title: Komisjoni direktiiv 2004/78/EÜ, 29. aprill 2004, millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/56/EÜ mootorsõidukite ja nende haagiste kütteseadmete kohta ning nõukogu direktiivi 70/156/EMÜEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32004L0078

Euroopa Liidu Teataja L 153 , 30/04/2004 Lk 0103 - 0113

		Komisjoni direktiiv 2004/78/EÜ,29. aprill 2004,millega muudetakse tehnika arenguga kohandamise eesmärgil Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/56/EÜ mootorsõidukite ja nende haagiste kütteseadmete kohta ning nõukogu direktiivi 70/156/EMÜ(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [1] eriti selle artikli 13 lõiget 2,võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. septembri 2001. aasta direktiivi 2001/56/EÜ mootorsõidukite ja nende haagiste kütteseadmete kohta, [2] eriti selle artiklit 5,ning arvestades järgmist:(1) Direktiiv 2001/56/EÜ on üks mitmest EÜ tüübikinnitusmenetlust käsitlevast üksikdirektiivist, mis kehtestati vastavalt direktiivile 70/156/EMÜ. Direktiiv 2001/56/EÜ sätestab põletuskütteseadmetega varustatud sõidukite ning põletuskütteseadmete kui komponentide tüübikinnituse nõuded.(2) Direktiivi 2001/56/EÜ artikli 5 kohaselt peab komisjon uurima mootorsõidukite veeldatud naftagaasiga käitatavate kütteseadmetega seotud täiendavaid ohutusnõudeid.(3) Seni on liikmesriigid kohaldanud sõidukite suhtes, mis on varustatud kütusena veeldatud naftagaasi kasutavate kütteseadmetega, individuaalseid siseriiklikke nõudeid. Selleks et ühtlustada lähenemist veeldatud naftagaasiga töötavatele seadmetele ja kütteseadmetele esitatavate tehniliste nõuete suhtes, tuleks mootorsõidukite ja nende haagiste tüü bikinnituse süsteemi juures kohaldada kaht Euroopa standardit, mis on nüüd kättesaadavad. Seetõttu peetakse tehnika arengu perspektiivist vajalikuks viia direktiivi 2001/56/EÜ sisse need kaks EN standardit ning ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni määruse nr 67 põhielemendid.(4) Seetõttu tuleks direktiivi 2001/56/EÜ vastavalt muuta; eriti aga tuleks VIII lisa selguse huvides asendada.(5) Erandid seoses eriotstarbeliste sõidukite kütteseadmetega, eriti autoelamute ja haagissuvilate omadega, mis on küllalt sageli varustatud veeldatud naftagaasiga töötavate kütteseadmetega, ei ole enam nõutavad seoses nõuete kehtestamisega veeldatud naftagaasiga töötavatele kütteseadmetele. Seetõttu peab direktiivi 2001/56/EÜ ühtlustatud ohutusnõudeid kohaldama kõigi sõidukite, sh direktiivi 70/156/EMÜ XI lisas osundatud eriotstarbeliste sõidukite suhtes.(6) Seepärast tuleks direktiivi 70/156/EMÜ vastavalt muuta.(7) Käesoleva direktiiviga sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 70/156/EMÜ artikli 13 kohaselt asutatud tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega;ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 2001/56/EÜ muudatusDirektiivi 2001/56/EMÜ muudetakse järgmiselt:1. I ja II lisa muudetakse kooskõlas käesoleva direktiivi I lisa A osaga;2. VIII lisa asendatakse käesoleva direktiivi I lisa B osas toodud tekstiga.Artikkel 2Direktiivi 70/156/EMÜ muudatusDirektiivi 70/156/EMÜ muudetakse kooskõlas käesoleva direktiivi II lisaga.Artikkel 3Üleminekusätted1. Alates 1. oktoobrist 2004 ei või liikmesriigid kütteseadmetega seotud põhjenduste alusel, seoses uut tüüpi, veeldatud naftagaasil töötava kütteseadmega varustatud sõidukiga, mis vastab direktiivi 2001/56/EÜ I, II ja IV kuni VIII lisas sätestatud nõuetele, mida on muudetud käesoleva direktiiviga:a) keelduda andmast välja EÜ tüübikinnitust või siseriiklikku tüübikinnitust, ningb) keelata sõidukite registreerimist, müüki või kasutuselevõtmist.2. Alates 1. oktoobrist 2004 ei või liikmesriigid seoses uut tüüpi, veeldatud naftagaasil töötava kütteseadmega, kui komponendiga, mis vastab direktiivi 2001/56/EÜ I, II ja IV kuni VIII lisas sätestatud nõuetele, mida on muudetud käesoleva direktiiviga:a) keelduda andmast välja EÜ tüübikinnitust või siseriiklikku tüübikinnitust, ningb) keelata registreerimist, müüki või kasutuselevõtmist.3. Alates 1. jaanuarist 2006 keelduvad liikmesriigid andmast välja EÜ tüübikinnitust ja võivad keelduda andmast välja siseriiklikku tüübikinnitust sellist tüüpi sõidukitele, mis on varustatud veeldatud naftagaasil töötava kütteseadmega, ja sellist tüüpi veeldatud naftagaasil töötavatele kütteseadmetele kui komponentidele, mis ei vasta direktiivi 2001/56/EÜ I, II ja IV kuni VIII lisas sätestatud nõuetele, mida on muudetud käesoleva direktiiviga.4. Alates 1. jaanuarist 2007, seoses sõidukitega, mis on varustatud veeldatud naftagaasil töötava kütteseadmega, mis ei vasta direktiivi 2001/56/EÜ I, II ja IV kuni VIII lisas sätestatud nõuetele, mida on muudetud käesoleva direktiiviga, liikmesriigid:a) käsitlevad vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ sätetele uute sõidukitega kaasasolevaid vastavustunnistusi selle direktiivi artikli 7 lõike 1 kohaldamisel kehtetuna, ningb) võivad keelduda uute sõidukite registreerimisest, müügist või kasutuselevõtmisestkütteseadmetega seotud põhjenduste alusel.5. Alates 1. jaanuarist 2007 kuuluvad direktiivi 70/156/EMÜ artikli 7 lõike 2 juures veeldatud naftagaasil töötavate kütteseadmete kui komponentide suhtes kohaldamisele direktiivi 2001/56/EÜ I, II ja IV-VIII lisas sätestatud nõuded, mida on muudetud käesoleva direktiiviga.Artikkel 4Ülevõtmine1. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. septembriks 2004. Nad edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 5JõustumineKäesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Artikkel 6AdressaadidKäesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 29. aprill 2004Komisjoni nimelkomisjoni liigeErkki Liikanen[1] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga nr 2004/3/EÜ (ELT L 49, 19.2.2004, lk 36).[2] EÜT L 292, 9.11.2001, lk 21. Direktiivi on viimati muudetud 2003. aasta ühinemisaktiga.--------------------------------------------------LISAI LISADIREKTIIVI 2001/56/EÜ MUUDATUSEDA OSA1. I lisa muudetakse järgmiselt:a) 1. liitesse lisatakse uued punktid 9.10.5.3 ja 9.10.5.3.1 järgmiselt:"9.10.5.3 Sõidukitüübi põletuskütteseadmega ja automaatjuhtimisega seotud lühikirjeldus: …9.10.5.3.1. ülevaatejoonis põletuskütteseadmest, õhu sissevõtu süsteemist, väljalaske süsteemist, kütusemahutist, kütuse varustussüsteemist (sh klappidest) ja elektriühendustest, millelt on näha nende asukohad sõidukis."Punkt 9.10.5.3 (endine) numereeritakse ümber punktiks 9.10.5.4.b) 2. liiteaddendum'isse lisatakse uued punktid 1.2.1 ja 1.2.2 järgmiselt:"1.2.1. Mark ja tüüp: …1.2.2. Komponendi ja kinnituse number, kui see on kohaldatav: …"c) 3. liites asendatakse punkt 1.2 järgmisega:"1.2. Põletuskütteseadme ja kõigi selle komponentide detailne kirjeldus, ülevaatejoonised ja paigaldamise kirjeldus:"d) I lisa 5. liite punktis 1.1.2. asendatakse tekst "direktiivis 78/548/EMÜ" tekstiga "direktiivis 2001/56/EÜ."2. II lisa punkti 3.2.1. muudetakse järgmiselt:a) Tabeli reas "Gaasilise kütusega kütteseade" asendatakse tekst "Vt märkus 2 ja 3" tekstiga "Vt märkus 3";b) Märkus 2 kustutatakse.B OSAVIII lisa asendatakse järgmisega:VIII LISAOHUTUSNÕUDED VEELDATUD NAFTAGAASIGA KÄITATAVATELE PÕLETUSKÜTTESEADMETELE JA KÜTTESÜSTEEMIDELE1. MAANTEELIIKLUSES KASUTATAVAD VEELDATUD NAFTAGAASIGA KÄITATAVAD KÜTTESÜSTEEMID1.1. Kui mootorsõidukis olevat küttesüsteemi saab kasutada ka sõiduki liikumise ajal, peavad veeldatud naftagaasiga käitatav kütteseade ja selle varustussüsteem vastama järgmistele nõuetele:1.1.1. Veeldatud naftagaasiga käitatav kütteseade peab vastama eriotstarbeliste veeldatud naftagaasiga käitatavate kütteseadmete tehniliste andmete ühtlustatud standardile – Suletud ruumis kasutatavad veeldatud naftagaasiga käitatavad ruumi kütteseadmed paigaldamiseks sõidukitesse ja paatidesse (EN 624:2000). [1][2]1.1.3. Sõidukis oleva veeldatud naftagaasiga käitatava küttesüsteemi gaasilise faasi paigaldus peab vastama ühtlustatud standardi Veeldatud naftagaasi süsteemide paigaldamine sõidukelamute jaoks puhkemajutussõidukitesse ja teistesse maanteesõidukitesse (EN 1949:2002) [3] tehniliste andmete nõuetele.1.1.4. Veeldatud naftagaasi varustussüsteem peab olema konstrueeritud selliselt, et veeldatud naftagaasiga varustamine toimuks paigaldatud veeldatud naftagaasiga käitatava põletuskütteseadme korral nõutava rõhu all ja õiges faasis. Veeldatud naftagaasi on lubatud püsivalt paigaldatud veeldatud naftagaasi mahutist välja tõmmata kas gaasilises või vedelas olekus.1.1.5. Püsivalt paigaldatud veeldatud naftagaasi mahuti vedeliku väljundaval, mille kaudu veeldatud naftagaas kütteseadmesse voolab, peab ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni määruse nr 67 lõike 17.6.1.1 nõuete kohaselt olema ülevooluklapiga kaugjuhitav hooldusklapp. Ülevooluklapiga kaugjuhitav hooldusklapp peab olema juhitud selliselt, et see sulgub automaatselt viie sekundi jooksul pärast sõiduki mootori seiskumist sõltumata süütevõtme asendist. Kui nende viie sekundi jooksul kütteseadme või veeldatud naftagaasiga varustamise süsteemi sisselülitamise lüliti aktiveeritakse, võib küttesüsteem tööle jääda. Kütet saab alati taaskäivitada.1.1.6. Kui varustamine toimub vedelas olekus veeldatud naftagaasiga püsivalt paigaldatud veeldatud naftagaasi mahutist või eraldi kantava(te)st vedelgaasiballooni(de)st, tuleb võtta asjakohased meetmed tagamaks, et:1.1.6.1. vedelas olekus veeldatud naftagaas ei saaks siseneda rõhuregulaatorisse ega veeldatud naftagaasiga käitatavasse põletuskütteseadmesse. Kasutada võib separaatorit; ja1.1.6.2. õnnetuse tagajärjel ei või leida aset vähimatki reguleerimata emissiooni. Ette peavad olema nähtud meetmed veeldatud naftagaasi voolu peatamiseks vastava seadise paigaldamise teel vahetult pärast ballooni või mahuti külge monteeritud regulaatorit; kui regulaator on monteeritud balloonist või mahutist lahusolevana, siis paigaldatakse vastav seadis vahetult enne balloonist või mahutist lähtuvat voolikut või toru ning regulaatori järele paigaldatakse lisaseadis.1.1.7. Kui varustamine toimub vedelas olekus veeldatud naftagaasiga, siis kuumutatakse aurusti ja rõhuregulaatori seadist asjakohasel viisil sobiva kuumusallika abil.1.1.8. Mootorsõidukites, mille käivitussüsteemis kasutatakse veeldatud naftagaasi, võib veeldatud naftagaasiga käitatav põletuskütteseade olla ühendatud sama püsivalt paigaldatud veeldatud naftagaasi mahutiga, millest toimub mootori varustamine veeldatud naftagaasiga tingimusel, et käivitussüsteem vastab ohutusnõuetele. Kütte jaoks eraldi vedelgaasimahuti kasutamisel peab see mahuti olema varustatud oma enda täiteüksusega.2. AINULT PAIGALSEISMISEL KASUTATAVAD VEELDATUD NAFTAGAASIGA KÄITATAVAD KÜTTESÜSTEEMID2.1. Veeldatud naftagaasiga käitatava küttesüsteemi, mis on mõeldud kasutamiseks üksnes ajal, mil sõiduk ei liigu, veeldatud naftagaasiga käitatav kütteseade ja selle varustussüsteem peavad vastama järgmistele nõuetele:2.1.1. Kantavate veeldatud naftagaasi silindrite hoidekoha peale ja küttesüsteemi juhtseadise lähedusse kinnitatakse püsivad sildid, milles on toodud juhised selle kohta, et kantava veeldatud naftagaasi silindri klapp on sõiduki liikumise ajal suletud.2.1.2. Veeldatud naftagaasiga põletuskütteseade peab vastama punkti 1.1.1. nõuetele.2.1.3. Veeldatud naftagaasiga käitatava küttesüsteemi gaasilise faasi paigaldus peab vastama punkti 1.1.3. nõuetele.[1] Komisjoni teatis nõukogu 29. juuni 1990. aasta direktiivi 90/396/EMÜ küttegaasiseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT C 202, 18.7.2001, lk 5) rakendamise raames.[2] sõiduki, mis on varustatud eriseadmetega, mis võimaldavad veeldatud naftagaasi kasutamist selle käivitussüsteemis, heakskiitmisega selliste seadmete paigaldamise osas.[3] EN 1949:2002 ettevalmistamist viib läbi Euroopa Standardikomitee (CEN). EN 624:2000 viitab standardile EN 1949:2002 (vt punkt 1.1.1).--------------------------------------------------II LISADirektiivi 70/156/EMÜ muudetakse järgmiselt:1. I lisasse lisatakse järgmised punktid:"9.10.5.3 Sõidukitüübi põletuskütteseadmega ja automaatjuhtimisega seotud lühikirjeldus:9.10.5.3.1. ülevaatejoonis põletuskütteseadmest, õhu sissevõtu süsteemist, väljalaske süsteemist, kütusemahutist, kütuse varustussüsteemist (sh klappidest) ja elektriühendustest, millelt on näha nende asukohad sõidukis."Punkt 9.10.5.3 (endine) numereeritakse ümber punktiks 9.10.5.4.2. XI lisa muudetakse järgmiselt:a) 1. liites asendatakse komponent 36 järgmisega:Komponent | Tüübikinnitusobjekt | Direktiiv nr | M1 ≤ 2500 (1) kg | M1< 2500 (1) kg | M2 | M3 |"36 | Küttesüsteemid | 2001/56/EÜ | X | X | X | X" ||b) 2. liites asendatakse komponent 36 järgmisega:Komponent | Tüübikinnitusobjekt | Direktiiv nr | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |"36 | Küttesüsteemid | 2001/56/EÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X" ||c) 3. liitesse lisatakse järgmine komponent 36:Komponent | Tüübikinnitusobjekt | Direktiiv nr | M1 | M2 | M3 | N1 | N2 | N3 | O1 | O2 | O3 | O4 |"36 | Küttesüsteemid | 2001/56/EÜ | X | X | X | X | X | X | X | X | X | X" ||d) 4. liitesse lisatakse järgmine komponent 36:Komponent | Tüübikinnitusobjekt | Direktiiv nr | N kategooria liikurkraana |"36 | Küttesüsteemid | 2001/56/EÜ | X" ||e) "Tunnustähtede tähendusest"kustutatakse järgmised tähed:"I — kohaldatakse ainult küttesüsteemidele, mis ei ole spetsiaalselt konstrueeritud sõidukelamutele.""P — kohaldatakse ainult küttesüsteemidele, mis ei ole spetsiaalselt konstrueeritud sõidukelamutele. Sõiduki esiosa peab olema varustatud kohase süsteemiga."--------------------------------------------------


Tähtis õiguslik teade

|

31993L0116

Komisjoni direktiiv 93/116/EÜ, 17. detsember 1993, millega kohandatakse tehnika arenguga mootorsõidukite kütusekulu käsitlevat nõukogu direktiivi 80/1268/EMÜ

Euroopa Liidu Teataja L 329 , 30/12/1993 Lk 0039 - 0053 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 25 Lk 0093  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 25 Lk 0093  CS.ES Peatükk 13 Köide 012 Lk 292  - 306 ET.ES Peatükk 13 Köide 012 Lk 292  - 306 HU.ES Peatükk 13 Köide 012 Lk 292  - 306 LT.ES Peatükk 13 Köide 012 Lk 292  - 306 LV.ES Peatükk 13 Köide 012 Lk 292  - 306 MT.ES Peatükk 13 Köide 012 Lk 292  - 306 PL.ES Peatükk 13 Köide 012 Lk 292  - 306 SK.ES Peatükk 13 Köide 012 Lk 292  - 306 SL.ES Peatükk 13 Köide 012 Lk 292  - 306

		Komisjoni direktiiv 93/116/EÜ,17. detsember 1993,millega kohandatakse tehnika arenguga mootorsõidukite kütusekulu käsitlevat nõukogu direktiivi 80/1268/EMÜEUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivi 70/156/EMÜ mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnituse kohta, [1] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 93/81/EMÜ, [2] eriti selle artikli 13 lõiget 2,võttes arvesse nõukogu 16. detsembri 1980. aasta direktiivi 80/1268/EMÜ mootorsõidukite kütusekulu käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, [3] muudetud direktiiviga 89/491/EMÜ, [4] eriti selle artiklit 3ning arvestades, et:direktiiv 80/1268/EMÜ on üks mitmest üksikdirektiivist EÜ tüübikinnitusmenetluse kohta, mis kehtestati direktiiviga 70/156/EMÜ; sellest tulenevalt kohaldatakse käesoleva direktiivi suhtes direktiivi 70/156/EMÜ sätteid, mis käsitlevad sõiduki süsteeme, osi ja eraldi seadmestikke;eelkõige direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõike 4 ja artikli 4 lõike 3 kohaselt tuleb igale üksikdirektiivile lisada teatis, mis sisaldab selle direktiivi I lisa asjakohaseid punkte, ja samuti VI lisal põhinev tüübikinnitustunnistus tüübikinnituse muutmiseks arvutipõhiseks;viidata tuleks nõukogu direktiivile 70/220/EMÜ mootorsõidukite heitgaaside tekitatud õhusaaste vastu võetavate meetmete kohta, [5] viimati muudetud direktiiviga 93/59/EMÜ, [6] kuna kõnealuse direktiiviga nähakse ette ka käesoleva direktiivi suhtes kohaldatavad tehnilised ja rakendussätted;pidades silmas suurenevat muret seoses süsinikdioksiidi heitmete keskkonnamõjudega, on Euroopa ühenduste keskkonnakaitset käsitlevas viiendas tegevusprogrammis, mille nõukogu 16. detsembril 1992 heaks kiitis, sätestatud siht-heitkogus kõnealuste heitmete stabiliseerimiseks; tarvis on EÜ tüübikinnituse raames kindlaks määrata kergemootorsõidukite süsinikdioksiidi heitmete määr; on asjakohane võtta süsinikdioksiidi mõõtmise aluseks mootorsõidukite õhku saastavate ainete mõõtmise katsemenetlus, mis on kehtestatud direktiiviga 70/220/EMÜ, ning seejärel arvutada kõnealuste mõõtmiste tulemuste põhjal kütusekulu;käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiiviga 70/156/EMÜ asutatud tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 80/1268/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Pealkiri asendatakse järgmisega:"Nõukogu direktiiv 80/1268/EMÜ mootorsõidukite süsinikdioksiidi heitmete ja kütusekulu kohta."2. Artikkel 2 asendatakse järgmisega:"Artikkel 2Ükski liikmesriik ei tohi sõidukile EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest keelduda ega keelata sõiduki müüki, registreerimist, kasutuselevõttu või kasutamist süsinikdioksiidi heitmete või kütusekuluga seotud põhjustel, kui heitmete ja kütusekulu näitajad on I ja II lisa kohaselt kindlaks määratud ning esitatud sõiduki omanikule ostutehingu ajal üleantud dokumendis iga liikmesriigi poolt ettenähtud vormis ja viisil."3. Lisad asendatakse käesoleva direktiivi lisadega.Artikkel 21. Alates 1. aprillist 1994 ei tohi liikmesriigid süsinikdioksiidi heitmete või kütusekuluga seotud põhjustel:- keelduda EÜ tüübikinnituse või siseriikliku tüübikinnituse andmisest mis tahes mootorsõidukitüübile,- keelata sõidukite registreerimist, müüki või kasutuselevõtmist,kui on kindlaks tehtud, et heitmete ja kütusekulu näitajad on kooskõlas käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 80/1286/EMÜ nõuetega.2. Alates 1. jaanuarist 1996 liikmesriigid:- ei anna EÜ tüübikinnitust,- võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisestsõidukitüübile süsinikdioksiidi heitmete ja kütusekuluga seotud põhjustel, kui heitmete ja kütusekulu näitajad ei ole kindlaks määratud vastavalt käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 80/1286/EMÜ nõuetele.3. Alates 1. jaanuarist 1997 liikmesriigid:- käsitlevad uute sõidukitega kaasas olevaid, vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ sätetele koostatud vastavustunnistusi kehtetuna selle direktiivi artikli 7 lõike 1 kohaldamisel,- võivad keelduda selliste uute sõidukite registreerimisest, müügist või kasutuselevõtmisest, millega ei ole kaasas direktiivi 70/156/EMÜ kohast vastavustunnistustsüsinikdioksiidi heitmete ja kütusekuluga seotud põhjustel, kui heitmete ja kütusekulu näitajad ei ole kindlaks määratud vastavalt käesoleva direktiiviga muudetud direktiivi 80/1286/EMÜ nõuetele.Artikkel 31. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid 31. märtsiks 1994. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 4Käesolev direktiiv jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Brüssel, 17. detsember 1993Komisjoni nimelkomisjoni liigeMartin bangemann[1] EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1.[2] EÜT L 264, 23.10.1993, lk 49.[3] EÜT L 375, 31.12.1980, lk 36.[4] EÜT L 238, 15.8.1989, lk 43.[5] EÜT L 76, 6.4.1970, lk 1.[6] EÜT L 186, 28.7.1993, lk 21.--------------------------------------------------I LISACO2 HEITMETE JA KÜTUSEKULU KINDLAKSMÄÄRAMINE1. KOHALDAMISALAKäesolevat direktiivi kohaldatakse kõikide M1-kategooria mootorsõidukite süsinikdioksiidi (CO2) heitmete ja kütusekulu suhtes.2. EÜ TÜÜBIKINNITUSE TAOTLEMINE2.1. Sõidukitüübi direktiivi 70/156/EMÜ artikli 3 lõike 4 kohase EÜ tüübikinnitustaotluse lähtuvalt sõiduki CO2 heitmetest ja kütusekulust esitab tootja.2.2. Teatise näidis on esitatud direktiivi 70/220/EMÜ II lisas. Teatavaks tehakse ka tüübikinnitusnumber, kui see on juba olemas. Vajaduse korral esitatakse muude tüübikinnituste koopiad, mis sisaldavad vajalikke andmeid tüübikinnituste laiendamiseks vastavalt punktile 11. Katsete eest vastutava tehnilise teenistuse või tootja taotlusel võib teatud sõidukite puhul, mis on eriti kütusesäästlikud, võtta arvesse täiendavaid tehnilisi andmeid.2.3. Kui tüübikatsetuste eest vastutav tehniline teenistus teeb katsed ise, esitatakse käesoleva lisa punktis 6 kirjeldatud katse puhul kinnitatavat sõidukitüüpi esindav sõiduk. Katse käigus kontrollib tehniline teenistus, et sõiduk vastab selle tüübi suhtes kohaldatavatele piirväärtustele, mis on esitatud direktiivi 70/220/EMÜ viimati muudetud versioonis.3. EÜ TÜÜBIKINNITUSE ANDMINE3.1. Kui asjakohased nõuded on täidetud, antakse EÜ tüübikinnitus direktiivi 70/156/EMÜ artikli 4 lõike 3 kohaselt.3.2. EÜ tüübikinnitustunnistuse näidis on esitatud II lisas.3.3. Igale kinnituse saanud sõidukitüübile antakse tüübikinnitusnumber vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ VII lisale. Sama liikmesriik ei või anda sama numbrit teisele sõidukitüübile.4. ÜLDNÕUDED4.1. CO2 heitmeid mõõdetakse linna- ja linnavälist sõitu simuleeriva katsetsükli ajal, nagu on kirjeldatud direktiivi 91/441/EMÜ [1] III lisa 1. liites.4.2. Katse tulemused tuleb esitada süsinikdioksiidi heitkogustena g/km, ümardatuna lähima täisarvuni.4.3. Kütusekulu arvutatakse vastavalt punktile 7 süsiniku tasakaalu meetodil, kasutades mõõdetud CO2 heitmeid ning teisi süsinikuga seotud heitmeid (CO ja HC). Tulemused ümardatakse esimese kümnendkohani.4.4. KatsekütusKatsetamisel kasutatakse asjakohaseid etalonkütuseid, nagu on määratletud direktiivi 91/441/EMÜ VIII lisas.Punktis 4.3 nimetatud arvutuses kasutatakse järgmisi kütusekarakteristikuid:a) tihedus: mõõdetakse etalonkütuses ISO 3675 kohaselt või samaväärse meetodi kohaselt;b) vesiniku ja süsiniku suhe: kasutatakse kindlaksmääratud väärtusi, milleks on mootoribensiini puhul 1,85 ja diislikütuse puhul 1,86.5. KATSETINGIMUSED5.1. Katsesõiduk5.1.1. Sõiduk peab olema tehniliselt korras. See peab olema sisse sõidetud ning enne katsetamist läbi sõitnud vähemalt 3000 kilomeetrit, kuid vähem kui 15000 kilomeetrit.5.1.2. Mootori seadistus ja sõiduki juhtimisseadised peavad vastama tootja ettenähtud nõuetele. Käesolev nõue kehtib eelkõige tühikäiguseadise, külmkäivitusseadme ja heitgaasi saasteainete kontrollisüsteemi suhtes.5.1.3. Laboris võib kontrollida, kas sõiduki tehnilised omadused vastavad tootja ettenähtule ning kas seda on võimalik kasutada tavalistes sõidutingimustes, ning eelkõige külm- ja kuumkäivitust.5.1.4. Enne katsetamist tuleb sõidukit hoida ruumis, kus temperatuur jääb vahemikku 293–303 K (20–30 °C). Kõnealune konditsioneerimisaeg peab vältama vähemalt kuus tundi ning seni, kuni mootori määrdeõli ja mootori jahutusvedeliku temperatuur ei erine toatemperatuurist rohkem kui ± 2 K. Tootja taotlusel võib katse teha kuni 30 tunni jooksul pärast sõiduki kasutamist normaaltemperatuuril.Tootja taotlusel võib bensiinimootoriga sõidukid eelkonditsioneerida direktiivi 91/441/EMÜ VI lisa punktis 5.1.11 ettenähtud menetluse kohaselt; diiselmootoriga sõidukid võib eelkonditsioneerida sama direktiivi III lisa punktis 5.3 ettenähtud menetluse kohaselt.5.1.5. Töötada võivad üksnes seadmed, mis on vajalikud sõiduki toimimiseks katse ajal. Kui karburaatori sissevooluaval on käsitsijuhitav seade õhu soojendamiseks, siis tuleb see panna asendisse "Suvi". Üldjuhul peavad sõiduki tavapäraseks juhtimiseks vajalikud abiseadmed olema sisse lülitatud.5.1.6. Temperatuuriga reguleeritav radiaatori ventilaator peab toimima nii, nagu see sõidukil tavapäraselt toimib. Sõitjateruumi küttesüsteem peab olema välja lülitatud, samuti ei tohi olla käivitatud kliimaseade, kuigi selle kompressor peab töötama tavapärasel viisil.5.1.7. Kui varustusse kuulub ülelaadur, siis peab see tavapäraselt töötama.5.2. MäärdeainedKasutada võib ainult sõiduki tootja soovitatud määrdeaineid ja need tuleb katseprotokolli kanda.5.3. RehvidKasutada tuleb ühte rehvitüüpidest, mis sõiduki tootja on originaalvarustusena kindlaks määranud, ning rehvid peavad olema täis pumbatud katsekoormusele ja -kiirustele (katsetingimustes vajaduse korral kohandatavad katsesüsteemi toimingutele) vastava soovitatava rõhuni. Rõhkude väärtused tuleb kanda katseprotokolli.6. CO2 JA SÜSINIKUGA SEOTUD HEITMETE MÕÕTMINE6.1. KatsetsükkelKatsetsüklit, sealhulgas esimest osa (linnasõit) ja teist osa (linnaväline sõit) on kirjeldatud direktiivi 91/441/EMÜ III lisa 1. liites. CO2 mõõtmisel kohaldatakse kõiki nimetatud liites sisalduvaid sõidueeskirju.6.2. Määratlus6.2.1. Tuletatud massSõidukorras sõiduki mass, millest on maha arvatud juhi ühtne mass 75 kg ning millele on juurde lisatud ühtne mass 100 kg.6.3. Dünamomeetri reguleerimine6.3.1. Dünamomeetri koormus ja inerts tuleb reguleerida direktiivi 91/441/EMÜ III lisa kirjelduse kohaselt, v.a punkt 5.1 ja II liite punkt 3.3.1.6.3.2. CO2 heitmete ning seonduva kütusekulu kindlakstegemiseks valitakse dünamomeetri reguleerimiseks kasutatav inertsmass järgmiselt:Sõiduki tuletatud mass RW (kg) | Dünamomeetri kasutatav võimsus Pa (kW) | Ekvivalentne inerts I (kg) |RW ≤ 480 | 3,8 | 455 |480 < RW ≤ 540 | 4,1 | 510 |540 < RW ≤ 595 | 4,3 | 570 |595 < RW ≤ 650 | 4,5 | 625 |650 < RW ≤ 710 | 4,7 | 680 |710 < RW ≤ 765 | 4,9 | 740 |765 < RW ≤ 850 | 5,1 | 800 |850 < RW ≤ 965 | 5,6 | 910 |965 < RW ≤ 1080 | 6,0 | 1020 |1080 < RW ≤ 1190 | 6,3 | 1130 |1190 < RW ≤ 1305 | 6,7 | 1250 |1305 < RW ≤ 1420 | 7,0 | 1360 |1420 < RW ≤ 1530 | 7,3 | 1470 |1530 < RW ≤ 1640 | 7,5 | 1590 |1640 < RW ≤ 1760 | 7,8 | 1700 |1760 < RW ≤ 1870 | 8,1 | 1810 |1870 < RW ≤ 1980 | 8,4 | 1930 |1980 < RW ≤ 2100 | 8,6 | 2040 |2100 < RW ≤ 2210 | 8,8 | 2150 |2210 < RW ≤ 2380 | 9,0 | 2270 |2380 < RW ≤ 2610 | 9,4 | 2270 |2610 < RW | 9,8 | 2270 |Kui dünamomeeter vastavat ekvivalentset inertsi ei võimalda, kasutatakse suuremat väärtust, mis on sõiduki tuletatud massile lähim.6.3.3. Kui dünamomeetri reguleerimiseks kasutatakse muud meetodit, reguleeritakse pidur vastavalt eespool esitatud tabelis loetletud Pa väärtustele.6.4. Heitmete arvutamine6.4.1. Üldsätted6.4.1.1. Gaasiliste saasteainete heitmed arvutatakse järgmise võrrandi alusel:M=V· Q· C· 10(1)kusMI = saasteaine i heitmete mass grammides kilomeetri kohta;Vmix = lahjendatud heitgaasi maht liitrites katse kohta, korrigeerituna standardtingimustele vastavaks (273,2 K ja 101,33 kPa);QI = saasteaine i tihedus grammides liitri kohta normaaltemperatuuri ja -rõhu juures (273,2 K ja 101,33 kPa);CI = saasteaine i kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, korrigeerituna lahjendusõhus sisalduva saasteaine i kogusele vastavaks, ppm. Kui Ci väljendatakse mahuprotsentides, asendatakse koefitsient 10–6 koefitsiendiga 10–2;d = töötsükli käigus läbisõidetud vahemaa, km.6.4.1.2. Mahu kindlaksmääramine6.4.1.2.1. Mahu arvutamine juhul, kui kasutatakse muutuva lahjenduse seadet koos pideva voolu tagava regulaatoriga, mis toimib Venturi toru või ava abil. Registreeritakse pidevalt mahuvoolu näitavad parameetrid ning arvutatakse kogumaht katse jooksul.6.4.1.2.2. Mahu arvutamine juhul, kui kasutatakse mahtpumpa. Lahjendatud heitgaasi maht süsteemides, mis sisaldavad mahtpumpa, arvutatakse järgmise valemi abil:V = V· Nkus:V = lahjendatud heitgaasi maht liitrites katse kohta (enne korrektsiooni);V0 = mahtpumba edastatava gaasi maht katsetingimustes, liitrites pöörde kohta;N = pöörete arv katse kohta.6.4.1.2.3. Lahjendatud heitgaasi mahu korrektsioon standardtingimustele vastavaks. Lahjendatud heitgaasi mahtu korrigeeritakse järgmise valemi abil:V= V · K·(2)kus:K== 2,6961(3),kus:Pp = absoluutrõhk mahtpumba sisselaskeava juures, kPa;Tp = katse (K) ajal mahtpumpa siseneva lahjendatud heitgaasi keskmine temperatuur.6.4.1.3. Kogumiskoti saasteainete korrigeeritud kontsentratsiooni arvutamineC= C− C1DF(4),kus:CI = saasteaine i kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, korrigeerituna lahjendusõhus sisalduvale saasteaine i kogusele vastavaks, ppm või mahuprotsentides.Ce = saasteaine i mõõdetud kontsentratsioon lahjendatud heitgaasis, ppm või mahuprotsentides;Cd = saasteaine i mõõdetud kontsentratsioon lahjendusõhus, ppm või mahuprotsentides;DF = lahjendustegur.Lahjendustegur arvutatakse järgmiselt:DF =C+10(5),kus:CCO2 = CO2 kontsentratsioon kogumiskotis olevas lahjendatud heitgaasis, mahuprotsentides;CHC = HC kontsentratsioon kogumiskotis olevas lahjendatud heitgaasis, süsinikekvivalendina, ppm;CCO = CO kontsentratsioon kogumiskotis olevas lahjendatud heitgaasis, ppm.6.4.1.4. Näide6.4.1.4.1. Andmed6.4.1.4.1.1. Ümbritsevad keskkonnatingimusedümbritseva õhu temperatuur: 23 °C = 296,2 °K,õhurõhk: PB = 101,33 kPa.6.4.1.4.1.2. Mõõdetud ja standardtingimustele vastavaks taandatud mahtV = 51961 l6.4.1.4.1.3. Analüsaatori näidud:| Lahjendatud heitgaas | Lahjendusõhk |HC [2] | 92 ppm | 3,0 ppm |CO | 470 ppm | 0 ppm |CO2 | 1,6 mahuprotsenti | 0,03 mahuprotsenti |6.4.1.4.2. Arvutamine6.4.1.4.2.1. Lahjendustegur (DF) (vt valemit 5)DF =C+10− 4DF =1,6 +10− 4DF = 8,0916.4.1.4.2.2. Kogumiskoti saasteainete korrigeeritud kontsentratsiooni arvutamineHC heitkoguste mass (vt valemeid 4 ja 1)C= C− C1DF(4)C= 92 − 318,091C= 89,371 ppmM= C· V· Q·· 10(1)Q= 0,619M= 89,371 · 51961 · 0,619 · 10·1dM=g/kmCO heitkoguste mass (vt valemit 1)M= C· V· Q·· 10(1)Q= 1,25M= 470 · 51961 · 1,25 · 10·1dM=g/kmCO2 heitkoguste mass (vt valemit 1)C= C− C1DF(4)C= 1,6 − 0,0318,091C= 1,573mahuprotsentiQ= 1,964M= C· V· Q· 10·(1)M= 1,573 · 51961 · 1,964 · 10·1dM=g/km6.4.2. Erisätted diiselmootoritega sõidukite kohtaHC mõõtmine diiselmootoritega sõidukitelDiiselmootorite HC heitkoguste massi kindlaksmääramisel kasutatav keskmine HC kontsentratsioon arvutatakse järgmise valemi abil:C=∫C· dtt− t(7),kus:∫C• dt = kuumutatud FID näidu integraal katse jooksul (t2 – t1);Ce = HC kontsentratsioon lahjendatud heitgaasiproovis, arvutatuna integreeritud HC mikrokoguse põhjal, süsinikekvivalendina, ppm.6.5. Tulemuste tõlgendamine6.5.1. Tüübikinnitusväärtuseks võetav CO2 väärtus on tootja esitatud väärtus, kui tehnilise teenistuse mõõdetud väärtus ei ületa esitatud väärtust enam kui 4 %. Mõõdetud väärtus võib olla ükskõik kui palju väiksem.6.5.2. Kui mõõdetud CO2 väärtus ületab tootja esitatud CO2 väärtust enam kui 4 %, tehakse sama sõidukiga uus katse.Kui kahe katse tulemuste keskmine ei ületa tootja esitatud väärtust enam kui 4 %, võetakse tüübikinnitusväärtuseks tootja esitatud väärtus.6.5.3. Kui keskmine ületab esitatud väärtust endiselt enam kui 4 %, tehakse sama sõidukiga viimane katse.Tüübikinnitusväärtuseks võetakse kolme katse tulemuste keskmine.7. KÜTUSEKULU ARVUTAMINE7.1. Kütusekulu arvutatakse süsivesinike, süsinikmonooksiidi ja süsinikdioksiidi heitmete alusel, mis on arvutatud punkti 6 kohaselt.7.2. Kütusekulu liitrites 100 km kohta arvutatakse järgmiste valemite abila) bensiinimootoriga sõidukid:FC =0,273 · CO2b) diiselmootoriga sõidukid:FC =0,273 · CO2kus:FC = kütusekulu liitrites 100 km kohta;HC = mõõdetud süsivesinike heitkogus, g/km;CO = mõõdetud süsinikmonooksiidi heitkogus, g/km;CO2 = mõõdetud süsinikdioksiidi heitkogus, g/km;D = katsekütuse tihedus.8. TÜÜBIKINNITUSTE MUUDATUSED8.1. Vastavalt käesolevale direktiivile antud tüübikinnituste muudatuste puhul kohaldatakse direktiivi 70/156/EMÜ artikli 5 sätteid.9. TOODANGU VASTAVUS LÄHTUVALT CO2 HEITKOGUSTEST9.1. Üldjuhul kontrollitakse meetmeid, mis võetakse toodangu vastavuse tagamiseks lähtuvalt sõidukite CO2 heitkogustest, käesoleva direktiivi II lisas sätestatud tüübikinnitustunnistuses esitatud kirjelduse alusel ning vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ artikli 10 sätetele.Kui asutus ei ole rahul tootja kontrollimenetlustega, kohaldatakse direktiivi 70/156/EMÜ X lisa punkte 2.4.2 ja 2.4.3.9.1.1. Kui sõidukitüübile on antud üks või mitu laiendust, tehakse katsed sõiduki(te)ga, mida on kirjeldatud esimesele tüübikinnitustaotlusele lisatud infopaketis.9.1.1.1. Sõiduki sobivus CO2 katseks.9.1.1.1.1. Seeriast võetakse juhuslikult valitud kolm sõidukit ning katsetatakse neid vastavalt käesoleva lisa punktile 6.9.1.1.1.2. Kui asutust kiidab heaks toodangu standardhälbe, mille tootja on andnud vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ X lisale, tehakse katsed käesoleva lisa punkti 9.2 kohaselt.Kui asutus ei kiida heaks toodangu standardhälvet, mille tootja on andnud vastavalt direktiivi 70/156/EMÜ X lisale, tehakse katsed käesoleva lisa punkti 9.3 kohaselt.9.1.1.1.3. Seeria toodang loetakse vastavaks või mittevastavaks kolme näidissõiduki katsetamise alusel vastavalt sellele, kas asjaomases tabelis ettenähtud katsekriteeriumide kohane otsus CO2 suhtes on positiivne või negatiivne.Kui CO2 suhtes ei ole positiivset ja/või negatiivset otsust võimalik teha, tehakse katse veel ühe sõidukiga (vt joonist I/8).+++++ TIFF +++++JOONIS I/89.1.1.2. Olenemata käesoleva lisa punkti 5.1.1 nõuetest tehakse katsed sõidukitega, millega ei ole veel sõidetud.9.1.1.2.1. Tootja taotlusel võib katsed siiski teha sõidukitega, mida on kuni 15000 km sisse sõidetud.Sellisel juhul sõidab sõidukid sisse tootja, kes kohustub loobuma kõnealuste sõidukite igasugusest reguleerimisest.9.1.1.2.2. Kui tootja taotleb sissesõitmist (x km, kus x ≤ 15000 km), tehakse see järgmiselt:- esimese katsetatava sõiduki puhul (mis võib olla tüübikinnitussõiduk) mõõdetakse CO2 heitkogust läbisõidu 0 km ja läbisõidu x km juures,- 0 km ja x km juures mõõdetud heitkoguste vaheline eraldumiskoefitsient arvutatakse järgmiselt:EC =Heitkogused x km juuresHeitkogused 0 km juuresEraldumiskoefitsient võib olla väiksem kui üks,- järgmisi katsetatavaid sõidukeid sisse ei sõideta, kuid nende 0 km heitkogused arvutatakse ümber eraldumiskoefitsiendi EC alusel.Sel juhul võetakse aluseks järgmised väärtused:- väärtus esimese sõiduki puhul x km juures,- väärtused järgmiste sõidukite puhul 0 km juures, korrutatuna eraldumiskoefitsiendiga.9.1.1.2.3. Kõnealuse menetluse asemel võib autotootja kasutada kindlaksmääratud eraldumiskoefitsienti EC = 0,92 ning korrutada kõik 0 km juures mõõdetud CO2 väärtused nimetatud koefitsiendiga.9.1.1.2.4. Katsetamisel kasutatakse etalonkütuseid, mis on nimetatud direktiivi 91/441/EMÜ VII lisas.9.2. Toodangu vastavus, kui olemas on tootja statistilised andmed9.2.1. Järgmistes punktides kirjeldatakse menetlust, millega tõendatakse toodangu nõuetele vastavust lähtuvalt CO2-st, kui tootja antud toodangu standardhälve on heaks kiidetud.9.2.2. Minimaalse suurusega, st kolmest sõidukist koosneva valimi puhul peab valimi koostamise menetlus tagama, et 40 % defektseid tooteid sisaldava partii puhul oleks katse läbimise tõenäosus 0,95 (tootjarisk 5 %) ning 65 % defektseid tooteid sisaldava partii puhul heakskiitmise tõenäosus 0,1 (tarbijarisk 10 %).9.2.3. Kasutatakse järgmist menetlust (vt joonist I/8).L on CO2 tüübikinnitusväärtuse naturaallogaritm.Xi = naturaallogaritm valimisse kuuluva i-nda sõiduki mõõtmisel saadud väärtusest;s = toodangu arvestuslik standardhälve (pärast mõõtmisel saadud väärtusest naturaallogaritmi võtmist);n = valimi suurus.9.2.4. Arvutatakse valimi katsestatistik, mis kvantifitseerib piirväärtuse standardhälvete summa ning määratakse järgmiselt:∑i =1nL − xi9.2.5. Seejärel:- kui katsestatistik on suurem kui valimi suuruse kohta tabelis I/–/9.2.5 esitatud positiivsete otsuste arv, tehakse positiivne otsus,- kui katsestatistik on väiksem kui valimi suuruse kohta tabelis I/–/9.2.5 esitatud negatiivsete otsuste arv, tehakse negatiivne otsus,- muudel juhtudel katsetatakse vastavalt käesoleva lisa punktile 6 veel üht sõidukit ning rakendatakse menetlust ühe ühiku võrra suurendatud valimi suhtes.TABEL I/–/9.2.5Valimi suurus (katsetatud sõidukite kumulatiivne arv) | Positiivsete otsuste arv | Negatiivsete otsuste arv |a) | b) | c) |3 | 3,327 | – 4,724 |4 | 3,261 | – 4,790 |5 | 3,195 | – 4,856 |6 | 3,129 | – 4,922 |7 | 3,063 | – 4,988 |8 | 2,997 | – 5,054 |9 | 2,931 | – 5,120 |10 | 2,865 | – 5,185 |11 | 2,799 | – 5,251 |12 | 2,733 | – 5,317 |13 | 2,667 | – 5,383 |14 | 2,601 | – 5,449 |15 | 2,535 | – 5,515 |16 | 2,469 | – 5,581 |17 | 2,403 | – 5,647 |18 | 2,337 | – 5,713 |19 | 2,271 | – 5,779 |20 | 2,205 | – 5,845 |21 | 2,139 | – 5,911 |22 | 2,073 | – 5,977 |23 | 2,007 | – 6,043 |24 | 1,941 | – 6,109 |25 | 1,875 | – 6,175 |26 | 1,809 | – 6,241 |27 | 1,743 | – 6,307 |28 | 1,677 | – 6,373 |29 | 1,611 | – 6,439 |30 | 1,545 | – 6,505 |31 | 1,479 | – 6,571 |32 | –2,112 | –2,112 |9.3. Toodangu vastavus, kui tootja statistilised andmed ei vasta nõuetele või ei ole kättesaadavad.9.3.1. Järgmistes punktides kirjeldatakse menetlust, millega tõendatakse toodangu nõuetele vastavust lähtuvalt CO2-st, kui tootja esitatud tõendid toodangu standardhälbe kohta ei vasta nõuetele või ei ole kättesaadavad.9.3.2. Minimaalse suurusega, st kolmest sõidukist koosneva valimi puhul peab valimi koostamise menetlus tagama, et 40 % defektseid tooteid sisaldava partii puhul oleks katse läbimise tõenäosus 0,95 (tootjarisk 5 %) ning 65 % defektseid tooteid sisaldava partii puhul heakskiitmise tõenäosus 0,1 (tarbijarisk 10 %).9.3.3. CO2 mõõdetud väärtused loetakse logaritmnormaalselt jaotunuks ning need tuleb kõigepealt teisendada, võttes naturaallogaritmid. m0 ja m tähistavad vastavalt minimaalse ja maksimaalse suurusega valimit (m0 = 3 ja m = 32) ning n on konkreetse valimi number.9.3.4. Kui seeria mõõdetud väärtuste naturaallogaritmid on x1, x2,…, xj ja L on CO2 tüübikinnitusväärtuse naturaallogaritm, määrataksed= x− Ld=∑djjaV=∑j = 1ndj − d-n29.3.5. Tabelis I/–/9.3.5 esitatakse konkreetsele valimi numbrile vastava positiivse (An) ja negatiivse (Bn) otsuse arvud. Katsestatistik kujutab endast suhetd/Vn, mille abil tehakse seeria suhtes positiivne või negatiivne otsus järgmisel viisil:kui m0 ≤ n ≤ m:- d-n/Vn ≤ An,- d-n/Vn ≥ Bn,- mõõdetakse veel üks kord, kui An <d/Vn < Bn.9.3.6. MärkusedJärgmised rekursiivsed valemid on kasulikud katsestatistiku järjestikuste väärtuse arvutamisel:d=1nd− 1 +dnV=1nV− 1 +d− dn2n − 1n = 2, 3,…; d= d; V1 = 0TABEL I/–/9.3.5Valimi suurus (katsetatud sõidukite kumulatiivne arv) n | Positiivsete otsuste arv An | Negatiivsete otsuste arv Bn |(a) | (b) | (c) |3 | – 0,80381 | 16,64743 |4 | – 0,76339 | 7,68627 |5 | – 0,72982 | 4,67136 |6 | – 0,69962 | 3,25573 |7 | – 0,67129 | 2,45431 |8 | – 0,64406 | 1,94369 |9 | – 0,6175 | 1,59105 |10 | – 0,59135 | 1,33295 |11 | – 0,56542 | 1,13566 |12 | – 0,5396 | 0,9797 |13 | – 0,51379 | 0,85307 |14 | – 0,48791 | 0,74801 |15 | – 0,46191 | 0,65928 |16 | – 0,43573 | 0,57321 |17 | – 0,40933 | 0,51718 |18 | – 0,38266 | 0,45922 |19 | – 0,3557 | 0,40788 |20 | – 0,3284 | 0,36203 |21 | – 0,30072 | 0,32078 |22 | – 0,27263 | 0,28343 |23 | – 0,2441 | 0,24943 |24 | – 0,21509 | 0,21831 |25 | – 0,18557 | 0,1897 |26 | – 0,1555 | 0,16328 |27 | – 0,12483 | 0,1388 |28 | – 0,09354 | 0,11603 |29 | – 0,06159 | 0,0948 |30 | – 0,02892 | 0,07493 |31 | – 0,00449 | 0,05629 |32 | – 0,03876 | 0,03876 |10. ERISÄTTED10.1. Tulevikus võidakse pakkuda kütusesäästlikul eritehnoloogial põhinevaid sõidukeid, mida võib katsetada täiendavate katseprogrammide raames. Nende kohta võib sätted ette näha edaspidi, kui tootja seda taotleb, et tuua esile asjaomase lahenduse eeliseid.11. TÜÜBIKINNITUSE LAIENDAMINE11.1. Tüübikinnitust võib laiendada sama tüüpi sõidukitele või teist tüüpi sõidukitele, mis erinevad üksteisest II lisa järgmiste omaduste poolest, kui tehnilise teenistuse mõõdetud CO2 heitkogused ei ületa tüübikinnitusväärtust enam kui 4 %.11.1.1. Mass.11.1.2. Registrimass.11.1.3. Keretüüp: sedaan, universaal, kupee.11.1.4. Jõuülekandearvud kokku.11.1.5. Mootori seadmed ja abiseadmed.[1] EÜT L 242, 30.8.1991, lk 1.[2] Süsinikekvivalendina, ppm.--------------------------------------------------II LISANÄIDIS(suurim formaat: A4 (210 × 297 mm))EÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUS+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2008/53/EÜ, 30. aprill 2008 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa seoses karpkalade kevadvireemiaga (SVC) (EMPs kohaldatav tekst)

text:
               1.5.2008

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 117/27

      KOMISJONI DIREKTIIV 2008/53/EÜ,
   30. aprill 2008,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa seoses karpkalade kevadvireemiaga (SVC)
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta direktiivi 2006/88/EÜ vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete loomatervishoiunõuete ning teatavate veeloomadel esinevate taudide ennetamise ja tõrje kohta, (1) eriti selle artikli 61 lõiget 2,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Direktiiviga 2006/88/EÜ kehtestatakse teatavad loomatervishoiu eeskirjad vesiviljelusloomade ja vesiviljelustoodete suhtes. Nende eeskirjadega võetakse arvesse taudide liigitamist eksootilisteks ja mitteeksootilisteks kõnealuse direktiivi IV lisa II osas ning vastuvõtlikke liike.

               (2)

               Karpkalade kevadvireemia (SVC) on esitatud mitteeksootiliste taudide loetelus direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osas.

               (3)

               Enne direktiivi 2006/88/EÜ vastuvõtmist nõukogus peetud arutelude raames esitas komisjon avalduse, milles tunnustas mitmete karpkalu kasvatavate liikmesriikide muret tagajärgede pärast, mis võivad kaasneda SVC puhul kohaldatavate eeskirjade ühtlustamisega ühenduse tasandil. Seepärast teatas komisjon, et hindab pärast direktiivi 2006/88/EÜ jõustumist, kuid enne selle kohaldamist taotluse korral ja sellega koos esitatud põhjenduste alusel uuesti, kas SVC peaks olema lisatud kõnealuse direktiivi IV lisa II osas esitatud loetellu. Komisjon on saanud mitmetelt liimesriikidelt taotluse uue hindamise läbiviimiseks.

               (4)

               Direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osas on sätestatud kriteeriumid taudide liigitamiseks eksootilisteks ja mitteeksootilisteks. Mitteeksootiliste taudide liigitamise kriteeriumide kohaselt tuleks arvesse võtta asjaolu, kas taudivabasse liikmesriiki sissetoomisel võib taudil olla märgatav majanduslik mõju tootmiskadude ning taudi ja selle tõrjega seotud kulude näol, mis aastas ületavad 5 % taudile vastuvõtliku liigi toodangu väärtusest kõnealuses piirkonnas.

               (5)

               Vastavalt peamistelt karpkalu kasvatavatelt liikmesriikidelt saadud teabele on SVC juba praegu endeemiline haigus. Viimase 20–25 aasta jooksul ei ole SVC siiski tööstusele suuri kahjusid põhjustanud.

               (6)

               Lisaks sellele on asjakohane kaaluda, kas SVCd saaks kontrollida liikmesriigi tasandil ja kas selline kontrollimine oleks kulutasuv. Hüdrograafilise olukorra ja karpkalade vesiviljeluse struktuuri tõttu peamistes karpkalu kasvatavates liikmesriikides oleksid nimetatud taudi likvideerimiseks vajalike meetmetega seotud kulud ebaproportsionaalsed taudi põhjustatud majandusliku kahjuga. Hiljuti saadud teabe põhjal tundub, et SVC ei vasta kõigile direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osas esitatud mitteeksootiliste taudide loetellu lisamise kriteeriumitele.

               (7)

               Seetõttu on asjakohane kustutada karpkalade kevadvireemia (SVC) direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa II osas esitatud mitteeksootiliste taudide loetelust.

               (8)

               Direktiivi 2006/88/EÜ artiklis 43 on sätestatud, et liikmesriigid võivad võtta meetmeid IV lisa II osas loetlemata taudide sissetoomise vältimiseks või tõrjeks, kui need taudid kujutavad liikmesriigi vesiviljelusloomade või looduslike veeloomade tervislikule seisundile olulist ohtu. Need meetmed ei tohi ületada piire, mis on asjakohased ja vajalikud selliste taudide sissetoomise vältimiseks või tõrjeks.

               (9)

               Vastavalt direktiivi 2006/88/EÜ artiklile 63 jätkatakse nimetatud direktiivi kohaldamise eesmärgil komisjoni 29. aprilli 2004. aasta otsuse 2004/453/EÜ (millega rakendatakse nõukogu direktiivi 91/67/EMÜ seoses teatavate akvakultuuriloomadel esinevate haiguste vastu võetavate meetmetega) (2) kohaldamist kuni kõnealuse direktiivi artikli 43 kohaselt vajalike sätete vastuvõtmiseni; kõnealused sätted võetakse vastu hiljemalt kolme aasta jooksul pärast kõnealuse direktiivi jõustumist.

               (10)

               Komisjoni otsuse 2004/453/EÜ kohaselt on Taani, Iirimaa, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriigi kogu territoorium või selle osad SVC-vabad või kohaldatakse seal taudi tõrje- ja likvideerimisprogramme. Nimetatud liikmesriigid võivad taotleda lisatagatisi SVC-le vastuvõtlike liikide sissetoomisel nendele territooriumidele.

               (11)

               Liikmesriikidel, kes võivad taotleda lisatagatisi vastavalt otsusele 2004/453/EÜ, tuleks lubada jätkata meetmete kohaldamist kooskõlas direktiivi 2006/88/EÜ artikliga 43, kaasa arvatud piiranguid turuleviimise ja impordi suhtes, selleks et hoida SVCd kontrolli all ja säilitada taudivaba staatus.

               (12)

               Seepärast tuleks direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa vastavalt muuta.

               (13)

               Direktiivis 2006/88/EÜ sätestatakse, et liikmesriigid võtavad 1. maiks 2008 vastu direktiivile vastavad riiklikud meetmed ja kohaldavad riiklikke eeskirju alates 1. augustist 2008. Selleks et anda liikmesriikidele piisavalt aega, tuleks käesoleva direktiiviga muudetud direktiivile 2006/88/EÜ vastavad riiklikud meetmed võtta vastu 1. augustiks 2008 ning riiklikke eeskirju tuleks hakata kohaldama alates 1. augustist 2008.

               (14)

               Käesolevas direktiivis ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 2006/88/EÜ IV lisa muudetakse kooskõlas käesoleva direktiivi lisaga.
   Artikkel 2
   Hiljemalt 1. augustiks 2008 võtavad liikmesriigid vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid. Liikmesriigid edastavad kõnealuste normide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. augustist 2008.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 30. aprill 2008

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Androulla VASSILIOU

      (1)  ELT L 328, 24.11.2006, lk 14.

      (2)  ELT L 156, 30.4.2004, lk 5. Otsust on viimati muudetud otsusega 2006/272/EÜ (ELT L 99, 7.4.2006, lk 31).

      LISA
      IV lisa II osa asendatakse järgmisega:

         „II   OSA
         Loetellu kantud taudid

                     EKSOOTILISED TAUDID

                     TAUD

                     TAUDILE VASTUVÕTLIKUD LIIGID

                     KALAD

                     Episootiline vereloomenekroos

                     Vikerforell (Oncorhynchus mykiss) ja ahven (Perca fluviatilis)

                     Episootiline haavandiline sündroom (mükootiline granulomatoos)

                        Genera: Catla, Channa, Labeo, Mastacembelus, Mugil, Puntius ja Trichogaster

                     MOLLUSKID

                        Bonamia exitiosa nakkus

                     Austrid (Ostrea chilensis ja Ostrea angasi)

                        Perkinsus marinus’e nakkus

                        Crassostrea gigas ja C. virginica

                        Microcytos mackini nakkus

                        Crassostrea gigas, C. virginica, Ostrea conchaphila ja O. edulis

                     KOORIKLOOMAD

                     Taura sündroom

                     Viburhännaklased (Penaeus setiferus, P. stylirostris ja P. vannamei)

                     Yellowhead’i taud

                     Viburhännaklased (Penaeus aztecus, P. duorarum, P. japonicus, P. monodon, P. setiferus, P. stylirostris ja P. vannamei)

                     MITTEEKSOOTILISED TAUDID

                     TAUD

                     TAUDILE VASTUVÕTLIKUD LIIGID

                     KALAD

                     Viiruslik hemorraagiline septitseemia (VHS)

                     Heeringas (Clupea spp.), siig (Coregonus sp.), harilik haug (Esox lucius), kilttursk (Gadus aeglefinus), Vaikse ookeani tursk (G. macrocephalus), tursk (G. morhua), idalõhe (Oncorhynchus spp.), vikerforell (O. mykiss), luts (Onos mustelus), jõeforell (Salmo trutta), harilik kammeljas (Scophthalmus maximus) ja harjus (Thymallus thymallus)

                     Nakkuslik vereloomenekroos (IHN)

                     Keta (Oncorhynchus keta), kisutš (O. kisutch), sima e masu (O. masou), vikerforell e teraspea-forell (O. mykiss), nerka (O. nerka), gorbuuša (O. rhodurus) tšavõõtša (O. tshawytscha) ja Atlandi lõhe (Salmo salar)

                     Karpkalade herpesviirus (KHV)

                     Harilik karpkala ja sasaan (Cyprinus carpio)

                     Lõhede infektsioosne aneemia (ISA)

                     Vikerforell (Oncorhynchus mykiss), Atlandi lõhe (Salmo salar) ning jõe- ja meriforell (Salmo trutta)

                     MOLLUSKID

                        Marteilia refringens’i nakkus

                     Austrid (Ostrea angasi, O. chilensis, O. edulis, O. puelchana), rannakarplased (Mytilus edulis ja M. galloprovincialis)

                        Bonamia ostreae nakkus

                     Austrid (Ostrea angasi, O. chilensis, O. conchaphila, O. denselammellosa, O. edulis ja O. puelchana)

                     KOORIKLOOMAD

                     Ihtüoftirioos

                     Kõik seltsi Decapoda kuuluvad koorikloomad”


title: Nõukogu direktiiv, 4. märts 1974, põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31974L0150

Euroopa Liidu Teataja L 084 , 28/03/1974 Lk 0010 - 0024 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 3 Lk 0227  Kreekakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 2 Lk 0209  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 3 Lk 0227  Hispaaniakeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 3 Lk 0183  Portugalikeelne eriväljaanne Peatükk 13 Köide 3 Lk 0183

		Nõukogu direktiiv,4. märts 1974,põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(74/150/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 100,võttes arvesse komisjoni ettepanekut,võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [2]ning arvestades, et:kõigis liikmesriikides peavad traktorid vastama teatud kohustuslikele tehnilistele nõuetele; kusjuures need nõuded on liikmesriigiti erinevad ja takistavad seetõttu kaubandust Euroopa Majandusühenduse sees;selliseid ühisturu loomist ja nõuetekohast toimimist mõjutavaid takistusi saab vähendada ning isegi kõrvaldada, kui kõik liikmesriigid võtavad vastu ühesugused nõuded, mis nende olemasolevaid õigusakte kas täiendavad või asendavad;käesoleva direktiivi nõudeid kohaldatakse üksnes selliste traktorite suhtes, millel on õhkrehvid ja mille maksimaalne valmistajakiirus on 6–25 km/h, kusjuures need nõuded on mõeldud peamiselt liiklus- ja tööohutuse suurendamiseks, niivõrd kui see on seotud nende traktorite konstruktsiooniga; kusjuures muude ja eriti nende traktorite kohta, mille maksimaalne valmistajakiirus on suurem kui 25 km/h, kehtestatakse eraldi nõuded;liikmesriikides on kehtestatud kord, et enne turulelaskmist kontrollitakse traktorite vastavust asjakohastele tehnilistele nõuetele; kusjuures seda kontrollimist teostatakse traktoritüüpide osas;ühtlustatud tehnilised nõuded, mida kohaldatakse traktori üksikute osade ja omaduste suhtes, tuleks täpsustada eraldi direktiivides;ühenduse tasandil on vaja kehtestada ühenduse tüübikinnitusmenetlus kõigi traktoritüüpide suhtes, et oleks võimalik kontrollida vastavust eelnimetatud nõuetele ja et liikmesriigid võiksid tunnustada teistes liikmesriikides tehtud katseid;kõnesoleva menetlusega peab liikmesriikidel olema võimalik kindlaks teha, kas teatud traktoritüüp on läbinud üksikdirektiivides sätestatud ja tüübikinnitustunnistuses loetletud katsed; kusjuures selle menetluse alusel peab tootjatel olema võimalik täita vastavustunnistus kõigi kinnitatud tüübile vastavate traktorite kohta; kusjuures kõik liikmesriigid peavad sellise tunnistusega traktorit pidama oma riigi seadustega vastavuses olevaks; kusjuures iga liikmesriik peab teistele liikmesriikidele oma kontrollimise tulemustest teatama, saates neile iga kinnitatud traktoritüübi kohta koostatud tüübikinnitustunnistuse koopia;üleminekumeetmena peab olema võimalik ühenduse nõuete alusel tüübikinnitus anda kohe, kui traktori erinevate osade ja omaduste kohta jõustuvad üksikdirektiivid; samal ajal kohaldatakse siseriiklikke nõudeid endiselt traktori osade ja omaduste kohta, mida need direktiivid veel ei hõlma;asutamislepingu artiklite 169 ja 170 kohandamist piiramata on soovitatav, et liikmesriikide pädevad asutused kehtestaksid koostöö raames sätted, mis aitaksid lahendada tehnilise iseloomuga vaidlusi tootmisnäidiste vastavuse kohta kinnitatud tüübile;traktor võib vastata kinnitatud tüübile, kuid omada sellele vaatamata teatud konstruktsioonilisi iseärasusi, mis võivad potentsiaalselt vähendada liiklus- ja tööohutust; kusjuures seetõttu on sellise ohu välistamiseks soovitatav kindlaks määrata sobiv menetlus;tehniline areng nõuab üksikdirektiivides piiritletud tehniliste nõuete kiiret kohandamist; kusjuures sel otstarbel vajalike meetmete rakendamise hõlbustamiseks tuleks kindlaks määrata menetlus, et luua tihe koostöö liikmesriikide ja komisjoni vahel põllumajandus- ja metsatraktorite kaubanduselt tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arenguga kohandamise komitee raames,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I PEATÜKKMõistedArtikkel 11. Põllumajandus- või metsatraktor on rataste või roomikutega varustatud mis tahes mootorsõiduk, millel on vähemalt kaks telge ja mille tähtsaim omadus on veojõud ning mis on mõeldud teatavate põllu- või metsamajanduses kasutatavate tööriistade, masinate või haagiste tõmbamiseks, lükkamiseks, vedamiseks või käitamiseks. See võib olla kohandatud koorma või reisijate veoks.2. Käesolevat direktiivi kohaldatakse üksnes selliste eelmises lõikes määratletud traktorite suhtes, mis on varustatud õhkrehvidega ning millel on kaks telge ja mille maksimaalne valmistajakiirus on 6–25 km/h.Artikkel 2Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) siseriiklik tüübikinnitus – haldusmenetlus, mida tuntakse järgmiste mõistete kaudu:- agreation par type ja aanneming Belgia õiguses;- standardtypegodkendelse Taani õiguses;- allgemeine Betriebserlaubnis Saksamaa õiguses;- réceptionpar type Prantsusmaa õiguses;- type-approval Iiri õiguses;- omologazione või approvazione del tipo Itaalia õiguses;- agréation Luksemburgi õiguses;- typegoedkeuring Madalmaade õiguses;- type-approval Ühendkuningriigi õiguses.b) EMÜ tüübikinnitus – menetlus, millega liikmesriik tõendab, et traktoritüüp vastab üksikdirektiivides esitatud tehnilistele nõuetele ja EMÜ tüübikinnitustunnistuses, mille näidis on esitatud II lisas, loetletud katsetele.II PEATÜKKEMÜ tüübikinnitusArtikkel 3Avalduse EMÜ tüübikinnituse saamiseks peab liikmesriigile esitama tootja või tema volitatud esindaja. Avaldusele peab olema lisatud teatis, mille näidis on esitatud I lisas, ja selles osutatud dokumendid. Ühe traktoritüübi kohta võib avalduse esitada ainult ühele liikmesriigile.Artikkel 41. Liikmesriik peab kinnitama kõik traktoritüübid, mis täidavad järgmisi tingimusi:a) traktoritüüp peab vastama teatises esitatud andmetele;b) traktoritüüp peab läbima artikli 2 punktis b sätestatud tüübikinnitustunnistuse näidisel loetletud katsed.2. Tüübikinnituse andnud liikmesriik peab piisavas ulatuses ja vajadusel koostöös teiste liikmesriikide pädevate asutustega võtma vajalikud meetmed, et kontrollida tootmisnäidiste vastavust kinnitatud prototüübile. Selline kontrollimine piirdub pistelise kontrolliga.Iga liikmesriik peab täitma tüübikinnitustunnistuse kõik osad iga traktoritüübi kohta, millele ta kinnituse annab.Artikkel 51. Iga liikmesriigi pädevad asutused saadavad ühe kuu jooksul muude liikmesriikide pädevatele asutustele teatise ja tüübikinnitustunnistuse koopia iga traktoritüübi kohta, millele nad tüübikinnituse annavad või selle andmisest keelduvad.2. Tootja või tema volitatud esindaja riigis, kus traktor registreeritakse, täidab iga traktori kohta, mis on toodetud kinnitatud prototüübi kohaselt, vastavustunnistuse, mille näidis on esitatud III lisas.3. Liikmesriigid võivad siiski traktori maksustamise või registreerimisdokumentide täitmise eesmärgil nõuda III lisas mainimata üksikasjade lisamist tunnistusele, tingimusel, et need üksikasjad on teatises selgesti välja toodud või neid on sellest võimalik lihtsa arvutuse teel tuletada.Artikkel 61. EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik peab võtma vajalikud meetmed, et tagada oma informeeritus mis tahes tootmise lõpetamisest ja teatisel esitatud andmete mis tahes muudatustest.2. Kui kõnealune liikmesriik leiab, et antud muudatuse tõttu ei ole vaja olemasolevat tüübikinnitustunnistust muuta või uut tüübikinnitustunnistust koostada, peavad selle liikmesriigi pädevad asutused sellest teavitama tootjat ja saatma teiste liikmesriikide pädevatele asutustele perioodiliste kogumitena koopiad parandustest teatistes, mis on varem välja saadetud.3. Kui kõnealune liikmesriik leiab, et teatise muutmise tõttu on vaja teha uued kontrollimised või uued katsed ja et vastavalt on vaja muuta ka olemasolevat tüübikinnitustunnistust või koostada uus tüübikinnitustunnistus, peavad selle liikmesriigi pädevad asutused sellest teavitama tootjat ja saatma ühe kuu jooksul uute dokumentide valmimisest need teiste liikmesriikide pädevatele asutustele.4. Kui tüübikinnitustunnistust muudetakse, kui see asendatakse uuega või kui kinnitatud traktoritüübi tootmine lõpetatakse, peavad selle tüübikinnituse andnud liikmesriigi pädevad asutused teatama ühe kuu jooksul teiste liikmesriikide pädevatele asutustele viimase vanale tunnistusele vastavalt toodetud traktori seerianumbrid ja vajadusel esimese uuele või muudetud tunnistusele vastavalt toodetud traktori seerianumbrid.Artikkel 71. Ükski liikmesriik ei tohi ühegi uue traktori müügist, kasutuselevõtmisest või kasutamisest keelduda või seda keelata selle konstruktsiooni või töötamisega seotud põhjustel, kui sellel traktoril on olemas vastavustunnistus.2. See tunnistus ei takista siiski liikmesriikidel võtta selliseid meetmeid traktorite suhtes, mis ei vasta kinnitatud prototüübile.Traktor ei vasta kinnitatud prototüübile siis, kui leitakse kõrvalekaldeid teatises esitatud andmetest ja kui need kõrvalekalded ei ole vastavalt artikli 6 lõikele 2 või 3 tüübikinnituse andnud liikmesriigi poolt lubatud. Traktorit peetakse kinnitatud tüübile vastavaks, kui kõrvalekalded on üksikdirektiividega lubatud ja neid piire järgitakse.Artikkel 81. Kui EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik leiab, et osa traktoreid, millel on vastavustunnistus, ei vasta tema poolt kinnitatud tüübile, peab see liikmesriik rakendama vajalikke meetmeid, et tagada tootmisnäidiste vastavus kinnitatud tüübile. Liikmesriigi pädevad asutused peavad teiste liikmesriikide pädevatele asutustele teatama rakendatud meetmetest, mis võivad vajadusel viia EMÜ tüübikinnituse kehtetuks tunnistamiseni. Nimetatud asutused, olles saanud teise liikmesriigi pädevatelt asutustelt nõuetest kõrvalekaldumise teate, võtavad samasugused meetmed.2. Liikmesriikide pädevad ametiasutused teavitavad üksteist ühe kuu jooksul igast EMÜ tüübikinnituse tühistamisest ja selle põhjustest.3. Kui EMÜ tüübikinnituse andnud liikmesriik vaidlustab nõuetest kõrvalekaldumise teate, peavad asjaomased liikmesriigid püüdma vaidluse lahendada.Komisjon peab olema pidevalt informeeritud ning vajadusel korraldama asjakohaseid konsultatsioone vaidluse lahendamiseks.Artikkel 91. Kui liikmesriik leiab, et õigesti väljastatud vastavustunnistusele vaatamata kujutavad teatud tüüpi traktorid endast ohtu liiklus- või tööohutusele, siis võib see liikmesriik maksimaalselt kuueks kuuks keelduda selliste uute traktorite registreerimisest või keelata nende müügi, kasutuselevõtmise või kasutamise oma territooriumil. Ta teatab sellest viivitamata teistele liikmesriikidele ja komisjonile ning põhjendab oma otsust.2. Komisjon konsulteerib kuue nädala jooksul asjaomaste liikmesriikidega. Seejärel esitab komisjon viivitamata oma arvamuse ja võtab asjakohased meetmed. Kui komisjon peab artiklis 11 kavandatud muudatusi vajalikeks, pikendatakse käesoleva artikli lõikes 1 määratud ajavahemikku, kuni artiklis 13 sätestatud menetlus on läbi viidud.III PEATÜKKÜleminekusättedArtikkel 101. Niipea kui käesolev direktiiv on jõustunud ja EMÜ tüübikinnituse andmiseks vajalikud üksikdirektiivid on rakendatavad:- liikmesriikides, kus traktorite või traktorikategooriate suhtes kehtib siseriiklik tüübikinnitusmenetlus, peab see tüübikinnitus põhinema ühtlustatud tehnilistel nõuetel vastavate siseriiklike nõuete asemel, kui taotleja seda nõuab;- liikmesriikides, kus traktorite või traktorikategooriate suhtes ei ole kehtestatud siseriiklikku tüübikinnitusmenetlust, ei tohi keelata ega takistada selliste traktorite müüki, registreerimist, kasutuselevõttu või kasutamist põhjusel, et need traktorid vastavad ühtlustatud tehnilistele nõuetele vastavate siseriiklike nõuete asemel, tingimusel, et tootja või tema volitatud esindaja teavitab kõnealuste liikmesriikide pädevaid asutusi sellest vastavusest;- peab asjaomane liikmesriik tootjalt või tema volitatud esindajalt saadud avalduse ja artiklis 3 osutatud teatise põhjal täitma artikli 2 punktis b nimetatud tüübikinnitustunnistuse osad. Selle tunnistuse koopia antakse taotluse esitajale. Muud liikmesriigid aktsepteerivad saadud dokumenti ettenähtud katsete tegemist tõendava dokumendina.2. Käesoleva artikli lõike 1 sätted tunnistatakse kehtetuks, kui on rakendunud kõik EMÜ tüübikinnituse andmiseks vajalikud nõuded.IV PEATÜKKÜld- ja lõppsättedArtikkel 11Kõik muudatused, mis on vajalikud selleks, et kohandada:- käesoleva direktiivi lisasid I, II ja III või- II lisas viidatud üksikdirektiivides sisalduvaid sätteid, mida on täpsustatud kõigis neis direktiivides,tehnika arenguga, tuleb vastu võtta artiklis 13 sätestatud korras.Artikkel 121. Käesolevaga moodustatakse põllumajandus- ja metsatraktorite kaubanduselt tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohandamise komitee (edaspidi komitee), mis koosneb liikmesriikide esindajatest ja mille esimeheks on komisjoni esindaja.2. Komitee võtab vastu oma töökorra.Artikkel 131. Kui tuleb järgida käesolevas artiklis sätestatud korda, suunab esimees kas omal algatusel või liikmesriigi esindaja taotluse korral küsimused komiteele.2. Võetavate meetmete eelnõu esitab komiteele komisjoni esindaja. Tähtaja jooksul, mille määrab eesistuja lähtuvalt küsimuse kiireloomulisusest, esitab komitee eelnõu kohta oma arvamuse. Arvamused võetakse vastu 41häälelise häälteenamusega, liikmesriikide esindajate hääli arvestatakse asutamislepingu artikli 148 lõikes 2 sätestatud viisil. Esimees ei hääleta.3. a) Kui kavandatavad meetmed on komitee arvamusega kooskõlas, võtab komisjon need vastu.b) Kui kavandatavad meetmed ei ole komitee arvamusega kooskõlas või kui komitee ei esita oma arvamust, teeb komisjon kehtestatavate meetmete kohta viivitamata ettepaneku nõukogule. Nõukogu teeb otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega.c) Kui nõukogu ei ole otsust teinud kolme kuu jooksul alates ettepaneku tegemisest, võtab komisjon ettepandud meetmed vastu.Artikkel 14Kõiki otsuseid, mis on tehtud vastavalt käesoleva direktiivi rakendamisel vastuvõetud sätetele ning tüübikinnitusest keeldumist või selle tühistamist, registreerimisest keeldumist või müügi või kasutamise keelamist tuleb üksikasjalikult selgitada ja põhjendada. Sellisest otsusest teatatakse asjaomasele isikule ning samal ajal informeeritakse teda õiguskaitsevahenditest, mis liikmesriikides kehtivate seaduste alusel on tema käsutuses, ning selliste õiguskaitsevahendite kasutamise tähtaegadest.Artikkel 151. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid 18 kuu jooksul alates käesoleva direktiivi teatavakstegemisest ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Liikmesriigid tagavad, et käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike põhiliste õigusnormide tekst edastatakse komisjonile.Artikkel 16Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 4. märts 1974Nõukogu nimeleesistujaW. Scheel[1] EÜT C 160, 18.12.1969, lk 29.[2] EÜT C 48, 16.4.1969, lk 17.--------------------------------------------------I LISATEATISE NÄIDIS [1]MärkusedIgal üksuse jaoks, mille kohta tuleb lisada joonised või fotod, märgitakse vastavate lisade numbrid.0. | ÜLDOSA |0.1. | Mark (ettevõtja nimetus) |0.2. | Tüüp ja kaubanduslik kirjeldus (märkida kõik variandid) |0.3. | Tootja nimi ja aadress |0.4. | Tootja volitatud esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress |0.5. | Andmesiltide asukoht, kirjed ja kinnitusviis: |0.5.1. | traktoril |0.5.2. | mootoril |0.6. | Antud tüüpi traktorite seerianumbrite vahemik alates numbrist |1. | TRAKTORI KONSTRUKTSIOONI ÜLDISED KARAKTERISTIKUD (lisada ¾-pöördes eest- ja tagantvaate fotod ja kogu traktori mõõtjoonis) |1.1. | Telgede ja rataste arv |1.1.1. | Topeltratastega telgede arv (vajadusel) |1.2. | Vedavad rattad (arv, asukoht, ühendus teiste telgedega) |1.3. | Mootori paigutus ja asukoht |2. | MASS JA MÕÕTMED [2] (millimeetrites ja kilogrammides) |2.1. | Teljevahe(d) [3] |2.2. | Kõigi telgede rööpmed (mõõdetuna kasutuseks ettenähtud üksik- või topeltrataste rehvide sümmeetriatasandite vahel) (määrab tootja [4] |2.3. | Traktori maksimaal- (või üld-)mõõtmed, ilma lisavarustuseta, kuid koos haakeseadisega |2.3.1. | pikkus [5] |2.3.2. | laius [6] |2.3.3. | kõrgus [7] |2.3.4. | esiülend [8] |2.3.5. | tagaülend [9] |2.3.6. | kliirens [10] |2.4. | Töökorras koormamata traktori mass, ilma lisavarustuseta, kuid koos jahutusvedeliku, õlide, kütuse, tööriistade ja juhiga [11] |2.4.1. | Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel |2.5. | Lisaraskused (kirjeldus) |2.5.1. | Nende raskuste jaotumine telgede vahel |2.6. | Tootja poolt määratud suurim tehniliselt lubatud mass |2.6.1. | Traktori suurim täismass vastavalt rehvi markeeringule |2.6.1.1. | Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel |2.6.2. | Piirangud kõnealuse massi jaotusele telgede vahel (täpsustada protsentuaalselt alampiir esiteljel… ja tagateljel…) |2.6.3. | Suurim koormus igale teljele vastavalt rehvi markeeringule |2.6.4. | Suurim pukseeritav mass |2.6.5. | Suurim vertikaalkoormus haakepunktis (konks või spetsiaalne kolmepunktiline haakesüsteem) [12] |2.6.5.1. | Kõnesoleva vertikaalkoormuse rakenduspunkt |2.6.5.1.1. | Kõrgus maapinnast |2.6.5.1.2. | Kaugus tagumise telje keset läbivast vertikaaltasandist haakepunkti läbiva vertikaaltasandini |3. | MOOTOR |3.1. | Tootja |3.2. | Nimi |3.3. | Tüüp (ottomootor, diiselmootor jne), töötaktide arv |3.4. | Silindrite arv ja paigutus |3.5. | Silindrite läbimõõt, kolvikäik ja töömaht |3.6. | Suurim võimsus (täpsustada kasutatav standard, nt ISO, BSI, CUNA, DIN, DGM, SAE) pöörete arvul… p/min, töötava pöörlemissageduse regulaatori korral |3.7. | Suurim pöördemoment pöörete arvul… p/min (sama standardi järgi nagu punktis 3.6) |3.8. | Tavaliselt kasutatav kütus |3.9. | Kütusepaagid (maht ja asukoht) |3.10. | Varukütusepaagid (maht ja asukoht) |3.11. | Mootori toitesüsteem (tüüp) |3.12. | Ülelaadur (kui see on olemas) (tüüp, juhtimine, ülelaadimisrõhk) |3.13. | Pöörlemissageduse regulaator (kui see on olemas) (tööpõhimõtted) |3.14. | Elektrisüsteem (pinge, positiivne või negatiivne maandus) |3.15. | Generaator (tüüp ja nimivõimsus) |3.16. | Süüde (varustuse tüüp, eelsüüte seadistamise tüüp) |3.17. | Häiresummuti (kirjeldus) |3.18. | Jahutussüsteem (õhk, vesi) |3.19. | Väline müratase |3.20. | Väljalaskesüsteem (summuti) (joonis) |3.21. | Õhusaastevastased meetmed |3.22. | Mootori seiskamise seadis |4. | JÕUÜLEKANNE (jõuülekande skeem ja joonis) [13] |4.1. | Tüüp (mehaaniline, hüdrauliline, elektriline jne) |4.2. | Sidur (tüüp) |4.3. | Käigukast (tüüp, lülitusviis, juhtimisseadmed) |4.4. | Jõuülekanne mootorist käigukasti, tagumisele teljele (tagumistele telgedele) või olemasolu korral ülekande- või vahereduktoritesse. |+++++ TIFF +++++4.5. | Ülekandearv, koos jaotuskasti(de)ga või ilma [14] |4.6. | Traktori maksimaalne kiirus kõrgeimal käigul, km/h (esitada ka arvutusel kasutatud tegurid) [14] |4.7. | Vedavate rataste edasiliikumise teepikkus, mis vastab ühele pöördele |4.8. | Spidomeeter, tahhomeeter, ajamõõtur (kui on) |4.9. | Diferentsiaalilukk (kui see on olemas) |4.10. | Tappvõllid (pöörete arv minutis ja selle arvu suhe mootori pöörete arvu) (arv ja asukoht) |4.10.1. | – peatappvõll |4.10.2. | – muud |4.11. | Tappvõllide kate |4.12. | Mootoriosade, väljaulatuvate osade ja rataste kaitse |4.12.1. | ühepoolne kaitsekate |4.12.2. | mitmepoolne kaitsekate |4.12.3. | täielik kaitsekorpus |5. | VEDRUSTUS |5.1. | Kasutuseks ettenähtud rehvid (mõõtmed, omadused, rehvirõhk maanteesõiduks ja suurim lubatud koormus) |5.2. | Vedrustuse tüüp (kui on) igal teljel või rattal |5.3. | Muud seadmed (kui neid on) |6. | ROOLIMEHHANISM (joonis) |6.1. | Mehhanismi tüüp ja ülekanne ratastele, roolivõimendi olemasolul selle toimimisviis (tööpõhimõte ja tööskeem, vajadusel mark ja tüüp) ning rooliratta keeramisjõud |6.2. | Rataste maksimaalne pöördenurk: |6.2.1. | paremale… (kraadi): rooliratta täispöörete arv |6.2.2. | vasakule… (kraadi): rooliratta täispöörete arv |6.3. | Vähim pöörderaadius (pidurdamiseta) [15]: |6.3.1. | paremale |6.3.2. | vasakule |7. | PIDURID (üldjoonis ja talitlusskeem) [16] |7.1. | Sõidupiduriseade |7.2. | Abipiduriseade (kui on) |7.3. | Seisupiduriseade |7.4. | Lisapiduriseade, kui see on olemas (k.a aeglusti) |7.5. | Pidurisüsteemi arvutus: rataste välisringjoonel avalduvate pidurdusjõudude koguväärtuse ja pidurdusseadisele rakendatava jõu suhte määramine |7.6. | Pidurihoovastik, vasakul ja paremal |7.7. | Välised energiaallikad (kui on) (omadused, energiaakumulaatorite mahutavus, suurim ja vähim rõhk, manomeeter ja rõhulanguse hoiatusseadis armatuurlaual, vaakumanumad ja toiteklapp, toitekompressorid, vastavus surveseadmetele esitatavatele nõuetele) |7.8. | Haagiseveoks ettenähtud traktorid |7.8.1. | haagise piduriajam |7.8.2. | haakeseadised, ohutusseadmed |8. | VAATEVÄLI, TAHAVAATEPEEGLID, ÜMBERMINEKUKAITSETARINDID, KAITSE ILMASTIKUMÕJUDE EEST, ISTMED JA LASTIPLATVORMID, MÜRATASE TRAKTORIJUHI KÕRVADE TASANDIL |8.1. | Vaateväli |8.2. | Tahavaatepeeglid |8.3. | Ümberminekukaitsetarindid |8.3.1. | Kirjeldus (tüüp, eemaldatav või mitte, jne) |8.3.2. | Sise- ja välismõõtmed |8.3.3. | Kasutatud materjalid ja konstruktsioonipõhimõte |8.4. | Kabiin, üldandmed |8.4.1. | Uksed (arv, mõõtmed, avanemissuund, sulgurid ja hinged) |8.4.2. | Esiklaas ja muud aknad (arv ja asukoht, kasutatud materjalid) |8.4.3. | Klaasipuhasti |8.5. | Muud ilmastikumõjude eest kaitsvad seadised |8.6. | Istmed ja jalatoed |8.6.1. | Juhiiste (asukoht ja omadused) |8.6.2. | Kaassõitjate istmed (arv, mõõtmed, asukoht ja omadused) |8.6.3. | Jalatoed |8.7. | Lastiplatvorm |8.7.1. | Mõõtmed |8.7.2. | Asukoht |8.7.3. | Tehniliselt lubatud koormus: |8.7.4. | Koormuse jaotumine traktori telgede vahel |8.8. | Müratase traktorijuhi kõrvade tasandil |8.9. | Ligipääsud juhtimiskohale |9. | VALGUSTUS- JA VALGUSSIGNAALSEADMED (skeemid traktori välisvaatest, esitades kõigi seadmete valgustavate pindade mõõtmed ja asukoha; tulede värvused) |9.1. | Kohustuslikud seadmed |9.1.1. | Lähituled |9.1.2. | Eesmised gabariidituled |9.1.3. | Tagumised gabariidituled |9.1.4. | Suunatuled |9.1.5. | Tagumised punased helkurid |9.1.6. | Tagumised numbrituled |9.2. | Lisaseadmed |9.2.1. | Kaugtuled |9.2.2. | Udutuled |9.2.3. | Pidurituled |9.2.4. | Töölaternad |9.2.5. | Seisutuled |10. | MUUD SEADMED |10.1. | Helisignaalseadmed |10.2. | Haakeseadis maksimaalsele horisontaalkoormusele… kg, maksimaalsele vertikaalkoormusele (kui on)… kg [17] |10.3. | Hüdrauliline tõsteseade, kolmpunktriputusega |10.4. | Toitepistikud haagise valgustus- ja valgussignaalseadmete jaoks (kui on) |10.5. | Juhtseadiste asukoht ja tähistus |10.6. | Registreerimisnumbrite asukoht |10.7. | Eesmine haakeseadis |10.8. | Ohutuled |[1] Kui mõni sõiduki osa on saanud tüübikinnituse, võib selle osa kirjelduse asendada viitega tüübikinnitusele. Samuti ei ole vaja osa kirjeldada, kui selle konstruktsioon on käesolevale dokumendile lisatud skeemidelt või joonistelt selgesti arusaadav.[2] ISO nõuded R. 612 – 1967 ja R. 1176 – 1970.[3] ISO nõue R. 789 – 1968 (termin A.3).[4] ISO nõue R. 789 – 1968 (termin A.2).[5] ISO nõue R. 789 – 1968 (termin A.5).[6] ISO nõue R. 789 – 1968 (termin A.6).[7] ISO nõue R. 789 – 1968 (termin A.7).[8] ISO nõue R. 612 – 1967 (termin 21).[9] ISO nõue R. 612 – 1967 (termin 22).[10] ISO nõue R. 612 – 1967 (termin 8).[11] Juhi massiks on tinglikult võetud 75 kg.[12] ISO nõue R. 1176 – 1970 (termin 4.14).[13] Nimetatud üksikasjad tuleb esitada kõigi pakutud variantide jaoks.[14] Lubatud tolerants on 5 %.[15] ISO nõue R. 789 – 1968 (termin A.14).[16] Iga piduriseadme kohta esitatakse järgmised andmed:- pidurisüsteemi tüüp ja omadused (mõõtjoonis) (trummel- või ketastüüpi, pidurdatavad rattad, ülekanne pidurdavale rattale, hõõrdepinnad, nende omadused ja efektiivsed pinnad, trumlite, klotside või ketaste raadiused, trumlite mass, reguleerimisseadmed);- ülekande- ja juhtseade (lisada skeem) (konstruktsioon, reguleerimine, hoovastiku ülekandearvud, ligipääs juhtseadisele ja selle asukoht, põrkmehhanismiga käsitsushoovad mehaanilise jõuülekande korral, ülekande põhiosade karakteristikud, peasilindrid ja -kolvid, pidurisilindrid).[17] Väärtused haakeseadise mehaanilise vastupidavuse suhtes.--------------------------------------------------II LISAEMÜ TÜÜBIKINNITUSTUNNISTUSA. ÜldosaEMÜ tüübikinnitusmenetluse kohaselt väljaantud tüübikinnitustunnistus peab olema täidetud järgmiselt:1. Täita käesoleva lisa punktis B esitatud asjakohased tüübikinnitustunnistuse lahtrid, tuginedes teatises märgitud andmetele; nende andmete õigsus peab olema kontrollitud.2. Pärast asjakohaste kontrollimiste ja katsete tegemist märkida tüübikinnitustunnistuse blanketi iga punkti juurde sobiv(ad) lühend(id):CONF : kontrollida, et asjassepuutuv osa või omadus vastaks teatises märgitud andmetele;SD : kontrollida, et kõnealune osa või omadus vastaks asjakohase üksikdirektiivi rakendamiseks kehtestatud ühtlustatud nõuetele;R : koostada katseprotokoll, mis tuleb lisada tüübikinnitustunnistusele.S : kontrollida, et oleks lisatud skeem ja/või joonis.B. Traktori tüübikinnitustunnistuse näidis0. | ÜLDANDMED |0.1. | Mark (ettevõtja nimi) |0.2. | Tüüp ja kaubanduslik kirjeldus (märkida kõik variandid) |0.3. | Tootja nimi ja aadress |0.4. | Tootja volitatud esindaja (olemasolu korral) nimi ja aadress |0.5. | Andmesiltide ja kirjete asukoht ja nende kinnitamise viis traktorile SD |0.6. | Antud tüüpi traktorite seerianumbrite vahemik alates numbrist |1. | MASSID JA MÕÕTMED (millimeetrites ja kilogrammides) | |1.1. | Teljevahe | CONF |1.2. | Pikkus | SD |1.3. | Laius | SD |1.4. | Kõrgus (koormata) | SD |1.5. | Lisaraskused | SD |1.6. | Suurim tehniliselt lubatud täismass | CONF |1.6.1. | Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel | CONF |1.7. | Suurim lubatud täismass | SD |1.7.1. | Kõnealuse massi jaotumine telgede vahel | SD |1.8. | Igale teljele rakenduv suurim tehniliselt lubatud koormus: | CONF |1.9. | Igale teljele rakenduv suurim lubatud koormus: | SD |1.10. | Tehniliselt lubatud piirangud koormuse jaotusele telgede vahel | CONF |1.11. | Lubatud piirangud koormuse jaotusele telgede vahel | SD |1.12. | Suurim pukseeritav mass | SD |1.13. | Suurim haakepunktile langev vertikaalkoormus | SD |2. | MOOTOR | |2.1. | Tootja | |2.2. | Suurim võimsus pöörete arvul… p/min (nimetada kasutatud standard) | CONF |2.3. | Kütusepaagid | SD |2.3.1. | Varukütusepaagid (kui on paigaldatud) | SD |2.4. | Häiresummuti | SD-R |2.5. | Pöörlemissageduse regulaator (kui on paigaldatud) | SD |2.6. | Väline müratase | SD-R |2.7. | Väljalaskesüsteem (summuti) | SD-R-S |2.8. | Õhusaaste | |2.8.1. | Diiselmootorite suitsu tihedus | SD-R |2.9. | Mootori seiskamise seadis | SD |3. | JÕUÜLEKANNE | |3.1. | Teoreetiline maksimaalkiirus arvutatuna kõrgeima käigu korral (km/h) | CONF |3.2. | Tegelik maksimaalkiirus mõõdetuna kõrgeima käigu korral (km/h) | SD |3.3. | Tagurpidikäik | SD |3.4. | Tappvõllid | SD |3.5. | Mootoriosade, väljaulatuvate osade ja rataste kaitse | SD |4. | VEDRUSTUS | |4.1. | Kasutuseks ettenähtud rehvid | CONF |5. | ROOLISEADE | |5.1. | Mehhanismi tüüp ja ülekanne ratastele | SD |5.2. | Roolivõimendi toimimisviis ja rooliratta keeramisjõud | SD |6. | PIDURID | |6.1. | Sõidupiduriseade | SD |6.2. | Seisupiduriseade | SD |6.3. | Lisapiduriseade (kui see on olemas) | CONF |6.4. | Haagise pidurdusseadis (kui on olemas) | SD |6.5. | Katsetingimused | R |6.6. | Katsetulemused | R |7. | VAATEVÄLI, TAHAVAATEPEEGLID, ÜMBERMINEKUKAITSETARINDID, KAITSE ILMASTIKUMÕJUDE EEST, ISTMED JA LASTIPLATVORMID, MÜRATASE TRAKTORIJUHI KÕRVADE TASANDIL | |7.1. | Vaateväli | SD |7.2. | Tahavaatepeeglid | SD |7.3. | Ümberminekukaitsetarindid | |7.3.1. | Veerelatt | SD |7.3.2. | Turvaraam | SD |7.3.3. | Turvakabiin | SD |7.3.4. | Muud turvaseadmed | SD |7.4. | Kabiin, üldandmed | |7.4.1. | Uksed | SD |7.4.2. | Esiklaas ja muud aknad | SD |7.4.3. | Klaasipuhastid | SD |7.5. | Muud ilmastikumõjude eest kaitsvad seadised | SD |7.6. | Istmed ja jalatoed | |7.6.1. | Juhiiste | SD |7.6.2. | Kaassõitjate istmed | SD |7.6.3. | Jalatoed | SD |7.7. | Lastiplatvorm | SD |7.8. | Müratase traktorijuhi kõrvade tasandil | SD |7.9. | Ligipääsud juhtimiskohale | SD |8. | VALGUSTUS- JA VALGUSSIGNAALSEADMED | |8.1. | Kohustuslikud seadmed | |8.1.1. | Lähituled | SD |8.1.2. | Eesmised gabariidituled | SD |8.1.3. | Tagumised gabariidituled | SD |8.1.4. | Suunatuled | SD |8.1.5. | Tagumised punased helkurid | SD |8.1.6. | Tagumised numbrituled | SD |8.2. | Lisaseadmed | |8.2.1. | Kaugtuled | SD |8.2.2. | Udutuled | SD |8.2.3. | Pidurituled | SD |8.2.4. | Töölaternad | SD |8.2.5. | Seisutuled | SD |9. | MUUD SEADMED | |9.1. | Helisignaalseadmed | SD |9.2. | Haakeseadis traktori ja haagise vahel | SD |9.3. | Toitepistikud haagise valgustus- ja valgussignaalseadmete jaoks | SD |9.4. | Juhtseadiste asukoht ja tähistus | SD |9.5. | Registreerimisnumbrite asukoht | SD |9.6. | Eesmine haakeseadis | SD |9.7. | Ohutuled | SD |+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------III LISANÄIDIS+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv, 22. juuni 1988, millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 74/152/EMÜ põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite maksimaalset valmistajakiirust ja koormaplatvorme käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta

text:
Avis juridique important

|

31988L0412

Official Journal L 200 , 26/07/1988 P. 0031 - 0031 Finnish special edition: Chapter 13 Volume 17 P. 0105  Swedish special edition: Chapter 13 Volume 17 P. 0105

KOMISJONI DIREKTIIV,22. juuni 1988,millega kohandatakse tehnika arenguga nõukogu direktiivi 74/152/EMÜ põllu- ja metsamajanduslike ratastraktorite maksimaalset valmistajakiirust ja koormaplatvorme käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta(88/412/EMÜ)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 4. märtsi 1974. aasta direktiivi 74/150/EMÜ põllu- või metsamajanduslike ratastraktorite tüübikinnitust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta,[1] viimati muudetud direktiiviga 88/297/EMÜ[2], eriti selle artiklit 11,ning arvestades, et:silmas pidades omandatud kogemusi ja võttes arvesse praegust tehnikataset, on nüüd võimalik muuta nõukogu direktiivi 74/152/EMÜ[3], muudetud direktiiviga 82/890/EMÜ[4], teatud sätted täpsemaks ja täielikumaks;käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas põllumajandus- või metsatraktorite kaubanduselt tehniliste tõkete kõrvaldamist käsitlevate direktiivide tehnika arengule kohandamise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 74/152/EMÜ lisas asendatakse punkt 1.3 alljärgnevaga:"1.3. Katse ajaks peavad traktorile olema paigaldatud uued õhkrehvid, mille suurima veereraadiuse on traktori jaoks kindlaks määranud tootja".Artikkel 21. Alates 1. oktoobrist 1988 ei või ükski liikmesriik:- keelduda traktoritüübile EMÜ tüübikinnituse andmisest, direktiivi 74/150/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes nimetatud dokumendi väljastamisest ega siseriikliku tüübikinnituse andmisest, ega- keelata traktorite kasutuselevõtmist,kui seda tüüpi traktori või traktorite maksimaalne valmistajakiirus ja koormaplatvormid vastavad käesoleva direktiivi sätetele.2. Alates 1. oktoobrist 1989 liikmesriigid:- ei või enam väljastada direktiivi 74/150/EMÜ artikli 10 lõike 1 viimases taandes nimetatud dokumenti traktoritüübile, mille maksimaalne valmistajakiirus ja koormaplatvormid ei vasta käesoleva direktiivi sätetele;- võivad keelduda siseriikliku tüübikinnituse andmisest traktoritüübile, mille maksimaalne valmistajakiirus ja koormaplatvormid ei vasta käesoleva direktiivi sätetele.Artikkel 3Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. septembril 1988. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. juuni 1988.Komisjoni nimelasepresidentCOCKFIELD[1] EÜT L 84, 28.3.1974, lk 10.[2] EÜT L 126, 20.5.1988, lk 52.[3] EÜT L 84, 28.3.1974, lk 33.[4] EÜT L 378, 31.12.1982, lk 45.