title: Komisjoni direktiiv 2008/61/EÜ, 17. juuni 2008 , millega kehtestatakse tingimused, mille alusel võib teatavaid nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ I–V lisas loetletud kahjulikke organisme, taimi, taimseid saadusi ja muid tooteid tuua ühendusse või teatavatele ühenduse kaitstavatele aladele või nende piires vedada katsete tegemiseks, teaduslikel eesmärkidel ja sordivalikuks (kodifitseeritud versioon)

text:
               18.6.2008

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 158/41

      KOMISJONI DIREKTIIV 2008/61/EÜ,
   17. juuni 2008,
   millega kehtestatakse tingimused, mille alusel võib teatavaid nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ I–V lisas loetletud kahjulikke organisme, taimi, taimseid saadusi ja muid tooteid tuua ühendusse või teatavatele ühenduse kaitstavatele aladele või nende piires vedada katsete tegemiseks, teaduslikel eesmärkidel ja sordivalikuks
   (kodifitseeritud versioon)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiivi 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 8, artikli 4 lõiget 5, artikli 5 lõiget 5 ning artikli 13b lõiget 4,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni 26. juuli 1995. aasta direktiivi 95/44/EÜ millega kehtestatakse tingimused, mille alusel võib teatavaid nõukogu direktiivi 77/93/EMÜ I–V lisas loetletud kahjulikke organisme, taimi, taimseid saadusi ja muid tooteid tuua ühendusse või teatavatele ühenduse kaitstavatele aladele või nende piires vedada katsete tegemiseks, teaduslikel eesmärkidel ja sordivalikuks, (2) on oluliselt muudetud. (3) Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

               (2)

               Vastavalt direktiivi 2000/29/EÜ sätetele ei või selle direktiivi I ja II lisas loetletud kahjulikke organisme eraldi ega koos selle direktiivi II lisas loetletud asjaomaste taimede või taimsete saadustega tuua ühendusse ega ühenduse teatavatele kaitstavatele aladele ning seal vedades levitada.

               (3)

               Direktiivi 2000/29/EÜ kohaselt ei või selle III lisas loetletud taimi, taimseid saadusi ega muid tooteid tuua ühendusse või selle teatavatele kaitstavatele aladele.

               (4)

               Direktiivi 2000/29/EÜ IV lisas loetletud taimi, taimseid saadusi ja muid tooteid ei või tuua ühendusse või ühenduse teatavatele kaitstavatele aladele ega neid seal vedada, kui ei ole täidetud selles lisas esitatud erinõuded.

               (5)

               Direktiivi 2000/29/EÜ V lisa B osas loetletud taimi, taimseid saadusi ja muid tooteid, mis saabuvad kolmandatest riikidest, võib ühendusse tuua üksnes siis, kui need vastavad selles direktiivis sätestatud standarditele ja nõuetele ning nendega on kaasas ametlik fütosanitaarkaart, mis niisugust vastavust kinnitab, ja kui nende vastavust kõnealustele nõuetele on ametlikult kontrollitud.

               (6)

               Siiski sätestatakse direktiivi 2000/29/EÜ artikli 3 lõikes 8, artikli 4 lõikes 5, artikli 5 lõikes 5 ja artikli 13b lõikes 4, et kõnealuseid eeskirju ei kohaldata niisuguste kahjulike organismide, taimede, taimsete saaduste ja teiste toodete sissetoomise ja veo suhtes, mida kasutatakse katsete tegemiseks, teaduslikel eesmärkidel ja sordivalikuks ühenduse tasandil kindlaks määratud tingimustel.

               (7)

               Seetõttu on tarvis kindlaks määrata tingimused, mida niisuguse sissetoomise ja veo puhul tuleb järgida, et vältida kahjulike organismide levimise ohtu.

               (8)

               Käesolev direktiiv ei mõjuta tingimusi, mis on materjali jaoks sätestatud nõukogu 9. detsembri 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 338/97 looduslike looma- ja taimeliikide kaitse kohta nendega kauplemise reguleerimise teel (4) ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiiviga 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 90/220/EMÜ, (5) ning ühenduse teiste täpsemate sätetega ohustatud looduslike looma- ja taimeliikide ning geneetiliselt muundatud organismide kohta.

               (9)

               Käesoleva direktiiviga ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega.

               (10)

               Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud IV lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtaegadega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   1.   Liikmesriigid tagavad, et ükskõik milliseks teaduslike eesmärkide või katsete ning sordiaretusega seotud tegevuseks, edaspidi „tegevused”, mis nõuavad direktiivi 2000/29/EÜ artikli 3 lõikes 8, artikli 4 lõikes 5, artikli 5 lõikes 5 ja artikli 13b lõikes 4 loetletud kahjulike organismide, taimede, taimsete saaduste ja muude esemete, edaspidi „materjal”, kasutamist, esitatakse avaldus vastutavatele ametiasutustele enne sellise materjali ühendusse toomist või ühenduses või mõnel selle kaitstud alal transportimist.
   2.   Lõikes 1 nimetatud taotluses tuleb määratleda vähemalt järgmine teave:

               a)

               tegevuse eest vastutava isiku nimi ja aadress;

               b)

               materjali teaduslik nimi või teaduslikud nimed, sealhulgas asjaomane kahjulik organism, kui see on asjakohane;

               c)

               materjali liik;

               d)

               materjali kogus;

               e)

               koht, kust materjal on pärit, ning kolmandast riigist sissetoodud materjali puhul asjakohased dokumentaalsed tõendid;

               f)

               kavandatud tegevuste kestus, laad ja eesmärk, sealhulgas vähemalt teadusliku eesmärgiga katseteks või sordivalikuks läbiviidava töö kokkuvõte ja spetsifikatsioon;

               g)

               karantiinis hoidmiseks ja vajaduse korral kontrollimiseks ettenähtud konkreetse koha või kohtade aadress ja kirjeldus;

               h)

               vastavalt vajadusele esimese ladustamise või istutamise koht, pärast materjali ametlikku vabastamist;

               i)

               vajaduse korral kavandatav meetod pärast heakskiidetud tegevuse lõpetamist materjali hävitamiseks või töötlemiseks;

               j)

               kolmandast riigist sisseveetava materjali kavandatav ühenduse piiripunkt.

         Artikkel 2
   1.   Liikmesriigid kiidavad artiklis 1 osutatud taotluse vastuvõtmisel asjaomased tegevused heaks, kui on kindlaks tehtud, et I lisas sätestatud tingimused on täidetud.
   Liikmesriigid võivad nimetatud heakskiidu igal ajal ära võtta, kui on kindlaks tehtud, et I lisas sätestatud tingimusi enam ei täideta.
   2.   Pärast lõikes 1 nimetatud tegevuste heakskiitmist lubab liikmesriik tuua taotluses osutatud materjali liikmesriiki või selle asjaomastele kaitstud aladele või seda seal vedada, tingimusel et kõnealuse materjaliga on kõikidel juhtudel kaasas volikiri katseteks, teaduslikeks eesmärkideks ja sordiaretuseks ettenähtud kahjulike organismide, taimede, taimsete saaduste või muude toodete sissetoomiseks või veoks (edaspidi „volikiri”) ning et see vastab II lisas esitatud näidisele ning on välja antud selle liikmesriigi vastutava ametiasutuse poolt, kus tegevused läbi viiakse; ja

               a)

               ühendusest pärit materjali puhul:

                           i)

                           kui päritolukohaks on teine liikmesriik, on päritoluliikmesriik volikirja ametlikult kinnitanud materjali veoks karantiinitingimustes, ja

                           ii)

                           direktiivi 2000/29/EÜ V lisa A osas loetletud taimede, taimsete saaduste ja muude toodetega on samuti kaasas taimepass, mis on välja antud vastavalt direktiivi 2000/29/EÜ artiklile 10 selle direktiivi artikli 6 kohaselt läbiviidud kontrolli alusel vastavuse kohta selles direktiivis sätestatud nõuetele, v.a nõuded mis tahes kahjulike organismide kohta, mille puhul on tegevused heaks kiidetud käesoleva artikli lõike 1 esimese lõigu alusel. Taimepassi tehakse järgmine kanne: „Käesolevat materjali veetakse direktiivi 2008/61/EÜ alusel”.
                           Juhul kui karantiinis hoidmiseks ettenähtud konkreetne koht või kohad asuvad teises liikmesriigis, annab taimepassi väljaandmise eest vastutav liikmesriik taimepassi välja üksnes teabe põhjal, mis käsitleb tegevuste heakskiitmise eest vastutavalt liikmesriigilt saadud käesoleva artikli lõike 1 esimeses lõigus osutatud heakskiitu, ning üksnes siis, kui kinnitatakse, et materjali veo ajal kohaldatakse karantiinitingimusi; ning

               b)

               kolmandast riigist sissetoodud materjali puhul:

                           i)

                           tagavad liikmesriigid, et volikiri materjali päritolukoha kohta on välja antud asjakohaste dokumentaalsete tõendite alusel, ja

                           ii)

                           direktiivi 2000/29/EÜ V lisa B osas loetletud taimede, taimsete saaduste ja muude toodetega on samuti kaasas fütosanitaarsertifikaat, mis on välja antud päritoluriigis vastavalt direktiivi 2000/29/EÜ artikli 13 lõikele 1 selle direktiivi artikli 6 kohaselt läbiviidud kontrolli alusel vastavuse kohta selles direktiivis sätestatud nõuetele, v.a nõuded mis tahes kahjulike organismide kohta, mille puhul on tegevused heaks kiidetud käesoleva artikli lõike 1 esimese lõigu alusel.
                           Sertifikaati tehakse lahtrisse „Lisadeklaratsioon” järgmine kanne: „Käesolev materjal imporditakse direktiivi 2008/61/EÜ alusel.” Vajaduse korral määratletakse ka asjakohane kahjulik organism või asjaomased kahjulikud organismid.

         Kõikidel juhtudel tagavad liikmesriigid, et materjali hoitakse nimetatud sissetoomise või veo ajal karantiinitingimustes ning et see veetakse otse ja viivitamata taotluses märgitud kohta või kohtadesse.
   3.   Vastutav ametiasutus jälgib heakskiidetud tegevusi ja tagab, et:

               a)

               karantiinis hoidmise tingimused ja muud vastavalt I lisale määratletavad üldtingimused on täidetud kogu tegevuste sooritamise ajal, kontrollides õigel ajal tööruume ja tegevusi;

               b)

               sätestatud menetlused kohaldatakse vastavalt heakskiidetud tegevuste tüübile järgnevalt:

                           i)

                           karantiinist vabastamiseks ettenähtud taimede, taimsete saaduste ja muude toodete puhul:

                                       —

                                       taimi, taimseid saadusi ja muid tooteid ei vabastata ilma vastutava ametiasutuse loata, edaspidi „ametlik vabastamine”. Enne ametlikku vabastamist kohaldatakse taimede, taimsete saaduste ja muude toodete suhtes karantiinimeetmeid, sealhulgas katsete tegemist, ning need peavad olema tunnistatud vabaks mis tahes kahjulikest organismidest, välja arvatud organismid, mis esinevad ühenduses ega ole direktiivis 2000/29/EÜ nimetatud;

                                       —

                                       karantiinimeetmed, sealhulgas katsete tegemine, teostatakse selle asutuse või mis tahes muu ametlikult heakskiidetud asutuse teadusliku väljaõppega töötajate poolt ja viiakse läbi vastavalt käesoleva direktiivi III lisas nende taimede, taimsete saaduste ja muude toodete jaoks kehtestatud sätetele;

                                       —

                                       kõik taimed, taimsed saadused ja muud tooted, mille puhul on selliseid meetmeid kasutades leitud, et need ei ole vabad esimeses taandes määratletud kahjulikest organismidest, ning kõik muud taimed, taimsed saadused ja muud tooted, millega need on kokku puutunud või mis võivad olla saastunud, hävitatakse või kohaldatakse nende suhtes asjakohast töötlust või karantiinimeetmeid, mille eesmärgiks on asjakohaste kahjulike organismide hävitamine; vastavalt kohaldatakse punkti ii teise lõigu sätteid;

                           ii)

                           mis tahes muu materjali (sealhulgas kahjulikud organismid) puhul heakskiidetud tegevuse läbiviimise lõppedes ning kogu materjali puhul, mis leitakse olevat tegevuse kestel saastunud:

                                       —

                                       materjal (sealhulgas kahjulikud organismid ja mis tahes saastunud materjal) ning kõik muud taimed, taimsed saadused ja muud tooted, mis on materjaliga kokku puutunud või mis on võinud saastuda, hävitatakse, steriliseeritakse või töödeldakse vastutava ametiasutuse poolt määrataval muul viisil, ja

                                       —

                                       tööruumid ja rajatised, milles kõnealuseid tegevusi läbi viidi, steriliseeritakse või puhastatakse muul vastutava ametiasutuse poolt määrataval viisil;

               c)

               materjali mis tahes saastumisest direktiivis 2000/29/EÜ loetletud kahjulike organismidega või mis tahes muude kahjulike organismidega, mida vastutav ametiasutus peab ühendusele ohtlikeks ja mis on avastatud tegevuse käigus, teatab tegevuste eest vastutav isik viivitamata vastutavale ametiasutusele, samuti teatab ta kõigist asjaoludest, mille on põhjustanud selliste organismide pääsemine keskkonda.

         4.   Liikmesriigid tagavad, et tegevuste suhtes, mille puhul kasutatakse direktiivi 2000/29/EÜ III lisas loetletud taimi, taimseid saadusi ja muid tooteid, mis ei ole hõlmatud käesoleva direktiivi III lisa I, II ja III jao A osaga, kohaldatakse asjakohaseid karantiinimeetmeid, sealhulgas katsete läbiviimist. Nendest karantiinimeetmetest teatatakse komisjonile ja teistele liikmesriikidele. Kui vajalikud tehnilised andmed on kättesaadavad, lõpetatakse selliste karantiinimeetmete üksikasjade väljatöötamine ja need lisatakse käesoleva direktiivi III lisasse.
   Artikkel 3
   1.   Enne iga aasta 1. septembrit saadavad liikmesriigid komisjonile ja teistele liikmesriikidele käesoleva direktiivi alusel eelneval ühe aasta pikkusel 30. juunil lõppeval ajavahemikul sissetoodud ja veetud materjalide kogused ning teavitavad sellise materjali mis tahes saastumisest kahjulike organismidega, mis on samal ajavahemikul kindlaks tehtud karantiinimeetmete alusel, sealhulgas III lisa alusel läbiviidavad katsed.
   2.   Liikmesriigid teevad haldusalast koostööd käesoleva direktiivi alusel heakskiidetud tegevuste jaoks kehtestatud karantiinitingimuste ja -meetmete üksikasjade sätestamise osas direktiivi 2000/29/EÜ artikli 1 lõike 4 kohaselt asutatud või määratud ametiasutuste kaudu.
   Artikkel 4
   Liikmesriigid edastavad komisjonile viivitamata siseriiklike õigusaktide teksti, mis nad käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võtavad. Komisjon teavitab sellest teisi liikmesriike.
   Artikkel 5
   Direktiiv 95/44/EÜ, mida on muudetud IV lisa A osas loetletud direktiiviga, tunnistatakse kehtetuks; see ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud IV lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtaegadega.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas V lisas esitatud vastavustabeliga.
   Artikkel 6
   Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 7
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 17. juuni 2008

            Komisjoni nimel

            president

         José Manuel BARROSO

      (1)  EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/41/EÜ (ELT L 169, 29.6.2007, lk 51).

      (2)  EÜT L 184, 3.8.1995, lk 34. Direktiivi on muudetud direktiiviga 97/46/EÜ (EÜT L 204, 31.7.1997, lk 43).

      (3)  Vaata IV lisa A osa.

      (4)  EÜT L 61, 3.3.1997, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 318/2008 (ELT L 95, 8.4.2008, lk 3).

      (5)  EÜT L 106, 17.4.2001, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2008/27/EÜ (ELT L 81, 20.3.2008, lk 45).

      I LISA

                  1.

                  Käesoleva direktiivi artikli 2 lõike 1 eesmärkide saavutamiseks kohaldatakse järgmisi üldtingimusi:

                              —

                              nende tegevuste laadi ja eesmärke, mille jaoks materjal sisse toodi või mille jaoks seda veetakse, peab hindama vastutav ametiasutus ja leidma need olevat kooskõlas direktiivis 2000/29/EÜ sätestatud katsete, teaduslike eesmärkide ja sordivaliku mõistega;

                              —

                              vastutav ametiasutus kontrollib kohas või kohtades, kus tegevused läbi viiakse, kas tööruumide ja rajatiste karantiinis hoidmise tingimused vastavad punkti 2 sätetele, ning kiidab need heaks;

                              —

                              vastutav ametiasutus piirab materjali kogust määrani, mis on heaks kiidetud tegevuste jaoks küllaldane ning mis mingil juhul ei tohi ületada kindlaks määratud koguseid, mida on võimalik tööruumides karantiinis hoida;

                              —

                              vastutav ametiasutus kontrollib tegevusi teostatavate töötajate teaduslikku ja tehnilist kvalifikatsiooni ning kiidab selle heaks.

                  2.

                  Punkti 1 kohaldamisel peavad tegevuse läbiviimise kohas või kohtades asuvate tööruumide ja rajatiste karantiinis hoidmise tingimused olema piisavad, et tagada materjali ohutu käitlemine sellisel viisil, et kõiki asjakohaseid kahjulikke organisme hoitakse isoleerituna ning puudub oht kõnealuste kahjulike organismide levikuks. Iga taotluses märgitud tegevuse puhul määrab vastutav ametiasutus karantiinis hoitava kahjuliku organismi levikuohu, võttes arvesse materjali tüüpi ning kavandatud tegevust, samuti kahjuliku organismi bioloogiat, levimise viisi, mõju keskkonnale ja muid asjakohaseid tegureid, mis on seotud asjaomase materjali ohuga. Ohu hindamiste tulemuste põhjal sätestab vastutav ametiasutus vajaduse korral:

                              a)

                              tööruumide, rajatiste ja töövõtete puhul järgmised karantiinimeetmed:

                                          —

                                          füüsiline isoleerimine kõigist muudest taimedest/kahjulike organismidega saastunud materjalidest, sealhulgas ümbritsevate alade taimkatte kontrolli arvestamine;

                                          —

                                          tegevuste eest vastutava kontaktisiku määramine;

                                          —

                                          piiratud juurdepääs tööruumidele ja rajatistele ja vajaduse korral ümbritsevatele aladele üksnes töötajatele, kellel on vastav luba;

                                          —

                                          tööruumide ja rajatiste asjakohane identifitseerimine, märkides tegevuse tüübi ja vastutava isiku;

                                          —

                                          sooritatud tegevuste registri ja töömenetluste käsiraamatu pidamine, sealhulgas menetlused, mida kohaldatakse kahjulike organismide karantiinis hoidmisest vabastamisel;

                                          —

                                          asjakohased turva- ja häiresüsteemid;

                                          —

                                          asjakohased tõrjeabinõud, et hoida ära kahjulike organismide rajatistesse viimine ja seal levimine;

                                          —

                                          kontrollitavad menetlused materjalist proovide võtmiseks ja materjali vedamiseks tööruumide ja rajatiste vahel;

                                          —

                                          vajaduse korral jäätmete, pinnase ja vee kontrollitav kõrvaldamine;

                                          —

                                          töötajate, rajatiste ja seadmete hügieeni tagamise ja desinfitseerimise asjakohane ja vahendid;

                                          —

                                          asjakohased meetmed ja tööruumid katsematerjali kõrvaldamiseks,

                                          —

                                          tööruumide ja menetluste (sealhulgas katsete tegemine) asjakohane indekseerimine, ja

                              b)

                              täiendavad karantiinimeetmed vastavalt kasutatavale materjalitüübile eriomasele bioloogiale ja epidemioloogiale ning heakskiidetud tegevusele,

                                          —

                                          säilitamine tööruumides, millesse töötajad pääsevad sisse läbi kaksikukse;

                                          —

                                          säilitamine alarõhu all;

                                          —

                                          säilitamine põgenemiskindlates mahutites, millel on asjakohane ava suurus ja muud tõkked, nt veetõke lestade jaoks, suletud pinnasemahutid ümarusside jaoks, elektrilised putukapüünised;

                                          —

                                          säilitamine eraldi teistest kahjulikest organismidest ja materjalidest, nt viirust sisaldavast väetisest, peremeesmaterjalist;

                                          —

                                          aretusmaterjali säilitamine juhtimisseadmetega varustatud valikupuurides;

                                          —

                                          kahjulike organismide ristamise vältimine piirkonnale omaste tüvede või liikidega;

                                          —

                                          kahjulike organismide püsikultuuride vältimine;

                                          —

                                          säilitamine tingimustes, mis rangelt kontrollivad kahjulike organismide paljunemist, nt niisugustes keskkonnatingimustes, kus diapausi ei esine;

                                          —

                                          säilitamine viisil, mille puhul ei saa esineda levikut diaspooride kaudu, nt tuleks vältida õhuvoolusid;

                                          —

                                          menetlused kahjulike organismide kultuuride parasiitidest ja teistest kahjulikest organismidest puhtuse kontrollimiseks;

                                          —

                                          asjakohased materjali kontrolliprogrammid võimalike vektorite kõrvaldamiseks;

                                          —

                                             in vitro tegevuste puhul materjali käitlemine steriilsetes tingimustes: labori varustamine aseptiliste menetluste kasutamiseks;

                                          —

                                          vektorite kaudu levivate kahjulike organismide säilitamine niisugustes tingimustes, et levik vektorite kaudu oleks välistatud, nt kontrollitav ava suurus, pinnase isoleerimine;

                                          —

                                          hooajaline isoleerimine tagamaks, et tegevused viiakse läbi väikese fütosanitaarohuga ajavahemikel.

      II LISA
      Näidisvolikiri katseteks, teaduslikel eesmärkidel ja sordivalikuks ettenähtud kahjulike organismide, taimede, taimsete saaduste ja muude toodete sissetoomiseks ja/või veoks

      III LISA
      KARANTIINIST VABASTAMISEKS ETTE NÄHTUD TAIMEDE, TAIMSETE SAADUSTE JA MUUDE TOODETE KARANTIINIMEETMED, SEALHULGAS KATSETE TEGEMINE
      A   OSA
      Teatavate direktiivi 2000/29/EÜ III lisas loetletud taimede, taimsete saaduste ja muude toodete puhul
      I jagu:   Liikide Citrus L., Fortunella Swingle, Poncirus Raf. ja nende hübriidide taimed, v.a viljad ja seemned

                  1.

                  Taimse materjali suhtes kohaldatakse vajaduse korral asjakohaseid ravimenetlusi, nagu on sätestatud FAO/IPGRI tehnilistes suunistes.

                  2.

                  Pärast punktis 1 nimetatud ravimenetluste tegemist kohaldatakse taimse materjali suhtes täies ulatuses indekseerimismenetlusi. Kogu taimset materjali, sh indikaatortaimi hoitakse heakskiidetud tööruumides I lisas sätestatud karantiinitingimuste kohaselt. Taimset materjali, mis kavatsetakse ametlikuks vabastamiseks heaks kiita, hoitakse tavalisele vegetatsiooniperioodile omastes tingimustes ning selle suhtes kohaldatakse saabumisel ja hiljem asjakohasel ajal indekseerimisperioodi jooksul visuaalset vaatlust kahjulike organismide (sealhulgas kõigi direktiivis 2000/29/EÜ loetletud asjakohaste kahjulike organismide) märkide ja sümptomite avastamiseks.

                  3.

                  Punkti 2 kohaldamisel indekseeritakse taimne materjal kahjulike organismide suhtes (testitud ja identifitseeritud) järgmise korra kohaselt.

                              3.1.

                              Katsete tegemisel kasutatakse asjakohaseid laboratoorseid meetodeid ning vajaduse korral indikaatortaimi (sh Citrus sinensis (L.) Osbeck, C. aurantifolia Christm. Swing, C. medica L., C. reticulata Blanco ja Sesamum L.), et avastada vähemalt järgmisi kahjulikke organisme:

                                          a)

                                             Citrus greening bacterium;

                                          b)

                                             Citrus variegated chlorosis;

                                          c)

                                             Citrus mosaic virus;

                                          d)

                                             Citrus tristeza virus (kõik isolaadid);

                                          e)

                                             Citrus vein enation woody gall;

                                          f)

                                             Leprosis;

                                          g)

                                             Naturally spreading psorosis;

                                          h)

                                             Phoma tracheiphila (Petri) Kanchaveli & Gikashvili;

                                          i)

                                             Satsuma dwarf virus;

                                          j)

                                             Spiroplasma citri Saglio et al.;

                                          k)

                                             Tatter leaf virus;

                                          l)

                                             Witches’ broom (MLO);

                                          m)

                                             Xanthomonas campestris (kõik Citrusele patogeensed tüved).

                              3.2.

                              Niisuguste haiguste puhul nagu närbumistõbi ja sellele sarnased haigused, mille jaoks ei ole lühiajalisi indekseerimismenetlusi, tuleb saabumisel taimse materjali suhtes kohaldada meristeemmeetodit steriilses kultuuris kasvatatud seemikalusel, nagu on sätestatud FAO/IPGRI tehnilistes suunistes, ning saadud taimede suhtes kohaldada punktis 1 nimetatud ravimenetlusi.

                  4.

                  Taimse materjaliga, mille suhtes kohaldatakse punktis 2 osutatud visuaalset vaatlust ja millel täheldatakse kahjulike organismide märke ja sümptomeid, viiakse läbi uuringud (sealhulgas vajaduse korral katsete tegemine), et nii palju kui võimalik määrata kindlaks need kahjulikud organismid, mis kõnealuseid märke ja sümptomeid põhjustavad.

            II jagu:   Istutamiseks ettenähtud liikide Cydonia Mill., Malus Mill., Prunus L. ja Pyrus L. ning nende hübriidide ja liigi Fragaria L. taimed, v.a seemned

                  1.

                  Taimse materjali suhtes kohaldatakse vajaduse korral asjakohaseid ravimenetlusi, nagu on sätestatud FAO/IPGRI tehnilistes suunistes.

                  2.

                  Pärast punktis 1 nimetatud ravimenetluste tegemist kohaldatakse taimse materjali suhtes täies ulatuses indekseerimismenetlusi. Kogu taimset materjali, sealhulgas indikaatortaimi hoitakse heakskiidetud tööruumides I lisas sätestatud karantiinitingimuste kohaselt. Taimset materjali, mis kavatsetakse ametlikuks vabastamiseks heaks kiita, hoitakse tavalisele vegetatsiooniperioodile omastes tingimustes ning selle suhtes kohaldatakse saabumisel ja hiljem asjakohasel ajal indekseerimisperioodi jooksul visuaalset vaatlust kahjulike organismide (sealhulgas kõigi direktiivis 2000/29/EÜ loetletud asjakohaste kahjulike organismide) märkide ja sümptomite avastamiseks.

                  3.

                  Punkti 2 kohaldamisel indekseeritakse taimne materjal kahjulike organismide suhtes (testitud ja identifitseeritud) järgmise korra kohaselt:

                              3.1.

                              Liigi Fragaria L. puhul kasutatakse sõltumata taimse materjali päritoluriigist katsete tegemisel asjakohaseid laboratoorseid meetodeid ning vajaduse korral indikaatortaimi (Fragaria vesca, F. virginiana ja Chenopodium spp.), et avastada vähemalt järgmisi kahjulikke organisme:

                                          a)

                                             Arabis mosaic virus;

                                          b)

                                             Raspberry ringspot virus;

                                          c)

                                             Strawberry crinkle virus;

                                          d)

                                             Strawberry latent „C” virus;

                                          e)

                                             Strawberry latent ringspot virus;

                                          f)

                                             Strawberry mild yellow edge virus;

                                          g)

                                             Strawberry vein banding virus;

                                          h)

                                             Strawberry witches’ broom mycoplasm;

                                          i)

                                             Tomato black ring virus;

                                          j)

                                             Tomato ringspot virus;

                                          k)

                                             Colletotrichum acutatum Simmonds;

                                          l)

                                             Phytophthora fragariae Hickman var fragariae Wilcox & Duncan;

                                          m)

                                             Xanthomonas fragariae Kennedy & King.

                              3.2.

                              Liigi Malus Mill puhul:

                                          i)

                                          kui taimne materjal on pärit riigist, mis teadaolevalt ei ole vaba mõnest järgmisest kahjulikust organismist:

                                                      a)

                                                         Apple proliferation mycoplasm või

                                                      b)

                                                         Cherry rasp leaf virus (American),

                                                kasutatakse katsete tegemisel asjakohaseid laboratoorseid meetodeid ning vajaduse korral indikaatortaimi, et avastada asjakohaseid kahjulikke organisme, ning

                                          ii)

                                          sõltumata taimse materjali päritoluriigist, kasutatakse katsete tegemisel asjakohaseid laboratoorseid meetodeid ning vajaduse korral indikaatortaimi, et avastada vähemalt järgmised kahjulikud organismid:

                                                      a)

                                                         Tobacco ringspot virus;

                                                      b)

                                                         Tomato ringspot virus;

                                                      c)

                                                         Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.

                              3.3.

                              Liigi Prunus L. korral vastavalt vajadusele kõikide Prunuse liikide puhul:

                                          i)

                                          kui taimne materjal on pärit riigist, mis teadaolevalt ei ole vaba mõnest järgmisest kahjulikust organismist:

                                                      a)

                                                         Apricot chlorotic leafroll mycoplasm;

                                                      b)

                                                         Cherry rasp leaf virus (American) või

                                                      c)

                                                         Pseudomonas syringae pv. persicae (Prunier et al.) Young et al.,

                                                kasutatakse katsete tegemisel asjakohaseid laboratoorseid meetodeid ning vajaduse korral indikaatortaimi, et avastada asjakohaseid kahjulikke organisme, ning

                                          ii)

                                          sõltumata taimse materjali päritoluriigist, kasutatakse katsete tegemisel asjakohaseid laboratoorseid meetodeid ning vajaduse korral indikaatortaimi, et avastada vähemalt järgmised kahjulikud organismid:

                                                      a)

                                                         Little cherry pathogen (mujalt kui Euroopast pärit isolaadid);

                                                      b)

                                                         Peach mosaic virus (American);

                                                      c)

                                                         Peach phony rickettsia;

                                                      d)

                                                         Peach rosette mosaic virus;

                                                      e)

                                                         Peach rosette mycoplasm;

                                                      f)

                                                         Peach X-disease mycoplasm;

                                                      g)

                                                         Peach yellows mycoplasm;

                                                      h)

                                                         Plum line pattern virus (American);

                                                      i)

                                                         Plum pox virus;

                                                      j)

                                                         Tomato ringspot virus;

                                                      k)

                                                         Xanthomonas campestris pv. pruni (Smith) Dye.

                              3.4.

                              Liikide Cydonia Mill. ja Pyrus L. puhul kasutatakse taimse materjali päritoluriigist sõltumata katsete tegemisel asjakohaseid laboratoorseid meetodeid ning vajaduse korral indikaatortaimi, et avastada vähemalt järgmised kahjulikud organismid:

                                          a)

                                             Erwinia amylovora (Burr.) Winsl. et al.;

                                          b)

                                             Pear decline mycoplasm.

                  4.

                  Taimse materjaliga, mille suhtes kohaldatakse punktis 2 osutatud visuaalset vaatlust ja millel täheldatakse kahjulike organismide märke ja sümptomeid, viiakse läbi uuringud (sealhulgas vajaduse korral katsete tegemine), et nii palju kui võimalik määrata kindlaks need kahjulikud organismid, mis kõnealuseid märke ja sümptomeid põhjustavad.

            III jagu:   Liigi Vitis L. taimed, v.a viljad

                  1.

                  Taimse materjali suhtes kohaldatakse vajaduse korral asjakohaseid ravimenetlusi, nagu on sätestatud FAO/IPGRI tehnilistes suunistes.

                  2.

                  Pärast punktis 1 nimetatud ravimenetluste tegemist kohaldatakse taimse materjali suhtes täies ulatuses indekseerimismenetlusi. Kogu taimset materjali, sealhulgas indikaatortaimi, hoitakse heakskiidetud tööruumides I lisas sätestatud karantiinitingimustes. Taimset materjali, mis kavatsetakse ametlikuks vabastamiseks heaks kiita, hoitakse tavalisele vegetatsiooniperioodile omastes tingimustes ning selle suhtes kohaldatakse saabumisel ja hiljem asjakohasel ajal indekseerimisperioodi jooksul visuaalset vaatlust kahjulike organismide (sealhulgas kahjuri Daktulosphaira vitifoliae (Fitch) ja kõigi direktiivis 2000/29/EÜ loetletud asjakohaste kahjulike organismide) märkide ja sümptomite avastamiseks.

                  3.

                  Punkti 2 kohaldamisel indekseeritakse taimne materjal kahjulike organismide suhtes (testitud ja identifitseeritud) järgmise korra kohaselt:

                              3.1.

                              Kui taimne materjal on pärit riigist, mis teadaolevalt ei ole vaba mõnest järgmisest kahjulikust organismist:

                                          i)

                                             Ajinashika disease

                                          Katsete tegemisel kasutatakse asjakohaseid laboratoorseid meetodeid. Negatiivse tulemuse puhul indekseeritakse taimne materjal viinamarjasordile „Koshu” ja hoitakse vähemalt kahe järgmise vegetatsiooniperioodi vältel vaatluse all.

                                          ii)

                                             Grapevine stunt virus

                                          Katsete tegemisel kasutatakse asjakohaseid indikaatortaimi, sealhulgas viinamarjasorti „Campbell Early”, ja hoitakse ühe aasta jooksul vaatluse all.

                                          iii)

                                             Summer mottle

                                          Katsete tegemisel kasutatakse asjakohaseid indikaatortaimi, sealhulgas viinamarjasorte „Sideritis”, „Cabernet-Franc” ja „Mission”.

                              3.2.

                              Sõltumata taimse materjali päritoluriigist, kasutatakse katsete tegemisel asjakohaseid laboratoorseid meetodeid ning vajaduse korral indikaatortaimi, et avastada vähemalt järgmised kahjulikud organismid:

                                          a)

                                             Blueberry leaf mottle virus;

                                          b)

                                             Grapevine Flavescence dorée MLO ja teised grapevine yellows viirused;

                                          c)

                                             Peach rosette mosaic virus;

                                          d)

                                             Tobacco ringspot virus;

                                          e)

                                             Tomato ringspot virus (tüvi yellow vein ja teised tüved);

                                          f)

                                             Xylella fastidiosa (Well & Raju);

                                          g)

                                             Xylophilus ampelinus (Panagopoulos) Willems et al.

                  4.

                  Taimse materjaliga, mille suhtes kohaldatakse punktis 2 osutatud visuaalset vaatlust ja millel täheldatakse kahjulike organismide märke ja sümptomeid, viiakse läbi uuringud (sealhulgas vajaduse korral katsete tegemine), et nii palju kui võimalik määrata kindlaks need kahjulikud organismid, mis kõnealuseid märke ja sümptomeid põhjustavad.

            IV jagu:   Istutamiseks ettenähtud Solanum L. võsundeid või mugulaid moodustavad liikide taimed või nende hübriidid

                  1.

                  Taimematerjal allutatakse vastavalt vajadusele FAO/IPGRI tehnilises juhendis ette nähtud ravimenetlusele.

                  2.

                  Pärast punktis 1 ette nähtud ravimenetluste läbiviimist viiakse kõigil taimematerjali ühikutel läbi testmenetlused. Kogu taimematerjali, k.a testitavat materjali tuleb hoida heakskiidetud tingimustes vastavalt I lisas sätestatud karantiinireeglitele. Ametlikuks maalelubamiseks mõeldud taimi hoitakse testmenetluste läbiviimise ajal normaalsetes kasvutingimustes ning neid jälgitakse regulaarselt, tuvastamaks kõikide direktiivis 2000/29/EÜ loetletud asjakohaste kahjulike organismide ja potato yellow vein disease’i sümptomite ning märkide võimalikku ilmnemist.

                  3.

                  Punktis 2 sätestatud testmenetlused peavad järgima punkti 5 tehnilisi nõudeid selleks, et määrata kindlaks vähemalt järgmiste kahjulike organismide esinemine:

                              —

                                 Bakterid

                                          a)

                                             Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al;

                                          b)

                                             Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al.

                              —

                                 Viirused ja viiruselaadsed organismid;

                                          a)

                                             Andean potato latent virus;

                                          b)

                                             Potato black ringspot virus;

                                          c)

                                             Potato spindle tuber viroid;

                                          d)

                                             Potato yellowing alfamovirus;

                                          e)

                                             Potato virus T;

                                          f)

                                             Andean potato mottle virus;

                                          g)

                                          Üldlevinud kartuliviirused A, M, S, V, X ja Y (k.a. Yo, Yn ja Yc) ja keerdlehisus.

                        Kartuli bioloogilise seemne puhul viiakse siiski läbi testmenetlused vähemalt punktides a ja e toodud viiruste ja viiruselaadsete organismide kindlakstegemiseks.

                  4.

                  Punktis 2 sätestatud vaatlustele allutatud taimematerjalil kahjulike organismide esinemise sümptomite ja märkide ilmnemisel tuleb neid uurida ja vajaduse korral testida, et võimalikult täpselt märke ja sümptomeid põhjustavad organismid kindlaks teha.

                  5.

                  Punktis 3 viidatud tehniliste sätete sisu on järgmine:

                              —

                                 Bakterid

                                          1.

                                          Mugulate puhul võetakse proovid kõigist proovipartii mugulate basaalsetest tippudest. Proovipartii standardsuurus on 200 mugulat. Siiski saab sama protseduuri kohaldada ka juhul, kui proovis on vähem kui 200 mugulat.

                                          2.

                                          Noorte taimede ja pistikute, k.a mikrotaimede puhul tuleb proov võtta varre alumisest osast või juurtest, kui see on asjakohane.

                                          3.

                                          Järgmise põlvkonna mugulate või mugulaid mitte moodustavate taimede puhul varre alaosa testimise puhul soovitatakse taimel pärast punktides 1 ja 2 sätestatud teste lasta läbida üks normaalne kasvutsükkel.

                                          4.

                                          Punktis 1 mainitud materjalil Clavibacter michiganensis (Smith) Davis et al ssp. sepedonicus (Spieckermann et Kotthoff) Davis et al. haigustekitajate kindlakstegemiseks kasutatakse nõukogu direktiivi 93/85/EMÜ (1) I lisas sätestatud ühenduse testimismeetodit. Seda testi võib kasutada ka punktis 2 sätestatud materjali puhul.

                                          5.

                                          Punktis 1 mainitud materjali puhul saab haigusetekitaja Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. ühenduse ametlikuks testimismeetodiks nõukogu direktiivi 98/57/EÜ (2) II lisas sätestatud testimismeetod. Seda testi võib kasutada ka punktis 2 sätestatud materjali puhul.

                              —

                                 Viirused ja viiruselaadsed organismid, v.a potato spindle tuber viroid

                                          1.

                                          Taimematerjalile (mugulad, noored taimed ja pistikud, k.a mikrotaimed) tuleb teha vähemalt üks seroloogiline test kõigi nimekirjas loetletud kahjulike organismide tuvastamiseks, v.a potato spindle tuber viroid. Test sooritatakse kas õitsemise ajal või vahetult enne õitsemist ja negatiivse tulemuse andnud materjali puhul viiakse läbi lisatestimine indikaatortaimede abil. Keerdlehisuse tuvastamiseks tehakse kaks seroloogilist testi.

                                          2.

                                          Bioloogilise seemne puhul on miinimumnõudeks seroloogiline test või kui seroloogiline test pole võimalik, siis indikaatortaimedega test. Ülimalt soovitav on teatud osa negatiivsete tulemuste uuesti testimine ning kaheldavate tulemuste korral erineva meetodi abil uuesti testimine.

                                          3.

                                          Punktis 1 ja 2 sätestatud seroloogilisteks ja bioloogilisteks testideks võetakse proovid vähemalt varre kahest kohast, sh võetakse üks noor väljaarenenud leht varre tipust ja üks vanem leht varre keskosast. Võimaliku mittesüsteemse infektsiooni esinemise kindlaksmääramiseks võetakse igast varrest proov. Seroloogilisteks testideks võetud proove ei tohi omavahel segada, v.a juhul, kui konkreetses meetodis on segamisvahekord ette nähtud. Siiski võib samalt varrelt võetud lehtedest panna kokku ühe proovi iga taime kohta. Bioloogiliste testide korral võib kokku panna maksimaalselt viis taime vähemalt kahe indikaatortaime inokuleerimiseks.

                                          4.

                                          Punktis 1 ja 2 sätestatud bioloogilisteks testideks kasutatakse Euroopa ja Vahemere maade taimekaitseorganisatsiooni (EPPO) nimekirjas sisalduvaid indikaatortaimi või muid ametlikult heaks kiidetud indikaatortaimi, mille puhul on tõestatud, et nad sobivad viiruste diagnoosimiseks.

                                          5.

                                          Karantiinist vabastatakse vaid otseselt testitud materjal. Silmade testimise puhul vabastatakse karantiinist ainult silmast kasvatatud järgmine põlvkond. Mugulaid ei vabastata karantiinist, vältimaks võimalikke probleeme mittesüsteemsete nakkustega.

                              —

                                 Potato spindle tuber viroid

                                          1.

                                          Igasuguse materjali korral testitakse kasvuhoones kasvatatavaid taimi niipea, kui nad on juurdunud, kuid enne õitsemist ja tolmlemist. Mugulate võrsete/in vitro taimede/seemikute teste loetakse vaid esialgseteteks testideks.

                                          2.

                                          Prooviks võetakse üks täiesti väljaarenenud leht taime iga varre tipust.

                                          3.

                                          Testimiseks mõeldud materjali kasvatatakse vähemalt 18 °C (eelistatavalt üle 20 °C) juures ja vähemalt 16 tunni pikkuse päevaga.

                                          4.

                                          Testimismenetlusena kasutatakse kas radioaktiivset või mitteradioaktiivset c-DNA või RNA hübridisatsiooni, pööratud polüakrüülamiidgeel-elektroforeesi (hõbeindikaatoriga) või RT-PCRi.

                                          5.

                                          Hübridisatsiooni, pööratud polüakrüülamiidgeel-elektroforeesi puhul võib maksimaalselt koos testida viit taime. Rohkemate taimede koos testimist tuleb eraldi põhjendada.

            B   OSA
      Direktiivi 2000/29/EÜ II ja IV lisas loetletud taimede, taimsete saaduste ja muude toodete jaoks

                  1.

                  Ametlikud karantiinimeetmed hõlmavad nõuetekohast kontrolli või katsete tegemist direktiivi 2000/29/EÜ I ja II lisas loetletud asjakohaste kahjulike organismide puhul ning need viiakse läbi vastavalt direktiivi 2000/29/EÜ IV lisas sätestatud erinõuetele. Nende erinõuete suhtes kasutatakse karantiinimeetmetena direktiivi 2000/29/EÜ IV lisas sätestatud meetodit või muid samaväärseid ametlikult heaks kiidetud meetmeid.

                  2.

                  Vastavalt punkti 1 sätetele peavad taimed, taimsed saadused ja muud tooted olema vabad asjakohastest kahjulikest organismidest, mis on direktiivi 2000/29/EÜ I, II ja IV lisas nende taimede, taimsete saaduste ja muude toodete puhul nimetatud.

         (1)  EÜT L 259, 18.10.1993, lk 1. Direktiivi on muudetud komisjoni direktiiviga 2006/56/EÜ (ELT L 182, 4.7.2006, lk 1).

         (2)  ELT L 235, 21.8.1998, lk 1. Direktiivi on muudetud komisjoni direktiiviga 2006/63/EÜ (ELT L 206, 27.7.2006, lk 36).

      IV LISA
      A   OSA
      Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatusega
      (viidatud artiklis 5)

                  Komisjoni direktiiv 95/44/EÜ

                  (EÜT L 184, 3.8.1995, lk 34)

                  Komisjoni direktiiv 97/46/EÜ

                  (EÜT L 204, 31.7.1997, lk 43)

            B   OSA
      Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtajad
      (viidatud artiklis 5)

                  Direktiiv

                  Ülevõtmise tähtaeg

                  95/44/EÜ

                  1. veebruar 1996

                  97/46/EÜ

                  1. jaanuar 1998

      V LISA
      Vastavustabel

                  Direktiiv 95/44/EÜ

                  Käesolev direktiiv

                  Artikli 1 lõige 1

                  Artikli 1 lõige 1

                  Artikli 1 lõike 2 sissejuhatav lause

                  Artikli 1 lõike 2 sissejuhatav lause

                  Artikli 1 lõike 2 esimene taane

                  Artikli 1 lõike 2 punkt a

                  Artikli 1 lõike 2 teine taane

                  Artikli 1 lõike 2 punkt b

                  Artikli 1 lõike 2 kolmas taane

                  Artikli 1 lõike 2 punkt c

                  Artikli 1 lõike 2 neljas taane

                  Artikli 1 lõike 2 punkt d

                  Artikli 1 lõike 2 viies taane

                  Artikli 1 lõike 2 punkt e

                  Artikli 1 lõike 2 kuues taane

                  Artikli 1 lõike 2 punkt f

                  Artikli 1 lõike 2 seitsmes taane

                  Artikli 1 lõike 2 punkt g

                  Artikli 1 lõike 2 kaheksas taane

                  Artikli 1 lõike 2 punkt h

                  Artikli 1 lõike 2 üheksas taane

                  Artikli 1 lõike 2 punkt i

                  Artikli 1 lõike 2 kümnes taane

                  Artikli 1 lõike 2 punkt j

                  Artiklid 2 ja 3

                  Artiklid 2 ja 3

                  Artikli 4 lõige 1

                  —

                  Artikli 4 lõige 2

                  Artikkel 4

                  —

                  Artikkel 5

                  Artikkel 5

                  Artikkel 6

                  Artikkel 6

                  Artikkel 7

                  I, II ja III lisa

                  I, II ja III lisa

                  —

                  IV lisa

                  —

                  V lisa


Tähtis õiguslik teade

|

31993L0105

Komisjoni direktiiv 93/105/EÜ, 25. november 1993, millega sätestatakse nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ seitsmenda muudatuse artiklis 12 viidatud tehniliseks toimikuks nõutavat teavet sisaldav lisa VII D

Euroopa Liidu Teataja L 294 , 30/11/1993 Lk 0021 - 0028 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 25 Lk 0084  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 13 Köide 25 Lk 0084  CS.ES Peatükk 13 Köide 012 Lk 277  - 284 ET.ES Peatükk 13 Köide 012 Lk 277  - 284 HU.ES Peatükk 13 Köide 012 Lk 277  - 284 LT.ES Peatükk 13 Köide 012 Lk 277  - 284 LV.ES Peatükk 13 Köide 012 Lk 277  - 284 MT.ES Peatükk 13 Köide 012 Lk 277  - 284 PL.ES Peatükk 13 Köide 012 Lk 277  - 284 SK.ES Peatükk 13 Köide 012 Lk 277  - 284 SL.ES Peatükk 13 Köide 012 Lk 277  - 284

		Komisjoni direktiiv 93/105/EÜ,25. november 1993,millega sätestatakse nõukogu direktiivi 67/548/EMÜ seitsmenda muudatuse artiklis 12 viidatud tehniliseks toimikuks nõutavat teavet sisaldav lisa VII DEUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiivi 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamist, pakendamist ja märgistamist käsitlevate õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta, [1] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 93/72/EMÜ, [2] eriti selle artiklit 12,kooskõlas direktiivi 67/548/EMÜ sätetega tuleks igast uuest turustatud ainest teatada liikmesriikide pädevatele asutustele teatisega, mis sisaldab vastavat teavet, sealhulgas tehnilist toimikut; mainitud direktiivi artikli 12 alusel nõutakse, et polümeeride tehniliste toimikute kohta tuleks sätestada konkreetsed sätted;on vaja, et tehniline toimik sisaldaks polümeeride uuringu paketti, mis annaks vajalikku teavet nende prognoositavate ohtude hindamiseks inimesele ja keskkonnale;see on asjakohane, et vältida ebavajalikku katsetamist polümeeride grupeerimiseks rühmadesse ning seeläbi on vaja katsetada vaid rühma representatiivseid esindajaid; selline representatiivne katsetamine jätkub, et tagada kaitstuse kõrge tase;mõnede suure molekulmassiga polümeeride puhul on teaduslikult õigustatud ja asjakohane kasutada vähendatud uuringute paketti (RTP);on vaja välja töötada kriteeriumid, et määratleda suure molekulmassiga polümeere, mille puhul peetakse vähendatud uuringute pakette piisavaks;sellised kriteeriumid peavad tagama kaitstuse kõrge taseme inimese ja keskkonna jaoks ning samal ajal peaks tööstuses olema jätkuvalt stiimulit investeerida uute ja paremate polümeeride järjepidevasse väljatöötamisse;arvestades piiratud kogemusi polümeeridest teatamisel ja puudulikke teadmisi nende ainetega seonduvatest ohtudest, ei pruugi RTP-polümeeride rangete kriteeriumide muutmine vajalikuks osutuda, pidades silmas saadud kogemusi sellise teatamise alal, mis on toimunud kooskõlas käesolevas direktiivis sätestatud uute konkreetsete nõuetega;käesoleva direktiiviga sätestatud meetmed on kooskõlas direktiivi 67/548/EMÜ artikli 29 alusel asutatud komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Käesoleva direktiivi lisa lisatakse direktiivi 67/548/EMÜ VII lisa juurde lisa VII D kujul.Artikkel 21. Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud sätted 31. detsembriks 1993 ning teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise korra võtavad vastu liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Brüssel, 25. november 1993Komisjoni nimelkomisjoni liigeYannis paleokrassas[1] EÜT 196, 16.8.1967, lk 1.[2] EÜT L 258, 16.10.1993, lk 29.--------------------------------------------------LISA"VII D LISAARTIKLIS 12 OSUTATUD TEATISES SISALDUVA TEHNILISE TOIMIKU ("PÕHIKOMPLEKT") KOHTA KÄIVAD ERISÄTTEDA. Käesolevas lisas kasutatakse järgmisi mõisteid:- homopolümeer – polümeer, mis koosneb ainult samanimelistest monomeerühikutest,- kopolümeer – polümeer, mis koosneb erinimelistest monomeerühikutest,- polümeer, millele kohaldatakse vähendatud uuringute paketti, RTP-polümeer – polümeer, mis rahuldab punktis C.2 sätestatud kriteeriume,- polümeeride perekond – polümeeridest (homo- või kopolümeeridest) koosnev rühm, kus üksikud polümeerid erinevad keskmise molekulmassi või erinevate monomeerühikute vahekorra poolest. Erinevus keskmises molekulmassis või koostises ei ole määratud valmistamisprotsessiga tahtmatult kaasnevate fluktuatsioonide poolt, vaid on protsessi tingimuste teadliku muutmise tulemus, kusjuures protsess ise on jäänud samaks,- Mn – keskmine molekulmass,- M – molekulmass.B. Perekondlik lähenemisviisAsjatute testide vältimiseks võib polümeerid rühmitada perekondadesse.Põhimõtteks on testida ühe perekonna esindavaid liikmeid, mille:- homopolümeerid erinevad omavahel keskmise molekulmassi poolestvõi- koostis erineb omavahel, samas kui kopolümeeride keskmine molekulmass püsib peaaegu muutumatuna,või- Mn > 1000, keskmine molekulmass erineb, samas kui kopolümeeride koostis püsib peaaegu muutumatuna.Teatud juhtudel, kui uuritud polümeeri perekonna esindajate puhul täheldatud efektid erinevad sõltuvalt Mn-st või koostisest, tuleb lisaks testida ka teisi sama perekonna polümeere.C. Artiklis 12 osutatud tehnilise toimiku jaoks vajalik teaveKui teabe esitamine ei ole tehniliselt võimalik või see ei ole teaduslikult vajalik, esitatakse selle põhjused selgelt ja asjaomased ametiasutused peavad neid aktsepteerima.Polümeeri omaduste hindamisel võib arvestada monomeeri(de) omaduste kohta käivat asjakohast ja kättesaadavat teavet.Ilma et see piiraks direktiivi 67/548/EMÜ artikli 3 lõike 1 sätete kohaldamist, tuleb katsed teha vastavalt pädevate rahvusvaheliste asutuste tunnustatud ja soovitatud meetoditele, kui selliseid soovitusi on esitatud.Uuringute läbiviimise eest vastutava(te) organisatsooni(de) nimi/nimed tuleb ära näidata.C.1. STANDARDSELE UURINGUTE PAKETILE ALLUTATUD POLÜMEERIDC.1.1. Polümeerid, mida turustatakse ühenduse turul koguses > = 1 tonn aastas või kokku > = 5 tonniLisaks artikli 7 lõikes 1 osutatud teabele ja uuringutele, mis on sätestatud VII A lisas, on nõutav ka järgnev polümeeridele ainuomane teave:1. AINE IDENTIFITSEERIMINE1.2.1. Keskmine molekulmass1.2.2. Molekulmassi jaotus (MWD)1.2.3. Polümeeris seotud lähtemonomeeride ja teiste lähteainete identifitseerimine ja kontsentratsioon1.2.4. Lõpprühmade kindlakstegemine ning reaktiivsete funktsionaalrühmade identifitseerimine ja esinemissagedus1.3.2.1. Reageerimata monomeeride identifitseerimine1.3.3.1. Reageerimata monomeeride protsentuaalne sisaldus2. TEAVE AINE KOHTA2.1.1.5. Kui polümeer on looduses lagunev, siis vastav kinnitus koos asjakohase teabega3. AINE FÜÜSIKALISED JA KEEMILISED OMADUSED3.6.1. Ekstraheeritavus veegaIlma et see kahjustaks direktiivi 67/548/EMÜ artikli 16 lõike 1 kohaldamist, võib nõuda teatud lisauuringute tegemist, nt:- valguskindlus, kui polümeer ei ole spetsiaalselt fotostabiliseeritud,- pikaajaline ekstraheeritavus (leostumise test); sõltuvalt selle testi tulemustest võib igal konkreetsel juhtumil nõuda sobivaid leostumise teste.C.1.2. Polümeerid, mida turustatakse ühenduse turul koguses < 1 tonn aastas või kokku < 5 tonni, kuid > = 100 kg aastas või kokku > = 500 kgLisaks artikli 8 lõikes 1 osutatud teabele ja uuringutele, mis on sätestatud VII B lisas, on nõutav ka järgnev polümeeridele ainuomane teave:1. AINE IDENTIFITSEERIMINE1.2.1. Keskmine molekulmass1.2.2. Molekulmassi jaotus (MWD)1.2.3. Polümeeris seotud lähtemonomeeride ja teiste lähteainete identifitseerimine ja kontsentratsioon1.2.4. Lõpprühmade kindlakstegemine ning reaktiivsete funktsionaalrühmade identifitseerimine ja esinemissagedus1.3.2.1. Reageerimata monomeeride identifitseerimine1.3.3.1. Reageerimata monomeeride protsentuaalne sisaldus2. TEAVE AINE KOHTA2.1.1.5. Kui polümeer on looduses lagunev, siis vastav kinnitus koos asjakohase teabega3. AINE FÜÜSIKALISED JA KEEMILISED OMADUSED3.6.1. Ekstraheeritavus veegaC.1.3. Polümeerid, mida turustatakse ühenduse turul koguses < 100 kg aastas või kokku < 500 kgLisaks artikli 8 lõikes 2 osutatud teabele ja uuringutele, mis on sätestatud VII C lisas, on nõutav ka järgnev polümeeridele ainuomane teave:1. AINE IDENTIFITSEERIMINE1.2.1. Keskmine molekulmass1.2.2. Molekulmassi jaotus (MWD)1.2.3. Polümeeris seotud lähtemonomeeride ja teiste lähteainete identifitseerimine ja kontsentratsioon1.2.4. Lõpprühmade kindlakstegemine ning reaktiivsete funktsionaalrühmade identifitseerimine ja esinemissagedus1.3.2.1. Reageerimata monomeeride identifitseerimine1.3.3.1. Reageerimata monomeeride protsentuaalne sisaldus2. TEAVE AINE KOHTA2.1.1.5. Kui polümeer on looduses lagunev, siis vastav kinnitus koos asjakohase teabegaC.2 LIHTSUSTATUD UURINGUTE PAKETILE ALLUTATUD POLÜMEERIDTeatud tingimustel võib polümeeride jaoks kasutatavat standardse uuringute paketti lihtsustada.Aineid, mis on kõrge keskmise molekulmassiga, väikese molekulaarsete osakeste sisaldusega ja madala lahustuvusega või ekstraheeritavusega, võib pidada bioloogiliselt kättesaamatuks. Seega tuleb lähtuda järgmistest kriteeriumidest, et määrata kindlaks need polümeerid, mille puhul on õigustatud lihtsustatud uuringute paketi kasutamine.Raskesti lagunevate polümeeride korral, mida turustatakse ühenduse turul ≥ 1 tonn aastas või kokku ≥ 5 tonni, määratletakse lihtsustatud uuringute paketile allutatavad polümeerid järgmiste kriteeriumide alusel:I. Kõrge keskmine molekulmass (Mn); [1]II. Ekstraheeritavus veega (3.6.1)< 10 mg/l, ilma manustest ja lisanditest tuleneva osata;III. M < 1000 on alla 1 %; protsent hõlmab ainult monomeeridest otseselt tulenevat osa (molekule) koos monomeeri(de)ga ja jätab välja teised komponendid nagu manused ja lisandid.Kui kõik loetletud tingimused on täidetud, allutatakse polümeer lihtsustatud uuringute paketile.Raskesti lagunevate polümeeride korral, mida turustatakse ühenduse turul koguses < 1 tonni aastas või kokku < 5 tonni, piisab, kui eeldatavalt lihtsustatud testimisele lubatava polümeeri puhul on täidetud I ja II kriteerium.Kui etteantud testidega ei ole võimalik tõestada tulemuste vastavust kriteeriumidele, siis peab teavitaja demonstreerima teiste vahenditega polümeeri vastavust kriteeriumidele.Teatud tingimustel võivad mürgisuse ja keskkonnamürgisuse testid osutuda vajalikuks.C.2.1. Polümeerid, mida turustatakse ühenduse turul koguses > = 1 tonn aastas või kokku > = 5 tonni0. VALMISTAJA JA TEAVITAJA KOORDINAADID: VALMISTAMISE KOHTAinete puhul, mida valmistatakse väljaspool ühendust ja mille puhul on teavitaja valmistaja volitatud ainuesindajaks, tuleb esitada aine ühendusse importijate isikuandmed ja aadressid.1. AINE IDENTIFITSEERIMINE1.1. Nimetus1.1.1. Nimetus IUPACi nomenklatuuris1.1.2. Muud nimetused (tavanimetus, kaubanimi, lühend)1.1.3. CASi number ja CASi nimetus (võimaluse korral)1.2. Molekul- ja struktuurvalem1.2.1. Keskmine molekulmass1.2.2. Molekulmassi jaotus (MWD)1.2.3. Polümeeris seotud lähtemonomeeride ja teiste lähteainete identifitseerimine ja kontsentratsioon1.2.4. Lõpprühmade kindlakstegemine ning reaktiivsete funktsionaalrühmade identifitseerimine ja esinemissagedus1.3. Aine koostis1.3.1. Puhtusaste (%)1.3.2. Lisandite iseloom, kaasa arvatud kõrvalsaadused1.3.2.1. Reageerimata monomeeride identifitseerimine1.3.3. Peamiste (oluliste) lisandite protsendimäär1.3.3.1. Reageerimata monomeeride protsentuaalne sisaldus1.3.4. Kui aine sisaldab stabilisaatorit, inhibeerivat lisandit või muid lisandeid, täpsustage järgmist: iseloom, suurusjärk:… ppm,… %1.3.5. Spektraalandmed (UV, IR, NMR või massispektrid)1.3.6.1. Geelfiltratsioon (GPC)1.4. Avastamis- ja määramismeetodidKasutatud meetodite täielik kirjeldus või asjakohased bibliograafilised viited.Lisaks avastamis- ja määramismeetoditele tuleb eraldi teavitada analüütilistest meetoditest, millest teavitaja on teadlik ja mis võimaldavad avastada ainet ja selle muundumise produkte nende sattumisel loodusesse, samuti määrata otsest mõju inimesele.2. TEAVE AINE KOHTA2.0. ValmistamineKõnealuses jaos toodud teave peab olema piisav, et ligikaudselt, kuid realistlikult hinnata aine valmistamisega kaasnevat mõju inimesele ja keskkonnale. Valmistamisprotsessi täpsed üksikasjad, eriti äritegevust mõjutavad, ei ole kohustuslikud.2.0.1. Valmistamiseks kasutatud tehnoloogiline protsess.2.0.2. Valmistamisega kaasnevad ohud:- töökeskkonnas- keskkonnas2.1. Kavandatav kasutusKäesolevas jaos toodud teave peab olema piisav, et ligikaudselt, kuid realistlikult hinnata aine eeldatava/kavandatava kasutamisega kaasnevat mõju inimesele ja keskkonnale.2.1.1. Kasutusviisid: funktsioonikirjeldus ja oodatavad tulemused2.1.1.1. Aine kasutamisega seotud tehnoloogiline (tehnoloogilised) protsess(id) (kui on teada)2.1.1.2. Kasutamisega kaasneva toime hindamine (kui on teada)- töökeskkonnas- keskkonnas2.1.1.3. Turustamisel kasutatav aine kuju: aine, valmistis, toode2.1.1.4. Aine sisaldus turustatavas valmististes või toodetes (kui on teada)2.1.2. Kasutusalad ja nende ligikaudne jaotus:- tööstus- talupidajad ja oskustöölised- laiatarbekasutus2.1.3. Kui on teada ja vajalik, siis aine saajate koordinaadid2.1.4. Eeldatavatel kasutusaladel tekkivate jäätmete hulk ja koostis (kui on teada)2.2. Prognoositav toodang ja/või import iga eeldatava kasutusala kohta2.2.1. Aastane kogutoodang ja/või import (tonni aastas):- esimesel kalendriaastal- järgnevatel kalendriaastatelAinete puhul, mida valmistatakse väljaspool ühendust ja mille puhul on teavitaja valmistaja volitatud ainuesindajaks, tuleb loetletud teave esitada iga eelpool 0 jaos määratletud importija kohta.2.2.2. Valmistamine ja/või import, mis on liigitatud vastavalt punktidele 2.1.1 ja 2.1.2 ja väljendatud protsentides:- esimesel kalendriaastal- järgnevatel kalendriaastatel2.3. Soovitatavad meetodid ja ettevaatusabinõud, mis hõlmavad järgmist:2.3.1. — Käitlemine2.3.2. — Hoiustamine2.3.3. — Vedu2.3.4. — Tulekahju (põlemisgaaside või pürolüüsi laad, kui see on põhjendatud kavandatud kasutusaladega)2.3.5. Muud ohud, eelkõige keemiline reaktsioon veega2.3.6. Kui on oluline, siis teave aine tolmu plahvatusohtlikkuse kohta2.4. Erakorralised meetmed avariilise mahasattumise või pihkumise korral2.5. Erakorralised meetmed inimese vigastuse korral (nt mürgistus)2.6. Pakendid3. AINE FÜÜSIKALISED JA KEEMILISED OMADUSED3.0. Aine olek temperatuuril 20 °C ja rõhul 101,3 kPa3.1. Sulamispiirkond (näiteks termilise stabiilsuse testi tulemused)3.3. Suhteline tihedus3.6.1. Ekstraheeritavus veega3.10. Süttivus3.11. Plahvatavus3.12. Isesüttivus3.15. Graanulite suurus:Nende ainete korral, mida võidakse turustada vormis, mis võib hingamisteedele kahjustavat mõju avaldada, tuleb läbi viia uuring aine turustatavas kujus ainete jaotuse kindlaksmääramiseks osakeste suuruse järgi.3.16. Termiline stabiilsus3.17. Ekstraheeritavus:- veega temperatuuril 37 °C pH 2 ja pH 9 juures- tsükloheksaaniga4. MÜRGISUSE UURINGUDPädevad ametiasutused võivad nõuda konkreetsetel juhtudel kindlate testide läbiviimist, viivitamata sealjuures polümeeri registreerimisega, reaktiivsete rühmade esinemisel, struktuursete või füüsikaliste omaduste alusel, teadmiste alusel, mis puudutavad polümeeri madalmolekulaarsete komponentide omadusi või potentsiaalset toimet. Eriti võib nõuda toksilisuse teste inhaleerimisega (nt 4.1.2 või 4.2.1), kui toimet hingamisteede kaudu peetakse võimalikuks.5. KESKKONNAMÜRGISUSE UURINGUDPädevad ametiasutused võivad nõuda konkreetsetel juhtudel kindlate testide läbiviimist, viivitamata sealjuures polümeeri registreerimisega, reaktiivsete rühmade esinemisel, struktuursete või füüsikaliste omaduste alusel, teadmiste alusel, mis puudutavad polümeeri madalmolekulaarsete komponentide omadusi või potentsiaalset toimet. Eriti võib nõuda järgmiste lisatestide läbiviimist:- valguskindlus, kui polümeer ei ole spetsiaalselt fotostabiliseeritud- pikaajaline ekstraheeritavus (leostumise test).Sõltuvalt selle testi tulemustest võib igal konkreetsel juhul nõuda asjakohaseid leostumise testide tegemist.6. AINE KAHJUTUKS MUUTMISE VÕIMALUS6.1. Tööstuslikul/muul erialasel kasutamisel6.1.1. Taaskasutamise võimalused6.1.2. Soovimatute tagajärgede vähendamise võimalused6.1.3. Hävitamise võimalus:- kontrollitud kõrvaldamine- põletamine- veepuhastusjaamas- muud võimalused6.2. Laiatarbekasutuse puhul6.2.1. Taaskasutamise võimalused6.2.2. Soovimatute tagajärgede vähendamise võimalused6.2.3. Hävitamise võimalus:- kontrollitud kõrvaldamine- põletamine- veepuhastusjaamas- muud võimalusedC.2.2. Polümeerid, mida turustatakse ühenduse turul koguses < 1 tonn aastas või kokku < 5 tonni0. VALMISTAJA JA TEAVITAJA KOORDINAADID: VALMISTAMISE KOHTAinete puhul, mida valmistatakse väljaspool ühendust ja mille puhul on teavitaja valmistaja volitatud ainuesindajaks, tuleb esitada aine ühendusse importijate isikuandmed ja aadressid.1. AINE IDENTIFITSEERIMINE1.1. Nimetus1.1.1. Nimetus IUPACi nomenklatuuris1.1.2. Muud nimetused (tavanimetus, kaubanimi, lühend)1.1.3. CASi number ja CASi nimetus (võimaluse korral)1.2. Molekul- ja struktuurvalem1.2.1. Keskmine molekulmass1.2.2. Molekulmassi jaotus (MWD)1.2.3. Polümeeris seotud lähtemonomeeride ja teiste lähteainete identifitseerimine ja kontsentratsioon1.2.4. Lõpprühmade kindlakstegemine ning reaktiivsete funktsionaalrühmade identifitseerimine ja esinemissagedus1.3. Aine koostis1.3.1. Puhtusaste (%)1.3.2. Lisandite iseloom, kaasa arvatud kõrvalsaadused1.3.2.1. Reageerimata monomeeride identifitseerimine1.3.3. Peamiste (oluliste) lisandite protsendimäär1.3.3.1. Reageerimata monomeeride protsentuaalne sisaldus1.3.4. Kui aine sisaldab stabilisaatorit, inhibeerivat lisandit või muid lisandeid, täpsustage järgmist: iseloom, suurusjärk:… ppm,… %1.3.5. Spektraalandmed (UV, IR, NMR või massispektrid)1.3.6.1. Geelfiltratsioon (GPC)1.4. Avastamis- ja määramismeetodidKasutatud meetodite täielik kirjeldus või asjakohased bibliograafilised viitedLisaks avastamis- ja määramismeetoditele tuleb eraldi teavitada analüütilistest meetoditest, millest teavitaja on teadlik ja mis võimaldavad avastada ainet ja selle muundumise produkte nende sattumisel loodusesse, samuti määrata otsest mõju inimesele.2. TEAVE AINE KOHTA2.0. ValmistamineKõnealuses jaos toodud teave peab olema piisav, et ligikaudselt, kuid realistlikult hinnata aine valmistamisega kaasnevat mõju inimesele ja keskkonnale. Valmistamisprotsessi täpsed üksikasjad, eriti äritegevust mõjutavad, ei ole kohustuslikud.2.0.1. Valmistamiseks kasutatud tehnoloogiline protsess.2.0.2. Valmistamisega kaasnevad ohud:- töökeskkonnas- keskkonnas2.1. Kavandatav kasutusKäesolevas jaos toodud teave peab olema piisav, et ligikaudselt, kuid realistlikult hinnata aine eeldatava/kavandatava kasutamisega kaasnevat mõju inimesele ja keskkonnale.2.1.1. Kasutusviisid: funktsioonikirjeldus ja oodatavad tulemused2.1.1.1. Aine kasutamisega seotud tehnoloogiline/tehnoloogilised protsess(id) (kui on teada)2.1.1.2. Kasutamisega kaasneva toime hindamine (kui on teada)- töökeskkonnas- keskkonnas2.1.1.3. Turustamisel kasutatav aine kuju: aine, valmistis, toode2.1.1.4. Aine sisaldus turustatavas valmististes või toodetes (kui on teada)2.1.2. Kasutusalad ja nende ligikaudne jaotus:- tööstus- talupidajad ja oskustöölised- laiatarbekasutus2.1.3. Kui on teada ja vajalik, siis aine saajate koordinaadid2.1.4. Eeldatavatel kasutusaladel tekkivate jäätmete hulk ja koostis (kui on teada)2.2. Prognoositav toodang ja/või import iga eeldatava kasutusala kohta2.2.1. Aastane kogutoodang ja/või import (tonni aastas):- esimesel kalendriaastal- järgnevatel kalendriaastatelAinete puhul, mida valmistatakse väljaspool ühendust ja mille puhul on teavitaja valmistaja volitatud ainuesindajaks, tuleb loetletud teave esitada iga eelpool 0 jaos määratletud importija kohta.2.2.2. Valmistamine ja/või import, mis on liigitatud vastavalt punktile 2.1.2 ja väljendatud protsentides:- esimesel kalendriaastal- järgnevatel kalendriaastatel2.3. Soovitatavad meetodid ja ettevaatusabinõud, mis hõlmavad järgmist:2.3.1. Käitlemine2.3.2. Hoiustamine2.3.3. Vedu2.3.4. Tulekahju (põlemisgaaside või pürolüüsi laad, kui see on põhjendatud kavandatud kasutusaladega)2.3.5. Muud ohud, eelkõige keemiline reaktsioon veega2.3.6. Kui on oluline, siis teave aine tolmu plahvatusohtlikkuse kohta2.4. Erakorralised meetmed avariilise mahasattumise või pihkumise korral2.5. Erakorralised meetmed inimese vigastuse korral (nt mürgistus)2.6. Pakendid3. AINE FÜÜSIKALISED JA KEEMILISED OMADUSED3.0. Aine olek temperatuuril 20 °C ja rõhul 101,3 kPa3.1. Sulamispiirkond (nt termilise stabiilsuse testi tulemused)3.6.1. Ekstraheeritavus veega3.10. Süttivus"[1] Ametivõimud, kes saavad teatise, teevad otsuse selle kohta, kas polümeer vastab kõnealusele kriteeriumile või mitte.--------------------------------------------------