title: Nõukogu direktiiv 2003/61/EÜ, 18. juuni 2003, millega muudetakse seoses ühenduse võrdluskatsetega direktiive 66/401/EMÜ söödakultuuride seemne turustamise kohta, 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta, 68/193/EMÜ viinamarjapõõsaste vegetatiivse paljundusmaterjali turustamise kohta, 92/33/EMÜ köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne turustamise kohta, 92/34/EMÜ viljapuude paljundus- ja istutusmaterjali turustamise kohta, 98/56/EÜ dekoratiivtaimede paljundusmaterjali turustamise kohta, 2002/54/EÜ peediseemne turustamise kohta, 2002/55/EÜ köögiviljaseemne turustamise kohta, 2002/56/EÜ seemnekartuli turustamise kohta ja 2002/57/EÜ õli- ja kiutaimede seemne turustamise kohta

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32003L0061

Euroopa Liidu Teataja L 165 , 03/07/2003 Lk 0023 - 0028

		Nõukogu direktiiv 2003/61/EÜ,18. juuni 2003,millega muudetakse seoses ühenduse võrdluskatsetega direktiive 66/401/EMÜ söödakultuuride seemne turustamise kohta, 66/402/EMÜ teraviljaseemne turustamise kohta, 68/193/EMÜ viinamarjapõõsaste vegetatiivse paljundusmaterjali turustamise kohta, 92/33/EMÜ köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali, välja arvatud seemne turustamise kohta, 92/34/EMÜ viljapuude paljundus- ja istutusmaterjali turustamise kohta, 98/56/EÜ dekoratiivtaimede paljundusmaterjali turustamise kohta, 2002/54/EÜ peediseemne turustamise kohta, 2002/55/EÜ köögiviljaseemne turustamise kohta, 2002/56/EÜ seemnekartuli turustamise kohta ja 2002/57/EÜ õli- ja kiutaimede seemne turustamise kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades järgmist:(1) Komisjon peab tagama, et vastavalt vajadusele kohaldatakse ühenduse võrdluskatsete koordineerimise, läbiviimise ja kontrollimise korda kooskõlas järgmiste sätetega ettenähtud menetlustega:direktiiv 66/401/EMÜ, [4] eriti selle artikli 20 lõige 3,direktiiv 66/402/EMÜ, [5] eriti selle artikli 20 lõige 3,direktiiv 68/193/EMÜ, [6] eriti selle artikli 16 lõige 3,direktiiv 92/33/EMÜ, [7] eriti selle artikli 20 lõige 4,direktiiv 92/34/EMÜ, [8] eriti selle artikli 20 lõige 4,direktiiv 98/56/EÜ, [9] eriti selle artikli 14 lõige 4,direktiiv 2002/54/EÜ, [10] eriti selle artikli 26 lõige 3,direktiiv 2002/55/EÜ, [11] eriti selle artikli 43 lõige 3,direktiiv 2002/56/EÜ, [12] eriti selle artikli 20 lõige 3,direktiiv 2002/57/EÜ, [13] eriti selle artikli 23 lõige 3.(2) Kõnealune kord on viimastel aastatel tähendanud seda, et on otsustatud anda ühenduse toetust eespool nimetatud ühenduse võrdluskatse läbiviimiseks.(3) Katsed tuleks korraldada eespool nimetatud direktiivides loetletud liikidele ja tingimustel, sõltumata sellest, kas sätted on kohustuslikud või mittekohustuslikud.(4) Katsed peaksid hõlmama eelkõige kolmandates riikides koristatud seemneid ja paljundusmaterjale, mahepõllunduseks sobivaid seemneid ja paljundusmaterjale ning seoses taimede geneetiliste ressursside kohapeal säilitamise ja säästva kasutamisega turustatud seemneid ja paljundusmaterjale.(5) Lisaks on asjakohane ühtlustada eespool nimetatud direktiivide asjaomaste artiklite koostamine.(6) Läbipaistvuse huvides on ühenduse rahalisele toetusele vaja selget õiguslikku alust. Seepärast tuleks ette näha sätted, mis käsitlevad ühenduse finantsmeetmeid selliste ühenduse võrdluskatsete läbiviimiseks, mis on seotud ühenduse eelarve kohustuslike kuludega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 11. Direktiivi 66/401/EMÜ artikkel 20 asendatakse järgmisega:"Artikkel 201. Käesoleva direktiivi kohustuslike või mittekohustuslike sätete kohaselt turule viidud ja proovivõtu ajal võetud söödakultuuride seemne proovide järelkontrolliks viiakse ühenduse siseselt läbi ühenduse võrdluskatsed. Võrdluskatsed võivad hõlmata järgmisi seemneid:- kolmandates riikides koristatud seemned,- mahepõllunduseks sobivad seemned,- seoses taimede geneetiliste ressursside kohapeal säilitamise ja säästva kasutamisega turustatud seemned.2. Kõnealuseid võrdluskatseid kasutatakse selleks, et ühtlustada tehnilisi sertifitseerimismeetodeid ja kontrollida seemne vastavust kehtestatud tingimustele.3. Komisjon kehtestab artiklis 21 osutatud korras võrdluskatsete läbiviimiseks vajaliku korra. Komisjon teavitab artiklis 21 nimetatud komiteed katsete läbiviimiseks vajalikust tehnilisest korrast ja katsete tulemustest.4. Komisjon võib anda lõigetes 1 ja 2 sätestatud katsete läbiviimiseks rahalist toetust. Rahaline toetus ei või ületada eelarvepädevate institutsioonide määratud iga-aastaseid assigneeringuid.5. Katsed, mis võivad ühenduselt rahalist toetust saada, ja rahalise toetuse andmise üksikasjalikud reeglid kehtestatakse artiklis 21 sätestatud korras.6. Lõigetes 1 ja 2 sätestatud katseid võivad läbi viia üksnes riiklikud asutused või riigi vastutusel tegutsevad juriidilised isikud."2. Direktiivi 66/402/EMÜ artikkel 20 asendatakse järgmisega:"Artikkel 201. Käesoleva direktiivi kohustuslike või mittekohustuslike sätete kohaselt turule viidud ja proovivõtu ajal võetud teraviljaseemne proovide järelkontrolliks viiakse ühenduse siseselt läbi ühenduse võrdluskatsed. Võrdluskatsed võivad hõlmata järgmisi seemneid:- kolmandates riikides koristatud seemned,- mahepõllunduseks sobivad seemned,- seoses taimede geneetiliste ressursside kohapeal säilitamise ja säästva kasutamisega turustatud seemned.2. Kõnealuseid võrdluskatseid kasutatakse selleks, et ühtlustada tehnilisi sertifitseerimismeetodeid ja kontrollida seemne vastavust kehtestatud tingimustele.3. Komisjon kehtestab artiklis 21 osutatud korras võrdluskatsete läbiviimiseks vajaliku korra. Komisjon teavitab artiklis 21 nimetatud komiteed katsete läbiviimiseks vajalikust tehnilisest korrast ja katsete tulemustest.4. Komisjon võib anda lõigetes 1 ja 2 sätestatud katsete läbiviimiseks rahalist toetust.Rahaline toetus ei või ületada eelarvepädevate institutsioonide määratud iga-aastaseid assigneeringuid.5. Katsed, mis võivad ühenduselt rahalist toetust saada, ja rahalise toetuse andmise üksikasjalikud reeglid kehtestatakse artiklis 21 sätestatud korras.6. Lõigetes 1 ja 2 sätestatud katseid võivad läbi viia üksnes riiklikud asutused või riigi vastutusel tegutsevad juriidilised isikud."3. Direktiivi 68/193/EMÜ artikkel 16 asendatakse järgmisega:"Artikkel 161. Käesoleva direktiivi kohustuslike või mittekohustuslike sätete, sealhulgas taimetervisega seotud sätete kohaselt turule viidud ja proovivõtu ajal võetud viinamarjade paljundusmaterjali proovide järelkontrolliks viiakse ühenduse siseselt läbi ühenduse võrdluskatsed. Võrdluskatsed võivad hõlmata järgmisi paljundusmaterjale:- kolmandates riikides toodetud paljundusmaterjal,- mahepõllunduseks sobiv paljundusmaterjal,- paljundusmaterjal, mida turustatakse seoses meetmetega, mille eesmärk on aidata säilitada geneetilist mitmekesisust.2. Kõnealuseid võrdluskatseid kasutatakse selleks, et ühtlustada tehnilisi sertifitseerimismeetodeid ja kontrollida paljundusmaterjali vastavust kehtestatud tingimustele.3. Komisjon kehtestab artiklis 17 osutatud korras võrdluskatsete läbiviimiseks vajaliku korra. Komisjon teavitab artiklis 17 nimetatud komiteed katsete läbiviimiseks vajalikust tehnilisest korrast ja katsete tulemustest. Taimetervisega seotud probleemide ilmnemisel teatab komisjon sellest alalisele taimetervise komiteele.4. Komisjon võib anda lõigetes 1 ja 2 sätestatud katsete läbiviimiseks rahalist toetust.Rahaline toetus ei või ületada eelarvepädevate institutsioonide määratud iga-aastaseid assigneeringuid.5. Katsed, mis võivad ühenduselt rahalist toetust saada, ja rahalise toetuse andmise üksikasjalikud reeglid kehtestatakse artiklis 17 sätestatud korras.6. Lõigetes 1 ja 2 sätestatud katseid võivad läbi viia üksnes riiklikud asutused või riigi vastutusel tegutsevad juriidilised isikud."4. Direktiivi 92/33/EMÜ artikkel 20 asendatakse järgmisega:"Artikkel 201. Vajadusel kontrollitakse ja uuritakse liikmesriikides proove, et tõestada köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali vastavus käesoleva direktiivi nõuetele ja tingimustele, sealhulgas taimetervist käsitlevatele nõuetele ja tingimustele. Komisjon võib saata katseid kontrollima liikmesriikide ja komisjoni esindajad.2. Käesoleva direktiivi kohustuslike või mittekohustuslike sätete, sealhulgas taimetervisega seotud sätete kohaselt turule viidud köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali proovide järelkontrolliks võib ühenduse siseselt läbi viia ühenduse võrdluskatseid. Võrdluskatsed võivad hõlmata järgmisi paljundus- ja istutusmaterjale:- kolmandates riikides toodetud köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjal,- mahepõllunduseks sobiv köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjal,- köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjal, mida turustatakse seoses meetmetega, mille eesmärk on säilitada geneetilist mitmekesisust.3. Kõnealuseid võrdluskatseid kasutatakse selleks, et ühtlustada köögiviljade paljundus- ja istutusmaterjali kontrollimise tehnilisi meetodeid ja kontrollida kõnealuse materjali vastavust kehtestatud tingimustele.4. Komisjon kehtestab artiklis 21 osutatud korras võrdluskatsete läbiviimiseks vajaliku korra. Komisjon teavitab artiklis 21 nimetatud komiteed katsete läbiviimiseks vajalikust tehnilisest korrast ja katsete tulemustest. Taimetervisega seotud probleemide ilmnemisel teatab komisjon sellest alalisele taimetervise komiteele.5. Komisjon võib anda lõigetes 2 ja 3 sätestatud katsete läbiviimiseks rahalist toetust.Rahaline toetus ei või ületada eelarvepädevate institutsioonide määratud iga-aastaseid assigneeringuid.6. Katsed, mis võivad ühenduselt rahalist toetust saada, ja rahalise toetuse andmise üksikasjalikud reeglid kehtestatakse artiklis 21 sätestatud korras.7. Lõigetes 2 ja 3 sätestatud katseid võivad läbi viia üksnes riiklikud asutused või riigi vastutusel tegutsevad juriidilised isikud."5. Direktiivi 92/34/EMÜ artikkel 20 asendatakse järgmisega:"Artikkel 201. Vajadusel kontrollitakse ja uuritakse liikmesriikides proove, et tõestada paljundusmaterjali või viljapuude vastavus käesoleva direktiivi nõuetele ja tingimustele, sealhulgas taimetervist käsitlevatele nõuetele ja tingimustele. Komisjon võib saata katseid kontrollima liikmesriikide ja komisjoni esindajad.2. Käesoleva direktiivi kohustuslike või mittekohustuslike sätete, sealhulgas taimetervisega seotud sätete kohaselt turule viidud paljundusmaterjali või viljapuude proovide järelkontrolliks võib ühenduse siseselt läbi viia ühenduse võrdluskatseid. Võrdluskatsed võivad hõlmata järgmisi paljundusmaterjale või viljapuid:- kolmandates riikides toodetud paljundusmaterjal või viljapuud,- mahepõllunduseks sobiv paljundusmaterjal või viljapuud,- paljundusmaterjal või viljapuud, mida turustatakse seoses meetmetega, mille eesmärk on säilitada geneetilist mitmekesisust.3. Kõnealuseid võrdluskatseid kasutatakse selleks, et ühtlustada paljundusmaterjali ja viljapuude kontrollimise tehnilisi meetodeid ja kontrollida kõnealuse materjali vastavust kehtestatud tingimustele.4. Komisjon kehtestab artiklis 21 osutatud korras võrdluskatsete läbiviimiseks vajaliku korra. Komisjon teavitab artiklis 21 nimetatud komiteed katsete läbiviimiseks vajalikust tehnilisest korrast ja katsete tulemustest. Taimetervisega seotud probleemide ilmnemisel teatab komisjon sellest alalisele taimetervise komiteele.5. Komisjon võib anda lõigetes 2 ja 3 sätestatud katsete läbiviimiseks rahalist toetust.Rahaline toetus ei või ületada eelarvepädevate institutsioonide määratud iga-aastaseid assigneeringuid.6. Katsed, mis võivad ühenduselt rahalist toetust saada, ja rahalise toetuse andmise üksikasjalikud reeglid kehtestatakse artiklis 21 sätestatud korras.7. Lõigetes 2 ja 3 sätestatud katseid võivad läbi viia üksnes riiklikud asutused või riigi vastutusel tegutsevad juriidilised isikud."6. Direktiivi 98/56/EÜ artikkel 14 asendatakse järgmisega:"Artikkel 141. Vajadusel kontrollitakse ja uuritakse liikmesriikides proove, et tõestada paljundusmaterjali vastavus käesoleva direktiivi nõuetele ja tingimustele. Komisjon võib saata katseid kontrollima liikmesriikide ja komisjoni esindajad.2. Käesoleva direktiivi kohustuslike või mittekohustuslike sätete, sealhulgas taimetervisega seotud sätete kohaselt turule viidud paljundusmaterjali või dekoratiivtaimede proovide järelkontrolliks võib ühenduse siseselt läbi viia ühenduse võrdluskatseid. Võrdluskatsed võivad hõlmata järgmisi paljundusmaterjale:- kolmandates riikides toodetud paljundusmaterjal,- mahepõllunduseks sobiv paljundusmaterjal,- paljundusmaterjal, mida turustatakse seoses meetmetega, mille eesmärk on säilitada geneetilist mitmekesisust.3. Kõnealuseid võrdluskatseid kasutatakse selleks, et ühtlustada dekoratiivtaimede paljundusmaterjali kontrollimise tehnilisi meetodeid ja kontrollida kõnealuse materjali vastavust kehtestatud tingimustele.4. Komisjon kehtestab artiklis 17 osutatud korras võrdluskatsete läbiviimiseks vajaliku korra. Komisjon teavitab artiklis 17 nimetatud komiteed katsete läbiviimiseks vajalikust tehnilisest korrast ja katsete tulemustest. Kui seoses 8. mai 2000. aasta direktiivis 2000/29/EÜ (taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta) [14] käsitletud organismidega ilmnevad probleemid, teatab komisjon sellest alalisele taimetervise komiteele, kellega konsulteeritakse ka direktiivis 2000/29/EÜ käsitletud organismidega seotud ühenduse katsete protokollide puhul.5. Komisjon võib anda lõigetes 2 ja 3 sätestatud katsete läbiviimiseks rahalist toetust.Rahaline toetus ei või ületada eelarvepädevate institutsioonide määratud iga-aastaseid assigneeringuid.6. Katsed, mis võivad ühenduselt rahalist toetust saada, ja rahalise toetuse andmise üksikasjalikud reeglid kehtestatakse artiklis 17 sätestatud korras.7. Lõigetes 2 ja 3 sätestatud katseid võivad läbi viia üksnes riiklikud asutused või riigi vastutusel tegutsevad juriidilised isikud."7. Direktiivi 2002/54/EÜ artikkel 26 asendatakse järgmisega:"Artikkel 261. Käesoleva direktiivi kohustuslike või mittekohustuslike sätete kohaselt turule viidud ja proovivõtu ajal võetud peediseemne proovide järelkontrolliks viiakse ühenduse siseselt läbi ühenduse võrdluskatsed. Võrdluskatsed võivad hõlmata järgmisi seemneid:- kolmandates riikides koristatud seemned,- mahepõllunduseks sobivad seemned,- seoses taimede geneetiliste ressursside kohapeal säilitamise ja säästva kasutamisega turustatud seemned.2. Kõnealuseid võrdluskatseid kasutatakse selleks, et ühtlustada tehnilisi sertifitseerimismeetodeid ja kontrollida seemne vastavust kehtestatud tingimustele.3. Komisjon kehtestab artikli 28 lõikes 2 osutatud korras võrdluskatsete läbiviimiseks vajaliku korra. Komisjon teavitab artikli 28 lõikes 1 nimetatud komiteed katsete läbiviimiseks vajalikust tehnilisest korrast ja katsete tulemustest.4. Komisjon võib anda lõigetes 1 ja 2 sätestatud katsete läbiviimiseks rahalist toetust.Rahaline toetus ei või ületada eelarvepädevate institutsioonide määratud iga-aastaseid assigneeringuid.5. Katsed, mis võivad ühenduselt rahalist toetust saada, ja rahalise toetuse andmise üksikasjalikud reeglid kehtestatakse artikli 28 lõikes 2 sätestatud korras.6. Lõigetes 1 ja 2 sätestatud katseid võivad läbi viia üksnes riiklikud asutused või riigi vastutusel tegutsevad juriidilised isikud."8. Direktiivi 2002/55/EÜ artikkel 43 asendatakse järgmisega:"Artikkel 431. Käesoleva direktiivi kohustuslike või mittekohustuslike sätete kohaselt turule viidud ja proovivõtu ajal võetud köögiviljaseemne proovide järelkontrolliks viiakse ühenduse siseselt läbi ühenduse võrdluskatsed. Võrdluskatsed võivad hõlmata järgmisi seemneid:- kolmandates riikides koristatud seemned,- mahepõllunduseks sobivad seemned,- seoses taimede geneetiliste ressursside kohapeal säilitamise ja säästva kasutamisega turustatud seemned.2. Kõnealuseid võrdluskatseid kasutatakse selleks, et ühtlustada tehnilisi sertifitseerimismeetodeid ja kontrollida seemne vastavust kehtestatud tingimustele.3. Komisjon kehtestab artikli 46 lõikes 2 osutatud korras võrdluskatsete läbiviimiseks vajaliku korra. Komisjon teavitab artikli 46 lõikes 1 nimetatud komiteed katsete läbiviimiseks vajalikust tehnilisest korrast ja katsete tulemustest.4. Komisjon võib anda lõigetes 1 ja 2 sätestatud katsete läbiviimiseks rahalist toetust.Rahaline toetus ei või ületada eelarvepädevate institutsioonide määratud iga-aastaseid assigneeringuid.5. Katsed, mis võivad ühenduselt rahalist toetust saada, ja rahalise toetuse andmise üksikasjalikud reeglid kehtestatakse artikli 46 lõikes 2 sätestatud korras.6. Lõigetes 1 ja 2 sätestatud katseid võivad läbi viia üksnes riiklikud asutused või riigi vastutusel tegutsevad juriidilised isikud."9. Direktiivi 2002/56/EÜ artikkel 20 asendatakse järgmisega:"Artikkel 201. Käesoleva direktiivi kohustuslike või mittekohustuslike sätete, sealhulgas taimetervisega seotud sätete kohaselt turule viidud ja proovivõtu ajal võetud seemnekartuli proovide järelkontrolliks viiakse ühenduse siseselt läbi ühenduse võrdluskatsed. Võrdluskatsed võivad hõlmata järgmisi seemnekartuleid:- kolmandates riikides koristatud seemnekartulid,- mahepõllunduseks sobivad seemnekartulid,- seoses taimede geneetiliste ressursside kohapeal säilitamise ja säästva kasutamisega turustatud seemnekartulid.2. Kõnealuseid võrdluskatseid kasutatakse selleks, et ühtlustada tehnilisi sertifitseerimismeetodeid ja kontrollida seemne vastavust kehtestatud tingimustele.3. Komisjon kehtestab artikli 25 lõikes 2 osutatud korras võrdluskatsete läbiviimiseks vajaliku korra. Komisjon teavitab artikli 25 lõikes 1 nimetatud komiteed katsete läbiviimiseks vajalikust tehnilisest korrast ja katsete tulemustest. Taimetervisega seotud probleemide ilmnemisel teatab komisjon sellest alalisele taimetervise komiteele.4. Komisjon võib anda lõigetes 1 ja 2 sätestatud katsete läbiviimiseks rahalist toetust.Rahaline toetus ei või ületada eelarvepädevate institutsioonide määratud iga-aastaseid assigneeringuid.5. Katsed, mis võivad ühenduselt rahalist toetust saada, ja rahalise toetuse andmise üksikasjalikud reeglid kehtestatakse artikli 25 lõikes 2 sätestatud korras.6. Lõigetes 1 ja 2 sätestatud katseid võivad läbi viia üksnes riiklikud asutused või riigi vastutusel tegutsevad juriidilised isikud.7. Komisjon võib artikli 25 lõikes 2 osutatud korras keelata täielikult või osaliselt teatavas ühenduse piirkonnas koristatud seemnekartuli turustamise, kui asjaomases piirkonnas koristatud ja ühe või mitme ühenduse katse ajal kasvatatud eliitseemnekartulist või sertifitseeritud seemnekartulist ametlikult võetud proovide järglaskond on kolmel järjestikusel aastal kaldunud tunduvalt kõrvale I lisa punkti 1 alapunktis c, punkti 2 alapunktis c ning punktides 3 ja 4 sätestatud miinimumnõuetest.8. Komisjon peatab lõike 7 kohaselt võetud meetmete kohaldamise kohe, kui on piisava usaldusväärsusega kindlaks tehtud, et asjaomases ühenduse piirkonnas koristatud eliitseemnekartul ja sertifitseeritud seemnekartul vastab tulevikus lõikes 7 nimetatud miinimumnõuetele."10. Direktiivi 2002/57/EÜ artikkel 23 asendatakse järgmisega:"Artikkel 231. Käesoleva direktiivi kohustuslike või mittekohustuslike sätete kohaselt turule viidud ja proovivõtu ajal võetud õli- ja kiudtaimede seemne proovide järelkontrolliks viiakse ühenduse siseselt läbi ühenduse võrdluskatsed. Võrdluskatsed võivad hõlmata järgmisi seemneid:- kolmandates riikides koristatud seemned,- mahepõllunduseks sobivad seemned,- seoses taimede geneetiliste ressursside kohapeal säilitamise ja säästva kasutamisega turustatud seemned.2. Kõnealuseid võrdluskatseid kasutatakse selleks, et ühtlustada tehnilisi sertifitseerimismeetodeid ja kontrollida seemne vastavust kehtestatud tingimustele.3. Komisjon kehtestab artikli 25 lõikes 2 osutatud korras võrdluskatsete läbiviimiseks vajaliku korra. Komisjon teavitab artikli 25 lõikes 1 nimetatud komiteed katsete läbiviimiseks vajalikust tehnilisest korrast ja katsete tulemustest.4. Komisjon võib anda lõigetes 1 ja 2 sätestatud katsete läbiviimiseks rahalist toetust.Rahaline toetus ei või ületada eelarvepädevate institutsioonide määratud iga-aastaseid assigneeringuid.5. Katsed, mis võivad ühenduselt rahalist toetust saada, ja rahalise toetuse andmise üksikasjalikud reeglid kehtestatakse artikli 25 lõikes 2 sätestatud korras.6. Lõigetes 1 ja 2 sätestatud katseid võivad läbi viia üksnes riiklikud asutused või riigi vastutusel tegutsevad juriidilised isikud."Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 10. oktoobriks 2003. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näeb ette liikmesriik.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 18. juuni 2003Nõukogu nimeleesistujaG. Drys[1] EÜT C 20 E, 28.1.2003, lk 208.[2] Arvamus on esitatud 10.4.2003 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).[3] ELT C 85, 8.4.2003, lk 43.[4] EÜT 125, 11.7.1966, lk 2298/66. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2001/64/EÜ (EÜT L 234, 1.9.2001, lk 60).[5] EÜT 125, 11.7.1966, lk 2309/66. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2001/64/EÜ.[6] EÜT L 93, 17.4.1968, lk 15. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2002/11/EÜ (EÜT L 53, 23.2.2002, lk 20).[7] EÜT L 157, 10.6.1992, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).[8] EÜT L 157, 10.6.1992, lk 10. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003.[9] EÜT L 226, 13.8.1998, lk 16. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003.[10] EÜT L 193, 20.7.2002, lk 12.[11] EÜT L 193, 20.7.2002, lk 33.[12] EÜT L 193, 20.7.2002, lk 60. Direktiivi on muudetud komisjoni otsusega 2003/66/EÜ (EÜT L 25, 30.1.2003, lk 42).[13] EÜT L 193, 20.7.2002, lk 74. Direktiivi on muudetud direktiiviga 2002/68/EÜ (EÜT L 195, 24.7.2002, lk 32).[14] EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1).--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2007/21/EÜ, 10. aprill 2007 , millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ seoses toimeainete asoksüstrobiin, imasaliil, metüülkresoksiim, spiroksamiin, asiimsulfuroon, proheksadioonkaltsium ja fluroksüpüür I lisasse kuulumise lõpuga (EMPs kohaldatav tekst )

text:
               12.4.2007

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 97/42

      KOMISJONI DIREKTIIV 2007/21/EÜ,
   10. aprill 2007,
   millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ seoses toimeainete asoksüstrobiin, imasaliil, metüülkresoksiim, spiroksamiin, asiimsulfuroon, proheksadioonkaltsium ja fluroksüpüür I lisasse kuulumise lõpuga
   (EMPs kohaldatav tekst)
   EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,
   võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 5,
   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Komisjoni direktiiviga 98/47/EÜ (2) kanti asoksüstrobiin 1. juulini 2008, komisjoni direktiiviga 97/73/EÜ (3) imasaliil 31. detsembrini 2008, komisjoni direktiiviga 1999/1/EÜ (4) metüülkresoksiim 31. jaanuarini 2009, komisjoni direktiiviga 1999/73/EÜ (5) spiroksamiin 1. septembrini 2009, komisjoni direktiiviga 1999/80/EÜ (6) asiimsulfuroon 1. oktoobrini 2009, komisjoni direktiiviga 2000/50/EÜ (7) proheksadioonkaltsium 20. oktoobrini 2010 ja komisjoni direktiiviga 2000/10/EÜ (8) fluroksüpüür kuni 30. novembrini 2010 toimeainetena nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse.

               (2)

               Taotluse korral võib toimeaine lisasse kuulumist pikendada, kui pikendamise taotlus on esitatud hiljemalt kaks aastat enne toimeaine lisasse kuulumise lõppu. Komisjon on saanud kõigi eespool nimetatud toimeainete lisasse kuulumise pikendamise taotlused.

               (3)

               Komisjon peab kehtestama üksikasjalikud eeskirjad nende täiendavate andmete esitamise ja hindamise kohta, mida on tarvis I lisasse kuulumise pikendamiseks. Seetõttu on eespool nimetatud toimeainete I lisasse kuulumise pikendamine põhjendatud ajavahemikuks, mis on vajalik selleks, et võimaldada teavitajatel oma taotlusi ette valmistada ja komisjonil hindamist korraldada ja otsust vastu võtta.

               (4)

               Seepärast on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

               (5)

               Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamusega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt.
   Artikkel 2
   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 12. detsembrist 2007. Nad edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.
   Liikmesriigid kohaldavad neid sätteid alates 13. detsembrist 2007.
   Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.
   Artikkel 3
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 4
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 10. aprill 2007

            Komisjoni nimel

            komisjoni liige

         Markos KYPRIANOU

      (1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/6/EÜ (ELT L 43, 15.2.2007, lk 13).

      (2)  EÜT L 191, 7.7.1998, lk 50.

      (3)  EÜT L 353, 24.12.1997, lk 26.

      (4)  EÜT L 21, 28.1.1999, lk 21.

      (5)  EÜT L 206, 5.8.1999, lk 16; parandatud: EÜT L 221, 21.8.1999, lk 19.

      (6)  EÜT L 210, 10.8.1999, lk 13.

      (7)  EÜT L 198, 4.8.2000, lk 39.

      (8)  EÜT L 57, 2.3.2000, lk 28.

      LISA
      Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa punktid 1, 2, 3, 4, 5, 6 ja 8 asendatakse järgmisega:

                     “1

                     Imasaliil
                     CASi nr 73790-28-0, 35554-44-0
                     CIPACi nr 335

                     (±)-(β-allüüloksü-2,4-diklorofenüületüül)imidasool või (±)-allüül 1-(2,4-diklorofenüül)-2-imidasool-1-ületüüleeter

                     975 g/kg

                     1. jaanuar 1999

                     31. detsember 2011

                     Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.
                     Järgmiste kasutuste puhul kohaldatakse järgmiseid konkreetseid tingimusi:

                                 —

                                 pärast saagikoristust võib puuviljade, köögiviljade ja kartulite töötlemist lubada ainult juhul, kui kasutatakse asjakohast puhastussüsteemi või kui loa andnud liikmesriik järeldab riskianalüüsi põhjal, et töötlemislahusel ei ole keskkonnale, eelkõige veeorganismidele, ebasoodsat mõju,

                                 —

                                 pärast saagikoristust võib kartulite töötlemist lubada ainult juhul, kui loa andnud liikmesriik järeldab riskianalüüsi põhjal, et töödeldud kartulite tootmisjäätmetel ei ole veeorganismidele ebasoodsat mõju,

                                 —

                                 avamaal tohib lehti töödelda ainult juhul, kui loa andnud liikmesriik järeldab riskianalüüsi põhjal, et sellel ei ole inimeste ja loomade tervisele ega keskkonnale mingit ebasoodsat mõju.

                           Aruande läbivaatamine lõpetati alalises taimetervise komitees 11. juulil 1997.

                     2

                     Asoksüstrobiin
                     CASi nr 131860-33-8
                     CIPACi nr 571

                     Metüül-(E)-2-{2[6-(2-tsüanofenoksü)pürimidiin-4-üloksü]fenüül}-3-metoksüakrülaat

                     930 g/kg (Z-isomeer kuni 25 g/kg)

                     1. juuli 1998

                     31. detsember 2011

                     Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.
                     Ühtsete põhimõtete alusel otsuse tegemisel tuleb erilist tähelepanu pöörata sellele, milline on mõju veeorganismidele. Loa andmise tingimuste hulka peavad kuuluma asjakohased riskide vähendamise meetmed.
                     Aruande läbivaatamine lõpetati alalises taimetervise komitees 22. aprillil 1998.

                     3

                     Metüülkresoksiim
                     CASi nr 143390-89-0
                     CIPACi nr 568

                     Metüül-(E)-2-metoksüimino-2-[2-(o-tolüüloksümetüül)fenüül]atsetaat

                     910 g/kg

                     1. veebruar 1999

                     31. detsember 2011

                     Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.
                     Ühtsete põhimõtete alusel otsuse tegemisel peavad liikmesriigid erilist tähelepanu pöörama põhjavee kaitsele ohualdistes tingimustes.
                     Aruande läbivaatamine lõpetati alalises taimetervise komitees 16. oktoobril 1998.

                     4

                     Spiroksamiin
                     CASi nr 1181134-30-8
                     CIPACi nr 572

                     (8-tert-butüül-l,4-dioksa-spiro[4,5]dekaan-2-üülmetüül)-etüül-propüülamiin

                     940 g/kg (diastereomeerid A ja B kombineeritult)

                     1. september 1999

                     31. detsember 2011

                     Lubatakse kasutada üksnes fungitsiidina.
                     Ühtsete põhimõtete alusel otsuse tegemisel peavad liikmesriigid:

                                 —

                                 pöörama erilist tähelepanu töötleja ohutusele ning tagama, et loa andmise tingimused sisaldavad asjakohaseid kaitsemeetmeid
                                 ning

                                 —

                                 pöörama erilist tähelepanu sellele, milline on mõju veeorganismidele, ning tagama, et loa andmise tingimused sisaldavad vajaduse korral asjakohaseid meetmeid riskide vähendamiseks.

                           Aruande läbivaatamine lõpetati alalises taimetervise komitees 12. mail 1999.

                     5

                     Asiimsulfuroon
                     CASi nr 120162-55-2
                     CIPACi nr 584

                     1-(4,6-dimetoksüpürimidiin-2-üül)-3[1-metüül-4-(2-metüül-2H-tetrasool-5-üül)-pürasool-5-üülsulfonüül]-karbamiid

                     980 g/kg

                     1. oktoober 1999

                     31. detsember 2011

                     Lubatakse kasutada ainult herbitsiidina.
                     Ei tohi lubada lennukilt pritsimist.
                     Ühtsete põhimõtete alusel otsuse tegemisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu sellele, milline on mõju veeorganismidele ning muudele kui sihtrühma maismaataimedele, ning tagama, et loa andmise tingimused sisaldavad vajaduse korral asjakohaseid riskide vähendamise meetmeid (nt riisi kasvatamisel tuleb vett enne selle minema juhtimist hoida teatava aja jooksul põllul).
                     Aruande läbivaatamine lõpetati alalises taimetervise komitees 2. juulil 1999.

                     6

                     Fluroksüpüür
                     CASi nr 69377-81-7
                     CIPACi nr 431

                     4-amino-3,5-dikloro-6-fluoro-2-püridüüloksüäädikhape

                     950 g/kg

                     1. detsember 2000

                     31. detsember 2011

                     Lubatakse kasutada ainult herbitsiidina.
                     Ühtsete põhimõtete alusel otsuse tegemisel peavad liikmesriigid:

                                 —

                                 võtma arvesse aruande punktis 7 nõutavaid lisaandmeid,

                                 —

                                 pöörama erilist tähelepanu põhjavee kaitsele,

                                 —

                                 pöörama erilist tähelepanu sellele, milline on mõju veeorganismidele, ning tagama, et loa andmise tingimused sisaldavad vajaduse korral asjakohaseid riskide vähendamise meetmeid.

                           Liikmesriigid teavitavad komisjoni, kui aruande punktis 7 nimetatud lisakatsete tulemusi ja teavet ei esitatud 1. detsembriks 2000.
                     Aruande läbivaatamine lõpetati alalises taimetervise komitees 30. novembril 1999.

                     8

                     Proheksadioonkaltsium
                     CASi nr 127277-53-6
                     CIPACi nr 567

                     Kaltsium-3,5-diokso-4-propionüültsüklo-heksaankarboksülaat

                     890 g/kg

                     1. oktoober 2000

                     31. detsember 2011

                     Lubatud kasutada ainult taimekasvuregulaatorina.
                     Aruande läbivaatamine lõpetati alalises taimetervise komitees 16. juunil 2000.”


Tähtis õiguslik teade

|

32003L0066

Komisjoni direktiiv 2003/66/EÜ, 3. juuli 2003, millega muudetakse komisjoni direktiivi 94/2/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 92/75/EMÜ kodumajapidamises kasutatavate elektriliste külmikute, sügavkülmikute ja nende kombinatsioonide energiamärgistuse puhulEMPs kohaldatav tekst.

Euroopa Liidu Teataja L 170 , 09/07/2003 Lk 0010 - 0014 CS.ES Peatükk 13 Köide 31 Lk 306  - 310 ET.ES Peatükk 13 Köide 31 Lk 306  - 310 HU.ES Peatükk 13 Köide 31 Lk 306  - 310 LT.ES Peatükk 13 Köide 31 Lk 306  - 310 LV.ES Peatükk 13 Köide 31 Lk 306  - 310 MT.ES Peatükk 13 Köide 31 Lk 306  - 310 PL.ES Peatükk 13 Köide 31 Lk 306  - 310 SK.ES Peatükk 13 Köide 31 Lk 306  - 310 SL.ES Peatükk 13 Köide 31 Lk 306  - 310

		Komisjoni direktiiv 2003/66/EÜ,3. juuli 2003,millega muudetakse komisjoni direktiivi 94/2/EÜ, millega rakendatakse nõukogu direktiivi 92/75/EMÜ kodumajapidamises kasutatavate elektriliste külmikute, sügavkülmikute ja nende kombinatsioonide energiamärgistuse puhul(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 22. septembri 1992. aasta direktiivi 92/75/EMÜ kodumasinate energia ja muude ressursside näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses, [1] eriti selle artikleid 9 ja 12,ning arvestades järgmist:(1) Elekter, mida kasutavad külmikud, sügavkülmikud ja nende kombinatsioonid, moodustab ühenduses olulise osa kodumajapidamise kogu energiavajadusest. Kõnealuste seadmete energiatarbimist on võimalik oluliselt vähendada.(2) Komisjoni direktiivi 94/2/EÜ [2] ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. septembri 1996. aasta direktiivi 96/57/EÜ (kodumajapidamises kasutatavate elektriliste külmikute ja sügavkülmikute ning nende kombinatsioonide energiatõhususe nõuete kohta) [3] koostoimes kehtestatud märgisesüsteemi edu tagajärjel tõusis uute külmikute ja sügavkülmikute energiatõhususe indeks aastatel 1996–2000 rohkem kui 30 %.(3) Umbes 20 % 2000. aastal müüdud külmutusseadmetest kuulus kõige tõhusamasse klassi A ning mõnedel turgudel oli see protsent üle 50. A-klassi masinate turuosa suureneb kiiresti. Sellest tulenevalt on ajutise abinõuna tarvis kehtestada kaks lisaklassi märgisega A + ja A++ kuni oluliste muudatuste toimumiseni energiamärgistuse klassides.(4) Energiatõhususe märgistuse mõju väheneb või kaob, kui ei määratleta täiendavaid ja tulemuslikumaid klasse.(5) Seepärast tuleks direktiivi 94/2/EÜ vastavalt muuta. Samal põhjusel on võimalik viia käesolev direktiiv vastavusse hiljuti vastuvõetud samalaadsete direktiividega, rakendades direktiivi 92/75/EMÜ.(6) Käesolevas direktiivis ettenähtud meetmed on kooskõlas direktiivi 92/75/EMÜ artikli 10 kohaselt asutatud komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 94/2/EÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 1 lõiked 2, 3 ja 4 asendatakse järgmistega:"2. Käesoleva direktiivi kohaselt nõutavat teavet saadakse mõõtmistest, mis on tehtud vastavalt ühtlustatud standarditele, mis Euroopa standardiseerimisasutused (CEN, CENELEC, ETSI) on vastu võtnud komisjoni volitusel kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 98/34/EÜ [4] ning mille viitenumbrid on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas ja mille ülevõetud siseriiklike standardite viitenumbrid liikmesriigid on avaldanud.3. I, II ja III lisa sätteid, millega nähakse ette müraga seotud teabe esitamist, kohaldatakse ainult siis, kui liikmesriigid nõuavad kõnealuseid andmeid nõukogu direktiivi 86/594/EMÜ artikli 3 kohaselt. Seda teavet hinnatakse kõnealuse direktiivi kohaselt.4. Käesolevas direktiivis kohaldatakse direktiivi 92/75/EMÜ artikli 1 lõikes 4 sätestatud mõisteid."2. Artiklit 2 muudetakse järgmiselt.a) Lõikesse 1 lisatakse järgmine lõige:"Kui teatava mudelikombinatsiooniga seotud teave on saadud teiste kombinatsioonide konstruktsiooni alusel tehtud arvutuste ja/või ekstrapolatsiooni teel, peaks dokumentides olema kajastatud need arvutused ja/või ekstrapolatsioonid ning tehtud arvutuste täpsuse tõendamiseks sooritatud katsed (üksikasjad toime arvutamise matemaatilise mudeli ja selle mudeli täpsuse tõendamiseks tehtud mõõtmiste kohta)."b) Lõige 5 asendatakse järgmisega:"5. Kui seadmeid pakutakse müügiks, rentimiseks või järelmaksuga müügiks trükitud või kirjaliku teatise või mõne muu vahendi abil ning kui võimalikul kliendil ei ole eeldatavasti võimalik esitletavat seadet näha, näiteks kirjaliku pakkumise, postimüügikataloogi, Internetis või muudel elektroonilistel andmekandjatel kuulutuste puhul, peab see teatis sisaldama III lisas piiritletud kogu teavet."3. I, II, III ja V lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.4. VI lisa tunnistatakse kehtetuks.Artikkel 2Liikmesriigid lubavad direktiivi 94/2/EÜ artikli 2 lõikes 5 osutatud märgistuste, selgituste ja teabevahetuse, mis sisaldab käesoleva direktiiviga parandatud teavet, ringlusse lasta hiljemalt 1. juuliks 2004.See tagab, et direktiivi 94/2/EÜ artikli 2 lõikes 5 osutatud märgistused, selgitused ja teabevahetus vastab parandatud näidistele hiljemalt 31. detsembriks 2004.Artikkel 3Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud sätted hiljemalt 30. juunil 2004. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 4Käesolev direktiiv jõustub 20. päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 3. juuli 2003Komisjoni nimelasepresidentLoyola De Palacio[1] EÜT L 297, 13.10.1992, lk 16.[2] EÜT L 45, 17.2.1994, lk 1.[3] EÜT L 236, 18.9.1996, lk 36.[4] EÜT L 204, 21.7.1998, lk 37.--------------------------------------------------LISA1) I lisa muudetakse järgmiselt.a) Rubriigist "Märkused märgistuse kohta" jäetakse välja viimane lause "Tähelepanu: eespool nimetatud mõistete muukeelsed vasted on esitatud VI lisas".b) Rubriigis "Trükkimine":i) lisatakse joonise järele järgmine tekst:"Tunnustäht A + ja A++ seadmete jaoks peab olema kaaskõlas järgmiste joonistega ning paiknema samas kohas, kus A-klassi seadmetel on tunnus A"+++++ TIFF +++++ii) lõpptekst, mis algab sõnadega "Kogu trükkimist käsitlev teave on esitatud "Külmiku/sügavkülmiku märgistuse väliskujunduse juhises"…" jäetakse välja.2) II lisa muudetakse järgmiselt.a) Punkt 4 asendatakse järgmisega:"4. Mudeli energiatõhususe klass, nagu on määratletud V lisas, mida väljendatakse järgmiselt: "Energiatõhususe klass … skaalas A++ (suurima energiatõhususega) — G (väikseima energiatõhususega)". Kui need andmed esitatakse tabelis, võib neid väljendada ka muul viisil, tingimusel et selgelt on tegemist skaalaga A (suurima energiatõhususega) — G (väikseima energiatõhususega)."b) Punkt 8 asendatakse järgmisega:"8. Sügavkülmutatud toiduainete hoiukambrite ja jahuti kambrite netomaht võimaluse korral vastavalt artikli 1 lõikes 2 osutatud standarditele — 1., 2. ja 3. klassi puhul ära jätta. 3. klassi seadmete puhul "jääkambri" netomaht."c) Lisatakse punkt 15:"15. Kui mudel on ette nähtud sisseehitatavana, peaks see olema märgitud."d) Viimane märkus jäetakse välja.3) III lisa muudetakse järgmiselt:viimane märkus jäetakse välja.4) V lisasse lisatakse pealkirja "ENERGIATÕHUSUSE KLASS" järele järgmine tekst:"1. OSA: A + ja A++ klasside määratlusedSeadme klass on A + või A++, kui energiatõhususe indeks alfa (Iα) jääb tabelis 1 määratletud piiridesse.Tabel 1Energiatõhususe indeks α (Iα) | Energiatõhususe klass |30 > Iα | A++ |42 > Iα ≥ 30 | A+ |Iα ≥ 42 | A–G (vt allpool) |Tabelis 1I=SC× 100kusAC = seadme aastane energiatarbimine (vastavalt I lisa V märkusele)SCα = seadme normatiivne aastane energiatarbimineSCα arvutatakse valemigaMX ∑+ N+ CHkusVc on kambri netomaht (liitrites) (vastavalt artikli 1 lõikes 2 osutatud standarditele).Tc on kambri kavandatud temperatuur (°C).Mα ja Nα väärtused on esitatud tabelis 2 ning FF, CC, BI ja CH väärtused tabelis 3.Tabel 2Seadme liik | Kõige külmema kambri temperatuur | Mα | Nα |1.Külmkapp | > – 6 °C | 0,233 | 245 |2.Külmik/jahuti | > – 6 °C | 0,233 | 245 |3.Külmik (tärnideta) | > – 6 °C | 0,233 | 245 |4.Külmik* | ≤ – 6 °C* | 0,643 | 191 |5.Külmik** | ≤ –12 °C** | 0,450 | 245 |6.Külmik***/ | ≤ – 18 °C***/ *(***) | 0,777 | 303 |7.Külmik/sügavkülmik*(***) | ≤ – 18 °C***/*(***) | 0,777 | 303 |8.Püstine sügavkülmik | ≤ – 18 °C*(***) | 0,539 | 315 |9.Kirst-sügavkülmik | ≤ – 18 °C*(***) | 0,472 | 286 |10.Mitme uksega või muud seadmed | | [1] | [1] |Tabel 3Parandustegur | Väärtus | Tingimus |FF (jäävaba) | 1,2 | "Jäävabade" (ventileeritavate) sügavkülmutatud toiduainete hoiukambrite puhul |1 | Muul juhul |CC (kliimaklass) | 1,2 | "Troopiliste" seadmete puhul |1,1 | "Subtroopiliste" seadmete puhul |1 | Muul juhul |BI (sisseehitatavad) | 1,2 | Alla 58 cm laiuste sisseehitatavate seadmete [2] puhul |1 | Muul juhul |CH (jahuti kamber) | 50 Kwh/y | Vähemalt 15 liitrise jahuti kambriga seadmete puhul |0 | Muul juhul |Kui seade ei kuulu klassi A + või A++, liigitatakse see 2. osa kohaselt.2. OSA: A–G klasside määratlused.…"[1] "Niisuguste seadmete puhul määravad kõige madalama temperatuuriga kambri temperatuur ja tärnide arv M ja N väärtuse. –18 °C"*(***)" kambritega seadmeid loetakse külmik/sügavkülmikuteks"*(***)".[2] "Seade on ""sisseehitatav"" ainult siis, kui see on valmistatud üksnes köögi seinaõõnde ülesseadmiseks, vajab mööbliviimistlust ja on niisugusena testitud.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 2000/65/EÜ, 17. oktoober 2000, millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ seoses käibemaksu tasumise eest vastutava isiku määramisega

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32000L0065

Euroopa Liidu Teataja L 269 , 21/10/2000 Lk 0044 - 0046

		Nõukogu direktiiv 2000/65/EÜ,17. oktoober 2000,millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ seoses käibemaksu tasumise eest vastutava isiku määramisegaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 93,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades järgmist:(1) 17. mail 1977 vastuvõetud kuuenda nõukogu direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas) [4] artiklis 21 sätestatud eeskirjad maksu tasumise eest vastutava isiku määramise kohta tekitavad suuri raskusi ettevõtetele ja eeskätt kõige väiksematele ettevõtetele.(2) Nõukogu 15. märtsi 1976. aasta direktiiviga 76/308/EMÜ vastastikuse abi kohta Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatisfondi rahastamissüsteemi kuuluvatest meetmetest tulenevate nõuete ning põllumajandusmaksude ja tollimaksude sissenõudmisel, [5] nõukogu 19. detsembri 1977. aasta direktiiviga 77/799/EMÜ liikmesriikide pädevate võimuorganite vastastikuse abi kohta otsese maksustamise vallas [6] ja nõukogu 27. jaanuari 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 218/92 halduskoostöö kohta kaudse maksustamise (käibemaks) vallas [7] korraldatakse liikmesriikide vahelist vastastikust abi seoses käibemaksusummade õige määramise ja nende sissenõudmisega.(3) Komisjoni aruandes siseturualaste õigusaktide lihtsustamise teise järgu kohta soovitatakse uurida direktiivi 77/388/EMÜ artikliga 21 kehtestatud maksuesindussüsteemi ümberkujundamise võimalusi ja viise.(4) Ainus muudatus, mis võib tegelikkuses oluliselt lihtsustada ühist käibemaksusüsteemi üldiselt ja eeskätt maksu tasumise eest vastutava isiku määramist, on võtta liikmesriikidelt ära võimalus nõuda maksuesindaja nimetamist.(5) Seetõttu peaks maksuesindaja määramine olema ühendusevälistele maksukohustuslastele edaspidi vabatahtlik.(6) Direktiivi 77/388/EMÜ artikli 22 alusel võivad liikmesriigid vahetult kehtestada ühendusevälistele maksukohustuslastele samad kohustused, mis on ette nähtud nende territooriumil asuvatele maksukohustuslastele, sealhulgas sellised kohustused, mis võidakse ette näha artikli 22 lõike 8 põhjal.(7) Kui ühendusevälised maksukohustuslased on selliste riikide alamad, kellega ei ole sõlmitud kokkulepet, millega korraldatakse vastastikust abi ühenduses ettenähtuga samasugusel viisil, võivad liikmesriigid ka edaspidi nõuda, et sellised ühendusevälised maksukohustuslased määraksid enda asemel maksu tasumise eest vastutavaks isikuks maksuesindaja või volitatud esindaja.(8) Liikmesriikidel on ka edaspidi võimalik oma äranägemise järgi määrata importimisel võetava maksu tasumise eest vastutav isik.(9) Liikmesriigid võivad ka edaspidi ette näha, et maksu tasumise eest vastutab solidaarselt mõni muu isik peale maksu tasumise eest vastutava isiku.(10) Direktiivi 77/388/EMÜ artiklit 10 tuleks samuti täpsemaks muuta, et pidevate tarnete puhul ära hoida teatavaid maksustamise vältimise juhtumeid.(11) Seetõttu tuleks vastavalt muuta direktiivi 77/388/EMÜ,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 77/388/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 10 lõike 2 esimese lõigu teise lause järele lisatakse järgmine lause:"Liikmesriigid võivad teatavatel juhtudel ette näha, et kaupade ja teenuste pidevaid tarneid, mis toimuvad teatava ajavahemiku jooksul, käsitatakse lõppenuna vähemalt ühe aasta järel."2. Artikli 28f lõikes 1 (millega muudetakse sama direktiivi artikli 17 lõikeid 2, 3 ja 4) asendatakse artikli 17 lõike 4 punktis a sõnad "artikli 21 lõike 1 punkt a" vastavas käändes sõnadega "artikli 21 lõike 1 punktid a ja c" vastavas käändes.3. Artikli 28c E osa "Muud vabastused" punkti 3 viiendas taandes asendatakse sõnad "artikli 21 lõike 1 punkti a kolmas lõik" vastavas käändes sõnadega "artikli 21 lõike 1 punkt c" vastavas käändes.4. Artiklis 28g (millega asendatakse sama direktiivi artikkel 21) asendatakse artikkel 21 järgmisega:"Artikkel 21Maksu tasumise eest vastutavad isikud1. Siseriikliku süsteemi alusel vastutavad käibemaksu tasumise eest järgmised isikud:a) maksukohustuslane, kes teeb maksustatavaid kauba- või teenusetarneid, välja arvatud punktides b ja c nimetatud juhud.Kui maksustatavat kauba- või teenusetarnet teostab maksukohustuslane, kelle registrijärgne asukoht ei ole riigi territooriumil, võivad liikmesriigid enda kehtestatavatel tingimustel ette näha, et maksu tasumise eest vastutab isik, kellele kaupu või teenuseid tarnitakse;b) maksukohustuslane, kellele osutatakse artikli 9 lõike 2 punktiga e hõlmatud teenuseid, või isik, kes on käibemaksukohustuslasena registreeritud riigi territooriumil ja kellele osutatakse artikli 28b C, D, E ja F osaga hõlmatud teenuseid, kui teenuseid osutab maksukohustuslane, kelle registrijärgne asukoht ei ole riigi territooriumil;c) kaubatarne saaja, kui järgmised tingimused on täidetud:- maksustatav tehing on artikli 28c E osa punktis 3 sätestatud tingimustel tehtud kaubatarne,- kaubatarne saaja on mõni muu maksukohustuslane või mittemaksukohustuslik juriidiline isik, kes on riigi territooriumil registreeritud käibemaksukohustuslasena,- selle maksukohustuslase väljastatud arve, kelle registrijärgne asukoht ei ole riigi territooriumil, vastab artikli 22 lõikele 3.Liikmesriigid võivad siiski teha erandeid sellest kohustusest, kui maksukohustuslane, kelle registrijärgne asukoht ei ole riigi territooriumil, on määranud selles riigis maksuesindaja;d) isik, kes märgib arvele või seda asendavale dokumendile käibemaksu;e) isik, kes teostab maksustatava ühendusesisese kaubahanke.2. Erandina lõikest 1:a) kui lõike 1 kohaselt maksu tasumise eest vastutav isik on maksukohustuslane, kelle registrijärgne asukoht ei ole riigi territooriumil, võivad liikmesriigid lubada tal määrata maksu tasumise eest vastutavaks isikuks maksuesindaja. See valikuvõimalus sõltub iga liikmesriigi kehtestatavatest tingimustest ja korrast;b) kui maksustatava tehingu sooritab maksukohustuslane, kelle registrijärgne asukoht ei ole riigi territooriumil ja tema asukohariigiga puudub kokkulepe, mis käsitleb vastastikust abi, mis oma ulatuselt sarnaneb direktiivides 76/308/EMÜ [8] ja 77/799/EMÜ [9] ja halduskoostööd kaudse maksustamise (käibemaks) vallas käsitlevas nõukogu 27. jaanuari 1992. aasta määruses (EMÜ) nr 218/92 [10] sätestatuga, võivad liikmesriigid ette näha, et maksu tasumise eest vastutab väljaspool riigi territooriumi asuva maksukohustuslase määratud maksuesindaja.3. Lõigetes 1 ja 2 osutatud juhtudel võivad liikmesriigid ette näha, et maksu tasumise eest vastutab solidaarselt mõni muu isik peale maksu tasumise eest vastutava isiku.4. Importimisel tasub/tasuvad käibemaksu isik/isikud, kelle impordiliikmesriik on määranud käibemaksukohustuslaseks või keda ta sellisena tunnustab."5. Artiklis 28h (millega asendatakse sama direktiivi artikkel 22) muudetakse artiklit 22 järgmiselt:a) lõike 1 punkti c esimene taane asendatakse järgmisega:"— maksukohustuslase, välja arvatud artikli 28a lõikes 4 nimetatud maksukohustuslased, kes teevad riigi territooriumil mahaarvamisõigust andvaid kauba- või teenusetarneid, välja arvatud sellised kauba- või teenusetarned, mille puhul peab maksu artikli 21 lõike 1 punktide a, b või c kohaselt tasuma ainult kauba- või teenusesaaja. Liikmesriigid ei pea siiski andma registrinumbrit teatavatele artikli 4 lõikes 3 nimetatud maksukohustuslastele;";b) lõige 7 asendatakse järgmisega:"7. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et isikud, kes artikli 21 lõigete 1 ja 2 kohaselt loetakse olevat kohustatud tasuma maksu maksukohustuslase asemel, kelle registrijärgne asukoht ei ole kõnealuse riigi territooriumil, täidavad käesolevas artiklis sätestatud deklareerimis- ja maksmiskohustusi; samuti võtavad nad vajalikke meetmeid tagamaks, et isikud, kes artikli 21 lõike 3 kohaselt vastutavad maksu tasumise eest solidaarselt, täidavad käesolevas artiklis sätestatud maksmiskohustusi."6. Olenemata käesoleva artikli punktidest 2, 3 ja 5 asendatakse kogu direktiivis viited artikli 21 punktile 1 viidetega artikli 21 lõikele 1 ja viited artikli 21 punktile 2 või artikli 21 lõikele 2 viidetega artikli 21 lõikele 4.Artikkel 21. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. detsembril 2001. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud õigusnormide teksti ning käesoleva direktiivi sätete ja siseriiklike sätete vastavustabeli.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 17. oktoober 2000Nõukogu nimeleesistujaL. Fabius[1] EÜT C 409, 30.12.1998, lk 10.[2] EÜT C 219, 30.7.1999, lk 91.[3] EÜT C 116, 28.4.1999, lk 14.[4] EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2000/17/EÜ (EÜT L 84, 5.4.2000, lk 24).[5] EÜT L 73, 19.3.1976, lk 18. Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.[6] EÜT L 336, 27.12.1977, lk 15. Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.[7] EÜT L 24, 1.2.1992, lk 1.[8] EÜT L 73, 19.3.1976, lk 18. Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.[9] EÜT L 336, 27.12.1977, lk 15. Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.[10] EÜT L 24, 1.2.1992, lk 1.--------------------------------------------------


title: Euroopa parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/52/EÜ, 18. juuni 2003, millega muudetakse direktiivi 95/2/EÜ lisaaine E 425 (Rivieri titaanjuur) kasutustingimuste osasEMPs kohaldatav tekst.

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32003L0052

Euroopa Liidu Teataja L 178 , 17/07/2003 Lk 0023 - 0023

		Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/52/EÜ,18. juuni 2003,millega muudetakse direktiivi 95/2/EÜ lisaaine E 425 (Rivieri titaanjuur) kasutustingimuste osas(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras [3]ning arvestades järgmist:(1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. veebruari 1995. aasta direktiivis 95/2/EÜ toiduainetes kasutatavate lisaainete (välja arvatud värv- ja magusainete) kohta [4] lubatakse lisaainet E 425 (Rivieri titaanjuur) kasutada teatavatel tingimustel.(2) Komisjon on võtnud meetmed, et ajutiselt peatada lisaainet E 425 (Rivieri titaanjuur) sisaldavate marmelaadikapslite turuletoomine, mida peetakse ohtlikuks, kuna need põhjustasid kolmandates riikides mitme lapse ja vanuri lämbumissurma.(3) Mõned kapslites marmelaadi tootjad teatavad ohust inimeste tervisele pakendile kinnitatava hoiatuse abil, rõhutades ohtu lastele ja vanuritele.(4) Siseriiklikul tasandil meetmeid võtnud liikmesriikide antud teabe alusel võib tõdeda, et lisaainet E 425 (Rivieri titaanjuur) sisaldav kapslites marmelaad on eluohtlik. Lisaks toodete kujule ja suurusele on Rivieri titaanjuure keemilised ja füüsikalised omadused põhjus, miks kapslites marmelaad põhjustab tõsist ohtu inimeste tervisele.(5) Kõnealusel juhul ei ole märgistamise abil hoiatamine küllaldane inimeste, eriti laste tervise kaitsmiseks.(6) On tarvis muuta lisaaine E 425 (Rivieri titaanjuur) kasutustingimusi pastilaa-marmelaaditoodetes, sealhulgas kapslites marmelaadis.(7) Seetõttu tuleks vastavalt muuta direktiivi 95/2/EÜ,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 95/2/EÜ IV lisa real E 425: Rivieri titaanjuur: i) Rivieri titaanjuure kummi ii) Rivieri titaanjuure glükomannaan asendatakse tekst "Üldiselt toiduainetes (v.a artikli 2 lõikes 3 osutatud)" tekstiga "Üldiselt toiduainetes (v.a artikli 2 lõikes 3 osutatud ja pastilaa-marmelaaditoodetes, sealhulgas kapslites marmelaadis)".Artikkel 2Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid enne 17. jaanuari 2004. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 18. juuni 2003Euroopa Parlamendi nimelpresidentP. CoxNõukogu nimeleesistujaG. Drys[1] EÜT C 331 E, 31.12.2002, lk 124.[2] EÜT C 85, 8.4.2003, lk 39.[3] Euroopa Parlamendi 11. veebruari 2003. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 19. mai 2003. aasta otsus.[4] EÜT L 61, 18.3.1995, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2001/5/EÜ (EÜT L 55, 24.2.2001, lk 59).--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 2008/119/EÜ, 18. detsember 2008 , milles sätestatakse vasikate kaitse miinimumnõuded (kodifitseeritud versioon)

text:
               15.1.2009

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 10/7

      NÕUKOGU DIREKTIIV 2008/119/EÜ,
   18. detsember 2008,
   milles sätestatakse vasikate kaitse miinimumnõuded
   (kodifitseeritud versioon)
   EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 37,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (2)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 19. novembri 1991 aasta direktiivi 91/629/EMÜ, milles sätestatakse vasikate kaitse miinimumnõuded, (3) on korduvalt (4) oluliselt muudetud. Selguse ja otstarbekuse huvides tuleks kõnealune direktiiv kodifitseerida.

               (2)

               Enamik liikmesriike on ratifitseerinud põllumajandusloomade kaitse Euroopa konventsiooni; ühendus on samuti nimetatud konventsiooni heaks kiitnud nõukogu otsusega 78/923/EMÜ. (5)

               (3)

               Vasikad kuuluvad elusloomadena asutamislepingu I lisas esitatud toodete loetelusse.

               (4)

               Vasikate pidamine on põllumajanduse lahutamatu osa; see on osa põllumajandusega tegeleva elanikkonna jaoks tuluallikaks.

               (5)

               Konkurentsitingimusi moonutada võivad erinevused takistavad vasikate ja vasikasaaduste ühisturu korralduse tõrgeteta toimimist.

               (6)

               Seega on vaja kehtestada ühised miinimumnõuded tarbevasikate või nuumvasikate kaitseks, et tagada tootmise ratsionaalne areng.

               (7)

               On teaduslikult tunnustatud, et vasikaid tuleb kasvatada karjas elava liigi vajadustele vastavas keskkonnas; seetõttu tuleks vasikaid kasvatada rühmadena; nii rühmas kui ka üksinda aedikus kasvatatavatel vasikatel peaks olema piisavalt liikumisruumi, kontakti muu karjaga, neil peab olema võimalik normaalselt üles tõusta ja pikali heita.

               (8)

               Ametkondadel, tootjatel, tarbijatel ja teistel on vaja saada informatsiooni valdkonna arengust; seetõttu peaks komisjon Euroopa Toiduohutusameti arvamuse alusel jätkama aktiivselt vasikate heaolu seisukohalt efektiivse(te) kasvatussüsteemi(de) teaduslikke uuringud; komisjonile tuleks kehtestada vaheperiood käesoleva ülesande edukaks täitmiseks.

               (9)

               Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. (6)

               (10)

               Käesolev direktiiv ei mõjuta liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtpäevadega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   Artikkel 1
   Käesoleva direktiiviga kehtestatakse tarbe- ja nuumvasikate kaitse miinimumnõuded.
   Artikkel 2
   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               1)

               „vasikas” – kuni kuue kuu vanune veis;

               2)

               „pädev asutus” – nõukogu 26. juuni 1990. aasta direktiivi 90/425/EMÜ (milles käsitletakse ühendusesiseses kaubanduses teatavate elusloomade ja toodete suhtes seoses siseturu väljakujundamisega kohaldatavaid veterinaar- ja zootehnilisi kontrolle) (7) artikli 2 punktis 6 määratletud pädev asutus.

         Artikkel 3
   1.   Alates 1. jaanuarist 1998 kehtivad uute või ümberehitatud ning pärast nimetatud kuupäeva kasutusele võetud majandite hoonete suhtes järgmised sätted:

               a)

               ükski vasikas ei tohi pärast kaheksanädalaseks saamist olla üksinda aedikus, kui veterinaararst ei ole kinnitanud, et tema tervis või käitumine nõuab ravi saamiseks isoleerimist. Üksikaediku laius peab olema vähemalt võrdne vasika seisuasendis mõõdetud turja kõrgusega ning pikkus vähemalt võrdne vasika pikkusega ninaotsast ristluu sabapoolse otsani korrutatuna 1,1-ga.
               Vasikate üksikaedikutel (välja arvatud haigete loomade isoleerimiseks mõeldud aedikud) ei tohi olla monoliitseid vaheseinu, vaid perforeeritud vaheseinad, mis võimaldavad vasikatel otsest pilk- ja puutekontakti;

               b)

               rühmades kasvatatavatel vasikatel peab iga vasika jaoks olema vaba ruumi, mis on vähemalt 1,5 m2 iga alla 150-kilogrammise eluskaaluga vasika kohta, vähemalt 1,7 m2 iga 150-kilogrammise või suurema, kuid alla 220-kilogrammise eluskaaluga vasika kohta, ning vähemalt 1,8 m2 iga 220-kilogrammise või suurema eluskaaluga vasika kohta.

         Esimese lõike sätteid ei kohaldata:

               a)

               vähem kui kuue vasikaga majandite suhtes;

               b)

               emaloomaga koos peetavate imevate vasikate suhtes.

         2.   Alates 31. detsembrist 2006 kohaldatakse lõikes 1 esitatud sätteid kõikide majandite suhtes.
   Artikkel 4
   Liikmesriigid peavad tagama, et vasikate pidamine vastab I lisas toodud üldsätetele.
   Artikkel 5
   I lisa üldsätteid võib muuta vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud korrale teaduse arenguga arvestamiseks.
   Artikkel 6
   Hiljemalt 1. jaanuaril 2006 esitab komisjon nõukogule Euroopa Toiduohutusameti arvamuse alusel koostatud aruande intensiivse põllumajandustootmise süsteemi(de) kohta, mis vastab (vastavad) vasikate heaolu nõuetele patoloogia, zootehnika, füsioloogia ja käitumise seisukohast, samuti erinevate süsteemide sotsiaalmajanduslike tagajärgede kohta koos aruande järeldusi arvestavate asjakohaste ettepanekutega.
   Artikkel 7
   1.   Liikmesriigid peavad tagama, et pädeva asutuse vastutusel viiakse läbi käesoleva direktiivi sätete täitmise kontrolle.
   Nimetatud kontrollid, mida võidakse viia läbi teistel eesmärkidel teostatavate kontrollide käigus, hõlmavad iga aasta statistiliselt esindusliku valimi igas liikmesriigis kasutatavatest erinevatest põllumajandustootmise süsteemidest.
   2.   Komisjon kinnitab vastavalt artikli 10 lõikes 2 osutatud menetlusele eeskirjad, mida tuleb järgida käesoleva artikli lõikes 1 sätestatud kontrollide läbiviimisel.
   3.   Iga kahe aasta tagant aprilli viimaseks tööpäevaks ja esimest korda 30. aprilliks 1996 peavad liikmesriigid teatama komisjonile kahe eelmise aasta jooksul vastavalt käesolevale artiklile läbi viidud kontrollide tulemustest, sealhulgas läbi viidud kontrollide arv võrreldes nende territooriumil olevate majandite arvuga.
   Artikkel 8
   Kolmandast riigist ühendusse imporditavate loomadega peab olema kaasas kõnealuse riigi pädeva asutuse poolt väljastatud sertifikaat, mis kinnitab, et neid on koheldud vähemalt samaväärselt käesolevas direktiivis ühendusest pärit loomade kohta sätestatuga.
   Artikkel 9
   Kui käesoleva direktiivi ühtseks kohaldamiseks vajalik, võivad komisjoni veterinaareksperdid koostöös pädevate asutustega teha kohapealseid kontrolle. Neid kontrolle läbi viivad isikud peavad täitma spetsiaalseid isikliku hügieeni meetmeid igasuguse haiguste edasikandumise riski välistamiseks.
   Liikmesriik, mille territooriumil kontrolli läbi viiakse, peab andma ekspertidele nende töös kogu vajaliku abi. Komisjon teatab kontrolli tulemustest asjaomase liikmesriigi pädevale asutusele.
   Asjaomase liikmesriigi pädev asutus võtab kõik vajalikud meetmed kontrolli tulemuste arvessevõtmiseks.
   Suhetes kolmandate riikidega kohaldatakse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/496/EMÜ (millega nähakse ette ühendusse kolmandatest riikidest saabuvate loomade veterinaarkontrolli korraldamise põhimõtted) (8) III peatüki sätteid.
   Käesoleva artikli üldised rakenduseeskirjad võetakse vastu käesoleva direktiivi artikli 10 lõikes 2 osutatud korras.
   Artikkel 10
   1.   Komisjoni abistab Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (9) artikli 58 kohaselt moodustatud alaline toiduahela ja loomatervishoiu komitee.
   2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7.
   Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.
   Artikkel 11
   Liikmesriigid võivad vastavalt asutamislepingu üldsätetele siiski säilitada või kohaldada vasikate kaitseks rangemaid sätteid, kui on ette nähtud käesoleva direktiiviga. Liikmesriigid peavad teatama komisjonile kõigist sellistest meetmetest.
   Artikkel 12
   Direktiiv 91/629/EMÜ, mida on muudetud II lisa A osas loetletud õigusaktidega tunnistatakse kehtetuks, ilma et see mõjutaks liikmesriikide kohustusi, mis on seotud II lisa B osas esitatud direktiivide ülevõtmise tähtpäevadega.
   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile käsitatakse viidetena käesolevale direktiivile kooskõlas III lisas esitatud vastavustabeliga.
   Artikkel 13
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 14
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Brüssel, 18. detsember 2008

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         M. BARNIER

      (1)  11. detsembri 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

      (2)  ELT C 324, 30.12.2006, lk 26.

      (3)  EÜT L 340, 11.12.1991, lk 28.

      (4)  Vt II lisa A osa.

      (5)  EÜT L 323, 17.11.1978, lk 12.

      (6)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

      (7)  EÜT L 224, 18.8.1990, lk 29.

      (8)  EÜT L 268, 24.9.1991, lk 56.

      (9)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

      I LISA

                  1.

                  Vasikate pidamise ruumide ning eriti nende bokside ja seadmete ehitamisel kasutatud materjalid, millega vasikad võivad kokku puutuda, ei tohi olla vasikatele kahjulikud ning neid peab olema võimalik põhjalikult puhastada ja desinfitseerida.

                  2.

                  Kuni antud küsimuses EÜ eeskirjade kinnitamiseni tuleb elektrisüsteemid ja -seadmed paigaldada vastavalt kehtivatele siseriiklikele eeskirjadele nii, et vältida elektrilööke.

                  3.

                  Hoone soojustuse, kütte ja ventilatsiooniga tuleb tagada, et õhuringlus, tolmusisaldus, temperatuur, suhteline õhuniiskus ja gaasisisaldus püsiksid tasemel, mis ei kahjusta vasikate tervist.

                  4.

                  Kõiki vasikate tervise ja heaolu seisukohalt olulisi automaatseid või mehaanilisi seadmeid tuleb kontrollida vähemalt kord päevas. Defektide avastamisel tuleb need viivitamatult kõrvaldada, või kui see on võimatu, rakendada vajalikke meetmeid vasikate tervise ja heaolu tagamiseks, kuni defektid on kõrvaldatud, kasutades alternatiivseid söötmismeetodeid ja säilitades rahuldava keskkonna.
                  Kunstliku ventilatsioonisüsteemi puhul peab olema tagavarasüsteem piisava õhuvahetuse jaoks, et säilitada vasikate tervis ja heaolu süsteemi rikke korral, samuti alarmsüsteem karjaku hoiatamiseks elektrikatkestuse korral. Alarmsüsteemi tuleb regulaarselt kontrollida.

                  5.

                  Vasikaid ei tohi hoida pidevalt pimedas. Vastavalt nende käitumis- ja füsioloogilistele vajadustele ning arvestades liikmesriikide erinevaid kliimatingimusi tuleb neile võimaldada sobivat päeva- või kunstlikku valgust; viimase puhul peab see töötama vähemalt sama pika perioodi vältel kui loomulik valgus tavaliselt kella 9.00 ja 17.00 vahel. Lisaks peab olema kasutusel nõuetekohane (statsionaarne või portatiivne) piisavalt tugev valgustus, et vasikaid oleks võimalik millal tahes uurida.

                  6.

                  Kõiki siseruumides peetavaid vasikaid peab omanik või loomade eest vastutav isik kontrollima vähemalt kaks korda päevas ja väljas peetavaid vasikaid vähemalt üks kord päevas. Iga haiget või vigastatud vasikat peab viivitamatult asjakohaselt ravima ning kui mõni vasikas karjaku hoolitsuse tulemusel ei parane, peab võimalikult kiiresti pöörduma veterinaari poole. Haiged või vigastatud vasikad tuleb vajaduse korral paigutada isoleeritult sobivasse ruumi kuiva ja mugava allapanuga.

                  7.

                  Vasikate pidamiseks mõeldud ruumid peavad olema ehitatud nii, et need võimaldaksid igal vasikal raskusteta maha heita, puhata, üles tõusta ja end puhastada.

                  8.

                  Vasikaid ei tohi lõastada, välja arvatud gruppides peetavad vasikad, keda võib lõastada mitte kauemaks kui üheks tunniks korraga piima või piimaasendajatega söötmise ajal. Lõastamise kasutamisel ei tohi see põhjustada vasikatele vigastusi ning lõastusvahendeid tuleb regulaarselt kontrollida ja reguleerida, et need oleksid mugavad ja parajad. Kõik lõad peavad olema sellised, et nende abil oleks võimalik vältida lämbumis- või vigastusohtu ning need võimaldaksid vasikal liikuda, nagu on ette nähtud lõikes 7.

                  9.

                  Vasikate hoidmiseks ette nähtud laudad, aedikud, seadmed ja vahendid peavad olema nõuetekohaselt puhastatud ja desinfitseeritud, et vältida nakkuste levikut ning haigusekandjate tekkimist. Fekaalid, uriin ning söömata jäänud või mahapudenenud toit tuleb eemaldada nii sageli kui vaja, et vähendada haisu tekkimist ning vältida kärbeste või näriliste ligimeelitamist.

                  10.

                  Põrandad peavad olema siledad, aga mitte libedad, et vältida vasikatel vigastusi, ning kujundatud nii, et need ei põhjustaks vasikatele seistes või lamades vigastusi ega kannatusi. Põrandad peavad vastama vasikate suurusele ja kaalule; põrandapind peab olema jäik, tasane ja kindel. Lamamispind peab olema mugav, puhas ja piisava drenaažiga ning ei tohi vasikatele kahjulikult mõjuda. Sobiv allapanu peab olema kõigil alla kahe nädala vanustel vasikatel.

                  11.

                  Kõigile vasikatele peab andma vanuse, kehakaalu, käitumis- ja füsioloogilistele vajadustele kohandatud sobivat sööta hea tervise ja heaolu võimaldamiseks. Selleks peab nende sööt sisaldama piisavalt rauda, et tagada vere keskmine hemoglobiinitase vähemalt 4,5 mmol/l, ning igale üle kahe nädala vanusele vasikale antakse kiudaineid sisaldava sööda minimaalne päevane kogus, 8–20 nädalat vanade vasikate puhul suurendatakse minimaalset kiudaineid sisaldava sööda kogust 50 grammilt 250 grammini. Vasikaid ei tohi suukorvistada.

                  12.

                  Kõiki vasikaid tuleb sööta vähemalt kaks korda päevas. Kui vasikaid peetakse gruppides ning nad ei saa sööta soovi kohaselt või söödetakse neid automaatse söötmissüsteemiga, peab iga vasikas söödale juurde pääsema teiste vasikatega samal ajal.

                  13.

                  Kõigil üle kahe nädala vanadel vasikatel peab olema juurdepääs piisavale hulgale mageveele või neil peab olema võimalik rahuldada oma vedelikuvajadus muude vedelike joomisega. Kuumades ilmastikutingimustes või haigetele vasikatele peab siiski mage joogivesi olema kättesaadav igal ajal.

                  14.

                  Söötmis- ja jootmisseadmed peavad olema projekteeritud, ehitatud, paigaldatud ja hooldatud nii, et vasikate sööda ja joogivee saastumine oleks minimaalne.

                  15.

                  Iga vasikas peab saama veise ternespiima võimalikult kiiresti pärast sündi ja igal juhul esimese kuue elutunni jooksul.

      II LISA
      A   OSA
      Kehtetuks tunnistatud direktiiv koos muudatustega
      (viidatud artiklis 12)

                  Nõukogu direktiiv 91/629/EMÜ
                  (EÜT L 340, 11.12.1991, lk 28)

                  Nõukogu direktiiv 97/2/EÜ
                  (EÜT L 25, 28.1.1997, lk 24)

                  Komisjoni otsus 97/182/EÜ
                  (EÜT L 76, 18.3.1997, lk 30)

                  Nõukogu määrus (EÜ) nr 806/2003
                  (ELT L 122, 16.5.2003, lk 1)

                  ainult III lisa punkt 25

            B   OSA
      Siseriiklikku õigusesse ülevõtmise tähtpäevad
      (viidatud artiklis 12)

                  Direktiiv

                  Ülevõtmise tähtpäev

                  91/629/EMÜ

                  1. jaanuar 1994

                  97/2/EÜ

                  31. detsember 1997

      III LISA
      VASTAVUSTABEL

                  Direktiiv 91/629/EMÜ

                  Käesolev direktiiv

                  Artiklid 1 ja 2

                  Artiklid 1 ja 2

                  Artikli 3 lõige 1

                  —

                  Artikli 3 lõige 2

                  —

                  Artikli 3 lõike 3 esimene lõik

                  Artikli 3 lõike 1 esimene lõik

                  Artikli 3 lõike 3 teise lõigu sissejuhatavad sõnad

                  Artikli 3 lõike 1 teise lõigu sissejuhatavad sõnad

                  Artikli 3 lõike 3 teise lõigu esimene taane

                  Artikli 3 lõike 1 teise lõigu punkt a

                  Artikli 3 lõike 3 teise lõigu teine taane

                  Artikli 3 lõike 1 teise lõigu punkt b

                  Artikli 3 lõike 3 kolmas lõik

                  Artikli 3 lõige 2

                  Artikli 3 lõige 4

                  —

                  Artikli 4 lõige 1

                  Artikkel 4

                  Artiklid 5–10

                  Artiklid 5–10

                  Artikli 11 lõige 1

                  —

                  Artikli 11 lõige 2

                  Artikkel 11

                  —

                  Artikkel 12

                  —

                  Artikkel 13

                  Artikkel 12

                  Artikkel 14

                  Lisa

                  I lisa

                  —

                  II lisa

                  —

                  III lisa


title: Nõukogu direktiiv 98/92/EÜ, 14. detsember 1998, millega muudetakse söödalisandeid käsitlevat direktiivi 70/524/EMÜ ja direktiivi 95/69/EÜ, millega nähakse ette teatavate loomatoidusektoris tegutsevate ettevõtete ja vahendajate heakskiitmise ja registreerimise tingimused ja kord

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31998L0092

Euroopa Liidu Teataja L 346 , 22/12/1998 Lk 0049 - 0050

		Nõukogu direktiiv 98/92/EÜ,14. detsember 1998,millega muudetakse söödalisandeid käsitlevat direktiivi 70/524/EMÜ ja direktiivi 95/69/EÜ, millega nähakse ette teatavate loomatoidusektoris tegutsevate ettevõtete ja vahendajate heakskiitmise ja registreerimise tingimused ja kordEUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 43,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:nõukogu direktiivi 95/69/EÜ [4] artikkel 14 sätestab, et nõukogu peab vastu võtma ettevõtete ja vahendajate kinnitamise eest nõutava lõivu suuruse;nõukogu 23. novembri 1970. aasta direktiivi 70/524/EMÜ (söödalisandite kohta) [5] artikkel 6 sätestab, et referendina tegutsev liikmesriik võib nõuda lõivu ühenduse söödalisandite loa saamiseks esitatud toimikute läbivaatamise eest; selle lõivu suuruse kinnitab nõukogu;nimetatud teenuste rahastamise uurimine erinevates liikmesriikides on näidanud, et lõivu suuruse kinnitamine ühenduse tasemel oleks ebaproportsionaalselt kaugeleulatuv sekkumine liikmesriikides kehtivatesse lõivude süsteemidesse; samas kui kulutused, mida liikmesriigid teevad selliste teenuste osutamiseks, on väga erinevad, eriti tänu suurtele erinevustele tööjõukuludes;selleks, et vältida konkurentsi moonutamist, tuleks siiski sätestada, et nõukogu peab vastu võtma otsuse lõivude suuruse arvutamise ühtsete normide kohta;direktiivide 70/524/EMÜ ja 95/69/EÜ asjakohaseid sätteid tuleks vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 70/524/EMÜ muudetakse järgmiselt.Artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega:"2. Enne 1. aprilli 1999 võtab nõukogu komisjoni ettepanekul kvalifitseeritud häälteenamusega vastu lõigus 1 viidatud reeglid lõivu suuruse arvutamiseks."Artikkel 2Direktiivi 95/69/EÜ muudetakse järgmiselt.Artikkel 14 asendatakse järgmisega:"Artikkel 14Nõukogu võtab komisjoni ettepanekul enne 1. aprilli 1999 kvalifitseeritud häälteenamusega vastu reeglid ettevõtete ja nende vahendajate tunnustamise eest lõivu suuruse arvutamiseks."Artikkel 31. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. märtsil 1999. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 4Käesolev direktiiv jõustub Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 5Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 14. detsember 1998Nõukogu nimeleesistujaW. Molterer[1] EÜT C 155, 20.5.1998, lk 29.[2] EÜT C 292, 21.9.1998.[3] EÜT 284, 14.9.1998, lk 91.[4] EÜT L 332, 30.12.1995, lk 15.[5] EÜT L 270, 14.12.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 98/19/EÜ (EÜT L 96, 28.3.1998, lk 39).--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 1999/85/EÜ, 22. oktoober 1999, millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ seoses võimalusega katseliselt kohaldada vähendatud käibemaksumäära töömahukate teenuste suhtes

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31999L0085

Euroopa Liidu Teataja L 277 , 28/10/1999 Lk 0034 - 0036

		Nõukogu direktiiv 1999/85/EÜ,22. oktoober 1999,millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ seoses võimalusega katseliselt kohaldada vähendatud käibemaksumäära töömahukate teenuste suhtesEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 93,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:(1) 17. mail 1977 vastuvõetud nõukogu direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas) [4] artikli 12 lõike 3 punktis a sätestatakse, et liikmesriigid võivad kohaldada kas üht või kaht vähendatud maksumäära üksnes direktiivi 77/388/EMÜ H lisas nimetatud rühmadesse kuuluvate kaupade ja teenuste tarnete suhtes;(2) töötuse küsimus on siiski niivõrd tõsine, et nendel liikmesriikidel, kes seda soovivad, tuleks lubada katsetada, kuidas H lisas praegu puuduvate töömahukate teenuste käibemaksumäära vähendamine mõjub töökohtade loomisele;(3) see vähendatud käibemaksumäär tõenäoliselt vähendab asjaomaste ettevõtete soovi alustada või jätkata tegevust varimajanduses;(4) käibemaksumäära sihtotstarbeline vähendamine võib siiski ebasoodsalt mõjuda siseturu sujuvale toimimisele ja maksustamise erapooletusele; seetõttu tuleks ette näha loaandmismenetlus, mis kehtestatakse kolmeks aastaks, ja selle meetme ulatuse sidumine rangete tingimustega, et tagada selle kontrollitavus ja piiratus;(5) meetme katselist laadi silmas pidades peaksid seda rakendavad liikmesriigid ja komisjon üksikasjalikult hindama selle mõju töökohtade loomisele ja samuti selle tõhusust;(6) meede peaks olema ajaliselt selgelt piiratud ja lõppema hiljemalt 31. detsembril 2002;(7) käesoleva direktiivi rakendamine ei eelda liikmesriikide õigusnormide muutmist,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 77/388/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artiklit 28 täiendatakse järgmise lõikega:"6. Nõukogu võib komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt lubada liikmesriigil kohaldada kuni kolme aasta vältel ajavahemikus 1. jaanuar 2000-31. detsember 2002 artikli 12 lõike 3 punktis a sätestatud vähendatud maksumäärasid kõige rohkem kahes K lisas esitatud rühmas loetletud teenuste suhtes. Erandjuhtudel võib liikmesriigil lubada kohaldada vähendatud maksumäära kolme eespool osutatud rühma kuuluvate teenuste suhtes.Kõnealused teenused peavad vastama järgmistele nõuetele:a) need peavad olema töömahukad;b) need peavad enamjaolt olema osutatud otse lõpptarbijatele;c) need peavad olema peamiselt kohalikku laadi ega tohi põhjustada konkurentsimoonutusi;d) maksumäära vähendamisest tulenevate madalamate hindade ning nõudluse ja tööhõive eeldatava suurenemise vahel peab olema tihe seos.Vähendatud maksmäära kohaldamine ei tohi ohustada siseturu sujuvat toimimist.Iga liikmesriik, kes soovib kehtestada esimeses lõigus kirjeldatud meetme, teatab sellest komisjonile enne 1. novembrit 1999 ja esitab viimasele enne seda kuupäeva kõik asjakohased ja eeskätt järgmised andmed:a) meetme ulatus ja asjakohaste teenuste üksikasjalik kirjeldus;b) andmed, milles nähtub, et teises ja kolmandas lõigus sätestatud tingimused on täidetud;c) andmed, millest nähtuvad kavandatavast meetmest tulenevad eelarvekulud.Liikmesriigid, kellel lubatakse kohaldada esimeses lõigus osutatud vähendatud määra, koostavad enne 1. oktoobrit 2002 üksikasjaliku aruande, mis sisaldab üldhinnangut meetme mõjule eeskätt töökohtade loomise ja tõhususe seisukohast.Enne 31.detsembrit 2002 edastab komisjon nõukogule ja parlamendile koondhinnangu, millele on vajaduse korral lisatud asjakohaseid meetmeid käsitlev ettepanek seoses lõpliku otsusega töömahukate teenuste suhtes kohaldatava käibemaksumäära kohta."2. Lisatakse uus K lisa, mis on esitatud käesoleva direktiivi lisas.Artikkel 2Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 3Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 22. oktoober 1999Nõukogu nimeleesistujaS. Mönkäre[1] EÜT C 102, 13.4.1999, lk 10.[2] EÜT C 279, 1.10.1999, lk 105.[3] EÜT C 209, 22.7.1999, lk 20.[4] EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 1999/59/EÜ (EÜT L 162, 26.6.1999, lk 63).--------------------------------------------------LISA"K LISALoend artikli 28 lõikes 6 osutatud teenustest1. Väiksemad parandusteenused:- jalgrattad,- jalatsid ja nahktooted,- rõivad ja kodutekstiil (sealhulgas nõelumine ja ümbertegemine).2. Eravalduses olevate eluruumide renoveerimine ja remont, välja arvatud materjalid, mis moodustavad olulise osa teenuse väärtusest.3. Aknapesu ja kodumajapidamistes koristamine.4. Koduhooldusteenused (nt koduabi ja noorte, vanurite, haigete või puuetega inimeste hooldamine).5. Juuksuriteenused."--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 94/75/EÜ, 22. detsember 1994, millega muudetakse direktiivi 94/4/EÜ ning kehtestatakse Austria ja Saksamaa suhtes ajutised erandmeetmed

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31994L0075

Euroopa Liidu Teataja L 365 , 31/12/1994 Lk 0052 - 0052 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 9 Köide 3 Lk 0009  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 9 Köide 3 Lk 0009

		Nõukogu direktiiv 94/75/EÜ,22. detsember 1994,millega muudetakse direktiivi 94/4/EÜ ning kehtestatakse Austria ja Saksamaa suhtes ajutised erandmeetmed(94/000/EÜ)EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse 1994. aasta ühinemislepingut, eelkõige selle artikli 2 lõiget 3, ning 1994. aasta ühinemisakti, eelkõige selle artikli 151 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades, et:5. septembril 1994 taotles Austria Vabariik erandit, mille aluseks on vastavalt nõukogu direktiivi 94/4/EÜ (millega muudetakse direktiive 69/196/EMÜ ja 77/388/EMÜ ning suurendatakse hüvitiste määra kolmandatest riikidest saabuvatele reisijatele ning maksuvabade ostude piirmäära ühendusesisestel reisidel) artikli 3 lõikele 2 1. aprillist 1994 Saksamaa Liitvabariigi suhtes kehtiv erand; [1]nimetatud taotluse eesmärk on eelkõige säilitada 1. jaanuarini 1998 Austria suhtes praegu kehtiv piirmäär kauba puhul, mida impordivad reisijad, kes sisenevad tema territooriumile üle maismaapiiri, mis lahutab Austriat ja riike, kes ei ole liikmesriigid ega kuulu EFTAsse;tuleks arvesse võtta majandusraskusi, mida Austrias tõenäoliselt põhjustaks asjassepuutuvate reisijatega seonduvate maksuvabastuste summa;sellele vaatamata on vaja vältida konkurentsimoonutusi, mis tulenevad erinevate piirmäärade rakendamisest ühendust EFTAsse mittekuuluvate riikide piiride ületamisel; oluline on, et Saksamaa Liitvabariik ja Austria Vabariik rakendaksid sama piirmäära kaupade oma territooriumile importimisel nimetatud riikidest saabuvate reisijate poolt,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1"2. Erandina lõikest 1 lubatakse Saksamaa Liitvabariigil ja Austria Vabariigil jõustada hiljemalt 1. jaanuariks 1998 käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud meetmed kauba osas, mida impordivad isikud, kes saabuvad Saksa või Austria territooriumile üle Saksamaa ja Austria maapiiri riikidest, kes ei ole liikmesriigid ega EFTA liikmed, või saabuvad nimetatud riikidest rannikulähedast merevedu kasutades.Seevastu alates 1994. aasta ühinemislepingu jõustumisest kohaldavad kõnealused liikmesriigid eelmises lõigus nimetatud reisijate suhtes vähemalt 75 eküü suurust maksuvabastust."Artikkel 21. Kui 1994. aasta ühinemislepingu jõustub, jõustavad liikmesriigid käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid nimetatud lepingu jõustumise kuupäevaks. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub 1994. aasta ühinemislepingu jõustumise kuupäeval.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. detsember 1994Nõukogu nimeleesistujaH. Seehofer[1] EÜT L 60, 3.3.1994, lk 14.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 94/76/EÜ, 22. detsember 1994, millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ, kehtestades seoses 1. jaanuaril 1995 toimuva Euroopa Liidu laienemisega käibemaksu käsitlevad üleminekumeetmed

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31994L0076

Euroopa Liidu Teataja L 365 , 31/12/1994 Lk 0053 - 0055 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 9 Köide 3 Lk 0010  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 9 Köide 3 Lk 0010

		Nõukogu direktiiv 94/76/EÜ,22. detsember 1994,millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ, kehtestades seoses 1. jaanuaril 1995 toimuva Euroopa Liidu laienemisega käibemaksu käsitlevad üleminekumeetmedEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse 1994. aasta ühinemislepingut ja eriti selle artikleid 2 ja 3 ning 1994. aasta ühinemisakti ja eriti selle artiklit 169,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades, et:kui ühinemisakti XV lisa IX peatüki erisätetest ei tulene teisiti, kohaldatakse ühist käibemaksusüsteemi uute liikmesriikide suhtes alates ühinemislepingu jõustumispäevast;kuna sel kuupäeval kaotatakse impordimaks ja ekspordi maksuvabastus praeguses koosseisus oleva ühenduse ja uute liikmesriikide ning uute liikmesriikide endi vahelises kaubanduses, on vaja üleminekumeetmeid, et kaitsta ühise käibemaksusüsteemi erapooletust ja vältida kahekordset maksustamist või maksustamata jätmist;need meetmed peavad selles suhtes olema kooskõlas samalaadsete kaalutlustega, mille põhjal võeti 1. jaanuaril 1993 vastu meetmed siseturu väljakujundamise alal, ja eelkõige 17. mail 1977 vastuvõetud nõukogu direktiivi 77/388/EMÜ (käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas) [1] artikli 28n sätetega;tolli alal käsitletakse kaupu laienenud ühenduses vabas ringluses olevana juhul, kui tõendatakse, et need olid praeguses ühenduses või mõnes uues liikmesriigis vabas ringluses ühinemise ajal; sellest tuleks teha vajalikud järeldused, eeskätt direktiivi 77/388/EMÜ artikli 7 lõigete 1 ja 3 ja artikli 10 lõike 3 puhul;eelkõige on vaja arvesse võtta olukordi, kus kaubad on enne ühinemist suunatud mõnele artikli 16 lõike 1 punkti B alapunktides a–d osutatud protseduurile, ajutise impordi protseduurile, millega kaasneb täielik vabastus imporditollimaksudest, või mõnele samasugusele protseduurile uutes liikmesriikides;samuti on vaja kehtestada erikord juhtudeks, kui eriprotseduur (eksport või transiit), mis on algatatud enne ühinemislepingu jõustumist praeguse ühenduse ja uute liikmesriikide ning nende liikmesriikide endi vahelises kaubanduses tarne raames, mille sellisena tegutsev maksukohustuslane on teostanud enne seda kuupäeva, lõpeb alles pärast seda kuupäeva,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1"XVIc JAOTISÜleminekumeetmed, mida kohaldatakse seoses Austria, Rootsi ja Soome ühinemisega Euroopa LiidugaArtikkel 28p1. Käesolevas artiklis kasutatakse järgmisi mõisteid:- ühendus — artiklis 3 määratletud ühenduse territoorium enne ühinemist,- uued liikmesriigid — 24. juunil 1994 allakirjutatud lepingu alusel Euroopa Liiduga ühinevate liikmesriikide territoorium, nagu see on määratletud käesoleva direktiivi artiklis 3 iga sellise liikmesriigi puhul,- laienenud ühendus — artiklis 3 määratletud ühenduse territoorium pärast ühinemist.2. Kui kaubad:- sisenesid ühenduse või mõne uue liikmesriigi territooriumile enne ühinemiskuupäeva ja- suunati ühenduse või mõne uue liikmesriigi territooriumile sisenemisel ajutise impordiprotseduurile, millega kaasneb täielik vabastus imporditollimaksudest, mõnele artikli 16 lõike 1 punkti B alapunktides a–d osutatud protseduurile või samasugusele protseduurile mõnes uues liikmesriigis ja- ei ole enne ühinemiskuupäeva sellelt protseduurilt väljunud,kohaldatakse kaupade kõnealusele protseduurile suunamise ajal kehtinud sätteid seni, kuni kaubad väljuvad sellelt protseduurilt pärast ühinemiskuupäeva.3. Kui kaubad:- suunati enne ühinemiskuupäeva ühisele transiidiprotseduurile või mõnele muule tolli transiidiprotseduurile ja- ei ole enne ühinemiskuupäeva sellelt protseduurilt väljunud,kohaldatakse kaupade kõnealusele protseduurile suunamise ajal kehtinud sätteid seni, kuni kaubad väljuvad sellelt protseduurilt pärast ühinemiskuupäeva.Esimeses taandes tähendab "ühine transiidiprotseduur" ühenduse ja Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) riikide ja EFTA riikide endi vaheliseks kaupade transiidiks ettenähtud meetmeid, nagu on sätestatud ühist transiidiprotseduuri käsitlevas 20. mai 1987. aasta konventsioonis. [2]4. Järgmisi sündmusi käsitletakse kaupade impordina artikli 7 lõike 1 tähenduses, kui tõendatakse, et kaubad olid mõnes uues liikmesriigis või ühenduses vabas ringluses:a) kaupade eemaldamine, sealhulgas õigusvastane eemaldamine ajutise impordi protseduurilt, millele need suunati enne ühinemiskuupäeva lõikes 2 sätestatud tingimustel;b) kaupade eemaldamine, sealhulgas õigusvastane eemaldamine mõnelt artikli 16 lõike 1 punkti B alapunktides a–d sätestatud protseduurilt või samasuguselt protseduurilt, millele need suunati enne ühinemiskuupäeva lõikes 2 sätestatud tingimustel;c) mõne lõikes 3 osutatud protseduuri lõpetamine, mis algatati enne ühinemiskuupäeva mõnes uues liikmesriigis kaupade tarneks tasu eest, mille teostas enne seda kuupäeva kõnealuses liikmesriigis sellisena tegutsev maksukohustuslane;d) mis tahes õigusrikkumine, mis on toime pandud mõne lõikes 3 osutatud protseduuri käigus ja mis algas punktis c sätestatud tingimustel.5. Kui pärast ühinemiskuupäeva kasutab maksukohustuslane või mittemaksukohustuslane mõnes liikmesriigis talle enne ühinemiskuupäeva ühenduse või mõne uue liikmesriigi piires tarnitud kaupu, käsitletakse seda samuti kaupade impordina artikli 7 lõike 1 tähenduses, kui on täidetud järgmised tingimused:- nende kaupade tarnimine on maksust vabastatud või oleks tõenäoliselt vabastatud kas artikli 15 lõigete 1 ja 2 või mõne samasuguse, uutes liikmesriikides kehtiva sätte alusel,- kaupu ei imporditud mõnda uude liikmesriiki ega ühendusse enne ühinemiskuupäeva.6. Lõikes 4 osutatud juhtudel on impordikohaks artikli 7 lõike 3 tähenduses liikmesriik, kelle territooriumil kaubad väljuvad protseduurilt, millele need suunati enne ühinemiskuupäeva.7. Erandina artikli 10 lõikest 3 toimub käesoleva artikli lõigete 4 ja 5 kohane kaupade import maksustatava teokoosseisu ilmnemiseta, kui:a) imporditud kaubad lähetatakse või veetakse väljapoole laienenud ühendust võib) lõike 4 punkti a kohaselt imporditud kaubad ei kujuta endast veovahendeid ja need saadetakse tagasi või veetakse liikmesriiki, kust need eksporditi, isikule, kes need eksportis, võic) lõike 4 punkti a kohaselt imporditud kaubad kujutavad endast veovahendeid, mis omandati ja imporditi enne ühinemiskuupäeva üldiste maksustamistingimuste kohaselt, mis kehtisid mõne uue liikmesriigi või mõne ühenduse liikmesriigi siseturul, ja/või nende suhtes ei ole nende eksportimise tõttu kohaldatud käibemaksuvabastust ega -tagastust.See tingimus loetakse täidetuks, kui veovahend võeti esimest korda kasutusse enne 1. jaanuari 1987 või kui impordi tõttu tasumisele kuuluva maksusumma suurus ei ole märkimisväärne."Artikkel 21. Eeldusel, et 1994. aasta ühinemisleping jõustub, jõustavad liikmesriigid käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid käesoleva direktiivi jõustumiskuupäeval. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga korraldatavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub 1994. aasta ühinemislepingu jõustumise kuupäeval.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. detsember 1994Nõukogu nimeleesistujaH. Seehofer[1] EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 94/5/EÜ (EÜT L 60, 3.3.1994, lk 16).[2] EÜT L 226, 13.8.1987, lk 2.--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 1999/59/EÜ, 17. juuni 1999, millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ seoses telekommunikatsiooniteenuste suhtes kohaldatava käibemaksukorraga

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31999L0059

Euroopa Liidu Teataja L 162 , 26/06/1999 Lk 0063 - 0064

		Nõukogu direktiiv 1999/59/EÜ,17. juuni 1999,millega muudetakse direktiivi 77/388/EMÜ seoses telekommunikatsiooniteenuste suhtes kohaldatava käibemaksukorragaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 93,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:(1) asutamislepingu artiklis 14 määratletakse siseturg sisepiirideta alana, kus tagatakse kaupade, isikute, teenuste ja kapitali vaba liikumine kooskõlas asutamislepingu sätetega;(2) 17. mail 1977 vastuvõetud kuuenda nõukogu direktiivi 77/388/EMÜ (kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta — ühine käibemaksusüsteem: ühtne maksubaas) [4] artiklis 9 sisalduvad eeskirjad, mida praegu kohaldatakse telekommunikatsiooniteenuste käibemaksu suhtes, on ebapiisavad kõikide ühenduses tarbitavate telekommunikatsiooniteenuste maksustamiseks ja konkurentsimoonutuste vältimiseks selles valdkonnas;(3) siseturu nõuetekohase toimimise huvides tuleks sellised moonutused kõrvaldada ja kehtestada kõnealuse tegevusvaldkonna jaoks uued ühtlustatud eeskirjad;(4) tuleks võtta meetmeid tagamaks eeskätt, et ühenduses asuvate klientide kasutatavaid telekommunikatsiooniteenuseid maksustatakse ühenduses;(5) selleks tuleks ühenduses asuvatele maksukohustuslastele või kolmandates riikides asuvatele saajatele osutatavaid telekommunikatsiooniteenuseid põhimõtteliselt maksustada teenuste saaja asukohas;(6) nende telekommunikatsiooniteenuste ühtse maksustamise tagamiseks, mida kolmandates riikides asuvad maksukohustuslased osutavad ühenduses asuvatele mittemaksukohustuslastele ja mida tegelikult kasutatakse ühenduses, peaksid liikmesriigid kohaldama direktiivi 77/388/EMÜ artikli 9 lõike 3 punkti b sätteid, mis käsitlevad teenuseosutamiskoha muutmist; selle direktiivi artikli 9 lõiget 3 võidaks ka edaspidi kohaldada juhul, kui vastavaid telekommunikatsiooniteenuseid osutatakse muudele saajatele ühenduses;(7) telekommunikatsiooniteenuste osutamise koha kindlaksmääramist käsitlevate erisätete kehtestamiseks on vaja sellised teenused määratleda; see määratlus peaks lähtuma rahvusvaheliselt vastuvõetud määratlustest, mis hõlmavad rahvusvaheliste kõnede suunamis- ja ühendusteenuseid ja pääsu ülemaailmsetesse teabevõrkudesse;(8) maksustamine teenuste saaja asukohas tähendab, et maksukohustuslastel ei tarvitse kasutusele võtta direktiivide 79/1072/EMÜ [5] ja 86/560/EMÜ [6] kohaseid menetlusi; uued teenuseosutamiskoha kindlaksmääramise eeskirjad ei tohiks eeldada välismaiste maksukohustuslaste registreerimist maksukohustuslasena mõnes muus riigis; see on võimalik siis, kui teenuste saajale pannakse maksu tasumise kohustus, eeldusel et saaja on maksukohustuslane;(9) seepärast tuleks direktiivi 77/388/EMÜ vastavalt muuta,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 77/388/EMÜ muudetakse järgmiselt.1. Artikli 9 lõike 2 punkti e lõpus asendatakse punkt komaga ja lisatakse uus taane järgmiselt:"— telekommunikatsiooniteenused. Telekommunikatsiooniteenusteks loetakse teenuseid, mis on seotud mis tahes laadi signaalide, kirjutiste, kujutiste ja helide või teabe edastamise, saatmise või vastuvõtmisega juhtme kaudu või raadio teel, optiliselt või muul elektromagnetilisel viisil, sealhulgas sellega seotud edastus-, saate- või vastuvõtumahtude kasutusõiguse üleandmine või võimaldamine. Telekommunikatsiooniteenused käesoleva sätte tähenduses hõlmavad ka ülemaailmsetesse teabevõrkudesse pääsu võimaldamist."2. Artikli 9 lõike 3 järele lisatakse lõige 4:"4. Lõike 2 punktis e osutatud telekommunikatsiooniteenuste puhul, mida väljaspool ühendust asuv maksukohustuslane osutab ühenduses asuvatele mittemaksukohustuslastele, kohaldavad liikmesriigid lõike 3 punkti b."3. Artikli 21 lõike 1 punkt b asendatakse järgmisega:"b) maksukohustuslased, kellele osutatakse artikli 9 lõike 2 punktiga e hõlmatud teenuseid, või isikud, kes on käibemaksukohustuslasena registreeritud riigi territooriumil ja kellele osutatakse artikli 28b C, D, E ja F osaga hõlmatud teenuseid, kui teenuseid osutab välismaal asuv maksukohustuslane; liikmesriigid võivad siiski nõuda, et teenuse osutaja vastutaks maksu tasumise eest solidaarselt;".Artikkel 21. Liikmesriigid võtavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid vastu 1. jaanuariks 2000. Liikmesriigid teatavad nendest komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga korraldatavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 3Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise päeval.Artikkel 4Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 17. juuni 1999Nõukogu nimeleesistujaF. Müntefering[1] EÜT C 78, 12.3.1997, lk 22.[2] Arvamus on esitatud 6. mail 1999 (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata).[3] EÜT C 287, 22.9.1997, lk 28.[4] EÜT L 145, 13.6.1977, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 1999/49/EÜ (EÜT L 139, 2.6.1999, lk 27).[5] EÜT L 331, 27.12.1979, lk 11. Direktiivi on viimati muudetud 1994. aasta ühinemisaktiga.[6] EÜT L 326, 21.11.1986, lk 40.--------------------------------------------------