigi oma territooriumil registreeritud sõidukite kohta. Kõnealused andmed hõlmavad järgmist:

                              a)

                              kõik I lisa punkti II.5 kohased kohustuslikud elemendid ning kõnealuse lisa punkti II.6 koodide J, V.7 ja V.9 elemendid, mille kohta on teave olemas;

                              b)

                              võimaluse korral muud I lisas loetletud mittekohustuslikud andmed või Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2007/46/EÜ (*) sätestatud vastavustunnistuses sisalduvad andmed;

                              c)

                              Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/45/EL (**) kohase kohustusliku korralise tehnoülevaatuse tulemused ja tehnoülevaatuse kontrollkaardi kehtivusaeg.

                        Käesoleva direktiivi kontekstis toimub isikuandmete töötlemine kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiividega 95/46/EÜ (***) ja 2002/58/EÜ (****).
                  5.   Sõidukite tehnilised andmed tehakse korrapäraste tehnoülevaatuste eesmärgil kättesaadavaks pädevatele asutustele või ülevaatuspunktidele. Liikmesriigid võivad piirata selliste andmete kasutamist ja levitamist ülevaatuspunktide poolt, et ära hoida andmete kuritarvitamist.

                     (*)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1)."

                     (**)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/45/EL, milles käsitletakse mootorsõidukite ja nende haagiste korralist tehnoülevaatust ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2009/40/EÜ (ELT L 127, 29.4.2014, lk 51)."

                     (***)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiiv 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31)."

                     (****)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37).”"

                  4)

                  Lisatakse järgmine artikkel:
                  „Artikkel 3a
                  1.   Kui liikmesriigi pädev asutus saab teate korralise tehnoülevaatuse kohta, millest nähtub, et konkreetse sõiduki jaoks antud luba selle kasutamiseks liikluses on peatatud vastavalt direktiivi 2014/45/EL artiklile 9, registreeritakse peatamine elektrooniliselt ja tehakse täiendav tehnoülevaatus.
                  Peatamine on jõus seni, kuni sõiduk läbib uue tehnoülevaatuse. Tehnoülevaatuse eduka läbimise korral annab pädev asutus viivitamata uuesti loa sõiduki kasutamiseks liikluses. Uus registreerimisprotsess ei ole vajalik.
                  Liikmesriigid või nende pädevad asutused võivad võtta meetmeid, et lihtsustada uut ülevaatust sõidukite jaoks, mille liikluses kasutamise luba on peatatud. Kõnealused meetmed võivad hõlmata luba sõita avalikel teedel remondikohast ülevaatuspunkti tehnoülevaatust tegema.
                  2.   Liikmesriik võib registreerimistunnistuse omanikul lubada esitada pädevale asutusele taotluse registreeringu ülekandmiseks sõiduki uuele omanikule.
                  3.   Kui liikmesriigi pädev asutus saab teate, et sõidukit on käideldud romusõidukina vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2000/53/EÜ, (*****) kustutatakse kõnealune sõiduk alaliselt registrist ja sellekohane teave lisatakse elektroonilisse registrisse.

                     (*****)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiiv 2000/53/EÜ kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta (EÜT L 269, 21.10.2000, lk 34).”"

                  5)

                  Artiklile 5 lisatakse järgmine lõige:
                  „3.   Ilma et see piiraks direktiivi 2014/45/EL artikli 5 lõike 4 ja artikli 8 lõike 3 kohaldamist, tunnustavad liikmesriigid põhimõtteliselt tehnoülevaatuse kontrollkaardi kehtivust, juhul kui vahetub selle sõiduki omanik, millel on korralise tehnoülevaatuse kehtiv tõend.”

                  6)

                  Artiklid 6 ja 7 asendatakse järgmisega:
                  „Artikkel 6
                  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 7 vastu delegeeritud õigusaktid, et muuta:

                              —

                              nii I kui II lisa punkti II.4 teist taanet ja punkti III.1 alapunkti A alapunkti b liidu laienemise korral;

                              —

                              I lisa punkti II.6 mittekohustuslikke elemente juhul, kui liidu tüübikinnitusalastes õigusaktides muudetakse mõisteid või vastavustunnistuste sisu.

                        Artikkel 7
                  1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.
                  2.   Artiklis 6 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates 19. maist 2014. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituse delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.
                  3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 6 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.
                  4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.
                  5.   Artikli 6 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.”

                  7)

                  Artikkel 9 asendatakse järgmisega:
                  „Artikkel 9
                  Liikmesriigid abistavad üksteist käesoleva direktiivi rakendamisel. Nad võivad kahe- või mitmepoolselt vahetada teavet, eelkõige selleks, et vajaduse korral enne sõiduki registreerimist kontrollida selle õiguslikku seisundit sõiduki eelnevalt registreerinud liikmesriigis. Selline kontroll võib teabevahetuse hõlbustamiseks toimuda eelkõige elektroonilise võrgustiku abil, mis hõlmab andmeid riiklikest elektroonilistest andmebaasidest.”

                  8)

                  I lisa punkti II.6 lisatakse järgmine alapunkt:

                              „X)

                              tõend tehnoülevaatuse läbimise kohta, järgmise tehnoülevaatuse kuupäev või kontrollkaardi kehtivuse lõppkuupäev.”

            Artikkel 2
      Ülevõtmine
      1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 20. maiks 2017. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.
      Nad kohaldavad kõnealuseid sätteid alates 20. maist 2018.
      Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nende ametlikul avaldamisel nendesse või nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
      2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
      Artikkel 3
      Jõustumine
      Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
      Artikkel 4
      Adressaadid
      Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

         Brüssel, 3. aprill 2014

               Euroopa Parlamendi nimel

               president

            M. SCHULZ

               Nõukogu nimel

               eesistuja

            D. KOURKOULAS

         (1)  ELT C 44, 15.2.2013, lk 128.

         (2)  Euroopa Parlamendi 11. märtsi 2014. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 24. märtsi 2014. aasta otsus.

         (3)  Nõukogu 29. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/37/EÜ sõidukite registreerimisdokumentide kohta (EÜT L 138, 1.6.1999, lk 57).

         (4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. septembri 2000. aasta direktiiv 2000/53/EÜ kasutuselt kõrvaldatud sõidukite kohta (EÜT L 269, 21.10.2000, lk 34).


title: Nõukogu direktiiv 2004/76/EÜ, 29. aprill 2004, millega muudetakse direktiivi 2003/49/EÜ teatud liikmesriikide võimaluse osas rakendada üleminekuperioode eri liikmesriikide sidusühingute vaheliste intressimaksete ja kasutustasude suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi rakendamiseks

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32004L0076

Euroopa Liidu Teataja L 157 , 30/04/2004 Lk 0106 - 0113

		Nõukogu direktiiv 2004/76/EÜ,29. aprill 2004,millega muudetakse direktiivi 2003/49/EÜ teatud liikmesriikide võimaluse osas rakendada üleminekuperioode eri liikmesriikide sidusühingute vaheliste intressimaksete ja kasutustasude suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi rakendamiseksEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eelkõige selle artiklit 94,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiiv 2003/49/EÜ eri liikmesriikide sidusühingute vaheliste intressimaksete ja kasutustasude suhtes kohaldatava ühise maksustamissüsteemi kohta [3] sätestab nende maksete maksustamise kaotamise liikmesriigis, kus need tekivad, ent tagab ühtlasi nende maksete ühekordse maksustamise mingis liikmesriigis.(2) Direktiivi 2003/49/EÜ kohaldamine võib põhjustada eelarveraskusi Tšehhi Vabariigis, Lätis, Leedus, Poolas ja Slovakkias, arvestades riigisisese õiguse ning tulu ja kapitali maksustamislepete alusel rakendatavat kinnipeetava maksu määra ja sel viisil kogutavat maksutulu.(3) Nendel ühinejariikidel tuleb seetõttu lubada ajutiselt kuni kohaldamiskuupäevani, mis on sätestatud nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta [4] artikli 17 lõigetes 2 ja 3, mitte kohaldada direktiivi 2003/49/EÜ teatud sätteid, mis puudutavad Läti ja Leedu osas intressimakseid ja kasutustasusid ning Tšehhi Vabariigi, Poola ja Slovakkia osas ainult kasutustasusid.(4) Käesolevas direktiivis sätestatud meede ei ole kohandus 2003. aasta ühinemisakti artikli 57 tähenduses.(5) Et liikmesriigid peavad andma intressimaksetelt ja kasutustasudelt maha arvatud maksu osas krediiti, tuleb tagada, et käesolev direktiiv võetakse üle 2003. aasta ühinemisakti jõustumiskuupäevaks.(6) Käesoleva direktiivi sätteid tuleb kohaldada alates uute liikmesriikide ühinemiskuupäevast. Asja kiireloomulisuse tõttu on õigustatud kuuenädalase perioodi erand, mis on sätestatud protokollis riikide parlamentide funktsiooni kohta Euroopa Liidus, punktis I.3,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 2003/49/EÜ artikkel 6 muudetakse järgmiseks.1. Pealkiri asendatakse järgmisega:"Üleminekueeskirjad Tšehhi Vabariigi, Kreeka, Hispaania, Läti, Leedu, Poola, Portugali ja Slovakkia jaoks"2. Lõiked 1, 2 ja 3 asendatakse järgmistega:"1. Kreekal, Lätil, Poolal ja Portugalil on lubatud mitte kohaldada artikli 1 sätteid kuni nõukogu 3. juuni 2003. aasta direktiivi 2003/48/EÜ (hoiuste intresside maksustamise kohta) [5] artikli 17 lõigetes 2 ja 3 osutatud kohaldamiskuupäevani. Eespool nimetatud kuupäeval algava kaheksa aasta pikkuse üleminekuperioodi ajal ei või teise liikmesriigi sidusühingule ega liikmesriigi sidusühingu teises liikmesriigis asuvale püsivale tegevuskohale tasutud intressimaksete ja kasutustasude suhtes kohaldatava maksu määr olla üle 10 % esimesel neljal aastal ja üle 5 % viimasel neljal aastal.Leedul on lubatud mitte kohaldada artikli 1 sätteid kuni direktiivi 2003/48/EÜ (hoiuste intresside maksustamise kohta) artikli 17 lõigetes 2 ja 3 osutatud kohaldamiskuupäevani. Eespool nimetatud kuupäeval algava kuue aasta pikkuse üleminekuperioodi ajal ei või teise liikmesriigi sidusühingule ega liikmesriigi sidusühingu teises liikmesriigis asuvale püsivale tegevuskohale tasutud kasutustasude suhtes kohaldatava maksu määr olla üle 10 %. Kuue aasta pikkuse üleminekuperioodi esimesel neljal aastal ei või teise liikmesriigi sidusühingule ega liikmesriigi sidusühingu teises liikmesriigis asuvale püsivale tegevuskohale tasutud intressimaksete suhtes kohaldatava maksu määr olla üle 10 %; ning järgneval kahel aastal ei tohi selliste intressimaksete suhtes kohaldatava maksu määr olla üle 5 %.Hispaanial ja Tšehhi Vabariigil on lubatud jätta ainult kasutustasude puhul kohaldamata artikli 1 sätted kuni direktiivi 2003/48/EÜ artikli 17 lõigetes 2 ja 3 osutatud kohaldamiskuupäevani. Eespool nimetatud kuupäeval algava kuue aasta pikkuse üleminekuperioodi ajal ei või teise liikmesriigi sidusühingule ega liikmesriigi sidusühingu teises liikmesriigis asuvale püsivale tegevuskohale tasutud kasutustasude suhtes kohaldatava maksu määr olla üle 10 %. Slovakkial on lubatud jätta ainult kasutustasude puhul kohaldamata artikli 1 sätted kahe aasta pikkuse üleminekuperioodi vältel, mis algab 1. mail 2004.Käesolevate üleminekueeskirjade kohaldamine eeldab siiski, et jätkuvalt kohaldatakse kõiki Tšehhi Vabariigi, Kreeka, Hispaania, Läti, Leedu, Poola, Portugali või Slovakkia ja teiste liikmesriikide vahelistes kahepoolsetes kokkulepetes sätestatud maksumääri, mis on madalamad kui esimeses, teises ja kolmandas lõikes osutatud maksumäärad. Enne käesolevas lõikes osutatud üleminekuperioodide lõppemist võib nõukogu komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt otsustada kõnealuste üleminekuperioodide võimaliku pikendamise.2. Kui liikmesriigi äriühing või liikmesriigi äriühingu kõnealuses liikmesriigis asuv püsiv tegevuskoht- saab intresse või kasutustasusid Kreeka, Läti, Leedu, Poola või Portugali sidusühingult;- saab kasutustasusid Tšehhi Vabariigi, Hispaania või Slovakkia sidusühingult;- saab intresse või kasutustasusid liikmesriigi sidusühingu püsivalt tegevuskohalt, mis asub Kreekas, Lätis, Leedus, Poolas või Portugalis;või- saab kasutustasusid liikmesriigi sidusühingu püsivalt tegevuskohalt, mis asub Tšehhi Vabariigis, Hispaanias või Slovakkias,võimaldab esimene liikmesriik Tšehhi Vabariigis, Kreekas, Hispaanias, Lätis, Leedus, Poolas, Portugalis või Slovakkias lõike 1 kohaselt kõnealuselt tulult tasutud maksuga samaväärse summa maha arvata kõnealust tulu saanud äriühingu või püsiva tegevuskoha tulude suhtes kohaldatavatest maksudest.3. Lõikes 2 sätestatud mahaarvamine ei või ületada järgmiste maksude madalaimat määra:a) Tšehhi Vabariigis, Kreekas, Hispaanias, Lätis, Leedus, Poolas, Portugalis või Slovakkias selliselt tulult lõike 1 põhjal tasutav maks võib) intressid või kasutustasu saanud äriühingu või püsiva tegevuskoha tulu suhtes kohaldatava maksu see osa, arvutatuna enne mahaarvamist, mis tuleneb kõnealustest maksetest vastavalt selle liikmesriigi riigisisesele õigusele, mille äriühing see on või kus asub püsiv tegevuskoht."Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt käesoleva direktiivi jõustumiskuupäevaks. Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata nende õigusaktide teksti ning nende aktide ja käesoleva direktiivi vastavustabeli.Liikmesriigid lisavad nende õigusaktide vastuvõtmisel nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga korraldatavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste riigisiseste õigusaktide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia ühinemislepingu jõustumise korral selle jõustumiskuupäeval.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 29. aprill 2004Nõukogu nimeleesistujaM. McDowell[1] 21. aprilli 2004. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).[2] 28. aprilli 2004. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).[3] ELT L 157, 26.6.2003, lk 49.[4] ELT L 157, 26.6.2003, lk 38.[5] ELT L 157, 26.6.2003, lk 38.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 1999/49/EÜ, 25. mai 1999, millega muudetakse ühist käibemaksusüsteemi käsitlevat direktiivi 77/388/EMÜ seoses ühtse maksumääraga

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31999L0049

Euroopa Liidu Teataja L 139 , 02/06/1999 Lk 0027 - 0028

		Nõukogu direktiiv 1999/49/EÜ,25. mai 1999,millega muudetakse ühist käibemaksusüsteemi käsitlevat direktiivi 77/388/EMÜ seoses ühtse maksumääragaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 93,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:(1) 17. mail 1977 vastuvõetud kuuenda nõukogu direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas) [4] artikli 12 lõike 3 punktis a sätestatakse, et nõukogu otsustab pärast 31. detsembrit 1998 kohaldatava ühtse maksumäära suuruse; iga liikmesriik kehtestab ühtse käibemaksumäära protsendina maksustatavast summast, kusjuures maksumäär on kauba tarnimise ja teenuse osutamise puhul sama; 1. jaanuarist 1993 31. detsembrini 1998 ei või see määr olla väiksem kui 15 %;(2) kogemused on näidanud, et praegu eri liikmesriikides kehtiv ühtne käibemaksumäär koos üleminekukorra mehhanismiga on taganud selle üleminekukorra rahuldava toimimise; seetõttu tundub ühtse määra puhul asjakohane säilitada alammäära praegune tase veel teatava aja vältel;(3) komisjoni aruandes maksumäärade kohta tõsteti siiski esile asjaolu, et esineb konkurentsimoonutusi, mida ühisraha kasutuselevõtmine tõenäoliselt võimendab; ühtse määra kohaldamisaeg peaks piirduma kahe aastaga, et nõukogu saaks hiljem otsustada nii ühtse määra kui ka vähendatud määra või määrade suuruse,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1"a) Iga liikmesriik kehtestab ühtse käibemaksumäära protsendina maksustatavast summast, kusjuures maksumäär on kauba tarnimise ja teenuse osutamise puhul sama. 1. jaanuarist 1999 31. detsembrini 2000 ei või see määr olla väiksem kui 15 %.Komisjoni ettepaneku põhjal ning pärast Euroopa Parlamendi ja majandus- ja sotsiaalkomiteega konsulteerimist otsustab nõukogu ühehäälselt ühtse määra, mida kohaldatakse pärast 31. detsembrit 2000.Liikmesriigid võivad kohaldada ka üht või kaht vähendatud maksumäära. Need määrad kehtestatakse protsendina maksustatavast summast ega või olla väiksemad kui 5 %, kusjuures neid kohaldatakse üksnes H lisas nimetatud rühmadesse kuuluvate kaupade ja teenuste tarnete suhtes."Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 1. jaanuaril 1999. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Seda kohaldatakse 1. jaanuarist 1999.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 25. mai 1999Nõukogu nimeleesistujaH. Eichel[1] EÜT C 409, 30.12.1998, lk 13.[2] 23. märtsi 1999. aasta arvamus (Euroopa Ühenduste Teatajas veel avaldamata).[3] EÜT C 101, 12.4.1999, lk 73.[4] EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 98/80/EÜ (EÜT L 281, 17.10.1998, lk 31).--------------------------------------------------