title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2006/49/EÜ,  14. juuni 2006 , investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta (uuestisõnastamine)

text:
               30.6.2006

               ET

               Euroopa Liidu Teataja

               L 177/201

      EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU DIREKTIIV 2006/49/EÜ,
   14. juuni 2006,
   investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta (uuestisõnastamine)
   EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
   võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 47 lõiget 2,
   võttes arvesse komisjoni ettepanekut,
   võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

   võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust, (2)

   pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,
   toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (3)

   ning arvestades järgmist:

               (1)

               Nõukogu 15. märtsi 1993. aasta direktiivi 93/6/EMÜ (investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta) (4) on korduvalt oluliselt muudetud. Nüüd, kui on tehtud uusi muudatusi kõnealusesse direktiivi, on selguse huvides soovitatav kõnealused sätted uuesti sõnastada.

               (2)

               Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004 direktiivi 2004/39/EÜ (finantsinstrumentide turgude kohta) (5) üks põhieesmärke on lubada asukohaliikmesriigi pädevatelt ametiasutustelt tegevusloa saanud ja samade asutuste järelevalve all olevatel investeerimisühingutel teistes liikmesriikides filiaale asutada ja vabalt teenuseid osutada. Kõnealuses direktiivis on vastavalt ette nähtud investeerimisühingutele tegevusloa andmist ja nende tegevust reguleerivate eeskirjade kooskõlastamine.

               (3)

               Direktiivis 2004/39/EÜ ei kehtestata siiski ühiseid nõudeid investeerimisühingute omavahenditele ega algkapitalile ega kehtestata nende ühingute riskide jälgimise ühisnorme.

               (4)

               Asjakohane on saavutada vaid oluline ühtlustamine, mis on vajalik ja piisav selleks, et tagada tegevuslubade väljaandmise ja usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvesüsteemide vastastikune tunnustamine; vastastikuse tunnustamise saavutamiseks finantssiseturul peaks kehtestama meetmed investeerimisühingute omavahendite määratlemise, nende algkapitali suuruse kindlaksmääramise ja investeerimisühingute riskide jälgimise ühiste aluste kehtestamise koordineerimiseks.

               (5)

               Kuna käesoleva direktiivi eesmärke, nimelt investeerimisühingute ja krediidiasutuste suhtes kohaldatavad kapitali adekvaatsuse nõuete, nende arvutamise eeskirjade ja usaldatavusnormatiivide kohase täitmise järelevalve eeskirjade kehtestamist ei saa liikmesriigid piisaval määral saavutada ja need on kavandatavate meetmete ulatuse ja mõju tõttu on paremini saavutatav ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Vastavalt kõnealuses artiklis osutatud proportsionaalsuse põhimõttele ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

               (6)

               Igale investeerimisühingule on kohane kehtestada erinev algkapitali suurus, mis sõltub talle tegevusloa alusel lubatud tegevusala ulatusest.

               (7)

               Olemasolevad investeerimisühingud võiksid teatud tingimustel jätkata tegevust ka siis, kui nad ei täida uutele investeerimisühingutele kehtestatud minimaalse algkapitali nõuet.

               (8)

               Liikmesriikidel peaks olema võimalik kehtestada ka rangemaid eeskirju, kui on käesolevas direktiivis sätestatud.

               (9)

               Siseturu tõrgeteta toimimiseks on lisaks õigusnormidele vaja ka tihedat ja regulaarset koostööd ning reguleeriva ja järelevalve alase tegevuse oluliselt suuremat lähendamist liikmesriikide pädevate ametiasutuste vahel.

               (10)

               Komisjoni 11. mai 1999. aasta teatises pealkirjaga “Finantsturgude raamistiku rakendamine: tegevuskava” nimetatakse mitmeid eesmärke, mis on vaja täita finantsteenuste siseturu lõpuleviimiseks. Euroopa Ülemkogu Lissaboni kohtumisel 23. ja 24. märtsil 2000. aastal seati eesmärgiks viia tegevuskava ellu 2005. aastaks. Omavahendeid käsitlevate sätete ümbersõnastamine on tegevuskava oluline element.

               (11)

               Pidades silmas, et investeerimisühingud kannavad oma kauplemisportfelliga seotud tegevuste juures samasid riske, mis krediidiasutused, on asjakohane kohaldada Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. juuni 2006 direktiivi 2006/48/EÜ (krediidiasutuste asutamise ja tegevuse kohta) (6) asjaomaseid sätteid ka investeerimisühingute suhtes.

               (12)

               Investeerimisühingute ja krediidiasutuste (edaspidi ühiselt “asutused”) omavahendeid saab kasutada nende kahjude korvamiseks, mille katmiseks ei piisa kasumist, et tagada asutuste tegevuse jätkamine ja kaitsta investoreid. Lisaks sellele on omavahendid pädevate ametiasutuste jaoks oluline kriteerium eriti asutuse maksevõime hindamisel ja seoses muude usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvega. Peale selle konkureerivad asutused siseturul otseselt üksteisega. Seepärast on ühenduse finantssüsteemi tugevdamise ja konkurentsi moonutamise vältimise eesmärgil asjakohane kehtestada omavahendite kohta ühised põhistandardid.

               (13)

               12. põhjenduse eesmärgil on asjakohane lähtuda direktiivis 2006/48/EÜ sätestatud omavahendite definitsioonist, ning kehtestada täiendavad täpsemad eeskirjad, milles võetakse arvesse tururiskiga seonduvate kapitalinõuete erinevat ulatust.

               (14)

               Krediidiasutuste puhul on erinevat tüüpi riskide järelevalveks ja jälgimiseks juba kehtestatud ühised nõuded direktiiviga 2000/12/EÜ.

               (15)

               Seoses sellega tuleks miinimumkapitali nõudeid käsitlevaid sätteid vaadelda koos asutuste järelevalve põhimeetodite ühtlustamiseks mõeldud muude konkreetsete vahenditega.

               (16)

               Krediidiasutuste tururiskide jaoks on vaja kehtestada ühised nõuded ning sätestada täiendavad alused asutuste riskide, eriti nende tururiskide, veelgi täpsemalt nende positsiooniriskide, vastaspoole-/arveldusriskide ja valuutakursiriskide järelevalveks.

               (17)

               On vaja ette näha “kauplemisportfelli” mõiste, mille kohaselt kauplemisportfell sisaldab väärtpaberite ja teiste kauplemiseks omandatud ning põhiliselt tururiskidele ja klientidele osutatavate teatud finantsteenustega seotud riskidele avatud finantsinstrumentide positsioone.

               (18)

               Asutuste, mille kauplemisportfelli põhise äritegevuse maht pole ei absoluut- ega suhtelises arvestuses märkimisväärne, halduskoormuse vähendamiseks peaks sellistel asutustel olema võimalik kohaldada käesoleva direktiivi I ja II lisas kehtestatud nõuete asemel direktiivi 2006/48/EÜ.

               (19)

               On oluline, et arveldus-/loovutusriskide jälgimisel võetaks arvesse nende riskide vähendamiseks piisavat kaitset pakkuvad süsteemid.

               (20)

               Igal juhul peavad asutused järgima käesolevat direktiivi oma üldisest äritegevusest tulenevate valuutakursiriskide katmisel. Kehtestada tuleks madalamad kapitalinõuded positsioonidele, mis on lähedalt seotud valuutadega, kas statistilistel põhjustel või tulenevalt siduvatest valitsustevahelistest lepingutest.

               (21)

               Kaubadiilerite, sealhulgas praegu direktiivi 2004/39/EÜ nõuete täitmisest vabastatud kaubadiilerite kapitalinõuded vaadatakse läbi vastavalt vajadusele koos ülalnimetatud vabastuse läbivaatamisega kooskõlas selle direktiivi artikli 65 lõikega 3.

               (22)

               Gaasi- ja elektrituru liberaliseerimine on ühenduse jaoks nii majanduslikult kui ka poliitiliselt oluline eesmärk. Seda silmas pidades peaksid antud turgudel tegutsevate äriühingute suhtes kohaldatavad kapitalinõuded ja muud usaldatavusnormatiivid olema proportsionaalsed ning need ei tohiks liigselt takistada liberaliseerimise eesmärgi saavutamist. Eelkõige tuleks seda eesmärki silmas pidada 21. põhjenduses osutatud läbivaatamiste käigus.

               (23)

               Asutuste kogu tegevust hõlmavate intressimääraga seotud riskide sisese jälgimise ja kontrollimise mehhanismid on eriti olulised niisuguste riskide minimeerimisel. Seetõttu peavad pädevad ametiasutused selliseid mehhanisme kontrollima.

               (24)

               Pidades silmas, et direktiiviga 2006/48/EÜ ei ole kehtestatud ühiseid eeskirju põhiliselt tururiskidele avatud suurte riskipositsioonidega seotud tegevuse jälgimiseks ja kontrolliks, oleks asjakohane sellised eeskirjad ette näha.

               (25)

               Operatsioonirisk on asutuste jaoks märkimisväärne risk ja see vajab omavahendite katet. Oluline on võtta arvesse EL-i asutuste erinevusi, pakkudes välja alternatiivsed meetodid.

               (26)

               Direktiivis 2006/48/EÜ on sõnastatud konsolideerimise põhimõte. See direktiiv ei kehtesta ühiseid eeskirju põhiliselt tururiskidele avatud tehingutega tegelevate finantseerimisasutuste konsolideerimiseks.

               (27)

               Et tagada kontserni kuuluvate asutuste piisav maksevõime, on väga oluline, et miinimumkapitali nõudeid kohaldatakse vastavalt kontserni konsolideeritud finantsolukorrale. Tagamaks et omavahendid on kontsernis asjakohaselt jaotatud ja vajaduse korral on võimalik nendega investeeringuid kaitsta, tuleks miinimumkapitali nõudeid kohaldada kõikide kontserni kuuluvate asutuste suhtes, kui seda eesmärki ei ole võimalik muul viisil tõhusalt saavutada.

               (28)

               Direktiivi 2006/48/EÜ ei kohaldata kontsernide suhtes, mille koosseisu kuulub üks või mitu investeerimisühingut, kuid mitte ühtegi krediidiasutust. Seetõttu tuleks luua investeerimisühingute konsolideeritud järelevalve kehtestamiseks ühised eeskirjad.

               (29)

               Asutused peaksid tagama, et nende sisekapital on nii koguseliselt, kvaliteedilt kui ka jaotumise seisukohast piisav, et katta nende suhtes avanevaid või avaneda võivaid riske. Sellest tulenevalt peaksid asutustel olema strateegiad ja protsessid oma sisekapitali piisavuse hindamiseks ja säilitamiseks.

               (30)

               Pädevad ametiasutused peaksid hindama asutuste omavahendite piisavust, arvestades riske, mille suhtes viimased on avatud.

               (31)

               Panganduse siseturu tõhusaks toimimiseks peaks Euroopa pangajärelevalve komitee aitama kaasa käesoleva direktiivi järjepidevale kohaldamisele ja järelevalvealase tegevuse lähendamisele kogu ühenduse piires ning edastama ühenduse institutsioonidele igal aastal teavet tehtud edusammude kohta.

               (32)

               Siseturu järjest tõhusamaks toimimiseks on oluline ühtlustatud ühenduse õigusaktide sätete rakendamist ja kohaldamist oluliselt suuremal määral lähendada.

               (33)

               Samal põhjusel ja selleks et tagada, et mitmes liikmesriigis tegutsevad ühenduse asutused ei oleks üksikute liikmesriikide pädevate ametiasutuste loa andmise ja järelevalvega seotud jätkuvate kohustuste tulemusel ebaproportsionaalselt koormatud, on väga oluline suurendada märkimisväärselt pädevate ametiasutuste vahelist koostööd. Sellega seoses tuleks suurendada konsolideeriva järelevalve rolli.

               (34)

               Siseturu järjest tõhusamaks toimimiseks ja et läbipaistvuse tase oleks liidu kodanike jaoks piisav, peavad pädevad ametiasutused avaldama üldsusele asjakohast võrdlust võimaldaval viisil, kuidas käesoleva direktiivi nõudeid rakendatakse.

               (35)

               Selleks et tugevdada turudistsipliini ja ergutada asutusi täiustama oma turustrateegiat, riskijärelevalvet ja asutusesisest halduskorraldust, tuleks asutustele näha ette asjakohased avalikustamise kohustused.

               (36)

               Käesoleva direktiivi rakendamiseks vajalikud meetmed tuleb vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta määrusele 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (7).

               (37)

               Euroopa Parlament nõudis oma 5. veebruari 2002. aasta resolutsioonis finantsteenuste õigusaktide rakendamise kohta (8), et Euroopa Parlamendil ja nõukogul peaks olema võrdne roll järelevalves selle üle, kuidas komisjon täidab oma täidesaatvat rolli, et viia ellu asutamislepingu artiklis 251 sätestatud Euroopa Parlamendi õigusloomega seotud volitusi. Pidulikus avalduses, mille komisjoni president tegi samal päeval Euroopa Parlamendi ees, toetas komisjon seda taotlust. 11. detsembril 2002 esitas komisjon otsuse 1999/468/EÜ muudatusettepanekud ning esitas seejärel 22. aprillil 2004 muudatustega ettepaneku. Euroopa Parlament on seisukohal, et selle ettepanekuga ei säili tema õigusloomealased eelisõigused. Euroopa Parlament on seisukohal, et Euroopa Parlamendil ja nõukogul peaks olema võimalus anda kindla perioodi vältel hinnang komisjonile rakendusvolituste andmise kohta. Seetõttu on asjakohane piirata perioodi, mille vältel võib komisjon rakendusmeetmeid võtta.

               (38)

               Euroopa Parlamendile tuleks jätta kolmekuuline periood alates muudatusettepanekute ja rakendusmeetmete eelnõu esmakordsest edastamisest, et võimaldada tal need läbi vaadata ja esitada oma arvamus. Kiireloomulistel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel peaks olema võimalik seda perioodi lühendada. Kui selle aja jooksul võtab Euroopa Parlament vastu resolutsiooni, peaks komisjon muudatusettepanekute või meetmete eelnõu uuesti läbi vaatama.

               (39)

               Et ära hoida turuhäireid ja tagada omavahendite üldiste tasemete säilimine, on asjakohane näha ette konkreetne üleminekukord.

               (40)

               Käesolevas direktiivis austatakse põhiõigusi ja peetakse kinni iseäranis Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtetest kui ühenduse õiguse üldpõhimõtetest.

               (41)

               Käesoleva direktiivi siseriiklikku õigusse ülevõtmise kohustust tuleks piirata nende sätetega, mille sisu on võrreldes varasemate direktiividega muutunud. Kohustus võtta üle muutmata sätted tuleneb varasematest direktiividest.

               (42)

               Käesoleva direktiivi kohaldamine ei tohiks piirata liikmesriikide kohustusi, mis on seotud VIII lisa B osas sätestatud direktiivide siseriiklikku õigusse ülevõtmise tähtaegadega,

         ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:
   I PEATÜKK

         Sisu, reguleerimisala ja mõisted

      1. jagu

         Reguleerimisala ja mõisted

   Artikkel 1
   1.   Käesoleva direktiiviga kehtestatakse investeerimisühingute ja krediidiasutuste suhtes kohaldatavad kapitali adekvaatsuse nõuded, nende arvutamise eeskirjad ja usaldatavusnormatiivide kohase täitmise järelevalve eeskirjad. Liikmesriigid kohaldavad käesoleva direktiivi nõudeid artiklis 3 määratletud investeerimisühingute ja krediidiasutuste suhtes.
   2.   Liikmesriik võib temalt tegevusloa saanud investeerimisühingutele ja krediidiasutustele kehtestada täiendavaid või rangemaid nõudeid.
   Artikkel 2
   1.   Kui käesoleva direktiivi artiklitest 18, 20, 22 kuni 32, 34 ja 39 ei tulene teisiti, kohaldatakse direktiivi 2006/48/EÜ artikleid 68 kuni 73 mutatis mutandis investeerimisühingute suhtes. Direktiivi 2006/48/EÜ artiklite 70 kuni 72 kohaldamisel investeerimisühingute suhtes tõlgendatakse mis tahet viidet liikmesriigis emaettevõtjana tegutsevale krediidiasutusele viitena liikmesriigis emaettevõtjana tegutsevale investeerimisühingule ning mis tahes viidet ELis emaettevõtjana tegutsevale krediidiasutusele tõlgendatakse viitena ELis emaettevõtjana tegutsevale investeerimisühingule.
   Kui krediidiasutuse emaettevõtjaks on liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev investeerimisühing, kohaldatakse ainult selle emaettevõtjana tegutseva investeerimisühingu suhtes konsolideeritud nõudeid vastavalt direktiivi 2006/48/EÜ artiklitele 71 kuni 73.
   Kui investeerimisühingu emaettevõtjaks on liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus, kohaldatakse ainult selle emaettevõtjana tegutseva krediidiasutuse suhtes konsolideeritud nõudeid vastavalt direktiivi 2006/48/EÜ artiklitele 71 kuni 73.
   Kui finantsvaldusettevõtja tütarettevõtjaks on nii investeerimisühing kui krediidiasutus, siis kohaldatakse krediidiasutuse suhtes finantsvaldusettevõtja konsolideeritud finantsolukorrale vastavaid nõudeid.
   2.   Kui lõikes 1 nimetatud kontserni ei kuulu krediidiasutust, kohaldatakse direktiivi 2006/48/EÜ arvestades järgmist:

               a)

               kõiki viiteid krediidiasutustele käsitletakse ka viidetena investeerimisühingutele;

               b)

               direktiivi 2006/48/EÜ artiklis 125 ja artikli 140 lõikes 2 käsitletakse kõiki viiteid selle direktiivi muudele artiklitele viidetena direktiivile 2004/39/EÜ;

               c)

               direktiivi 2006/48/EÜ artikli 39 lõikes 3 käsitletakse viiteid Euroopa panganduskomiteele viidetena nõukogule ja komisjonile,

               d)

               Kui kontserni ei kuulu krediidiasutust, siis erandina direktiivi 2006/48/EÜ artikli 140 lõikest 1 asendatakse selle artikli esimene lause järgmisega: “Kui investeerimisühing, finantsvaldusettevõtja või segavaldusettevõtja kontrollib üht või mitut tütarettevõtjat, mis on kindlustusseltsid, teevad pädevad ametiasutused ja asutused, keda riik on volitanud järelevalve teostamiseks kindlustusseltside üle, tihedat koostööd”.

      2. jagu

         Mõisted

   Artikkel 3
   1.   Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

               a)

               “krediidiasutused” – krediidiasutused vastavalt direktiivi 2006/48/EÜ artikli 4 lõike 1 määratlusele

               b)

               “investeerimisühingud” – asutused, mis vastavad direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 1 määratlusele, mille suhtes kohaldatakse sama direktiiviga kehtestatud nõudeid, välja arvatud:

                           i)

                           krediidiasutused;

                           ii)

                           käesoleva punktis p määratletud kohalikud ettevõtjad; ja

                           iii)

                           äriühingud, millel on luba osutada üksnes investeerimisnõustamise teenust ja/või võtta investoritelt vastu ja edastada tellimusi, hoidmata sealjuures enda käes klientidele kuuluvat raha või väärtpabereid, mistõttu nad ei saa kunagi olla oma klientidele võlgu;

               c)

               “asutused” – krediidiasutused ja investeerimisühingud;

               d)

               “kolmandate riikide tunnustatud investeerimisühingud” – äriühingud, mis vastavad järgmistele tingimustele:

                           i)

                           äriühingud, mis kuuluksid investeerimisühingu määratluse alla, juhul kui nad oleksid ühenduses asutatud;

                           ii)

                           äriühingud, mis on saanud kolmandas riigis tegevusloa; ja

                           iii)

                           äriühingud, mis peavad täitma ning täidavad usaldatavusnormatiive, mida pädevad ametiasutused peavad vähemalt niisama rangeks, kui on käesolevas direktiivis sätestatud nõuded;

               e)

               “finantsinstrumendid” – igasugune leping, millest tulenevad ühe osapoole jaoks finantsvarad ja teise osapoole jaoks finantskohustused või kapitaliväärtpaberid;

               f)

               “liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev investeerimisühing” – investeerimisühing, millel on asutusest või finantseerimisasutusest tütarettevõtja või millel on sellises asutuses osalus ja mis ise ei ole mõne samas liikmesriigis tegevusloa saanud asutuse või samas liikmesriigis asuva finantsvaldusettevõtja tütarettevõtja;

               g)

               “Euroopa Liidus emaettevõtjana tegutsev investeerimisühing” – emaettevõtjana tegutsev investeerimisühing, mis ei ole mõne mis tahes liikmesriigis tegevusloa saanud asutuse või mis tahes liikmesriigis asuva finantsvaldusettevõtja tütarettevõtja;

               h)

               “börsivälised tuletisinstrumendid” – kirjed, mis kuuluvad direktiivi 2006/48/EÜ IV lisas toodud loetelusse, välja arvatud kirjed, mille riskipositsiooni väärtuseks on nimetatud direktiivi III lisa 2. osa punkti 6 kohaselt määratud null;

               i)

               “reguleeritud turg” – turg, mis vastab direktiivi 2004/39/EÜ artikli 4 lõike 1 punkti 14 määratlusele;

               j)

               “vahetatav väärtpaber” – väärtpaber, mille saab valdaja valikul vahetada teiseks väärtpaberiks;

               k)

               “ostutäht” – väärtpaber, mis annab selle omanikule õiguse osta selle alusvara kindlaksmääratud hinnaga ostutähe kehtivusajal või lõpptähtajal ja mille võib realiseerida kas alusvara enda kättetoimetamise või rahalise arvelduse teel;

               l)

               “varude rahastamine” – positsioonid, kus füüsilised varud on müüdud tähtpäevalepingu alusel ja rahastamiskulud on fikseeritud muutumatuna tähtpäevamüügi kuupäevani;

               m)

               “repotehing” ja “pöördrepotehing” – mis tahes leping, mille alusel asutus või tema vastaspool (tehingus) võõrandab väärtpaberid või kaubad või tagatud õigused, mis annavad omandiõiguse väärtpaberitele või kaupadele, kui tagatise on andnud tunnustatud börs, kellel on õigused nendele väärtpaberitele või kaupadele, ja millega ei ole asutusel lubatud võõrandada ega pantida teatavat väärtpaberit või kaupa korraga rohkem kui ühele vastaspoolele, kohustudes need (või samalaadsed asendusväärtpaberid või -kaubad) võõrandaja määratud või määrataval kuupäeval kindlaksmääratud hinnaga tagasi ostma; väärtpabereid müüvale asutusele on see repotehing ja väärtpabereid ostvale asutusele pöördrepotehing;

               n)

               “väärtpaberite või kaupade laenuks andmine” ja “väärtpaberite või kaupade laenuks võtmine” – mis tahes tehing, kus asutus või tema vastaspool annab kohase tagatise eest üle väärtpaberid või kaubad ning laenuvõtja kohustub tulevikus või laenuandja nõudmise korral tagastama samaväärsed väärtpaberid või kaubad; see tehing on väärtpabereid või kaupu üleandvale asutusele väärtpaberite või kaupade laenuksandmine ja väärtpabereid või kaupu vastuvõtvale asutusele väärtpaberite või kaupade laenuksvõtmine.

               o)

               “arveldav liige” – börsi või arvelduskoja liige, kellel on otsene lepingusuhe keskse vastaspoolega (turu tagajaga);

               p)

               “kohalik ettevõtja” – ettevõtja, kes tegutseb tuletisinstrumentide turgudel ja sularahaturgudel ainsa eesmärgiga maandada tuletisinstrumentide turgude positsioonide riske või kes tegutseb selle turu teiste liikmete nimel, ja keda tagavad samade turgude arveldavad liikmed, kui sellise äriühingu poolt sõlmitud lepingute täitmise tagamise eest vastutavad samade turgude arveldavad liikmed ;

               q)

               “delta” – eeldatav muudatus optsiooni hinnas, väljendatuna proportsionaalselt väikese muudatusega optsiooni aluseks oleva instrumendi hinnas;

               r)

               “omavahendid” – direktiivis 2006/48/EÜ määratletud omavahendid; ja

               s)

               “kapital” – omavahendid.

         Konsolideeritud alustel järelevalve teostamise kontekstis loetakse “investeerimisühingu” mõiste alla kuuluvaks ka kolmandate riikide investeerimisühingud.
   Punkti e kohaldamisel kuuluvad finantsinstrumentide hulka nii esmased finantsinstrumendid või sularahainstrumendid kui tuletisinstrumendid, mille väärtus tuleneb aluseks oleva finantsinstrumendi hinnast või määrast või indeksist või muu aluseks oleva objekti hinnast ning hõlmab vähemalt instrumente, mis on toodud direktiivi 2004/39/EÜ I lisa C jaos.
   2.   Mõisted “emaettevõtja”, “tütarettevõtja”, “varahaldusettevõtja” ja “finantseerimisasutus” tähendavad ettevõtjaid, mis on määratletud direktiivi 2006/48/EÜ artiklis 4.
   Mõisted “finantsvaldusettevõtja”, “liikmesriigis emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja”, “Euroopa Liidus emaettevõtjana tegutsev finantsvaldusettevõtja” ja “krediidiasutuse abiettevõtja” tähendavad direktiivi 2006/48/EÜ artiklis 4 määratletud ettevõtjaid, välja arvatud juhul kui kõik viited krediidiasutustele tähendavad viiteid asutustele.
   3.   Direktiivi 2006/48/EÜ kohaldamisel artikli 2 lõikes 1 nimetatud kontsernide suhtes, kuhu ei kuulu krediidiasutusi, kehtivad järgmised määratused:

               a)

               “finantsvaldusettevõtja” – finantseerimisasutus, mille tütarettevõtjad on eranditult või peamiselt investeerimisühingud või muud finantseerimisasutused, millest vähemalt üks on investeerimisühing, ja mis ei ole segafinantsvaldusettevõtja vastavalt määratlusele Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiivis 2002/87/EÜ (milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet) (9);

               b)

               “segavaldusettevõtja” – emaettevõtja, mis ei ole finantsvaldusettevõtja ega investeerimisühing ega segafinantsvaldusettevõtja direktiivi 2002/87/EÜ tähenduses, mille tütarettevõtjate hulka kuulub vähemalt üks investeerimisühing;

               c)

               “pädevad ametiasutused” – riigi ametiasutused, kellele seaduse või määrusega on tehtud ülesandeks järelevalve investeerimisühingute üle.

         II PEATÜKK

         Algkapital

   Artikkel 4
   Käesoleva direktiivi kohaldamisel koosneb “algkapital” direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktides a ja b osutatud elementidest.
   Artikkel 5
   1.   Selliste investeerimisühingute algkapital, mis ei tee oma nimel tehinguid ühegi finantsinstrumendiga ega ole võtnud endale kohustust tingimusteta tagada finantsinstrumentide emissiooni, kuid mis hoiustavad klientide raha ja/või väärtpabereid ja pakuvad üht või enamat järgmistest teenustest, peab olema 125 000 EUR:

               a)

               investorite finantsinstrumentide kohta antud korralduste vastuvõtmine ja edastamine;

               b)

               investorite finantsinstrumentide kohta antud korralduste täitmine; või

               c)

               individuaalsete finantsinstrumentide investeerimisportfellide haldamine.

         2.   Pädevad ametiasutused võivad lubada investorite finantsinstrumentide kohta antud korraldusi täitval investeerimisühingul hoida selliseid instrumente oma arvel, kui on täidetud järgmised tingimused:

               a)

               sellised positsioonid tekivad ainult äriühingu võimetusest investorite korraldusi täpselt täita;

               b)

               kõigi selliste positsioonide turuväärtus kokku ei ületa 15 % äriühingu algkapitalist;

               c)

               äriühing vastab artiklites 18, 20 ja 28 kehtestatud nõuetele; ja

               d)

               sellised positsioonid on juhuslikud ja ajutise iseloomuga ning rangelt piiratud ajaga, mis kulub kõnealuse tehingu tegemiseks.

         Omavahendite investeerimiseks mõeldud kauplemisportfelli kandmata positsioonide hoidmist finantsinstrumentides ei loeta lõikes 1 ega lõikes 3 nimetatud tehingute tegemiseks.
   3.   Liikmesriigid võivad lõikes 1 nimetatud summat vähendada summani 50 000 EUR nende äriühingute puhul, kellel ei ole luba hoida klientide raha või väärtpabereid, teha oma nimel tehinguid ega võtta endale kohustust tingimusteta tagada emissiooni.
   Artikkel 6
   Kohalike ettevõtjate algkapital peab olema 50 000 EUR, kui nad saavad kasu direktiivi 2004/39/EÜ artiklis 31 ja 32 nimetatud asutamisvabadusest või vabadusest osutada teenuseid.
   Artikkel 7
   Artikli 3 lõike 1 punkti b alapunktis iii osutatud äriühingute kate peab olema ühes järgmistest vormidest:

               a)

               algkapital 50 000 EUR;

               b)

               kutsekindlustus, mis hõlmab kogu ühenduse territooriumi, või mõni muu võrreldav tagatis kutsealasest hooletusest tuleneva vastutuse katteks, mille suuruseks on vähemalt 1 000 000 EUR iga nõude kohta ja kõigi nõuete peale kokku 1 500 000 EUR aastas; või

               c)

               algkapitali ja kutsekindlustuse kombinatsioon sellisel kujul, mille tulemuseks on punktides a või b nimetatuga samaväärne kate.

         Komisjon vaatab esimeses lõigus osutatud summad perioodiliselt läbi, et võtta arvesse Eurostati avaldatud Euroopa Liidu tarbijahinnaindeksi muutusi kooskõlas ja samaaegselt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. detsembri 2002. aasta direktiivi 2002/92/EÜ (kindlustusvahenduse kohta) (10) artikli 4 lõike 7 alusel tehtud kohandustega.
   Artikkel 8
   Kui artikli 3 lõike 1 punkti b alapunktis iii osutatud äriühing on registreeritud ka direktiivi 2002/92/EÜ alusel, peab ta vastama selle direktiivi artikli 4 lõikele 3 ja tal peab olema kate ühes järgmistest vormidest:

               a)

               algkapital 25 000 EUR;

               b)

               kutsekindlustus, mis hõlmab kogu ühenduse territooriumi, või mõni muu võrreldav tagatis kutsealasest hooletusest tuleneva vastutuse katteks, mille suuruseks on vähemalt 500 000 EUR iga nõude kohta ja kõigi nõuete peale kokku 750 000 EUR aastas; või

               c)

               algkapitali ja kutsekindlustuse kombinatsioon sellisel kujul, mille tulemuseks on punktides a või b nimetatuga samaväärne kate.

         Artikkel 9
   Kõigi investeerimisühingute, välja arvatud need, millele on osutatud artiklites 5 kuni 8, algkapital peab olema 730 000 EUR.
   Artikkel 10
   1.   Erandina artikli 5 lõigetest 1 ja 3 ning artiklitest 6 ja 9 võivad liikmesriigid jätkata tegevuslubade andmist enne 31. detsembrit 1995 olemas olnud investeerimisühingute suhtes ja artiklis 6 nimetatud äriühingute suhtes, mille omavahendid on väiksemad artikli 5 lõigetes 1 ja 3 ning artiklites 6 ja 9 nende jaoks sätestatud algkapitali tasemest.
   Nende äriühingute või investeerimisühingute omavahendid ei või väheneda pärast direktiivis 93/6/EMÜ sisalduvat teavitamiskuupäeva arvutatud kõrgeimast kontrolltasemest madalamale. Kontrolltase on omavahendite keskmine päevatase, arvutatuna arvutamisele eelnenud kuue kuu keskmisena. See arvutatakse iga kuue kuu järel vastava eelmise kuuekuulise ajavahemiku suhtes.
   2.   Kui lõikes 1 hõlmatud äriühingu üle omandab kontrolli teine füüsiline või juriidiline isik kui see, kelle käes varem oli kontroll, peavad selle äriühingu omavahendid saavutama vähemalt tema jaoks artikli 5 lõigetes 1 ja 3 ning artiklites 6 ja 9 määratletud taseme, välja arvatud esmaülemineku korral pärimise teel pädevate ametiasutuste loal pärast 31. detsembrit 1995, kuid mitte kauem kui 10 aasta jooksul pärast seda üleminekut;
   3.   Teatud erilistel asjaoludel ning pädevate ametiasutuste loal ei pea kahe või enama investeerimisühingu ja/või artiklis 6 nimetatud äriühingu ühinemise tagajärjel tekkinud äriühingu omavahendid saavutama artikli 5 lõigetes 1 ja 3 ning artiklites 6 ja 9 määratletud taset. Sellest olenemata ei tohi ajal, mil artikli 5 lõigetes 1 ja 3 ning artiklites 6 ja 9 määratletud tasemed ei ole saavutatud, uue äriühingu omavahendid väheneda madalamale ühinenud äriühingute omavahendite koondtasemest ühinemisajal.
   4.   Investeerimisühingute ja artiklis 6 nimetatud äriühingute omavahendite tase ei või väheneda artikli 5 lõigetes 1 ja 3, artiklites 6 ja 9 ning käesoleva artikli lõigetes 1 ja 3 määratletud tasemest madalamale.
   Kui nimetatud äriühingute ja investeerimisühingute omavahendite tase väheneb sellest tasemest madalamale võivad pädevad ametiasutused õigustavatel asjaoludel lubada nendel äriühingutel selleks ettenähtud aja jooksul olukorda parandada või oma tegevuse lõpetada.
   III PEATÜKK

         Kauplemisportfell

   Artikkel 11
   1.   Asutuse kauplemisportfell koosneb kõigist positsioonidest sellistes finantsinstrumentides ja kaupades, mida hoitakse kas kauplemise eesmärgil või kauplemisportfelli teiste komponentidega seotud riskide maandamiseks ja mis peavad olema vabad igasugustest kitsendavatest tingimustest nende kaubeldavuse osas või mille suhtes on võimalik kohaldada riskimaandust.
   2.   Kauplemise eesmärgil hoitavad positsioonid on positsioonid, mida hoitakse spetsiaalselt lühiajaliselt edasimüügiks ja/või eesmärgiga saada kasu ostu- ja müügihinna tegelikest või eeldatavatest lühiajalistest hinnaerinevustest või muudest hinna- või intressimäära kõikumistest. Mõiste “positsioonid” hõlmab omandipositsioone ning klientide teenindamisest ja turutegemisest tulenevaid positsioone.
   3.   Kauplemise eesmärki tõendatakse strateegiate, poliitika ja menetluste alusel, mille asutus on kehtestanud positsiooni või portfelli haldamiseks VII lisa A osa kohaselt.
   4.   Asutused seavad oma kauplemisportfelli haldamiseks sisse süsteeme ja kontrolle ja järgivad neid VII lisa B ja D osade kohaselt.
   5.   Kauplemisportfelli võib kaasata ka sisese riskimaanduse; sel juhul kohaldatakse VII lisa C osa.
   IV PEATÜKK

         Omavahendid

   Artikkel 12
   “Algsed omavahendid” – direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktide a kuni c summa, millest on lahutatud punktide i kuni k summa.
   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule 1. jaanuariks 2009 asjakohase ettepaneku käesoleva peatüki muutmiseks.
   Artikkel 13
   1.   Kui käesoleva artikli lõigetest 2 kuni 5 ja artiklitest 14 kuni 17 ei tulene teisiti, määratakse investeerimisühingute ja krediidiasutuste omavahendid vastavalt direktiivile 2006/48/EÜ.
   Peale selle kohaldatakse esimest lõiku investeerimisühingute suhtes, millel ei ole sellist õiguslikku vormi nagu on märgitud nõukogu 25. juuli 1978. taasta neljanda direktiivi 78/660/EMÜ (mis käsitleb teatavat liiki äriühingute raamatupidamise aastaaruandeid) (11) artikli 1 lõikes 1.
   2.   Erandina lõikest 1 võivad pädevad ametiasutused lubada nendel asutustel, kes on kohustatud täitma artiklite 21 ja 28 kuni 32 I ja III kuni VI lisa kohaselt arvutatud kapitalinõudeid, kasutada omavahendite alternatiivset määratlust. Ühtki osa sel eesmärgil kasutatud omavahenditest ei tohi samal ajal kasutada muude kapitalinõuete täitmiseks.
   Kõnealuseks alternatiivseks määratluseks on käesoleva lõigu punktides a kuni c toodud artiklite summa, millest on maha arvatud punktis d toodud artikkel, kusjuures selle viimase artikli mahaarvamine jäetakse pädevate ametiasutuste otsustada:

               a)

               omavahendid direktiivi 2006/48/EÜ määratluse kohaselt; investeerimisühingud, kes peavad käesoleva lõike punktide a, b ja c summast maha arvama käesoleva lõike punkti d, jätavad omavahendite määratlusest välja nimetatud direktiivi artikli 57 punktid l kuni p;

               b)

               asutuse kauplemisportfelli puhaskasum, millest on välja jäetud kõik eeldatavad tasud või dividendid ning millest on maha arvatud asutuse muust tegevusest saadud puhaskahjum, tingimusel et ühtki neist summadest pole vastavalt direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 puntkile b või k varem lülitatud käesoleva lõike punkti a;

               c)

               allutatud laenukapital ja/või lõikes 5 nimetatud artiklid, kui käesoleva artikli lõigetes 3 ja 4 ja artiklis 14 sätestatud tingimustest ei tulene teisiti; ja

               d)

               artiklis 15 nimetatud mittelikviidsed varad.

         3.   Lõike 2 teise lõigu punktis c nimetatud allutatud laenukapitali esialgne tähtaeg on vähemalt kaks aastat. See makstakse täielikult välja ning laenuleping ei sisalda klauslit, mille kohaselt muudel asjaoludel kui asutuse tegevuse lõpetamine kuuluks võlg tagasimaksmisele enne kokkulepitud tagasimaksepäeva, välja arvatud juhul kui pädevad ametiasutused tagasimaksmise heaks kiidavad. Allutatud laenukapitali põhisummat ega intressi ei tohi tagasi maksta, kui sellise tagasimaksmise tulemusena väheneksid kõnealuse asutuse omavahendid allapoole 100 % nimetatud asutuse üldistest kapitalinõuetest.
   Peale selle teatab asutus pädevatele ametiasutustele kõikidest sellistest allutatud laenukapitali tagasimaksetest niipea, kui tema omavahendid langevad allapoole 120 % üldistest kapitalinõuetest.
   4.   Lõike 2 teise lõigu punktis c nimetatud allutatud laenukapital ei tohi ületada 150 % esmastest omavahenditest, mida kasutatakse artiklite 21 ja 28 kuni 32 ja I kuni VI lisa kohaselt arvutatud nõuete täitmiseks, ja tohib sellele maksimaaltasemele läheneda vaid erilistel asjaoludel, mis on vastuvõetavad pädevatele ametiasutustele.
   5.   Pädevad ametiasutused võivad lubada asutustel asendada lõike 2 teise lõigu punktis c nimetatud allutatud laenukapital direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktides d kuni h nimetatud artiklitega.
   Artikkel 14
   1.   Pädevad ametiasutused võivad lubada investeerimisühingutel ületada artikli 13 lõikes 4 sätestatud allutatud laenukapitali ülemmäära, kui nad peavad seda põhjendatuks seoses usaldusnormide täitmisega, tingimusel et sellise allutatud laenukapitali ja artikli 13 lõikes 5 nimetatud artiklite kogusumma ei ületa 200 % esmastest omavahenditest, mida kasutatakse artiklite 21, 28 kuni 32 ja I ja III kuni VI lisa kohaselt arvutatud nõuete täitmiseks, või 250 % samast summast, kui investeerimisühingud arvavad omavahendite arvutamisel maha artikli 13 lõike 2 punktis d osutatud artikli.
   2.   Pädevad ametiasutused võivad lubada krediidiasutustel ületada artikli 13 lõikes 4 sätestatud allutatud laenukapitali ülemmäära, kui nad peavad seda põhjendatuks seoses usaldusnormide täitmisega, tingimusel et sellise allutatud laenukapitali ja direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktide d kuni h artiklite kogusumma ei ületa 250 % esmastest omavahenditest, mida kasutatakse käesoleva direktiivi I ja III kuni VI lisa kohaselt arvutatud nõuete täitmiseks.
   Artikkel 15
   Artikli 13 lõike 2 teise lõigu punktis d osutatud mittelikviidsed varad on järgmised:

               a)

               materiaalsed põhivarad, välja arvatud hooned ja maa sellises ulatuses, mida lubatakse arvesse võtta laenude puhul, mille tagatiseks need on;

               b)

               osalused, sealhulgas allutatud nõuded, krediidiasutustes või finantseerimisasutustes, mida võidakse lülitada kõnealuste asutuste omavahendite hulka, välja arvatud juhul, kui need on maha arvatud direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktide l kuni p või käesoleva direktiivi artikli 16 punkti d alusel;

               c)

               osalused ja muud investeeringud teistes ettevõtjates, mis ei ole krediidiasutused või finantseerimisasutused, mis pole turukõlblikud;

               d)

               puudujäägid tütarettevõtjates;

               e)

               hoiused, välja arvatud need, mida saab tagasi maksta 90 päeva jooksul, ja samuti välja arvatud maksed, mis on seotud marginaaliga futuur- ja optsioonlepingutega;

               f)

               laenud ja muud saadaolevad summad, välja arvatud need, mis kuuluvad tasumisele 90 päeva jooksul; ja

               g)

               reaalsed varud, välja arvatud need, mis juba kuuluvad kapitalinõuete hulka, mis on vähemalt sama ranged kui artiklites 18 ja 20 sätestatud nõuded.

         Punkti b kohaldamisel võivad pädevad ametiasutused loobuda käesoleva artikli rakendamisest juhul, kui osalus krediidiasutuses või finantseerimisasutuses on ajutine, omandatud finantsabi andmiseks, selleks et kõnealust asutust ümber kujundada või päästa. Samuti võivad nad sellest loobuda nende osaluste puhul, mis on lülitatud investeerimisühingu kauplemisportfelli.
   Artikkel 16
   Investeerimisühingud, mis kuuluvad kontserni, mille suhtes kohaldatakse artiklis 22 sätestatud loobumisõigust, arvutavad omavahendite summa vastavalt artiklitele 13 kuni 15, võttes arvesse järgmist:

               a)

               maha arvatakse artikli 13 lõike 2 punktis d nimetatud mittelikviidsed varad;

               b)

               artikli 13 lõike 2 punktis a nimetatud väljajätmine ei puuduta neid direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktide l-p komponente, mis kuuluvad investeerimisühingule niisugustes ettevõtjates, mille puhul rakendatakse käesoleva direktiivi artikli 2 lõikes 1 määratletud konsolideerimist;

               c)

               direktiivi 2006/48/EÜ artikli 66 lõike 1 punktides a ja b nimetatud piirangud arvutatakse, lahutades esmastest omavahenditest selle direktiivi artikli 57 punktide l kuni p komponendid, millele on osutatud käesoleva artikli punktis b ja mis kuuluvad nende ettevõtjate esmaste omavahendite hulka; ja

               d)

               punktis c nimetatud direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktide l kuni p komponendid arvatakse pigem maha esmastest omavahenditest kui kõigi elementide kogusummast, nii nagu on sätestatud kõnealuse direktiivi artikli 66 lõikes 12 eriti käeoleva direktiivi artikli 13 lõigete 4 ja 5 ning artikli 14 kohaldamiseks.

         Artikkel 17
   1.   Kui asutus arvutab käesoleva direktiivi II lisa kohaldamisel riskiga kaalutud varasid direktiivi 2006/48/EÜ artiklite 84 kuni 89 kohaselt, siis kohaldatakse direktiivi 2006/48/EÜ VII lisa 1. osa punktis 4 sätestatud arvutuste suhtes järgmist:

               a)

               II lisas näidatud riskipositsioonide jaoks tehtud väärtuse korrigeerimiste ja provisjonide summa hulka võib arvata väärtuse korrigeerimised, mis on tehtud vastaspoole krediidikvaliteedi arvesse võtmiseks, ja

               b)

               kui kauplemisportfelli kuuluva positsiooni hindamisel on vastaspoole krediidiriski nõuetekohaselt arvesse võetud, on vastaspoole riskipositsioonist tuleneva oodatava kahju summa pädevate ametiasutuste nõusolekul null.

         Punkti a kohaldamisel selliste asutuste suhtes ei arvata selliseid väärtuse korrigeerimisi omavahendite hulka muul viisil kui käesoleva lõike sätete kohaselt.
   2.   Käesoleva artikli kohaldamisel lähtutakse direktiivi 2006/48/EÜ artiklitest 153 ja 154.
   V PEATÜKK

      1. jagu

         Riskieraldised

   Artikkel 18
   1.   Asutuste omavahendid on alati vähemalt võrdsed järgneva summaga:

               a)

               kapitalinõuded, mis on arvutatud nende kauplemisportfelli jaoks artiklites 28 kuni 32 ja I, II ja VI ning vajaduse korral V lisas sätestatud meetodite ja võimaluste kohaselt; ja

               b)

               kapitalinõuded, mis on arvutatud kogu nende äritegevuse jaoks III ja IV ning vajaduse korral V lisas sätestatud meetodite ja võimaluste kohaselt.

         2.   Erandina lõikest 1 võivad pädevad ametiasutused lubada asutusi arvutada oma kauplemisportfelliga seotud äritegevuse kapitalinõudeid vastavalt direktiivi 2006/48/EÜ artikli 75 punktile a ja käesoleva direktiivi II lisa punktidele 6, 7 ja 9, kui kauplemisportfelli suurus vastab järgmistele nõuetele:

               a)

               selliste asutuste kauplemisportfelliga seotud äritegevus ei ületa üldjuhul 5 % nende kogu äritegevusest;

               b)

               nende kauplemisportfelli positsioonid kokku ei ületa üldjuhul 15 miljonit eurot; ja

               c)

               selliste asutuste kauplemisportfelliga seotud äritegevus ei ületa kunagi 6 % kogu nende äritegevusest ja nende kauplemisportfelli positsioonid kokku ei ületa kunagi 20 miljonit eurot.

         3.   Kauplemisportfelli äritegevuse ja kogu äritegevuse suhte arvestamiseks vastavalt lõike 2 punktidele a ja c võivad pädevad ametiasutused kasutada kas kõnealuste asutuste bilansilise ja bilansivälise äritegevuse liidetud mahtu, kasumiaruannet või omavahendeid või nimetatud näitajate kombinatsiooni. Bilansilise ja bilansivälise äritegevuse mahu hindamisel võetakse võlainstrumendid arvesse turuhinna või põhiväärtusega, aktsiad turuhinnaga ja tuletisinstrumendid nende aluseks olevate instrumentide nimi- või turuväärtusega. Pikad ja lühikesed positsioonid liidetakse olenemata nende märgist.
   4.   Kui asutus peaks kauem kui vaid lühikese aja jooksul ületama kas ühe või mõlemad lõike 2 punktides a ja b kehtestatud piirmäärad või ületama ühe või mõlemad lõike 2 punktis c kehtestatud piirmäärad, nõutakse selliselt asutuselt kauplemisportfellist tuleneva äritegevuse suhtes lõike 1 punkti a nõuete täitmist ning teatamist pädevale ametiasutusele.
   Artikkel 19
   1.   I lisa punkti 14 kohaldamisel võib siseriiklikku kaalutlusõigust kasutades määrata I lisa tabelis 1 loetletud üksuste emiteeritud võlainstrumentidele 0 % kaalu, kui need võlainstrumendid on omavääringus nomineeritud ja rahastatud.
   2.   Erandina I lisa punktidest 13 ja 14 võivad liikmesriigid võlakirjale, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2006/48/EÜ VI lisa 1. osa punkte 68–70, kehtestada eririski nõude, mis on võrdne samasuguse järelejäänud tähtajaga aktsepteeritava instrumendi eririski nõudega, mida on vähendatud selle direktiivi VI lisa 1. osa punktis 71 toodud protsentide kohaselt.
   3.   Kui pädev ametiasutus tunnistab kolmanda riigi investeerimisfondi aktsepteeritavaks vastavalt I lisa punktile 52, võib teise liikmesriigi pädev ametiasutus kasutada antud aktsepteerimist omapoolset hinnangut andmata.
   Artikkel 20
   1.   Kui käesoleva artikli punktidest 2, 3 ja 4 ning käesoleva direktiivi artiklist 34 ei tulene teisiti, kohaldatakse investeerimisühingute suhtes direktiivi 2006/48/EÜ artikli 75 nõudeid.
   2.   randina punktist 1 võivad pädevad ametiasutused lubada, et nende investeerimisühingute omavahendid, kellele ei ole antud luba direktiivi 2004/39/EÜ I lisa A osa punktides 3 ja 6 loetletud investeerimisteenuste osutamiseks, on alati vähemalt võrdsed suuremaga kahest järgnevast näitajast:

               a)

               direktiivi 2006/48/EÜ artikli 75 punktides a kuni c toodud kapitalinõuete summast, ja

               b)

               käesoleva direktiivi artiklis 21 sätestatud summast.

         3.   randina lõikest 1 võivad pädevad ametiasutused lubada, et nende investeerimisühingute, omavahendid kelle algkapital vastab artiklis 9 sätestatule, kuid kes kuuluvad järgmistesse kategooriatesse, on alati vähemalt võrdsed direktiivi 2006/48/EÜ artikli 75 punktides a kuni c toodud nõuete kohaselt arvutatud kapitalinõuete summaga ja käesoleva direktiivi artiklis 21 sätestatud summaga:

               a)

               investeerimisühingud, kes vahendaja õigustega tegutsedes või kliendi korraldust täites kauplevad oma arvel ainult kliendi korralduse täitmiseks või teostamiseks või ligipääsu saamiseks kliiring- ja arveldussüsteemile või tunnustatud börsile; ja

               b)

               investeerimisühingud:

                           i)

                           kes ei hoia enda käes kliendi raha ega väärtpabereid;

                           ii)

                           kes tegelevad ainult oma arvel kauplemisega;

                           iii)

                           kellel ei ole väliskliente;

                           iv)

                           kelle tehingute teostamine ja arveldamine toimub arveldusasutuse vastutusel ja tagatisega.

         4.   Lõigetes 2 ja 3 nimetatud investeerimisühingute suhtes kohaldatakse kõiki muid direktiivi 2006/48/EÜ V lisas esitatud operatsiooniriski käsitlevaid sätteid.
   5.   Artiklit 21 kohaldatakse selles ettenähtud viisil ainult nende investeerimisühingute suhtes, kelle suhtes kohaldatakse lõikeid 2 või 3 või artiklit 46.
   Artikkel 21
   Investeerimisühingutel peab olema omavahendeid summas, mis võrdub ühe neljandikuga nende eelmise aasta püsivatest üldkuludest.
   Pädevad ametiasutused võivad seda nõuet korrigeerida juhul, kui eelmise aastaga võrreldes on äriühingu äritegevuses toimunud olulisi muutusi.
   Alla ühe aasta kestnud äritegevuse, samuti uue äriühingu puhul peavad omavahendid võrduma ühe neljandikuga tema äriplaanis planeeritud püsivatest üldkuludest, välja arvatud juhul, kui pädevad ametiasutused nõuavad nimetatud plaani korrigeerimist.
   2. osa

         Nõuete konsolideeritud kohaldamine

   Artikkel 22
   1.   Pädevad ametiasutused, kellele on antud ülesanne või volitused teha konsolideeritud järelevalvet artiklis 2 hõlmatud kontsernide üle, võivad igal üksikjuhul eraldi loobuda kapitalinõuete konsolideeritud alustel kohaldamisest, tingimusel et:

               a)

               iga sellisesse kontserni kuuluv ELi investeerimisühing kasutab artiklis 16 toodud omavahendite arvutust;

               b)

               kõik sellisesse kontserni kuuluvad investeerimisühingud kuuluvad artikli 20 lõigetes 2 ja 3 toodud kategooriatesse;

               c)

               iga sellisesse kontserni kuuluv ELi investeerimisühing täidab artiklites 18 ja 20 kehtestatud nõudeid individuaalselt ja samal ajal arvab oma omavahenditest maha kõik tingimuslikud kohustused investeerimisühingute, finantseerimisasutuste, varahaldusettevõtjate ja krediidiasutuste abiettevõtjate ees, mis kuuluksid muul juhul konsolideerimisele; ja

               d)

               igal finantsvaldusettevõtjal, mis on sellisesse kontserni kuuluva mis tahes investeerimisühingu ema-finantsvaldusettevõtja liikmesriigis, peab olema vähemalt sama palju kapitali, mis on käesolevaga määratletud direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktide a kuni h summana, kui kõigi selle direktiivi artiklis 57 nimetatud osaluste, allutatud nõuete ja instrumentide täieliku raamatupidamisliku väärtuse summa investeerimisühingutes, finantseerimisasutustes, varahaldusettevõtjates ja krediidiasutuste abiettevõtjates, mis kuuluks muul juhul konsolideerimisele, ning kõigi tingimuslike kohustuste kogusumma investeerimisühingute, finantseerimisasutuste, varahaldusettevõtjate ja krediidiasutuste abiettevõtjate ees, mis kuuluks muul juhul konsolideerimisele;

         Kui esimeses lõigus toodud kriteeriumid on täidetud, peavad igal ELi investeerimisühingul olema kehtestatud kõigi kontserni kuuluvate finantsvaldusettevõtjate, investeerimisühingute, finantseerimisasutuste, varahaldusettevõtjate ja krediidiasutuste abiettevõtjate kapitali ja vahendite allikate jälgimis- ja kontrollsüsteemid.
   2.   Erandina lõikest 1 võivad pädevad ametiasutused lubada finantsvaldusettevõtjatel, mis on sellisesse kontserni kuuluva investeerimisühingu ema-finantsvalusettevõtja liikmesriigis, kasutada lõike 1 punkti d kohaselt arvutatud väärtusest madalamat väärtust, mis ei tohi aga olla madalam artiklites 18 ja 20 investeerimisühingutele, finantseerimisasutustele, varahaldusettevõtjatele ja krediidiasutuste abiettevõtjatele individuaalsetel alustel kehtestatud nõuetest, mis kuuluksid muul juhul konsolideerimisele, ja kõigi tingimuslike kohustuste kogusummast investeerimisühingute, finantseerimisasutuste, varahaldusettevõtjate ja krediidiasutuste abiettevõtjate ees, mis kuuluks muul juhul konsolideerimisele. Käesoleva lõike kohaldamisel käsitletakse kolmandate riikide investeerimisettevõtjate, finantseerimisasutuste, varahaldusettevõtjate ja krediidiasutuste abiettevõtjate kapitalinõudeid nominaalsete kapitalinõuetena.
   Artikkel 23
   Pädevad ametiasutused nõuavad, et kontserni kuuluvad investeerimisühingud, mille suhtes kohaldatakse lõikes 22 nimetatud loobumist, teataksid neile riskidest, sealhulgas nende kapitali ja vahendite koosseisu ja allikatega seotud riskidest, mis võiksid nende finantspositsioone nõrgendada. Kui pädevad ametiasutused otsustavad siis, et nende investeerimisühingute finantspositsioonid ei ole piisavalt kaitstud, nõuavad nad neilt meetmete võtmist, mis vajaduse korral võivad muu hulgas hõlmata ka kapitali liikumise piiranguid sellistelt äriühingutelt kontserni liikmetele.
   Kui pädevad ametiasutused loobuvad artiklis 22 sätestatud konsolideeritud alusel järelevalve kohustusest, võtavad nad teisi kohaseid meetmeid kogu kontserni, sealhulgas väljaspool liikmesriiki asuvate ettevõtjate riskide, eriti suure riskide kontsentreerumise jälgimiseks.
   Kui pädevad ametiasutused loobuvad artiklis 22 sätestatud kapitalinõuete kohaldamisest konsolideeritud alustel, kehtivad direktiivi 2006/48/EÜ artikli 123 ja V jaotise 5. peatüki nõuded ja selle direktiivi artikli 124 investeerimisühingute järelevalve nõuded individuaalsetel alustel.
   Artikkel 24
   1.   Erandina artikli 2 lõikest 2 võivad pädevad ametiasutused vabastada investeerimisühingud nimetatud artiklis kehtestatud konsolideeritud kapitalinõuetest tingimusel, et kõik kontserni kuuluvad investeerimisühingud on hõlmatud artikli 20 lõikega 2 ja kontserni ei kuulu krediidiasutusi.
   2.   Kui lõike 1 nõuded on täidetud, nõutakse liikmesriigis emaettevõtjana tegutsevalt investeerimisühingult konsolideeritud omavahendeid, mis on alati vähemalt võrdsed suuremaga kahest järgnevast emaettevõtjana tegutseva investeerimisühingu konsolideeritud finantsseisundi alusel ja käesoleva peatüki 3. jao kohaselt arvutatud summast:

               a)

               direktiivi 2006/48/EÜ artikli 75 punktides a kuni c toodud kapitalinõuete summa; ja

               b)

               käesoleva direktiivi artiklis 21 sätestatud summa.

         3.   Kui lõike 1 nõuded on täidetud, nõutakse finantsvaldusettevõtja kontrolli all olevalt investeerimisühingult konsolideeritud omavahendeid, mis on alati vähemalt võrdsed suuremaga kahest järgnevast finantsvaldusettevõtja konsolideeritud finantsseisundi alusel ja käesoleva peatüki 3. jao kohaselt arvutatud summast:

               a)

               direktiivi 2006/48/EÜ artikli 75 punktides a kuni c toodud kapitalinõuete summa; ja

               b)

               käesoleva direktiivi artiklis 21 sätestatud summa.

         Artikkel 25
   Erandina artikli 2 lõikest 2 võivad pädevad ametiasutused vabastada investeerimisühingud nimetatud artiklis kehtestatud konsolideeritud kapitalinõuetest tingimusel, et kõik kontserni kuuluvad investeerimisühingud klassifitseeruvad artikli 20 lõigete 2 ja 3 kohasteks investeerimisühinguteks ja kontserni ei kuulu krediidiasutusi.
   Kui esimese lõigu nõuded on täidetud, nõutakse liikmesriigis emaettevõtjana tegutsevalt investeerimisühingult konsolideeritud omavahendeid, mis on alati vähemalt võrdsed direktiivi 2006/48/EÜ artikli 75 punktides a kuni c toodud nõuete summa ja käesoleva direktiivi artiklis 21 sätestatud summaga, mis arvutatakse emaettevõtjana tegutseva investeerimisühingu konsolideeritud finantsseisundi alusel ja käesoleva peatüki 3. jao kohaselt.
   Kui esimese lõigu nõuded on täidetud, nõutakse finantsvaldusettevõtja kontrolli all olevalt investeerimisühingult konsolideeritud omavahendeid, mis on alati vähemalt võrdsed direktiivi 2006/48/EÜ artikli 75 punktides a kuni c toodud nõuete summa ja käesoleva direktiivi artiklis 21 sätestatud summaga, mis arvutatakse finantsvaldusettevõtja konsolideeritud finantsseisundi alusel ja käesoleva peatüki 3. jao kohaselt.

      3. jagu

         Konsolideeritud nõuete arvutamine

   Artikkel 26
   1.   Kui artiklis 22 sätestatud loobumisõigust ei kasutata, võivad pädevad ametiasutused I ja V lisas sätestatud kapitalinõuete ja artiklites 28 kuni 32 ja VI lisas sätestatud klientide riskipositsioonide konsolideeritud arvutamiseks lubada ühe asutuse kauplemisportfelli positsioonide tasaarvestust teise asutuse kauplemisportfelli positsioonide suhtes artiklites 28 kuni 32 ja I, V ja VI lisas sätestatud eeskirjade kohaselt.
   Lisaks võivad pädevad asutused lubada ühe asutuse välisvaluuta positsioonide tasaarvestust teise asutuse välisvaluuta positsioonide suhtes III ja/või V lisas sätestatud eeskirjade kohaselt. Samuti võivad nad lubada ühe asutuse kaubapositsioonide tasaarvestust teise asutuse kaubapositsioonide suhtes IV ja/või V lisas sätestatud eeskirjade kohaselt.
   2.   Pädevad ametiasutused võivad lubada kolmandates riikides asuvate ettevõtjate kauplemisportfelli- ning välisvaluuta- ja kaubapositsioonide tasaarvestust, kui ühel ajal on täidetud järgmised tingimused:

               a)

               nendel ettevõtjatel on kolmandas riigis tegevusluba ning nad vastavad kas direktiivi 2006/48/EÜ artikli 4 lõikes 1 esitatud krediidiasutuse määratlusele või on kolmandate riikide tunnustatud investeerimisühingud;

               b)

               need ettevõtjad täidavad iseseisvalt kapitali adekvaatsuse nõudeid, mis on samaväärsed käesolevas direktiivis sätestatutega;

               c)

               kõnealustes kolmandates riikides puuduvad eeskirjad, mis võiksid märgatavalt mõjutada vahendite kontsernisisest liikumist.

         3.   Samuti võivad pädevad ametiasutused lubada lõikes 1 sätestatud tasaarveldust liikmesriigis tegevusloa saanud kontserni moodustavate asutuste vahel, tingimusel et:

               a)

               kapitali kontsernisisene jaotumine on vastuvõetav ja

               b)

               asutuste tegevuse seadusandlik, juriidiline ja lepinguline raamistik tagab neile kontsernisisese vastastikuse finantstoetuse.

         4.   Peale selle võivad pädevad ametiasutused lubada lõikes 1 sätestatud tasaarveldust lõike 3 tingimusi täitvate kontserni moodustavate asutuste ja samasse kontserni kuuluva teises liikmesriigis tegevusluba omava asutuse vahel, tingimusel et viimane täidab artiklites 18, 20 ja 28 kehtestatud kapitalinõudeid individuaalsetel alustel.
   Artikkel 27
   1.   Omavahendite konsolideeritud arvutamisel kohaldatakse direktiivi 2006/48/EÜ artiklit 65.
   2.   Pädevad ametiasutused, kelle ülesandeks on teostada konsolideeritud järelevalvet, võivad asutuste omavahendite konsolideeritud arvutamisel tunnustada asjaomaste asutuste puhul IV peatükis kohaldatavaid konkreetseid omavahendite määratlusi.

      4. jagu

         Suurte riskikontsentratsioonide jälgimine ja kontroll

   Artikkel 28
   1.   Asutused jälgivad ja kontrollivad suurt riskide kontsentratsiooni vastavalt direktiivi 2006/48/EÜ artiklitele 106 kuni 118.
   2.   Erandina lõikest 1 jälgivad ja kontrollivad asutused, kes arvutavad oma kauplemisportfelli äritegevusega seotud kapitalinõudeid I ja II lisa ja vajaduse korral käesoleva direktiivi V lisa kohaselt, suurt riskide kontsentratsiooni direktiivi 2006/48/EÜ artiklite 106 kuni 108 kohaselt, kui käesoleva direktiivi artiklites 29 kuni 32 sätestatud muudatustest ei tulene teisiti.
   3.   Komisjon esitab 31. detsembriks 2007 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva jao kohaldamise kohta koos asjakohaste ettepanekutega.
   Artikkel 29
   1.   Üksikklientidega seotud kauplemisportfellist tulenevate riskipositsioonide arvutamiseks liidetakse järgmised punktid :

               a)

               asutuse positiivne pika positsiooni ülejääk lühikese positsiooni suhtes kõigis kõnealuse kliendi emiteeritud finantsinstrumentides, kus iga konkreetse instrumendi netopositsioon arvutatakse vastavalt I lisas kehtestatud korrale;

               b)

               riskile avatud netopositsioon võlainstrumentide emissiooni või aktsiaemissiooni tagamise puhul ja

               c)

               riskipositsioonid, mis tulenevad kõnealuse kliendiga sõlmitud II lisas nimetatud tehingutest, kokkulepetest ja lepingutest; niisugused riskipositsioonid arvutatakse vastavalt kõnealuses lisas kehtestatud riskipositsioonide väärtuste arvutamise korrale.

         Punkti b kohaldamisel arvutatakse riskile avatud netopositsioon, lahutades väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida kolmandad isikud on formaalsete kokkulepete põhjal märkinud või mille tagamises nad on osalenud ja mida vähendatakse I lisa punktis 41 sätestatud tegurite kohaselt.
   Kuni edaspidise ühtlustamiseni nõuavad pädevad ametiasutused punkti b kohaldamisel, et asutused arendaksid välja jälgimis- ja kontrollsüsteemid väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud riskipositsioonide jaoks esialgse kohustuse võtmise ja esimese pangapäeva vahelisel ajal, arvestades kõnealustel turgudel võetud riskide olemust;
   Punkti c kohaldamisel arvatakse käesoleva direktiivi II lisa punktis 6 toodud viitest välja direktiivi 2006/48/EÜ artiklid 84 kuni 89.
   2.   Omavahel seotud kauplemisportfelli klientide grupi riskipositsioonid arvutatakse, liites kokku grupi üksikliikmetega seotud, vastavalt lõikele 1 arvutatud riskipositsioonid.
   Artikkel 30
   1.   Üksikklientide või omavahel seotud klientide grupi üldised riskipositsioonid arvutatakse, liites kokku kauplemisportfellist tulenevad ja kauplemisportfellivälised riskipositsioonid, võttes arvesse direktiivi 2006/48/EÜ artikleid 112 kuni 117.
   Kauplemisportfellivälise riskipositsiooni väljaarvutamiseks peavad asutused artikli 13 lõike 2 teise lõigu punkti d alusel omavahenditest mahaarvatavatest varadest tulenevat riskipositsiooni nulliks.
   2.   Vastavalt lõikele 4 arvutatud asutuse üksikklientide ja omavahel seotud klientide grupi üldised riskipositsioonid tehakse teatavaks vastavalt direktiivi 2006/48/EÜ artiklis 110 sätestatud korrale.
   Muudel juhtudel kui seoses repotehingute ja väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingutega ei hõlma üksikklientide ja omavahel seotud klientide grupi suure riskikontsentratsiooni arvutamine aruandluseks krediidiriski maandamise tunnustamist.
   3.   Lõikes 1 nimetatud üksikklientide ja omavahel seotud klientide grupi riskipositsioonide summat piiratakse vastavalt direktiivi 2006/48/EÜ artiklitele 111 kuni 117.
   4.   Erandina lõikest 3 võivad pädevad ametiasutused lubada käsitleda varasid, mis moodustavad nõudeid ja muid riskipositsioone kolmandate riikide tunnustatud investeerimisühingutele ja tunnustatud finantsinstrumentide arvelduskodadele ja börsidele, sama korra kohaselt, mida kohaldatakse asutuste puhul ja mis on sätestatud direktiivi 2006/48/EÜ artikli 113 lõike 3 punktis i, artikli 115 lõikes 2 ja artiklis 116.
   Artikkel 31
   Pädevad ametiasutused võivad lubada direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 111 kuni 117 sätestatud piirmäärade ületamist, kui on täidetud järgmised tingimused:

               a)

               kauplemisportfelli väline riskipositsioon kliendi või omavahel seotud klientide grupi suhtes ei ületa direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 111‐117 sätestatud piirmäärasid, kui need piirmäärast on arvutatud selles direktiivis nimetatud omavahendite suhtes, nõnda et piirmäärade ületamine tuleneb täielikult kauplemisportfelli arvelt;

               b)

               asutus täidab piirmäärade ületamise korral täiendavaid kapitalinõudeid, mis on sätestatud direktiivi 2006/48/EÜ artikli 111 lõigetes 1 ja 2, kui täiendavad kapitalinõuded arvutatakse selle direktiivi VI lisa kohaselt.

               c)

               kui piirmäärade ületamisest on möödunud 10 päeva või vähem, ei tohi kauplemisportfelliga seotud kliendi või omavahel seotud klientide grupi riskipositsioon ületada 500 % asutuse omavahenditest;

               d)

               kõik piirmäärade ületamised, mis on kestnud kauem kui 10 päeva, ei tohi kokku ületada 600 % asutuse omavahenditest ja

               e)

               asutused peavad teatama pädevatele ametiasutustele iga kolme kuu järel kõikidest juhtumitest, mil viimase kolme kuu jooksul on ületatud direktiivi 2006/48/EÜ artikli 111 lõigetes 1 ja 2 sätestatud piirmäärasid.

         Seoses punktiga e tuleb igal piirmäärade ületamise juhul aruandes esitada piirmäära ületamise summa ja kõnealuse kliendi nimi.
   Artikkel 32
   1.   Pädevad ametiasutused kehtestavad korra, et mitte lubada asutustel teadlikult jätta täitmata täiendavad kapitalinõuded, mida neil tuleks täita riskipositsioonide puhul, mis ületavad kauem kui 10 päeva jooksul direktiivi 2006/48/EÜ artikli 111 lõigetes 1 ja 2 sätestatud piirmäärasid, kui asutused kannavad need riskipositsioonid ajutiselt üle kontserni kuuluvasse või mittekuuluvasse teise äriühingusse ja/või sooritavad muid kunstlikke tehinguid riskipositsiooni sulgemiseks 10 päeva jooksul ja uue riskipositsiooni tekitamiseks.
   Pädevad ametiasutused teavitavad nõukogu ja komisjoni nimetatud korrast.
   Asutused töötavad välja korra, mis tagab, et igast esimeses lõigus osutatud mõjuga tehingust teatatakse kohe pädevatele ametiasutustele.
   2.   Pädevad ametiasutused võivad asutustel, kellel on artikli 13 lõike 2 alusel lubatud kasutada alternatiivset omavahendite määratlust, kasutada seda ka artikli 30 lõigete 2 ja 3 ning artikli 31 puhul, tingimusel et kõnealused asutused peavad täitma kõik direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 110 kuni 117 sätestatud tingimused seoses riskipositsioonidega, mis ei tulene kauplemisportfellist, kasutades selles direktiivis määratletud omavahendeid.

      5. jagu

         Positsioonide hindamine aruandluseks

   Artikkel 33
   1.   Kõigi kauplemisportfelli kuuluvate positsioonide suhtes kohaldatakse VII lisa B osas nimetatud usaldusväärseid hindamiseeskirju. Nende eeskirjade kohaselt peavad asutused tagama, et iga nende kauplemisportfelli positsiooni suhtes kohaldatav väärtus kajastaks nõuetekohaselt jooksvat turuväärtust. See kauplemisportfelli positsiooni suhtes kohaldatav väärtus sisaldab asjakohasel määral kindlust seoses kauplemisportfelli positsioonide dünaamilise iseloomu, usaldusväärsuse nõuete ning kauplemisportfelli positsioonidele esitatavate kapitalinõuete kasutusviiside ja eesmärkidega.
   2.   Kauplemisportfelli positsioonide ümberhindamine toimub vähemalt kord päevas.
   3.   Turuhindade puudumisel võivad pädevad ametiasutused mitte nõuda lõigetes 1 ja 2 kehtestatud tingimuse täitmist ja nõuda, et asutused kasutaksid alternatiivseid hindamismeetodeid, mis on piisavalt usaldusväärsed ning pädevate ametiasutuste poolt heaks kiidetud.

      6. jagu

         Riskijuhtimine ja kapitali hindamine

   Artikkel 34
   Pädevad ametiasutused nõuavad kõigilt investeerimisühingutelt lisaks direktiivi 2004/39/EÜ artikli 13 nõuete täitmisele ka direktiivi 2006/48/EÜ artikli 22 ja direktiivi [2000/12/EÜ] artikli 123 nõuete täitmist tingimusel, et selle direktiivi artiklites 68 kuni 73 kehtestatud sätted kohaldamisastmete kohta on täidetud.

      7. jagu

         Aruandlusnõuded

   Artikkel 35
   1.   Liikmesriigid nõuavad, et investeerimisühingud ja krediidiasutused esitaksid oma asukohaliikmesriigi pädevatele ametiasutustele kõik andmed, mis on vajalikud kontrollimaks, kas nad täidavad käesoleva direktiivi alusel vastuvõetud eeskirju. Liikmesriigid tagavad ühtlasi, et asutuste sisekontrolli mehhanismid ning haldus- ja raamatupidamissüsteemid võimaldaksid alati kontrollida nende eeskirjade täitmise õigsust.
   2.   Investeerimisühingud esitavad pädevatele ametiasutustele viimaste poolt kehtestatud vormis aruandeid vähemalt üks kord kuus, kui on tegemist artiklis 9 nimetatud äriühingutega, vähemalt üks kord kolme kuu jooksul, kui on tegemist artikli 5 lõikes 1 nimetatud äriühingutega, ja vähemalt üks kord kuue kuu jooksul, kui on tegemist artikli 5 lõikes 3 nimetatud äriühingutega.
   3.   Olenemata lõikest 2 nõutakse artikli 5 lõikes 1 ja artiklis 9 nimetatud investeerimisühingutelt konsolideeritud või osaliselt konsolideeritud andmete esitamist ainult üks kord kuue kuu jooksul.
   4.   Krediidiasutused on kohustatud esitama aruandeid vastavalt pädevate ametiasutuste kehtestatud korrale nii tihti, kui seda nõutakse vastavalt direktiivile 2006/48/EÜ.
   5.   Pädevad ametiasutused kohustavad asutusi teatama neile viivitamata igast juhtumist, mil nende repotehingute ja pöördrepotehingute või väärtpaberite ja kaupade laenuks andmise ja võtmise tehingute vastaspooled ei täida oma kohustusi.
   VI PEATÜKK

      1. jagu

         Pädevad ametiasutused

   Artikkel 36
   1.   Liikmesriigid määravad ametiasutused, kelle pädevusse kuulub käesolevas direktiivis sätestatud kohustuste täitmine. Nad teatavad sellest komisjonile, märkides eraldi ära kohustuste jagamise.
   2.   Pädevad ametiasutused on ametiasutused või asutused, keda õigusaktiga või ametiasutuste poolt tunnustatakse kõnealuses liikmesriigis toimiva järelevalvesüsteemi osana.
   3.   Pädevatele ametiasutustele antakse kõik volitused, mida nad vajavad oma ülesannete täitmiseks, eriti seoses kauplemisportfelli koosseisu järelevalvega.

      2. jagu

         Järelevalve

   Artikkel 37
   1.   Direktiivi 2006/48/EÜ V jaotise 4. peatükki kohaldatakse investeerimisühingute järelevalve suhtes mutatis mutandis järgnevalt:

               a)

               viiteid direktiivi 2006/48/EÜ artiklile 6 käsitatakse viidetena direktiivi 2004/39/EÜ artiklile 5;

               b)

               viiteid direktiivi 2006/48/EÜ artiklitele 22 ja 123 käsitatakse viidetena käesoleva direktiivi artiklile 34 ja

               c)

               viiteid direktiivi 2006/48/EÜ artiklitele 44 kuni 52 käsitatakse viidetena direktiivi 2004/39/EÜ artiklitele 54 ja 58.

         Kui Euroopa Liidus emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja tütarettevõtjaks on nii krediidiasutus kui investeerimisühing, kohaldatakse asutuste järelevalve suhtes direktiivi 2006/48/EÜ V jaotise 4. peatükki, nagu oleksid viited krediidiasutustele viited asutustele.
   2.   Direktiivi 2006/48/EÜ artikli 129 lõiget 2 kohaldatakse ka käesoleva direktiivi V lisa kohase asutuste sisemudelite tunnustamise suhtes, kui taotluse esitavad ELis emaettevõtjana tegutsev krediidiasutus ja tema tütarettevõtjad või ELis emaettevõtjana tegutsev investeerimisühing ja tema tütarettevõtjad või ELis emaettevõtjana tegutseva finantsvaldusettevõtja tütarettevõtjad ühiselt.
   Esimeses lõigus osutatud tunnustamine tuleb saada kuue kuu jooksul.
   Artikkel 38
   1.   Liikmesriikide pädevad ametiasutused teevad tihedat koostööd käesoleva direktiiviga ettenähtud kohustuste täitmisel, eriti juhul, kui investeerimisteenuseid osutatakse teenuste osutamise vabaduse alusel või filiaalide avamise kaudu.
   Vastava taotluse alusel annavad pädevad asutused üksteisele informatsiooni, mis võiks hõlbustada järelevalvet asutuste kapitali adekvaatsuse üle, eriti aga kontrollida käesolevas direktiivis sätestatud eeskirjade järgimist.
   2.   Igasuguse pädevate ametiasutuste vahelise käesolevas direktiivis sätestatud informatsiooni vahetuse puhul kehtivad järgmised ametisaladuse pidamise nõuded:

               a)

               investeerimisühingute puhul direktiivi 2004/39/EÜ artiklites 54 ja 58 kehtestatud nõuded; ja

               b)

               krediidiasutuste puhul direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 44 kuni 52 kehtestatud nõuded.

         VII PEATÜKK

         Avalikustamine

   Artikkel 39
   Direktiivi 2006/48/EÜ 5. peatüki V jaotises sätestatud nõudmisi kohaldatakse investeerimisühingutes suhtes.
   VIII PEATÜKK

      1. jagu

   Artikkel 40
   Miinimumkapitali nõuete arvutamiseks vastaspoole riski määramiseks käesoleva direktiivi kohaselt ja miinimumkapitali nõude arvutamiseks krediidiriski määramiseks direktiivi 2006/48/EÜ kohaselt, ilma et see piiraks selle direktiivi III lisa punkti 6 sätete kohaldamist, käsitletakse kolmandate riikide tunnustatud investeerimisühingute riskipositsioone ja tunnustatud arvelduskodadele ja börside riskipositsioone asutuste riskipositsioonidena.

      2. jagu

         Täitevvolitused

   Artikkel 41
   1.   Komisjon otsustab kõigi tehniliste kohanduste üle järgmistes valdkondades artikli 42 lõikes 2 osutatud menetluse kohaselt.

               a)

               artikli 3 määratluste selgitamine käesoleva direktiivi ühesuguse kohaldamise tagamiseks;

               b)

               artikli 3 määratluste selgitamine finantsturgude arengu arvesse võtmiseks;

               d)

               artikli 20 lõigetes 2 ja 3 nimetatud investeerimisühingute kategooriate kohandamine finantsturgude arengu arvesse võtmiseks;

               c)

               artiklites 5 kuni 9 sätestatud algkapitali suuruste ja artikli 18 lõikes 2 nimetatud suuruste kohandamine majanduse ja rahanduse arengu arvesse võtmiseks;

               e)

               artiklis 21 sätestatud nõude selgitamine käesoleva direktiivi ühesuguse kohaldamise tagamiseks;

               f)

               terminite ühtlustamine ja määratluste vormistamine kooskõlas hilisemate asutusi ja nendega seotud küsimusi reguleerivate aktidega;

               g)

               I kuni VII lisa tehniliste sätete kohandamine finantsturgude arengu, riskide mõõtmise ja ühenduse õigusakte arvesse võtvate raamatupidamisstandardite ja -eeskirjade tulemusena või seoses järelevalvetavade lähendamisega või

               h)

               tehnilised kohandused direktiivi 2004/39/EÜ artikli 65 lõikes 3 nimetatud kontrolli tulemuste arvesse võtmiseks.

         2.   Ükski kehtestatud rakendusmeetmetest ei tohi muuta käesoleva direktiivi olulisi sätteid.
   Artikkel 42
   1.   Komisjoni abistab komisjoni 5. novembri 2003. aasta otsusega 2004/10/EÜ (12) loodud Euroopa panganduskomitee (edaspidi “komitee”).
   2.   Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5 sätestatud menetlust võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 7 lõiget 3 ja artiklit 8.
   Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses määratakse kolm kuud.
   3.   Ilma eelnevalt vastu võetud rakendusmeetmeid piiramata peatatakse sätete kohaldamine, mille puhul on kooskõlas lõikega 2 vajalik tehniliste eeskirjade, muudatuste ja otsuste vastuvõtmine, pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmisele järgneva kaheaastase tähtaja lõppu ja hiljemalt 1. aprillil 2008. aastal. Tegutsedes komisjoni ettepaneku põhjal võivad Euroopa Parlament ja nõukogu uuendada asjaomaseid sätteid vastavalt asutamislepingu artiklis 251 sätestatud menetlusele ning sellel eesmärgil vaatavad nad need läbi kas enne tähtaja lõppu või käesolevas lõikes nimetud kuupäevaks, sõltuvalt sellest kumb tähtpäev on varasem.
   4.   Komitee võtab vastu oma töökorra.

      3. jagu

         Üleminekusätted

   Artikkel 43
   Käesoleva direktiivi artikli 2 ja V peatüki 2. ja 3. jao kohaselt kohaldatakse direktiivi 2006/48/EÜ artikli 152 lõikeid 1 kuni 7 investeerimisühingute suhtes, kes arvutavad riskiga kaalutud varasid käesoleva direktiivi II lisa kohaldamise eesmärgil direktiivi 2006/48/EÜ artiklite 84 kuni 89 kohaselt või kasutavad operatsiooniriski katmiseks kapitalinõuete arvutamisel kõnealuse direktiivi artiklis 105 nimetatud täiustatud mõõtmismudelit.
   Artikkel 44
   Liikmesriigid võivad kuni 31. detsembrini 2012 kohaldada 15 % protsendimäära nende investeerimisühingute kaubanduse ja finantshalduse ärivaldkonna suhtes, mille kaubanduse ja finantshalduse ärivaldkonna oluline indikaator on vähemalt 50 % kõikide selle ärivaldkondade oluliste indikaatorite kogusummast, arvutatuna vastavalt käesoleva direktiivi artiklile 20 ja direktiivi 2006/48/EÜ X lisa 2. osa punktidele 1 kuni 4.
   Artikkel 45
   1.   Pädevad ametiasutused võivad lubada investeerimisühingutel ületada direktiivi 2006/48/EÜ artiklis 111 nimetatud suure riskide kontsentreerumise ülempiire. Investeerimisühingud ei pea ületamist arvestama kõnealuseid ülempiire ületavate kapitalinõuete arvutustes vastavalt selle direktiivi artikli 75 punktile b. See kaalutlusõigus on võimalik kuni 31. detsembrini 2010 või kuni võimalike direktiivi 2006/48/EÜ artikli 119 kohaste muudatuste, mis mõjutavad suure riskide kontsentreerumise käsitlemist, jõustumise kuupäevani, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem. Selle kaalutlusõiguse kasutamiseks peavad olema täidetud järgmised tingimused:

               a)

               investeerimisühing osutab investeerimisteenuseid või teostab investeerimistegevust, mis on seotud direktiivi 2004/39/EÜ I lisa C jao punktides 5, 6, 7, 9 ja 10 loetletud finantsinstrumentidega;

               b)

               investeerimisühing ei osuta selliseid investeerimisteenuseid ega teosta sellist investeerimistegevust jaeklientide jaoks ega nimel;

               c)

               käesoleva lõike sissejuhatavas osas nimetatud ülempiiride ületamine toimub seoses riskipositsioonidega, mis tulenevad lepingutest, mis on punktis a loetletud finantsinstrumendid ja puudutavad kaupu või alusvara direktiivi 2004/39/EÜ I lisa C jao punkti 10 tähenduses ning mida arvutatakse vastavalt direktiivi 2006/48/EÜ III ja IV lisale, või seoses riskipositsioonidega mis tulenevad lepingutest, mis käsitlevad kaupade või saastekvootide tarnimist, ja

               d)

               investeerimisühingul on dokumenteeritud strateegia riskide kontsentreerumisest tulenevate riskide haldamiseks ning eelkõige nende kontrollimiseks ja piiramiseks. Investeerimisühing peab teavitama pädevaid ametiasutusi viivitamatult sellest strateegiast ja kõikidest selle strateegia olulistest muudatustest. Investeerimisühing peab võtma vajalikud meetmed, et tagada laenuvõtjate krediidivõime pidev jälgimine vastavalt selle mõjule kontsentratsiooniriskile. Need meetmed peavad võimaldama investeerimisühingul reageerida asjakohaselt ja piisavalt kiiresti krediidivõime halvenemisele.

         2.   Kui investeerimisühing ületab lõike 1 punktis d nimetatud strateegia kohaselt kehtestatud sisemised ülempiirid, peab ta ületamise ulatusest ja laadist viivitamatult teavitama pädevat ametiasutust ning vastaspoolt.
   Artikkel 46
   Erandina artikli 20 lõikest 1 võivad pädevad ametiasutused kuni 31. detsembrini 2011 otsustada iga üksikjuhtumi puhul eraldi mitte kohaldada direktiivi 2006/48/EÜ artikli 75 punktist d tulenevaid kapitalinõudeid seoses investeerimisühingutega, kelle suhtes ei kohaldata artikli 20 lõikeid 2 ja 3, kelle kauplemisportfelli kogupositsioonid ei ületa kunagi 50 miljonit eurot ning kelle asjaomaste töötajate keskmine arv majandusaasta jooksul ei ületa 100.
   Nende investeerimisühingute suhtes kohaldatakse kapitalinõuet, mis on vähemalt sama suur kui väiksem kahest järgmisest summast:

               a)

               direktiivi 2006/48/EÜ artikli 75 punktist d tulenevad kapitalinõuded; ja

               b)

               12/88 kahest järgmisest summast suuremast:

                           i)

                           direktiivi 2006/48/EÜ artikli 75 punktides a kuni c sisalduvate kapitalinõuete summa ja

                           ii)

                           käesoleva direktiivi artiklis 21 sätestatud summa, olenemata artikli 20 lõikest 5.

         Punkti b kohaldamisel kohaldatakse vähemalt iga-aastaselt täiendavat suurenemist.
   Käesoleva erandi kohaldamisest ei tulene investeerimisühingu jaoks kapitalinõuete üldise taseme vähendamine võrreldes 31. detsembril 2006 kehtivate nõuetega, välja arvatud juhul, kui selline vähendamine on mõistlikult õigustatud investeerimisühingu tegevusulatuse vähenemisega.
   Artikkel 47
   Asutused, mis on saanud konkreetse riskimudeli tunnustuse enne 1. jaanuari 2007 V lisa punkti 1 kohaselt, võivad selle tunnustuse osas 31. detsembrini 2009 või varasema kuupäevani, mille määravad pädevad ametiasutused igal üksikjuhtumil, käsitleda direktiivi 93/6/EMÜ V lisa punkte 4 ja 8 sellisena, nagu need kehtisid enne 1. jaanuari 2007.
   Artikkel 48
   1.   Käesolevas direktiivis ja direktiivis 2006/48/EÜ sätestatud kapitalinõudeid käsitlevaid sätteid ei kohaldata investeerimisühingute suhtes, kelle põhitegevus on ainult investeerimisteenuste osutamine või tegevuste teostamine, mis on seotud direktiivi 2004/39/EÜ I lisa C jao punktides 5, 6, 7, 9 ja 10 loetletud finantsinstrumentidega, ja kelle suhtes ei kohaldata 31. detsembril 2006 direktiivi 93/22/EMÜ (13). See erand on võimalik kuni 31. detsembrini 2010 või kuni lõigete 2 ja 3 kohaste muudatuste jõustumise kuupäevani, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.
   2.   Osana direktiivi 2004/39/EÜ artikli 65 lõikes 3 nõutavast läbivaatamisest esitab komisjon avalike arutelude põhjal ja pädevate ametiasutustega peetavate arutelude valguses Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, mis hõlmab:

               a)

               usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve asjakohast korda nende investeerimisühingute puhul, kelle põhitegevus on ainult investeerimisteenuste osutamine või tegevuste teostamine, mis on seotud direktiivi 2004/39/EÜ I lisa C jao punktides 5, 6, 7, 9 ja 10 loetletud kauba tuletisinstrumentidega või tuletisinstrumentide lepingutega;

               b)

               direktiivi 2004/39/EÜ muutmise soovitavust, et luua täiendav investeerimisühingute kategooria, kelle põhitegevus on ainult investeerimisteenuste osutamine või tegevuste teostamine, mis on seotud energiavarustust (sealhulgas elektrienergia, kivisüsi, maagaas ja nafta) käsitleva direktiivi 2004/39/EÜ I lisa C jao punktides 5, 6, 7, 9 ja 10 loetletud finantsinstrumentidega.

         3.   Lõikes 2 viidatud aruande põhjal võib komisjon esitada käesoleva direktiivi ja direktiiviga 2006/48/EÜ seonduvad muudatusettepanekud.

      4. jagu

         Lõppsätted

   Artikkel 49
   1.   Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad artiklite 2, 3, 11, 13, 17, 18, 19, 20, 22, 23, 24, 25, 29, 30, 33, 34, 35, 37, 39, 40, 41, 43, 44 ja 50 ning I, II, III, V ja VII lisa täitmiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 31. detsembriks 2006. Seejärel edastavad nad komisjonile kõnealuste sätete teksti ning kõnealuste sätete ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli.
   Liikmesriigid kohaldavad nimetatud sätteid alates 1. jaanuarist 2007.
   Kui liikmesriigid need meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Samuti peavad liikmesriigid lisama märkuse, et kehtivates õigus- ja haldusnormides esinevaid viiteid käesoleva direktiiviga kehtetuks tunnistatud direktiividele käsitletakse viidetena käesolevale direktiivile.
   2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.
   Artikkel 50
   1.   Direktiivi 2006/48/EÜ artikli 152 lõikeid 8 kuni 14 kohaldatakse käesoleva direktiivi kohaldamisel mutatis mutandis, kui järgnevatest sätetest, mida kohaldatakse direktiivi 2006/48/EÜ artikli 152 lõikes 8 nimetatud õiguse kasutamisel, ei tulene teisiti:

               a)

               käesoleva direktiivi II lisa punktis 7 toodud viiteid direktiivile 2006/48/EÜ käsitletakse viidetena direktiivile 2000/12/EÜ, sest see direktiiv kehtis enne 1. jaanuari 2007, ja

               b)

               käesoleva direktiivi II lisa lõike 4 punkti 1 kohaldatakse, sest see kehtis enne 1. jaanuari 2007.

         2.   Direktiivi 2006/48/EÜ artikli 157 lõiget 3 kohaldatakse käesoleva direktiivi artiklite 18 ja 20 kohaldamisel mutatis mutandis.
   Artikkel 51
   1. jaanuariks 2011 vaatab komisjon käesoleva direktiivi kohaldamise läbi ja koostab selle kohta aruande ning esitab aruande Euroopa Parlamendile ja nõukogule koos asjakohaseks peetavate muudatusettepanekutega.
   Artikkel 52
   Direktiiv 93/6/EMÜ, mida on muudetud VIII lisa A osas loetletud direktiividega, tunnistatakse kehtetuks, ilma et see piiraks liikmesriikide kohustusi, mis seonduvad VIII lisa B osas nimetatud direktiivide siseriiklikku õigusse ülevõtmise tähtaegadega
   Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiividele tõlgendatakse viidetena käesolevale direktiivile ja neid tuleks lugeda vastavalt IX lisa vastavustabelile.
   Artikkel 53
   Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
   Artikkel 54
   Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

      Strasbourg, 14. juuni 2006.

            Euroopa Parlamendi nimel

            president

         J. BORRELL FONTELLES

            Nõukogu nimel

            eesistuja

         H. WINKLER

      (1)  ELT C 234, 22.9.2005, lk 8.

      (2)  ELT C 52, 2.3.2005, lk 37.

      (3)  Euroopa Parlamendi 28. septembri 2005 arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 7. juuni 2006. aasta otsus.

      (4)  EÜT L 141, 11.6.1993, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2005/1/EÜ (ELT L 79, 24.3.2005, lk 9).

      (5)  ELT L 145, 30.4.2004, lk 1.

      (6)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 1

      (7)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

      (8)  EÜT C 284 E, 21.11.2002, lk 115.

      (9)  ELT L 35, 11.2.2003, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2005/1/EÜ.

      (10)  EÜT L 9, 15.1.2003, lk 3.

      (11)  EÜT L 222, 14.8.1978, lk 11. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2003/51/EÜ (ELT L 178, 17.7.2003, lk 16).

      (12)  ELT L 3, 7.1.2004, lk 36.

      (13)  Nõukogu 10. mai 1993. aasta direktiiv 93/22/EMÜ väärtpaberiturul pakutavate investeerimisteenuste kohta (EÜT L 141, 11.6.1993, lk 27). Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2002/87/EÜ.

      I LISA
      KAPITALINÕUETE ARVUTAMINE POSITSIOONIRISKI KATMISEKS
      ÜLDSÄTTED
      Tasaarveldamine

                  1.

                  Asutuse pika (lühikese) positsiooni ülejääki, võrreldes sama aktsia, võlainstrumendi ja vahetatava väärtpaberi emissioonide ja identsete finantsfutuuride, optsioonide, aktsiate ostutähtede ja kaetud aktsiate ostutähtede pika (lühikese) positsiooniga, loetakse tema netopositsiooniks igas kõnealuses instrumendis. Vastavalt punktides 4 kuni 7 sätestatule lubavad pädevad ametiasutused netopositsioonide arvutamisel tuletisinstrumentide positsioone lugeda nende aluseks oleva(te) (või mõtteliselt nende aluseks oleva(te)) väärtpaberi(te) positsiooniks. Asutuse käes olevaid tema enda võlainstrumente ei võeta punkti 14 alusel eririski arvutamisel arvesse.

                  2.

                  Tasaarveldamine ei ole lubatud vahetatava väärtpaberi ja selle aluseks olevat instrumenti tasakaalustava positsiooni vahel, välja arvatud juhul, kui pädevad ametiasutused võtavad seisukoha, mille kohaselt arvestatakse konkreetse vahetatava väärtpaberi vahetamise tõenäosust või kehtestatakse kapitalinõue väärtpaberite vahetamisega kaasneva võimaliku kahju katmiseks.

                  3.

                  Olenemata märgist tuleb kõik netopositsioonid enne kokkuarvutamist iga päev konverteerida valitseva hetkekursiga asutuse aruandevaluutasse.

            Konkreetsed instrumendid

                  4.

                  Intressifutuuride, tähtpäevaintressiga lepingute ja võlainstrumentide tähtajalisi ostu- ja müügilubadusi käsitletakse pikkade ja lühikeste positsioonide kombinatsioonina. Intressifutuuri pikk positsioon on seega futuurlepingu tehingupäeval saabuva tähtajaga laenu ja kõnealuse futuurlepingu aluseks oleva instrumendi või mõttelise positsiooni lõpptähtajaga sama lõpptähtajaga omatava vara kombinatsioon. Niisamuti loetakse müüdud tähtpäevaintressiga lepingut pikaks positsiooniks, kui lõpptähtaeg on sama mis arvelduspäev, millele lisandub lepingu kestus, ja lühikeseks positsiooniks, kui lõpptähtaeg on sama mis arvelduspäev. Nii laen kui varaomand paigutatakse punkti 14 tabelis 1 nimetatud esimese kategooria alla, selleks et arvutada välja kapitalinõuded intressifutuuride ja tähtpäevaintressiga lepingute eririski vastu. Võlainstrumendi tähtajaline ostulubadus on seega tehingupäeval saabuva tähtajaga laenu ja võlainstrumendi enese pika positsiooni (hetke positsiooni) kombinatsioon. Eririski seisukohast paigutatakse laen punkti14 tabelis 1 nimetatud esimese kategooria alla ning võlainstrument sama tabeli vastavasse lahtrisse.
                  Pädevad ametiasutused võivad lubada, et börsil kaubeldava futuuri kapitalinõue on võrdne börsi nõutava tagatisega, kui nad on täiesti veendunud, et see vastab täpselt futuuriga seotud riskile ja on vähemalt võrdne futuuri kapitalinõudega, mis tuleneks käesolevas lisas sätestatud meetodiga tehtud arvutusest või V lisas kirjeldatud sisemudelite meetodi kohaldamisest. Samuti võivad pädevad ametiasutused lubada, et nende tunnustatud arvelduskoja arveldatud ja käesolevas punktis nimetatud liiki börsivälise tuletisinstrumentide lepingu kapitalinõue võib olla võrdne arvelduskoja nõutava tagatisega, kui nad on täiesti veendunud, et see vastab täpselt tuletisinstrumentide lepinguga seotud riskile ja on vähemalt võrdne kõnealuse lepingu kapitalinõudega, mis tuleneks käesolevas lisas sätestatud meetodiga tehtud arvutusest või V lisas kirjeldatud sisemudelite meetodi kohaldamisest.
                  Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab “pikk positsioon” positsiooni, millisel asutus on fikseerinud intressimäära, mida ta saab teatud ajal tulevikus, ja “lühike positsioon” positsiooni, millisel ta on fikseerinud intressimäära, mida ta maksab teatud ajal tulevikus.

                  5.

                  Intressimäärade, võlainstrumentide, aktsiate, aktsiaindeksite, finantsfutuuride, vahetuslepingute ja välisvaluutade optsioone vaadeldakse kui positsioone, mille väärtus võrdub optsiooni aluseks oleva instrumendi summaga, mida käesolevas lisas kohaldades korrutatakse oma turvasuhtega. Viimatimainitud positsioone võib tasaarveldada nende aluseks olevate identsete väärtpaberite või tuletisinstrumentide tasakaalustavate positsioonide vastu. Kasutatakse asjaomase börsi deltat või deltat, mille on välja arvutanud pädevad ametiasutused, või kui see pole võimalik või on tegemist börsiväliste optsioonidega, kasutatakse asutuse enda arvutatud deltat, tingimusel et pädevad ametiasutused on veendunud asutuse valitud mudeli sobivuses.
                  Kuid pädevad ametiasutused võivad ka nõuda, et asutused arvutaksid oma turvasuhted pädevate ametiasutuste kinnitatud metoodika kohaselt.
                  Kõik optsioonidega seotud muud riskid, välja arvatud deltarisk, peavad olema kaetud. Pädevad ametiasutused võivad lubada, et börsil kaubeldava väljaantud optsiooni kapitalinõue on võrdne börsi nõutava tagatisega, kui nad on täiesti veendunud, et see vastab täpselt optsiooniga seotud riskile ja on vähemalt võrdne optsiooni kapitalinõudega, mis tuleneks käesolevas lisas edaspidi sätestatud meetodiga tehtud arvutusest või V lisas kirjeldatud sisemudelite meetodi kohaldamisest. Samuti võivad pädevad ametiasutused lubada, et nende tunnustatud arvelduskoja arveldatud börsivälise optsiooni kapitalinõue võib olla võrdne arvelduskoja nõutava tagatisega, kui nad on täiesti veendunud, et see vastab täpselt optsiooniga seotud riskile ja on vähemalt võrdne börsivälise optsiooni kapitalinõudega, mis tuleneks käesolevas lisas edaspidi sätestatud meetodiga tehtud arvutusest või V lisas kirjeldatud sisemudelite meetodi kohaldamisest. Lisaks võivad nad lubada, et börsil kaubeldava või börsivälise ostetud optsiooni kapitalinõue on sama, mis tema aluseks oleval instrumendil, tingimusel et tekkiv nõue ei ületa optsiooni turuväärtust. Väljaantud börsivälise optsiooni kapitalinõue seotakse selle aluseks oleva instrumendiga.

                  6.

                  Võlainstrumentide ja aktsiate ostutähti käsitletakse sama moodi kui punkti 5 alusel optsioone.

                  7.

                  Vahetuslepingute intressiriski puhul toimitakse sama moodi kui bilansiliste instrumentidega. Nii peetakse intressivahetuslepingut, mille kohaselt asutus saab ujuintressi ja maksab püsiintressi, võrdväärseks pika positsiooniga ujuintressimääraga instrumendis, mille lõpptähtaeg võrdub ajavahemikuga enne järgmist intressimäärade fikseerimist, ja lühikese positsiooniga püsiintressimääraga instrumendis, mille lõpptähtaeg võrdub vahetuslepingu enese lõpptähtajaga.

            A.   KAITSE MÜÜJA KOHTLEMINE

                  8.

                  Selle osapoole tururiski kapitalinõuete arvutamisel, kes võtab krediidiriski enda kanda (edaspidi “kaitse müüja”), tuleb kasutada krediididerivatiivi lepingu nominaalväärtust, kui ei ole sätestatud teisiti. Erinevalt kogutulu vahetustehingutest kohaldatakse eririski arvutamiseks kohustuse lõpptähtaja asemel krediididerivatiivi lepingu lõpptähtaega. Positsioonid määratletakse järgmiselt:

                              i)

                              Kogutulu vahetustehingust tuleneb pikk positsioon aluseks oleva võlainstrumendi üldises tururiskis ja lühike positsioon riigi võlakirjade üldises tururiskis, mille lõpptähtaeg võrdub ajavahemikuga enne järgmist intressimäärade fikseerimist ja millele direktiivi 2006/48/EÜ VI lisa kohaselt määratud riskikaal on 0 %. Sellest tuleneb ka pikk positsioon aluseks oleva võlainstrumendi eririskis.

                              ii)

                              Krediidiriski ülekandetehingust ei tulene positsiooni üldises tururiskis. Eririski osas peab asutus registreerima aluseks olevas võlainstrumendis sünteetilise pika positsiooni, välja arvatud juhul, kui derivatiivil on välisreiting ja see vastab aktsepteeritava võlainstrumendi tingimustele; viimasel juhul registreeritakse derivatiivis pikk positsioon. Kui tootest tulenevad kindlustus- või intressimaksete kohustused, siis neid rahavoogusid tuleb kajastada nominaalsete positsioonidena riigi võlakirjades.

                              iii)

                              Krediidiriski ülekandetehingut sisaldavast ühe alusvaraga võlakirjast tuleneb intressimääratootena pikk positsioon võlakirja enda üldises tururiskis. Eririski jaoks luuakse aluseks oleva üksuse kohustuses sünteetiline pikk positsioon. Luuakse täiendav pikk positsioon võlakirja emitendis. Kui krediidiriski ülekandetehingut sisaldaval võlakirjal on väline reiting ja see vastab aktsepteeritava võlainstrumendi tingimustele, tuleb registreerida ainult üheainsa võlakirja emitendi eririskiga pikk positsioon.

                              iv)

                              Lisaks pikale positsioonile võlakirja emitendi eririskis tuleneb proportsionaalset kaitset pakkuvast krediidiriski ülekandetehingut sisaldavast mitme alusvaraga võlakirjast positsioon igas aluseks olevas üksuses, kusjuures lepingu nominaalne kogumaksumus jaotatakse positsioonide vahel vastavalt sellele, millist proportsionaalset osa nominaalsest kogumaksumusest iga riskipositsioon aluseks oleva üksuse jaoks esindab. Kui valida saab rohkem kui ühe aluseks oleva üksuse kohustuse, siis määratakse eririsk kõige suurema riskikaaluga kohustuse põhjal, ja

                              v)

                              Esimese maksejõuetusriski tagamise krediididerivatiivist tuleneb positsioon nominaalväärtuse jaoks kõigi aluseks olevate üksuste kohustustes. Kui maksimaalse suurusega makse krediidikvaliteeti mõjutava sündmuse korral on käesoleva punkti esimeses lauses nimetatud meetodil saadud kapitalinõudest madalam, võib makse maksimaalse summa lugeda eririski kapitalinõudeks.
                              Teise maksejõuetusriski tagamise krediididerivatiivist tuleneb positsioon nominaalväärtuse jaoks kõigi aluseks olevate üksuste kohustustes, välja arvatud üks (see, millel on madalaim eririski kapitalinõue). Kui maksimaalse suurusega makse krediidikvaliteeti mõjutava sündmuse korral on käesoleva punkti esimeses lauses nimetatud meetodil saadud kapitalinõudest madalam, võib selle summa lugeda eririski kapitalinõudeks.
                              Kui esimese või teise maksejõuetusriski tagamise derivatiivil on väline reiting ja see vastab aktsepteeritava võlainstrumendi tingimustele, peab kaitse müüja arvutama ainult ühe eririski, mis kajastab derivatiivi reitingut.

            B.   KAITSE OSTJA KOHTLEMINE
      Selle osapoole jaoks, kes krediidiriski üle annab (edaspidi “kaitse ostja”), määratakse positsioonid kaitse müüja suhtes peegelpildina, välja arvatud krediidiriski ülekandetehingut sisaldava võlakirja puhul (millega ei kaasne lühikest positsiooni väljaandjas). Kui mingil hetkel on ostuoptsioon kombinatsioonis kasvava väärtusega võlainstrumendiga, siis sellist hetke käsitletakse kaitse lõpptähtajana. n-arvu järjekohaga maksejõuetusriski tagamise krediidi tuletisinstrumentide korral on kaitse ostjatel lubatud eririsk alusvara n-1 (s.t kõige madalama eririski kuluga n-1 varade) korral tasaarveldada.

                  9.

                  Asutused, kes hindavad punktides 4 kuni 7 esitatud tuletisinstrumentide turuhinnas ja juhivad nende intressiriski kassa diskontokäibe alusel, võivad kasutada tundlikkusmudeleid, et arvutada nimetatud punktides mainitud positsioone, ning kasutada neid iga võlakirja puhul, mis tagastatakse amortisatsioonigraafiku alusel, mitte aga ühe lõpliku põhisumma maksmise teel. Nii mudeli kui selle kasutamise peavad kinnitama pädevad ametiasutused. Nende mudelitega tuleks määratleda positsioonid, mille tundlikkus intressimäära muutuste suhtes on sama, mis nende aluseks olevatel rahavoogudel. Tundlikkust tuleb hinnata näidismäärade iseseisva liikumise alusel intressikõveral ja igasse punkti 20 tabeli 2 tähtaja vahemikku peab sattuma vähemalt üks tundlikkuspunkt. Positsioonid võetakse arvesse kapitalinõuete arvutamisel punktide 17 kuni 32 sätete kohaselt.

                  10.

                  Asutused, kes ei kasuta punktis 9 nimetatud mudeleid, võivad pädevate ametiasutuste loal lugeda täielikult tasakaalustatuks punktides 4 kuni 7 nimetatud tuletisinstrumentides kõik positsioonid, mis vastavad vähemalt järgmistele tingimustele:

                              a)

                              positsioonide väärtus on sama ja neid nomineeritakse samas valuutas;

                              b)

                              (ujuintressimäära positsioonide) viitemäär või (püsiintressimäära positsioonide) kupongintressimäär viiakse tihedasse vastavusse; ja

                              c)

                           järgmine intressi fikseerimispäev või fikseeritud kupongintressimääraga positsioonide järelejäänud tähtaeg jääb järgmistesse piiridesse:
                                          i)

                                          vähem kui üks kuu: samal päeval;

                                          ii)

                                          üks kuu kuni üks aasta: seitsme päeva jooksul ja

                                          iii)

                                          üle aasta: 30 päeva jooksul.

                  11.

                  Väärtpaberite või väärtpaberite omandiõigusega seotud tagatud õiguste võõrandaja repotehingu puhul ning väärtpaberite väljalaenaja väärtpaberite laenuks andmise puhul võtavad need väärtpaberid arvesse kapitalinõuete arvutamisel vastavalt käesolevale lisale, tingimusel et niisugused väärtpaberid vastavad artiklis 11 sätestatud kriteeriumidele.

            Eri- ja üldriskid

                  12.

                  Kaubeldava võlainstrumendi või aktsia (või võlainstrumendi või aktsia tuletisinstrumendi) positsioonirisk jagatakse selle tagamiseks nõutava kapitali arvutamiseks kaheks komponendiks. Esimene komponent on selle eririsk – see on kõnealuse instrumendi hinna muutumise risk, mis tuleneb tema emitendi või tuletisinstrumendi puhul selle aluseks oleva instrumendi emitendiga seotud asjaoludest. Teine komponent katab selle üldriski – see on instrumendi hinna muutumise risk, mis tuleneb (kaubeldava võlainstrumendi või sellega seotud tuletisinstrumendi puhul) intressimäärade taseme muutusest või (aktsia või sellega seotud tuletisinstrumendi puhul) laialdasest aktsiaturu liikumisest, mis pole seotud ühegi konkreetse väärtpaberi spetsiifiliste omadustega.

            KAUBELDAVAD VÕLAINSTRUMENDID

                  13.

                  Netopositsioonid klassifitseeritakse vastavalt vääringutele, milles need on nomineeritud, ning üld- ja eririski tagamiseks nõutav kapital arvutatakse iga vääringu puhul eraldi.

            Eririsk

                  14.

               Asutus jagab oma kauplemisportfelli netopositsioonid, mis on arvutatud punkti 1 kohaselt, tabeli 1 vastavatesse kategooriatesse nende emitendi/võlgniku, välise või sisese krediidihinnangu ja järelejäänud tähtaja järgi ning korrutab need seejärel nimetatud tabelis näidatud kaaludega. Asutus liidab oma kaalutud positsioonid (olenemata sellest, kas tegemist on pika või lühikese positsiooniga), et välja arvutada eririski katmiseks vajalik kapitalinõue.Tabel 1

                              Kategooriad

                              Eririski kapitalinõue

                              Võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad keskvalitsused või mille on emiteerinud keskpangad, rahvusvahelised organisatsioonid, mitmepoolsed arengupangad või liikmesriikide piirkondlikud omavalitsused või kohalikud ametiasutused, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 1 või mille riskikaal direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78 kuni 83 ettenähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt oleks 0 %.

                              0 %

                              Võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad keskvalitsused või mille on emiteerinud keskpangad, rahvusvahelised organisatsioonid, mitmepoolsed arengupangad või liikmesriikide piirkondlikud omavalitsused või kohalikud ametiasutused, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 2 või 3 direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78 kuni 83 ettenähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt, võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad asutused, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 1 või 2 direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78 kuni 83 ettenähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt, võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad asutused, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 3 direktiivi 2006/48/EÜ VI lisa 1. osa punkti 28 kohaselt, ja võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad äriühingud, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 1 või 2 direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78 kuni 83 ettenähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt.
                              Muud aktsepteeritavad instrumendid vastavalt punktis 15 esitatud määratlusele.

                              0,25 % (lõpptähtajani jäänud aeg kuni 6 kuud)
                              1,00% (lõpptähtajani jäänud aeg 6–24 kuud)
                              1,60 % (lõpptähtajani jäänud aeg üle 24 kuu)

                              Võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad keskvalitsused või mille on emiteerinud keskpangad, rahvusvahelised organisatsioonid, mitmepoolsed arengupangad või liikmesriikide piirkondlikud omavalitsused või kohalikud ametiasutused või asutused, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 4 või 5 direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78 kuni 83 ettenähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt, võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad asutused, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 3 direktiivi 2006/48/EÜ VI lisa 1. osa punktis 26 ettenähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt, ja võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad äriühingud, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 3 või 4 direktiivi2006/48/EÜ artiklite 78 kuni 83 kohaselt.
                              Nõuded, mille kohta tunnustatud reitinguagentuuri antud krediidihinnang ei ole kättesaadav.

                              8,00 %

                              Võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad keskvalitsused või mille on emiteerinud keskpangad, rahvusvahelised organisatsioonid, mitmepoolsed arengupangad või liikmesriikide piirkondlikud omavalitsused või kohalikud ametiasutused või asutused, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 6 direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78 kuni 83 ettenähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt, ja võlainstrumendid, mille on emiteerinud või mida tagavad äriühingud, mis vastavad krediidikvaliteedi astmele 5 või 6 direktiivi 2006/484/EÜ artiklites 78 kuni 83 ettenähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt.

                              12,00 %

                        Et asutustele, mis kohaldavad direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 84 kuni 89 ettenähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirju, saaks anda krediidikvaliteedi astet, peab vastaspoolel olema sisereiting, milles maksejõuetuse tõenäosus (PD) on võrdne sellega või madalam sellest, mida loetakse vastavaks krediidikvaliteedi astmele selle direktiivi artiklites 78 kuni 83 ettenähtud äriühingutele esitatavate nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt.
                  Instrumentide suhtes, mille on emiteerinud nõuetele mittevastav emitent, kohaldatakse 8 % või 12 % eririski kapitalinõuet vastavalt tabelile 1. Pädevad ametiasutused võivad nõuda asutustelt kõrgema eririski kapitalinõude kohaldamist niisuguste instrumentide suhtes ja/või keelata niisuguste instrumentide ja muude võlainstrumentide vahelise tasaarvestamise üldise tururiski ulatuse määratlemiseks.
                  Nõuete väärtpaberistamise suhtes, mille puhul kohaldatakse mahaarvestamist vastavalt direktiivi 2006/48/EÜ artikli 66 lõikele 2, või riskide suhtes, mille riskikaal on 1 250 % nimetatud direktiivi IX lisa 4. osa kohaselt, kohaldatakse kapitalinõuet, mis ei või olla nendes käsitlustes sätestatud nõudest väiksem. Reitinguta likviidsuse tagamise tehingute suhtes kohaldatakse kapitalinõuet, mis ei või olla direktiivi 2006/48/EÜ IX lisa 4. osas sätestatud nõudest väiksem.

                  15.

                  Punkti 14 kohaldamisel kuuluvad aktsepteeritavate instrumentide hulka:

                              a)

                              pikad ja lühikesed positsioonid varades, mille suhtes on võimalik kohaldada krediidikvaliteedi astet, mis vastab vähemalt investeerimisklassile direktiivi 2006/48/EÜ V jaotise 2. peatüki 3. osa 1. allosas kirjeldatud kaardistamisprotsessis.

                              b)

                              pikad ja lühikesed positsioonid varades, mille korral maksejõuetuse tõenäosus (PD) ei ole direktiivi 2006/48/EÜ V jaotise 2. peatüki 3. osa 2. allosas kirjeldatud meetodi kohaselt emitendi maksevõime tõttu kõrgem punktis a nimetatud varade omast.

                              c)

                           pikad ja lühikesed positsioonid varades, mille kohta selleks määratud reitinguagentuuri krediidihinnang ei ole kättesaadav ja mis vastavad järgmistele tingimustele:
                                          i)

                                          asjaomased asutused peavad neid piisavalt likviidseteks;

                                          ii)

                                          nende investeerimiskvaliteet on asutuse oma hinnangu kohaselt vähemalt võrdne punktis a nimetatud varade omaga, ja

                                          iii)

                                          need on noteeritud vähemalt ühel liikmesriigi reguleeritud turul või kolmanda riigi väärtpaberibörsil, mida tunnustavad vastava liikmesriigi pädevad ametiasutused;

                              d)

                              pikad ja lühikesed positsioonid varades, mille asutused on emiteerinud direktiivis 2006/48/EÜ sätestatud kapitali adekvaatsuse nõuete kohaselt, mida asjaomased asutused peavad piisavalt likviidseteks ja nende investeerimiskvaliteet on asutuse oma hinnangu kohaselt vähemalt võrdne punktis a nimetatud varade omaga, ja

                              e)

                              asutuste emiteeritud väärtpaberid, mille krediidikvaliteeti loetakse direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78 kuni 83 ettenähtud nõuete riskiga kaalumise eeskirjade kohaselt vähemalt võrdseks väärtpaberitega, mille krediidikvaliteedi aste on 2 ja mille suhtes kohaldatakse käesolevale direktiivile vastavat järelevalve- ja reguleerimiskorda.

                        Pädevad ametiasutused kontrollivad võlainstrumentide hindamise viisi ning võivad asutuse hinnangu ümber lükata, kui nende arvates on eririski aste kõnealuste instrumentide puhul liiga kõrge selleks, et neid võiks pidada aktsepteeritavateks instrumentideks.

                  16.

                  Pädevad ametiasutused nõuavad, et asutused kohaldaksid punkti 14 tabelis 1 esitatud maksimaalset kaalu instrumentide puhul, mis emitendi ebapiisava maksevõime tõttu on eriti riskantsed.

            Üldrisk
      a)   Tähtajapõhine

                  17.

                  See üldriski tagamiseks nõutava kapitali arvestus koosneb kahest etapist. Esiteks kaalutakse kõiki positsioone vastavalt nende lõpptähtajale (punkti 18 selgituse kohaselt), et välja arvutada nende tagamiseks vajaliku kapitali summa. Teiseks ollakse valmis nõutavat summat vähendama, kui kaalutud positsioonile vastandub samas lõpptähtajavööndis kaalutud vastandpositsioon. Nõuet vähendatakse ka siis, kui kaalutud vastandpositsioonid langevad eri lõpptähtajavöönditesse; vähenduse suurus sõltub sellest, kas nimetatud kaks positsiooni langevad ühte tsooni või mitte, samuti sellest, milliste konkreetsete tsoonidega on tegemist. Kokku on olemas kolm tsooni (lõpptähtajavööndite gruppi).

                  18.

                  Asutus jaotab oma netopositsioonid vastavatesse lõpptähtajavöönditesse punkti 20 tabeli 2 lahtris 2 või 3. Püsiintressimääraga instrumentide puhul võetakse aluseks järelejäänud tähtaeg ning enne lõpptähtaega muutuva intressimääraga instrumentide puhul ajavahemik kuni järgmise intressimäära fikseerimiseni. Samuti tehakse vahet 3 % või seda ületavat intressi kandva kupongiga ja alla 3 % intressi kandva kupongiga võlainstrumendi vahel, jagades need tabeli 2 lahtritesse 2 või 3. Seejärel korrutatakse igaüks neist läbi tabeli 2 lahtris 4 esitatud kõnealuse lõpptähtajavööndi kaaluga.

                  19.

                  Seejärel määrab asutus iga lõpptähtajavööndi kaalutud pikkade positsioonide ja kaalutud lühikeste positsioonide summa. Vastava lõpptähtajavööndi kaalutud pikad positsioonid, mis tasakaalustatakse kaalutud lühikeste positsioonidega, moodustavad vastava vahemiku tasakaalustatud kaalutud positsiooni, kuna aga järelejäänud pikad või lühikesed positsioonid moodustavad sama vahemiku tasakaalustamata kaalutud positsiooni. Seejärel arvutatakse kõigi vahemike tasakaalustatud kaalutud positsioonide kogusumma.

                  20.

               Selleks et selgitada välja iga tsooni tasakaalustamata kaalutud pikk positsioon, liidab asutus kokku kõigi tabelis 2 esitatud tsoonidesse kuuluvate vahemike tasakaalustamata kaalutud pikad positsioonid. Analoogiliselt liidab asutus kokku kõigi tabelis 2 esitatud tsoonidesse kuuluvate vahemike tasakaalustamata kaalutud lühikesed positsioonid, et selgitada välja iga tsooni tasakaalustamata kaalutud lühike positsioon. See osa vastava tsooni tasakaalustamata kaalutud pikast positsioonist, mida tasakaalustatakse sama tsooni tasakaalustamata kaalutud lühikese positsiooniga, moodustab vaadeldava tsooni tasakaalustatud kaalutud positsiooni. See osa tsooni tasakaalustamata kaalutud pikast positsioonist või tasakaalustamata kaalutud lühikesest positsioonist, mida ei saa niiviisi tasakaalustada, moodustab selle tsooni tasakaalustamata kaalutud positsiooni.Tabel 2

                              oon

                              Lõpptähtajavöönd

                              Kaal ( %)

                              Eeldatav intressimäära muutus ( %)

                              3 % või suurema protsendiga kupong

                              Alla 3 % kupong

                              Esimene

                              0 ≤ 1 kuu

                              0 ≤ 1 kuu

                              0,00

                              —

                              > 1 ≤ 3 kuud

                              > 1 ≤ 3 kuud

                              0,20

                              1,00

                              > 3 ≤ 6 kuud

                              > 3 ≤ 6 kuud

                              0,40

                              1,00

                              > 6 ≤ 12 kuud

                              > 6 ≤ 12 kuud

                              0,70

                              1,00

                              Teine

                              > 1 ≤ 2 aastat

                              > 1,0 ≤ 1,9 aastat

                              1,25

                              0,90

                              > 2 ≤ 3 aastat

                              > 1,9 ≤ 2,8 aastat

                              1,75

                              0,80

                              > 3 ≤ 4 aastat

                              > 2,8 ≤ 3,6 aastat

                              2,25

                              0,75

                              Kolmas

                              > 4 ≤ 5 aastat

                              > 3,6 ≤ 4,3 aastat

                              2,75

                              0,75

                              > 5 ≤ 7 aastat

                              > 4,3 ≤ 5,7 aastat

                              3,25

                              0,70

                              > 7 ≤ 10 aastat

                              > 5,7 ≤ 7,3 aastat

                              3,75

                              0,65

                              > 10 ≤ 15 aastat

                              > 7,3 ≤ 9,3 aastat

                              4,50

                              0,60

                              > 15 ≤ 20 aastat

                              > 9,3 ≤ 10,6 aastat

                              5,25

                              0,60

                              > 20 aastat

                              > 10,6 ≤ 12,0 aastat

                              6,00

                              0,60

                              > 12,0 ≤ 20,0 aastat

                              8,00

                              0,60

                              > 20 aastat

                              12,50

                              0,60

                  21.

                  Seejärel arvutatakse esimese tsooni tasakaalustamata kaalutud pikk positsioon (lühike positsioon), mis tasakaalustatakse teise tsooni tasakaalustamata kaalutud lühikese positsiooniga (pika positsiooniga). Saadud summa on punktis 25 nimetatud esimese ja teise tsooni vaheline tasakaalustatud kaalutud positsioon. Seejärel tehakse sama arvutus ülejäänud osaga teise tsooni tasakaalustamata kaalutud positsioonist ja kolmanda tsooni tasakaalustamata kaalutud positsiooniga, et arvutada välja teise ja kolmanda tsooni vaheline tasakaalustatud kaalutud positsioon.

                  22.

                  Asutus võib soovi korral punktis 21 esitatud arvestused sooritada ümberpööratud järjekorras, määrates teise ja kolmanda tsooni vahelise tasakaalustatud kaalutud positsiooni enne esimese ja teise tsooni vahelise positsiooni arvutamist.

                  23.

                  Selleks et välja arvutada esimese ja kolmanda tsooni tasakaalustatud kaalutud positsioon, tasakaalustatakse esimese tsooni tasakaalustamata kaalutud positsiooni ülejäänud osa kolmanda tsooni tasakaalustamata kaalutud positsiooni selle osaga, mis jäi üle pärast kolmanda tsooni tasakaalustamist teise tsooniga.

                  24.

                  Positsioonid, mis jäid alles pärast kolme, punktides 21, 22 ja 23 esitatud eraldi tasakaalustamise arvutust, liidetakse kokku.

                  25.

                  Asutuse kapitalinõue arvutatakse järgneva summana:

                              a)

                              10 % kõikide lõpptähtajavööndite tasakaalustatud kaalutud positsioonide summast;

                              b)

                              40 % tasakaalustatud kaalutud positsioonist esimeses tsoonis;

                              c)

                              30 % tasakaalustatud kaalutud positsioonist teises tsoonis;

                              d)

                              30 % tasakaalustatud kaalutud positsioonist kolmandas tsoonis;

                              e)

                              40 % tasakaalustatud kaalutud positsioonist esimese ja teise tsooni vahel ning teise ja kolmanda tsooni vahel (vt punkt 21);

                              f)

                              150 % tasakaalustatud kaalutud positsioonist esimese ja kolmanda tsooni vahel ja

                              g)

                              100 % järelejäänud tasakaalustamata kaalutud positsioonidest.

            b)   Kestuspõhine

                  26.

                  Liikmesriigi pädevad ametiasutused võivad lubada asutustel üldistel alustel või individuaalselt kasutada kaubeldavate võlainstrumentide üldriski tagamiseks nõutava kapitali arvutamisel süsteemi, mis peegeldab punktides 17 kuni 25 kirjeldatud süsteemi asemel kestust, tingimusel et asutus kasutab niisugust süsteemi pidevalt.

                  27.

                  Punktis 26 osutatud süsteemi kasutamisel võtab asutus iga püsiintressimääraga võlainstrumendi turuväärtuse ja arvestab selle alusel välja tema tulu tähtajani, mis on selle instrumendi eeldatav diskontomäär. Ujuintressimääraga instrumentide puhul võtab asutus iga instrumendi turuväärtuse ja arvutab selle alusel välja tema intressi tähtajani, võttes eelduseks, et põhisumma tuleb tasuda siis, kui intressimäära järgmine kord muuta saab.

                  28.

                  Seejärel arvutab asutus järgmise valemi abil iga võlainstrumendi teisendatud kestuse: teisendatud kestus = ((kestus (D))/(1 + r)), kus:

                  kus:
                  R = tulu tähtajani (vt punkt 25),
                  Ct = rahavoog ajahetkel t,
                  M = lõpptähtaeg (vt punkt 25).

                  29.

               Seejärel paigutab asutus iga võlainstrumendi tabeli 3 vastavasse tsooni. Seda tehakse iga instrumendi teisendatud kestuse põhjal.Tabel 3

                              Tsoon

                              Teisendatud kestus
                              (aastates)

                              Eeldatav intress (protsendi muut)

                              Esimene

                              > 0 ≤ 1,0

                              1,0

                              Teine

                              > 1,0 ≤ 3,6

                              0,85

                              Kolmas

                              > 3,6

                              0,7

                  30.

                  Seejärel arvutab asutus iga instrumendi kestusega kaalutud positsiooni, korrutades selle turuhinna teisendatud kestuse ja selle konkreetse teisendatud kestusega instrumendi eeldatava intressimäära muutusega (vt tabeli 3 lahter 3).

                  31.

                  Asutus arvutab igas tsoonis kestusega kaalutud pikad positsioonid ja lühikesed positsioonid. Vastava tsooni lühikese positsiooni summaga tasakaalustatud pika positsiooni summa on selle tsooni tasakaalustatud kestusega kaalutud positsioon.
                  Seejärel arvutab asutus iga tsooni jaoks välja tasakaalustamata kestusega kaalutud positsioonid. Seejärel järgitakse punktides 21 kuni 24 sätestatud tasakaalustamata kaalutud positsioonide arvutamise korda.

                  32.

                  Asutuse kapitalinõue arvutatakse järgneva summana:

                              a)

                              2 % tasakaalustatud kestusega kaalutud positsioonist igas tsoonis;

                              b)

                              40 % tasakaalustatud kestusega kaalutud positsioonist esimese ja teise tsooni vahel ning teise ja kolmanda tsooni vahel; ja

                              c)

                              150 % tasakaalustatud kestusega kaalutud positsioonist esimese ja kolmanda tsooni vahel;

                              d)

                              100 % järelejäänud tasakaalustamata kestusega kaalutud positsioonidest.

            AKTSIAD

                  33.

                  Vastavalt punktile 1 liidab asutus kokku kõik oma pikad ja lühikesed netopositsioonid. Nende kahe arvu summa on asutuse üldine kogupositsioon. Nende vahe on asutuse üldine netopositsioon.

            Eririsk

                  34.

                  Asutus liidab kõik oma pikad ja lühikesed netopositsioonid punkti 1 kohaselt kokku. Asutus korrutab oma üldise kogupositsiooni 4 %-ga, et arvutada välja eririski vastu nõutava kapitali summa.

                  35.

                  Erandina punktist 34 võivad pädevad ametiasutused lubada 4 % eririski vastase kapitalinõude asemel kasutada 2 % selliste asutusele kuuluvate aktsiaportfellide puhul, mis vastavad järgmistele tingimustele:

                              a)

                              kõne all ei ole nende emitentide aktsiad, kes on emiteerinud üksnes kaubeldavaid võlainstrumente, mida käsitleb punkti 14 tabeli 1 kohane 8 % või 12 % nõue või mida käsitleb madalam nõue üksnes seetõttu, et need on tagatud või kindlustatud;

                              b)

                              pädevad ametiasutused peavad objektiivsete kriteeriumide alusel hindama neid aktsiaid väga likviidseks ja

                              c)

                              ükski üksikpositsioon ei moodusta üle 5 % asutuse kogu aktsiaportfelli väärtusest.

                        Punkti c kohaldamisel võivad pädevad ametiasutused lubada kuni 10 % üksikpositsioone, tingimusel et niisuguste positsioonide kogusumma ei ületa 50 % portfellist.

            Üldrisk

                  36.

                  Asutus korrutab oma üldise netopositsiooni 8 %-ga, et arvutada välja üldriski vastase nõutava kapitali summa.

            Aktsiaindeksifutuurid

                  37.

                  Aktsiaindeksifutuurid, turvasuhtega kaalutud optsioonide ekvivalendid aktsiaindeksifutuurides ja aktsiaindeksid (edaspidi ühiselt “aktsiaindeksifutuurid”) võib jagada positsioonideks nende koosseisu kuuluvate aktsiate kaupa. Neid positsioone võib käsitleda aluspositsioonidena kõnealustes aktsiates ja neid võib pädevate ametiasutuste nõusolekul tasaarveldada nende aluseks olevate aktsiate endi vastandpositsioonidega.

                  38.

                  Pädevad ametiasutused tagavad, et asutusel, kes on tasaarveldanud oma positsioone ühes või enamas aktsiaindeksifutuuri koosseisus olevas aktsias ühe või enama aktsiaindeksifutuuri enese positsiooni vastu, on piisavalt kapitali, et tagada kahjumiriski, mis võib tuleneda sellest, et futuuri väärtused ei muutu täielikus kooskõlas selle koosseisus olevate aktsiate väärtusega; nad teevad seda ka juhul, kui asutusel on aktsiaindeksifutuurides vastandpositsioone, mille lõpptähtaeg või koosseis või mõlema kombinatsioon pole identsed.

                  39.

                  Erandina punktidest 37 ja 38 kohaldatakse börsil kaubeldavate ja pädevate ametiasutuste arvamuse kohaselt hästi diversifitseeritud indekseid esindavate aktsiaindeksifutuuride puhul üldriski tagamiseks 8 % kapitalinõuet ilma eririski tagamise nõudeta. Niisugused aktsiaindeksifutuurid lülitatakse punkti 33 alusel arvutatava üldise netopositsiooni koosseisu, kuid neid ei võeta arvesse sama punkti kohaselt leitava kogupositsiooni arvutamisel.

                  40.

                  Kui aktsiaindeksifutuuri ei jaotata tema aluspositsioonideks, käsitletakse seda kui üksikaktsiat. Kuid sellise üksikaktsia eririski ei ole vaja arvesse võtta, kui kõnealune aktsiaindeksifutuur on börsil kaubeldav ning pädevate ametiasutuste arvamuse kohaselt esindab hästi diversifitseeritud indeksit.

            VÄÄRTPABERITE EMISSIOONI TAGAMINE

                  41.

               Võlainstrumentide ja aktsiate emissiooni tagamise puhul võivad pädevad ametiasutused lubada asutusel kasutada kapitalinõuete arvutamiseks järgmist korda. Esiteks arvutatakse netopositsioonid, lahutades väärtpaberite emissiooni tagamisega seotud positsioonid, mida kolmandad isikud on formaalsete kokkulepete põhjal märkinud või mille tagamises nad on osalenud. Teiseks vähendatakse netopositsioone tabelis 4 esitatud vähendusteguritega:Tabel 4

                              pangapäev 0:

                              100 %

                              pangapäev 1:

                              90 %

                              pangapäevad 2–3:

                              75 %

                              pangapäev 4:

                              50 %

                              pangapäev 5:

                              25 %

                              pärast 5. pangapäeva:

                              0 %

                        Nullpangapäev tähendab pangapäeva, mil asutus kohustub tingimusteta vastu võtma kindlaksmääratud hulga kokkulepitud hinnaga väärtpabereid.
                  Kolmandaks arvutatakse kapitalinõuded, kasutades vähendatud väärtpaberite investeeringu tagamisega seotud positsioone.
                  Pädevad ametiasutused tagavad, et asutusel on piisavalt kapitali kahjumiriski tagamiseks esialgse kohustuse võtmise ja esimese pangapäeva vahelisel ajal.

            KAPITALINÕUDED KREDIIDIDERIVATIIVIDEGA MAANDATUD KAUPLEMISPORTFELLI POSITSIOONIDE ERIRISKI KATMISEKS

                  42.

                  Krediididerivatiivide pakutavat kaitset võimaldatakse punktides 43 kuni 46 sätestatud põhimõtete kohaselt.

                  43.

                  Seda võimaldatakse täies ulatuses, kui kahe poole (pika ja lühikese) väärtus liigub alati vastassuunas ja üldjoontes samas ulatuses. See on nii järgmiste olukordade puhul:

                              a)

                              kaks poolt koosnevad täiesti ühesugustest instrumentidest, või

                              b)

                              pikk sularahapositsioon on maandatud kogutulu vahetustehinguga (või vastupidi) ning aluseks olev võlainstrument ja aluseks olevad riskipositsioonid (s.t sularahapositsioonid) on täpses vastavuses. Vahetuslepingu enda lõpptähtaeg võib erineda alusvaraks oleva riskipositsiooni omast.

                        Sellistes olukordades ei tule eririski kapitalinõuet kohaldada positsiooni kummagi poole suhtes.

                  44.

                  80 % tasaarveldamist kasutatakse, kui kahe poole väärtus liigub alati vastassuunas ja kui aluseks olev võlainstrument, selle lõpptähtaeg, krediididerivatiivi lõpptähtaeg ja aluseks oleva riskipositsiooni vääring on täpses vastavuses. Lisaks sellele ei tohi krediididerivatiivi lepingu põhijooned põhjustada krediididerivatiivi hinnaliikumise olulist kõrvalekaldumist sularahapositsiooni hinnaliikumistest. Kui risk kandub tehinguga üle, kohaldatakse 80 % eririski tasaarveldamist kõrgema kapitalinõudega tehingu poole suhtes, samal ajal kui teise poole eririski nõudeks on null.

                  45.

                  Kaitset võimaldatakse osaliselt, kui operatsioonide kahe poole väärtus liigub tavaliselt vastassuunas. See on nii järgmiste olukordade puhul

                              a)

                           positsioon kuulub punkti 43 alapunkti b kohaldamisalasse, kuid aluseks oleva võlainstrumendi ja aluseks oleva riskipositsiooni vahel esineb varade mittevastavus. Sellegipoolest vastavad positsioonid järgmistele nõuetele:
                                          i)

                                          krediididerivatiivi tingimuste aluseks olev võlainstrument kuulub krediididerivatiivi alusvaraks oleva võlainstrumendiga samasse või madalamasse järku, ja

                                          ii)

                                          krediididerivatiivi alusvaraks olev võlainstrument ja krediididerivatiivi tingimuste aluseks olev võlainstrument on seotud sama võlgnikuga ja neis on toodud õiguslikult täitmisele pööratavad samaaegse maksejõuetuse või samaaegse tagasimakse tingimused;

                              b)

                              positsioon kuulub punkti 43 alapunkti a või punkti 44 kohaldamisalasse, kuid krediidiriski kaitse ja alusvara vahel esineb vääringute või lõpptähtaegade mittevastavus (vääringute mittevastavused tuleb kajastada tavapärases III lisa kohases välisvaluutariski aruandluses), või

                              c)

                              positsioon kuulub punkti 44 kohaldamisalasse, kuid sularahapositsiooni ja krediididerivatiivi vahel esineb varade mittevastavus. Sellegipoolest kuulub alusvara krediididerivatiivi dokumentatsioonis toodud (üleantavate) võlainstrumentide hulka.

                        Kõigi nimetatud olukordade puhul ei lisata eririski kapitalinõudeid tehingu mõlemale poolele, vaid kohaldatakse kahest kapitalinõudest ainult kõrgemat.

                  46.

                  Kõigi olukordade puhul, mille suhtes ei kohaldata punkte 43 kuni 45, hinnatakse eririski kapitalinõue positsioonide mõlema poole suhtes.

            Kauplemisportfelli kuuluvate investeerimisfondi osakute kapitalinõuded

                  47.

                  Kapitalinõuded positsioonidele investeerimisfondi osakutes, mis vastavad artiklis 11 kehtestatud kauplemisportfelli kapitali käsitlemise tingimustele, arvutatakse punktides 48 kuni 56 sätestatud meetodite kohaselt.

                  48.

                  Ilma et see piiraks käesoleva jao muude sätete kohaldamist, kohaldatakse positsioonide suhtes investeerimisfondi osakutes 32 % positsiooniriski (eri- või üldriski) kapitalinõuet. Ilma et see piiraks III lisa punkti 2.1 neljanda lõigu sätete või V lisa punkti 12 kuuenda lõigu (kaubarisk) sätete (koosmõjus III lisa punkti 2.1 neljanda lõiguga) kohaldamist, kohaldatakse neis punktides sätestatud kulla modifitseeritud käsitlemise kasutamisel positsioonide suhtes investeerimisfondi osakutes maksimaalselt 40 % positsiooniriski (eri- või üldriski) ja välisvaluutariski kapitalinõuet.

                  49.

                  Asutused võivad määrata kapitalinõuded punktis 51 sätestatud kriteeriumidele vastavatele positsioonidele investeerimisfondi osakutes punktides 53 kuni 56 sätestatud meetodite kohaselt.

                  50.

                  Kui ei ole sätestatud teisiti, ei ole tasaarveldamine investeerimisfondi alusvaraks olevate investeeringute ja asutuse hoitavate muude positsioonide vahel lubatud.

            ÜLDKRITEERIUMID

                  51.

                  Üldised aktsepteeritavuse kriteeriumid punktides 53 kuni 56 esitatud meetodite kasutamiseks investeerimisfondi osakute suhtes, mille on emiteerinud äriühingud, mille suhtes teostatakse ühenduses järelevalvet või mis on ühenduses asutatud, on järgmised:

                              a)

                           investeerimisfondi prospekt või samaväärne dokument sisaldab järgmist:
                                          i)

                                          varade kategooriad, millesse investeerimisfondil on õigus investeerida;

                                          ii)

                                          investeerimise piirmäärade kohaldamise korral suhtelised piirmäärad ja nende arvutamise metoodika;

                                          iii)

                                          kui lubatud on võimendus, siis võimenduse maksimaalne tase; ja

                                          iv)

                                          kui lubatud on investeerimine investeerimisfondi finantstuletisinstrumentidesse või repotehingute laadsetesse tehingutesse, siis poliitika neist tehingutest tuleneva vastaspoole riski piiramiseks;

                              b)

                              investeerimisfondi majandustegevuse kohta antakse aru poolaasta- ja aastaaruannetes, et oleks võimalik hinnata aruandlusperioodi varasid ja kohustusi ning tulusid ja tehinguid;

                              c)

                              investeerimisfondi osakud on osaku omaniku nõudmisel igapäevaselt äriühingu varadest sularaha eest lunastatavad;

                              d)

                              investeeringud investeerimisfondi osakutesse on eraldatud investeerimisfondi halduri varadest; ja

                              e)

                              investeeriv asutus teeb investeerimisfondi osakute kohta piisava riski hindamise.

                  52.

                  Kolmandate riikide investeerimisfondid võivad olla asutuse üle järelevalvet tegeva pädeva ametiasutuse nõusolekul aktsepteeritavad, kui täidetud on punkti 51 punktides a kuni e nimetatud nõuded.

            ERIMEETODID

                  53.

                  Kui asutus on investeerimisfondi alusvaraks olevatest investeeringutest igapäevaselt teadlik, võib ta neid alusvaraks olevaid investeeringuid arvesse võttes arvutada positsiooniriski (üld- või eririski) kapitalinõuded nende positsioonide jaoks käesolevas lisas esitatud meetodite kohaselt või kui selleks on antud luba, siis V lisas esitatud meetodite kohaselt. Nende meetodite korral käsitletakse positsioone investeerimisfondis positsioonidena investeerimisfondi osaku alusvaraks olevates investeeringutes. Tasaarveldamine investeerimisfondi alusvaraks olevate investeeringute positsioonide ja asutuse muude positsioonide vahel on lubatud, kui asutusel on piisavas koguses osakuid võimaldamaks osakute lunastamist/vahetamist alusvaraks olevate investeeringute vastu.

                  54.

                  Asutused võivad arvutada positsiooniriski (üld- või eririski) kapitalinõuded positsioonide jaoks investeerimisfondi osakutes käesolevas lisas esitatud meetodite kohaselt või kui selleks on antud luba, siis V lisas esitatud meetodite kohaselt, ja võetud positsiooni jaoks, mis esindavad positsioone, mis on vajalikud punktis a osutatud välise indeksi või kindlaksmääratud aktsiate või võlainstrumentide korvi koosseisu ja tulususe kajastamiseks, järgmiste tingimuste alusel:

                              a)

                              investeerimisfondi volituste eesmärgiks on kajastada välise indeksi või kindlaksmääratud aktsiate või võlainstrumentide korvi koosseisu ja tulusust; ja

                              b)

                              selgelt saab määrata, et minimaalne korrelatsioon investeerimisfondi osakute päevaste hinnaliikumiste ja nende poolt järgitava indeksi või aktsiate või võlainstrumentide korvi vahel on vähemalt 6-kuulise perioodi jooksul 0,9. Selles kontekstis on “korrelatsiooni” all mõeldud investeerimisfondi osakute päevase tulu ja nende poolt järgitava indeksi või aktsiate või võlainstrumentide korvi vahelist korrelatsioonikordajat.

                  55.

                  Kui asutus ei ole investeerimisfondi alusvaraks olevatest investeeringutest igapäevaselt teadlik, võib ta arvutada positsiooniriski (üld- või eririski) kapitalinõuded käesolevas lisas esitatud meetodite kohaselt järgmiste tingimuste alusel:

                              a)

                              eeldatakse, et investeerimisfond investeerib kõigepealt maksimaalses ulatuses, milles tema volitused seda lubavad, sellist liiki varadesse, millega kaasneb kõrgeim positsiooniriski (üld- või eririski) kapitalinõue, ja seejärel jätkab investeerimist kahanevas järjekorras kuni koguinvesteeringute piirmäära saavutamiseni. Positsiooni investeerimisfondi osakutes käsitletakse otsese osalusena võetud positsioonis;

                              b)

                              positsiooniriski kapitalinõuete arvutamisel arvestavad asutused maksimaalse kaudse riskipositsiooniga, mis võiks nende suhtes investeerimisfondi osakute võimendusega positsioonide kaudu avaneda, suurendades positsiooni investeerimisfondi osakutes proportsionaalselt kuni volitustest tuleneva alusvaraks olevatele investeeringutele avaneva maksimaalse riskipositsioonini; ja

                              c)

                              kui vastavalt käesolevale punktile määratud positsiooniriski (üld- või eririski) kapitalinõue ületab punktis 48 sätestatut, on see tase kapitalinõude piirmääraks.

                  56.

                  Asutused võivad volitada kolmandaid osapooli arvutama käesolevas lisas sätestatud meetodite kohaselt punktides 53 ja 55 kohaldamisalasse kuuluvat investeerimisfondi osakutega seotud positsiooniriski (üld- või eririski) kapitalinõudeid ja koostama vastavat aruandlust, tingimusel et arvutuste ja aruandluse täpsus on nõuetekohaselt tagatud.

      II LISA
      KAPITALINÕUETE ARVUTAMINE ARVELDUS- JA VASTASPOOLE KREDIIDIRISKI KATMISEKS
      ARVELDUS-/LOOVUTUSRISK

                  1.

               Tehingute puhul, milles arveldused võlainstrumentide, aktsiatega, välisvaluutade ja kaupadega (välja arvatud repotehingud ja pöördrepotehingud ning väärtpaberite või kaupade laenuks andmine ja võtmine) ei ole nende ettenähtud tehingupäevaks veel lõpetatud, peab asutus arvutama hinnavahe, millega ta riskib. See on asjakohase võlainstrumendi, aktsia, välisvaluuta või kauba kokkulepitud arveldushinna ja tema jooksva turuväärtuse vahe, mis võib põhjustada asutusele kahjumi. Kapitalinõude arvutamiseks peab asutus korrutama selle vahe tabeli 1 A veerus esitatud asjakohase teguriga.TABEL 1

                              Arveldustähtajale järgnevate pangapäevade arv

                              A veerg ( %)

                              5–15

                              8

                              16–30

                              50

                              31–45

                              75

                              46 või enam

                              100

            ENNE TASUMIST LOOVUTATUD VÄÄRTPABERID

                  2.

                  Asutusel peab olema omakapital tabeli 2 kohaselt, kui:

                              a)

                              ta on maksnud väärtpaberite, välisvaluutade või kaupade eest enne nende kättesaamist või on loovutanud väärtpaberid, välisvaluutad või kaubad enne, kui on nende eest tasu saanud ja

                              b)

                           piiriüleste tehingute puhul on maksmisest või loovutamisest möödunud üks päev või rohkem.Tabel 2
                              Enne tasumist loovutatud väärtpaberite kapitaliga seotud käsitlemine

                                          Tehingu liik

                                          Esimese lepingulise makse või loovutamiskohustuseni

                                          Esimesest lepingulisest maksest või loovutamiskohustusest neli päeva pärast teist lepingulist makset või loovutamiskohustust

                                          Viiendast tööpäevast pärast teist lepingulist makset või loovutamiskohustust kuni tehingu lõppemiseni

                                          Enne tasumist loovutatud väärtpaberid

                                          Kapitalinõudeta

                                          Käsitletakse nõudena

                                          Ülekantud osa väärtus ja positiivne praeguse hetke vastaspoole risk arvestatakse maha omavahenditest

                  3.

                  Riskikaalu kohaldamisel enne tasumist loovutatud väärtpaberite riskipositsioonide suhtes, mida käsitletakse tabeli 2 veeru 3 kohaselt, võivad direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 84 kuni 89 sätestatud käsitlust kasutavad asutused vastaspoole välisreitingu alusel määratleda vastaspoole maksejõuetuse tõenäosuse (PD), mille osas neil ei ole muud kauplemisportfellivälist nõuet. Asutused, mis kasutavad maksejõuetusest tingitud kahju (LGD – Loss Given Default) suhtes oma hinnanguid, võivad kohaldada direktiivi 2006/48/EÜ VII lisa 2. osa punktis 8 sätestatud maksejõuetusest tingitud kahju (LGDd) kõikide enne tasumist loovutatud väärtpaberite riskipositsioonide suhtes, mida käsitletakse tabeli 2 kolmanda veeru kohaselt. Teise võimalusena võivad direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 84 kuni 89 sätestatud lähenemisviisi kasutavad asutused kohaldada selle direktiivi artiklites 78 kuni 83 sätestatud riskikaalusid, kui nad kohaldavad neid kõikide niisuguste väärtpaberite riskipositsioonide suhtes või nad võivad kohaldada kõikide niisuguste väärtpaberite riskipositsioonide suhtes 100 %-list riskikaalu.
                  Kui enne tasumist loovutatud väärtpaberitega tehtud tehingutest tulenevad positiivsed riskipositsioonid ei ole olulised, võivad asutused nende positsioonide suhtes kohaldada 100 %-list riskikaalu.

                  4.

                  Kogu kliiring- või arveldussüsteemi hõlmava vea puhul võivad pädevad ametiasutused loobuda punktides 1 ja 2 sätestatud kapitalinõuetest, kuni viga on parandatud. Sel juhul ei loeta krediidiriski määratlemisel vastaspoole kauplemise lõpetamata jätmist maksujõuetuseks.

            VASTASPOOLE KREDIIDIRISK (CCR)

                  5.

                  Asutusel peab olema kapital, et katta vastaspoole krediidiriski, mis kaasneb järgnevast tulenevate riskipositsioonidega:

                              a)

                              börsivälised tuletisinstrumendid ja krediididerivatiivid;

                              b)

                              repotehingud, pöördrepotehingud, väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingud, mis põhinevad kauplemisportfelli kuuluvatel väärtpaberitel või kaupadel;

                              c)

                              väärtpaberitel või kaupadel põhinevad tingimuslikud tagatistehingud, ja

                              d)

                              pikad arveldustehingud.

                  6.

                  Kui punktidest 7 kuni 10 ei tulene teisiti, arvutatakse riskipositsioonide väärtused ja selliste riskipositsioonide riskiga kaalutud varad direktiivi 2006/48/EÜ V jaotise 2. peatüki 3. osa sätete kohaselt, kusjuures viiteid “krediidiasutustele” tõlgendatakse selles osas viidetena “asutustele”, viiteid “emaettevõtjast krediidiasutustele” viidetena “emaettevõtjatele” ja seonduvaid termineid tõlgendatakse asjakohaselt.

                  7.

                  Punkti 6 kohaldamisel:
                  Direktiivi 2006/48/EÜ IV lisa muudetakse hõlmamaks direktiivi 2004/39/EÜ I lisa C osa punkti 8;
                  Direktiivi 2006/48/EÜ III lisa loetakse muudetuks, et lisada tabeli 1 järele joonealuste märkuste järele järgmine tekst:“Võimaliku edaspidise krediidiriskile avatud positsiooni määramiseks kogutulu vahetustehingu krediididerivatiivide ja krediidiriski ülekandetehingu krediididerivatiivide puhul korrutatakse instrumendi nimiväärtus järgmiste protsentidega:
                              —

                              Kui aluseks olev võlainstrument on selline, et kui sellest tuleneks asutusele otsene riskipositsioon, siis käsitletaks seda I lisa kohaselt aktsepteeritava instrumendina – 5 %;

                              —

                              Kui aluseks olev võlainstrument on selline, et kui sellest tuleneks asutusele otsene riskipositsioon, siis ei käsitletaks seda I lisa kohaselt aktsepteeritava instrumendina – 10 %.

                        Siiski lubatakse krediidiriski ülekandetehingu puhul asutusel, kelle krediidiriski ülekandetehingust tulenev riskipositsioon on pikaks positsiooniks alusvaras, kasutada võimaliku edaspidise krediidiriskile avatud positsiooni määramisel 0 % kordajat, kui krediidiriski ülekandetehing ei ole seotud lõpetamisega sellise üksuse maksejõuetuse tõttu, kelle krediidiriski ülekandetehingust tulenev riskipositsioon on lühikeseks positsiooniks alusvaras, seda isegi juhul, kui alusvaraga seotud kohustusi ei ole jäetud täitmata.
                  Kui krediididerivatiiv pakub kaitset “n-arvu järjekohaga maksejõuetuse” vastu mitme krediididerivatiivi alusvaraks oleva võlainstrumendi hulgast, siis see, millist eespool ettenähtud protsendimääradest kohaldatakse, määratakse n-arvu kõige madalama krediidikvaliteediga krediididerivatiivi alusvaraks oleva võlainstrumendi alusel selle järgi, kas juhul, kui asutusel see esineks, siis kas seda käsitletaks I lisa kohaselt aktsepteeritava instrumendina või mitte.”

                  8.

                  Punkti 6 kohaldamisel ei ole asutustel riskiga kaalutud varade arvutamisel lubatud finantstagatise mõju tunnustamiseks kasutada direktiivi 2006/48/EÜ VIII lisa 3. osa punktides 24 kuni 29 sätestatud finantstagatise hindamise lihtsustatud meetodit.

                  9.

                  Punkti 6 kohaldamisel kauplemisportfellis hoitavate repotehingute ning väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehingute puhul võib kõiki finantsinstrumente ja kaupu, mille kauplemisportfelli kuulumine on aktsepteeritav, pidada aktsepteeritavaks tagatiseks. Riskipositsioonide korral, mis tulenevad kauplemisportfellis hoitavatest börsivälistest tuletisinstrumentidest, võib aktsepteeritavaks tagatiseks pidada ka kaupu, mille kauplemisportfelli kuulumine on aktsepteeritav. Volatiilsusega korrigeerimiste arvutamiseks selliste instrumentide või kaupade, mis ei vasta direktiivi 2006/48/EÜ VIII lisa tingimustele, laenuks andmise, müügi või andmise või laenuks võtmise, ostu või saamise korral tagatisega või muul viisil ning kui asutus kasutab selle direktiivi VIII lisa 3. osa kohast regulatiivsetel volatiilsuse korrigeerimisteguritel põhinevat meetodit, käsitletakse kõnealuseid instrumente ja kaupu nimetatud tehingus samamoodi nagu tunnustatud börsil noteeritud peamistest indeksitest väljajäävaid aktsiaid.
                  Kui asutused kasutavad direktiivi 2006/48/EÜ VIII lisa 3. osa kohast sisehinnangutel põhinevat meetodit seoses finantsinstrumentide või kaupadega, mis ei vasta selle direktiivi VIII lisa tingimustele, tuleb volatiilsusega korrigeerimised arvutada iga üksiku instrumendi kohta eraldi. Kui asutused kasutavad direktiivi 2006/48/EÜ VIII lisa 3. osas määratletud sisemudelitel põhinevat meetodit, võivad nad kohaldada seda meetodit ka kauplemisportfellis.

                  10.

                  Punkti 6 kohaldamisel seoses tasaarvelduse raamlepingute tunnustamisega, mis reguleerivad repotehinguid ja/või väärtpaberite või kaupade laenuks andmise või võtmise tehinguid ja/või muid kapitaliturutehinguid, tunnustatakse tasaarveldamist kauplemisportfelli kuuluvate ja selle väliste positsioonide vahel ainult juhul, kui tasaarveldatud tehingud vastavad järgmistele tingimustele:

                              a)

                              kõiki tehinguid hinnatakse iga päev turuhinnas ja

                              b)

                              tehingutega laenuks võetud, ostetud või saadud instrumente võib pidada direktiivi 2006/48/EÜ V jaotise 2. peatüki 3. osa 3. allosa kohaseks aktsepteeritavaks finantstagatiseks käesoleva lisa punkti 9 kohaldamata.

                  11.

                  Kui kauplemisportfelli kuuluv krediididerivatiiv on osaks sisesest riskimaandusest ja krediidiriski kaitset tunnustatakse direktiivi 2006/48/EÜ kohaselt, siis loetakse positsioonist krediididerivatiivis tulenev vastaspoole risk puuduvaks.

                  12.

                  Kapitalinõudeks on 8 % riskiga kaalutud varade kogusummast.

      III LISA
      KAPITALINÕUETE ARVUTAMINE VÄLISVALUUTARISKI KATMISEKS

                  1.

                  Kui asutuse kogu netovälisvaluuta positsiooni ja netokullapositsiooni summa, mis on arvutatud punktis 2 sätestatud korras, ületab 2 % tema kogu omavahenditest, korrutab ta oma välisvaluutapositsiooni ja netokullapositsiooni summa 8 %-ga, et arvutada omavahendite nõue valuutakursiriski katmiseks.

                  2.

                  Välisvaluutariski kapitalinõuete määramiseks kasutatakse kaheetapilist arvutust.

                  2.1.

                  Esiteks arvutatakse asutuse avatud netopositsioon igas vääringus (sealhulgas aruandlusvääring) ja kullas.See avatud netopositsioon koosneb järgmiste (positiivsete või negatiivsete) komponentide summast:
                              a)

                              netohetkepositsioon (s.t kõik asjakohases vääringus olevad varad, millest on maha arvatud kõik kohustused, sealhulgas kogunenud intress, või kulla puhul netohetkepositsioon kullas),

                              b)

                              netotähtpäevapositsioon (s.t kõik välisvaluuta ja kulla tähtpäevatehingutega saadavad summad, millest on maha arvatud kõik nende tehingutega makstavad summad, sealhulgas valuuta- ja kullafutuurid ja hetkepositsioonis mittesisalduv valuutavahetuslepingute põhisumma),

                              c)

                              tühistamatud tagatised (ja sarnased instrumendid), mida kindlasti kasutatakse ja mis on tõenäoliselt tagastamatud,

                              d)

                              tulevane tekkimata, kuid täielikult maandatud netotulu/netokulu (aruandva asutuse vabal valikul ja pädevate ametiasutuste eelneval loal võib siia arvata ka tulevase tekkimata netotulu/netokulu, mis on raamatupidamisse kandmata, kuid täielikult välisvaluuta tähtpäevatehingutega maandatud). Sellised valikud peavad olema järjepidevad,

                              e)

                              välisvaluuta- ja kullaoptsioonide kogusumma delta (või deltal põhinev) netoekvivalent, ja

                              f)

                              muude optsioonide (s.t muude kui välisvaluuta- ja kullaoptsioonide) turuväärtus.

                        Avatud netovälisvaluutapositsioonide arvutamisel võib välja jätta positsioonid, mille asutus on tahtlikult võtnud, et maandada vahetuskursi kahjulikku mõju oma maksevõime suhtarvule. Sellised positsioonid peaksid olema mittekaubeldavad või struktuurilised ning nende väljajätmiseks või nende väljajätmise tingimuste muutmiseks on vaja pädevate ametiasutuste nõusolekut. Nimetatud tingimuste kohaselt võib samamoodi käsitleda ka asutuse neid positsioone, mis käsitlevad omavahendite arvutamisel juba mahaarvatud kirjeid.
                  Esimeses lõigus osutatud arvutuste tegemisel võetakse investeerimisfondide korral arvesse investeerimisfondi tegelikke välisvaluutapositsioone. Asustused võivad usaldada aruandluse koostamise välisvaluutapositsioonide kohta investeerimisfondis kolmandale osapoolele, kui nimetatud aruande täpsus on nõuetekohaselt tagatud. Kui asutus ei ole teadlik välisvaluutapositsioonidest investeerimisfondis, siis eeldatakse, et investeerimisfond koosneb maksimaalses investeerimisfondi volituste kohaselt lubatud ulatuses investeeringutest välisvaluutasse, ja kauplemisportfelli positsioonidega seotud välisvaluutariski kapitalinõude arvutamisel arvestavad asutused maksimaalse kaudse riskipositsiooniga, mis võiks nende suhtes investeerimisfondi võimendusega positsioonide korral avaneda. Selleks suurendatakse positsiooni investeerimisfondis proportsionaalselt kuni investeerimisvolitustest tuleneva alusvaraks olevate investeeringute maksimaalse riskipositsioonini. Investeerimisfondi võetud positsiooni välisvaluutas käsitletakse kullas tehtavate investeeringute käsitlemise kohaselt eraldi vääringuna, võttes arvesse muudatust, mille kohaselt juhul, kui võimalik on investeerimisfondi investeeringu suunamine, võib pika positsiooni kogusumma lisada avatud välisvaluuta positsiooni kogusummale ja lühikese positsiooni kogusumma lühikese avatud välisvaluuta positsiooni kogusummale. Enne arvutamist ei ole tasaarveldamine selliste positsioonide vahel lubatud.
                  Pädevad ametiasutused võivad oma äranägemisel lubada asutustel kasutada iga vääringu ja kulla avatud netopositsiooni arvutamiseks ajakohast netoväärtust.

                  2.2.

                  Teiseks, kõikide muude vääringute kui aruandlusvääringu ning kulla lühikesed ja pikad netopositsioonid arvestatakse hetkekursiga ümber aruandlusvääringuks. Seejärel liidetakse need eraldi, saades tulemuseks vastavalt lühikesed ja pikad netopositsioonid. Suurim neist kahest kogusummast on asutuse üldine netovälisvaluutapositsioon.

                  3.

                  Erandina punktidest 1 ja 2 kuni edaspidise ühtlustamiseni võivad pädevad ametiasutused kehtestada või lubada asutustel kasutada käesoleva lisa kohaldamisel järgnevaid menetlusi.

                  3.1.

                  Pädevad ametiasutused võivad lähedalt seotud vääringute puhul lubada asutustel kohaldada punktides 1 ja 2 sätestatutest madalamaid kapitalinõudeid. Pädevad ametiasutused võivad lugeda vääringute paari lähedalt seotuks ainult siis, kui igapäevaste valuutakursside viimase kolme või viie aasta andmete alusel on kahjumi tõenäosus – esinedes järgneva 10 pangapäeva jooksul sellistes valuutades võrdsetel või vastandpositsioonidel, mis moodustab 4 % või vähem kõnealuse tasakaalustava positsiooni väärtusest (arvestatuna aruandevaluutas) – on vähemalt 99 % kolmeaastase vaatlusperioodi ning 95 % viieaastase vaatlusperioodi puhul. Omavahendite nõudeks kahe lähedalt seotud valuuta tasakaalustatud positsiooni puhul on 4 %, korrutatuna tasakaalustatud positsiooni väärtusega. Lähedalt seotud vääringute tasakaalustamata positsioonide ning kõigi teiste valuutade positsioonide puhul on kapitalinõudeks 8 %, mis korrutatakse suurema summaga lühikestest või pikkadest netopositsioonidest neis vääringutes pärast seda, kui on välja jäetud tasakaalustatud positsioonid lähedalt seotud vääringutes.

                  3.2.

                  Pädevad ametiasutused võivad lubada asutustel välja jätta positsioone valuutas, mille puhul kehtivad täitmiseks kohustuslikud valitsustevahelised lepingud ja mille eesmärgiks on piirata selle muutusi samas lepingus sätestatud teiste valuutade suhtes, sõltumata sellest, millist punktides 1, 2 ja punkti 3 alapunktis 1 sätestatud meetodit nad kasutavad. Asutused arvutavad oma tasakaalustatud positsioonid nendes valuutades ja allutavad need kapitalinõudele, mis ei ole väiksem kui pool kõnealuses valitsustevahelises lepingus sätestatud maksimaalselt lubatud muutusest vastavates valuutades. Tasakaalustamata positsioone neis valuutades võetakse arvesse samamoodi kui teistes valuutades.
                  Erandina esimesest lõigust võivad pädevad ametiasutused majandus- ja rahaliidu teises etapis osalevate liikmesriikide valuuta tasakaalustatud positsioonide puhul lubada kapitalinõuet 1,6 %, korrutatuna selliste tasakaalustatud positsioonide väärtusega.

                  4.

                  Liitvaluutade netopositsioonid võib jaotada nende koostisosadeks olevateks valuutadeks vastavalt kehtivatele kvootidele.

      IV LISA
      KAPITALINÕUETE ARVUTAMINE KAUBARISKI KATMISEKS

                  1.

                  Iga kaubapositsiooni või kauba tuletisinstrumentide positsiooni väljendatakse normühikus. Iga kauba hetkehinda väljendatakse aruandlusvääringus.

                  2.

                  Kulla positsioone või kulla tuletisinstrumentide positsioone käsitatakse välisvaluutariski tekitavatena ja käsitletakse tururiski arvutamiseks vastavalt vajadusele III või V lisa kohaselt.

                  3.

                  Käesoleva lisa kohaldamisel võib puhtalt varude rahastamisega seotud positsioonid välja jätta üksnes kaubariski arvutamisel.

                  4.

                  Käesoleva lisa muude sätetega hõlmamata intressimäära- ja välisvaluutariske võetakse arvesse kaubeldavate võlainstrumentide üldriski ja välisvaluutariski arvutamisel.

                  5.

                  Kui lühike positsioon saabub enne pikka positsiooni, katavad asutused ka likviidsusvaegusriski, mis võib mõnel turul ilmneda.

                  6.

                  Punkti 19 kohaldamisel on asutuse iga kauba netopositsioon selliste pikkade ja lühikeste positsioonide vahe, mis käsitlevad sama kaupa ning ühesuguseid kaubafutuure, -optsioone ja – ostutähti.
                  Pädevad ametiasutused lubavad tuletisinstrumentide positsioone käsitleda punktides 8, 9 ja 10 sätestatud viisil alusvaraks oleva kauba positsioonidena.

                  7.

                  Pädevad ametiasutused võivad sama kauba positsioonidena käsitelda järgmisi positsioone:

                              a)

                              kaupade erinevate alaliikide positsioonid, kui alaliigid on vastastikku vahetatavad, ja

                              b)

                              sarnaste kaupade positsioonid, kui need on lähedased asenduskaubad ja hinnamuutuste selgelt osutatud korrelatsioon on vähemalt 0,9 vähemalt ühe aasta jooksul.

            Eriinstrumendid

                  8.

                  Kaubafutuure ja tähtajalisi kohustusi osta või müüa üksikuid kaupu võetakse mõõtmissüsteemis arvesse normühikutes väljendatud nimisummadena ja neile määratakse kehtivusaja põhjal lõpptähtaeg.
                  Pädevad ametiasutused võivad lubada, et börsil kaubeldava futuuri kapitalinõue on võrdne börsi nõutava tagatisega, kui nad on täiesti veendunud, et see vastab täpselt futuuriga seotud riskile ja on vähemalt võrdne futuuri kapitalinõudega, mis tuleneks käesolevas lisas edaspidi sätestatud meetodiga tehtud arvutusest või V lisas kirjeldatud sisemudelite meetodi kohaldamisest.
                  Samuti võivad pädevad ametiasutused lubada, et nende tunnustatud arvelduskoja arveldatud ja käesolevas punktis nimetatud liiki börsivälise kauba tuletisinstrumentide lepingu kapitalinõue võib olla võrdne arvelduskoja nõutava tagatisega, kui nad on täiesti veendunud, et see vastab täpselt tuletisinstrumentide lepinguga seotud riskile ja on vähemalt võrdne kõnealuse lepingu kapitalinõudega, mis tuleneks käesolevas lisas edaspidi sätestatud meetodiga tehtud arvutusest või V lisas kirjeldatud sisemudelite meetodi kohaldamisest.

                  9.

                  Kaubavahetuslepinguid, kus tehingu üks pool on fikseeritud hinnaga ja teine jooksva turuhinnaga, võetakse punktides 13 kuni 18 sätestatu kohaselt lõpptähtajal põhinevas meetodis arvesse lepingu nimisummaga võrdsete positsioonide jadana, kusjuures üks positsioon vastab igale vahetuslepingu maksele ja paigutub punkti 13 tabelis 1 sätestatud tähtaegade jaotusse. Positsioonid on pikad, kui asutus maksab fikseeritud hinna ja saab ujuva hinna, ja lühikesed, kui asutus saab fikseeritud hinna ja maksab ujuva hinna.
                  Kaubavahetuslepingud, kus tehingu poolteks on erinevad kaubad, esitatakse lõpptähtajal põhineva meetodi asjakohases aruandetabelis.

                  10.

                  Käesoleva lisa kohaldamisel käsitletakse kaubaoptsioone või kauba tuletisinstrumentide optsioone positsioonidena, mille väärtus võrdub optsiooni alusvara väärtusega, mis on korrutatud selle deltaga. Need positsioonid võib tasaarveldada nende aluseks olevate ühesuguste kaupade või kauba tuletisinstrumentide tasakaalustavate positsioonide suhtes. Kasutatakse asjaomase börsi või pädevate ametiasutuste arvutatud deltat või kui kumbki ei ole kättesaadav või on tegemist börsiväliste optsioonidega, kasutatakse asutuse enda arvutatud deltat, tingimusel et pädevad ametiasutused on veendunud asutuse valitud mudeli sobivuses.
                  Pädevad ametiasutused võivad siiski nõuda, et asutused arvutaksid oma deltad pädevate ametiasutuste ettenähtud metoodika kohaselt.
                  Kõik kaubaoptsioonidega seotud muud riskid peale deltariski peavad olema kaetud.
                  Pädevad ametiasutused võivad lubada, et börsil kaubeldava väljaantud kaubaoptsiooni kapitalinõue on võrdne börsi nõutava tagatisega, kui nad on täiesti veendunud, et see vastab täpselt optsiooniga seotud riskile ja on vähemalt võrdne optsiooni kapitalinõudega, mis tuleneks käesolevas lisas edaspidi sätestatud meetodiga tehtud arvutusest või V lisas kirjeldatud sisemudelite meetodi kohaldamisest.
                  Samuti võivad pädevad ametiasutused lubada, et nende tunnustatud arvelduskoja arveldatud börsivälise optsiooni kapitalinõue võib olla võrdne arvelduskoja nõutava tagatisega, kui nad on täiesti veendunud, et see vastab täpselt optsiooniga seotud riskile ja on vähemalt võrdne börsivälise optsiooni kapitalinõudega, mis tuleneks käesolevas lisas edaspidi sätestatud meetodiga tehtud arvutusest või V lisas kirjeldatud sisemudelite meetodi kohaldamisest.
                  Lisaks võivad nad lubada, et börsil kaubeldava või börsivälise ostetud kaubaoptsiooni kapitalinõue on sama, mis tema aluseks oleval kaubal, tingimusel et tekkiv nõue ei ületa optsiooni turuväärtust. Väljaantud börsivälise optsiooni kapitalinõue seotakse selle aluseks oleva kaubaga.

                  11.

                  Kaupadega seotud ostutähti käsitletakse samamoodi kui punktis 10 nimetatud kaubaoptsioone.

                  12.

                  Repotehingute kohane kaupade või kaupade omandiõigusega seotud tagatud õiguste võõrandaja ja kaupade laenuksandmise lepingu kohane laenuandja võtavad selliseid kaupu käesoleva lisa kohaselt arvesse oma kapitalinõude arvutamisel.

            a)   Lõpptähtajal põhinev meetod

                  13.

                  Asutus kasutab iga kauba puhul eraldi lõpptähtaegade jaotust kooskõlas tabeliga 1. Selle kauba kõik positsioonid ja kõik positsioonid, mida käsitletakse punkti 7 kohaselt sama kauba positsioonidena, paigutatakse asjakohastesse lõpptähtajavöönditesse. Füüsilised varud paigutatakse esimesse lõpptähtajavööndisse.
                  Tabel 1

                              Lõpptähtajavöönd
                              (1)

                              Hinnavahe määr ( %)
                              (2)

                              0 ≤ 1 kuu

                              1,50

                              > 1 ≤ 3 kuud

                              1,50

                              > 3 ≤ 6 kuud

                              1,50

                              > 6 ≤ 12 kuud

                              1,50

                              > 1 ≤ 2 aastat

                              1,50

                              > 2 ≤ 3 aastat

                              1,50

                              > 3 aastat

                              1,50

                  14.

                  Pädevad ametiasutused võivad lubada, et positsioonid, mis on sama kauba positsioonid või mida käsitletakse sellistena punkti 7 kohaselt, võib tasaarveldada ja paigutada netopositsioonidena asjakohastesse lõpptähtajavöönditesse järgneva puhul:

                              a)

                              sama lõpptähtajaga lepinguid käsitlevad positsioonid, ja

                              b)

                              üksteisest kõige rohkem 10 päeva kaugusel oleva lõpptähtajaga lepinguid käsitlevad positsioonid, kui nende lepingutega kaubeldakse turgudel, kus tehingupäevad on igapäevased.

                  15.

                  Seejärel arvutab asutus igas lõpptähtajavööndis pikkade positsioonide summa ja lühikeste positsioonide summa. Teatavas lõpptähtajavööndis esimestena (viimastena) nimetatud positsioonidega kattuvate viimastena (esimestena) nimetatud positsioonide summa on selle vööndi tasakaalustatud positsioon, kusjuures ülejääv pikk või lühike positsioon on sama vööndi tasakaalustamata positsioon.

                  16.

                  Teatava lõpptähtajavööndi tasakaalustamata pika (lühikese) positsiooni see osa, mis on tasakaalustatud pikemat tähtaega esindava lõpptähtajavööndi tasakaalustamata lühikese (pika) positsiooniga, on kahe lõpptähtajavööndi tasakaalustatud positsioon. Tasakaalustamata pika või lühikese positsiooni see osa, mis sel viisil ei kattu, on tasakaalustamata positsioon.

                  17.

                  Asutuse iga kauba kapitalinõue arvutatakse asjakohase lõpptähtaegade jaotuse põhjal järgneva summana:

                              a)

                              tasakaalustatud pikkade ja lühikeste positsioonide summa, korrutatuna punktis 13 esitatud tabeli 1 teises veerus igale lõpptähtajavööndile määratud asjakohase hinnavahe määra ja kauba hetkehinnaga;

                              b)

                              kahe lõpptähtajavööndi tasakaalustatud positsioon iga lõpptähtajavööndi puhul, kuhu tasakaalustamata positsioon on edasi kantud, korrutatuna 0,6 % (tehingute ülekande kulumäär) ja kauba hetkehinnaga, ja

                              c)

                              ülejäänud tasakaalustamata positsioonid, korrutatuna 15 % (ostu-müügi tehingumäär) ja kauba hetkehinnaga.

                  18.

                  Asutuse üldine kaubariski kapitalinõue arvutatakse punkti 17 kohaselt igale kaubale arvutatud kapitalinõuete summana.

            b)   Lihtsustatud meetod

                  19.

                  Asutuse iga kauba kapitalinõue arvutatakse järgneva summana:

                              a)

                              15 % pikast või lühikesest netopositsioonist, korrutatuna kauba hetkehinnaga, ja

                              b)

                              3 % pika ja lühikese kogupositsiooni summast, korrutatuna kauba hetkehinnaga.

                  20.

                  Asutuse üldine kaubariski kapitalinõue arvutatakse punkti 19 kohaselt igale kaubale arvutatud kapitalinõuete summana.

            c)   Laiendatud lõpptähtajal põhinev meetod

                  21.

                  Pädevad ametiasutused võivad lubada asutustel kasutada punktides 13, 14, 17 ja 18 osutatute asemel järgmises tabelis (tabel 2) sätestatud vähimat hinnavahe määra, tehingute ülekande kulumäära ja ostu-müügi tehingumäära, tingimusel et asutuste üle järelevalvet tegevate asjaomaste pädevate ametiasutuste arvates asutused:

                              a)

                              kauplevad suurel määral kaupadega;

                              b)

                              omavad diversifitseeritud kaubaportfelli, ja

                              c)

                              ei saa veel kasutada sisemudeleid kaubariski kapitalinõude arvutamiseks V lisa kohaselt.

                        Tabel 2

                              Väärismetallid (v.a kuld)

                              Mitteväärimetallid

                              Põllumajandustooted (kulukaubad)

                              Muu, sh energiatooted

                              Hinnavahe määr ( %)

                              1,0

                              1,2

                              1,5

                              1,5

                              Tehingute ülekande kulumäär ( %)

                              0,3

                              0,5

                              0,6

                              0,6

                              Ostu-müügi tehingumäär ( %)

                              8

                              10

                              12

                              15

      V LISA
      SISEMUDELITE KASUTAMINE KAPITALINÕUETE ARVUTAMISEKS

                  1.

                  Pädevad ametiasutused võivad käesolevas lisas sätestatud tingimustel lubada asutustel kasutada oma positsiooniriski, välisvaluutariski ja/või kaubariski kapitalinõuete arvutamiseks oma siseseid riskijuhtimismudeleid I, III ja IV lisas kirjeldatud meetodite asemel või nendega kombineerituna. Iga kord on vaja pädevate ametiasutuste selgesõnalist heakskiitu, et kasutada mudeleid kapitalijärelevalveks.

                  2.

                  Heakskiit antakse üksnes siis, kui pädev ametiasutus on veendunud, et asutuse riskijuhtimise süsteem on sisuliselt veatu, süsteemi rakendatakse terviklikult ja eelkõige täidetakse järgmisi kvaliteedinõudeid:

                              a)

                              riskimõõtmise sisemudel on tihedalt seotud asutuse igapäevase riskijuhtimisega ja selle alusel antakse riskipositsioonidest aru asutuse nõukogule;

                              b)

                              asutusel on kauplemisosakondadest sõltumatu riskikontrolli osakond, kes annab aru otse nõukogule. Osakond peab vastutama asutuse riskijuhtimise süsteemi kavandamise ja rakendamise eest. Ta koostab ja analüüsib iga päev aruandeid riskimõõtmise sisemudeliga saadud tulemuste ja kauplemise piirmääradega seotud asjakohaste meetmete kohta. Osakond kinnitab sisemudeli kohe pärast selle väljatöötamist ja kontrollib pidevalt selle toimimist;

                              c)

                              asutuse juhatus ja nõukogu osalevad aktiivselt riskijärelevalves ning riskikontrolli osakonna koostatud päevaaruanded vaatab läbi selline juhtimistasand, kellel on piisavad volitused vähendada nii üksikute kauplejate võetud positsioone kui ka asutuse koguriski;

                              d)

                              asutustel on piisav hulk töötajaid, kes oskavad kasutada keerulisi mudeleid kauplemisel, riskijärelevalves, kontrollimisel ja tehingute arveldamisel;

                              e)

                              asutus on kehtestanud riskimõõtmise sisemudeli üldist toimimist käsitlevate kirjalike asutusesiseste tegevus- ja kontrollipõhimõtete täitmise järelevalve ja tagamise korra;

                              f)

                              on olemas kinnitatud andmed, et asutuse sisemudeliga on riske piisavalt täpselt mõõdetud;

                              g)

                              asutus rakendab tihti ranget stresstestimise programmi, mille tulemused vaatab nõukogu läbi ja võtab neid oma kinnitatavates tegevuspõhimõtetes ja piirmäärades arvesse. Nimetatud protsess hõlmab eelkõige likviidsuse puudumist turgudel halvenenud turutingimustes, kontsentratsiooniriski, ühesuunalisi turgusid, konkreetsete sündmuste ja äkilise maksejõuetusega seotud riske, toodete mittelineaarsust, rahatuid positsioone, hinnaerinevustega seotud positsioone ja muid riske, mis sisemudeliga võivad vajalikul määral hõlmamata jääda. Kasutatud äärmuslikud võtted peegeldavad portfellide laadi ja aega, mis võiks kuluda riskide maandamisele ja juhtimisele rasketes turutingimustes, ja

                              h)

                              asutus peab oma korrapärase siseauditi raames korraldama oma sisemudeli sõltumatu kontrollimise.

                        Esimese lõigu punktis h nimetatud kontrollimine hõlmab nii kauplemisosakondade kui ka sõltumatu riskikontrolli osakonna tegevust. Asutus peab vähemalt kord aastas kontrollima oma üldist riskijuhtimist.
                  Kontrollimisel käsitletakse:

                              a)

                              riskijuhtimissüsteemi ja selle toimimist käsitlevate dokumentide ning riskikontrolli osakonna korralduse asjakohasust;

                              b)

                              tururiski mõõtmistulemuste ühildamist igapäevase riskijuhtimisega ja juhtimisteabesüsteemi terviklikkust;

                              c)

                              menetlust, mida asutus rakendab tehingute sõlmimis- ja arveldusosakondade töötajate kasutatavate riskihindamismudelite ja hindamissüsteemide kinnitamiseks;

                              d)

                              riskimõõtmise mudeliga hõlmatud tururiskide ulatust ja riskimõõtmise menetluses tehtavate oluliste muudatuste kinnitamist;

                              e)

                              positsioone käsitlevate andmete täpsust ja täielikkust, volatiilsus- ja korrelatsiooniprognooside täpsust ja asjakohasust ning hindamise ja riskitundlikkusarvutuste täpsust;

                              f)

                              kontrollimenetlust, mida asutus rakendab sisemudelites kasutatavate teabeallikate järjepidevuse, õigeaegsuse ja usaldusväärsuse ning sõltumatuse hindamiseks, ja

                              g)

                              kontrollimenetlust, mida asutus rakendab mudeli täpsuse mõõtmiseks tehtava järeltestimise hindamiseks.

                  3.

                  Asutustel peavad olema kasutusel menetlused, millega tagatakse, et nende sisemudelid on nõuetekohaselt kinnitanud mudelite ettenähtud kvalifikatsiooniga isikud, kes ei ole sisemudelite väljatöötamise protsessiga seotud, et tagada nende sisemudelite struktuuriline usaldusväärsus ja kõikide oluliste riskide nõuetekohane katvus. Kinnitamine viiakse läbi kohe, kui sisemudel on välja töötatud ja alati, kui seda oluliselt muudetakse. Lisaks sellele viiakse kinnitamine läbi korrapäraste ajavahemike tagant, kuid eelkõige siis, kui turul on toimunud olulised struktuurimuutused või on muutunud portfelli sisu, mis võib põhjustada selle, et sisemudel ei vasta enam eesmärgile. Asutused kasutavad tehnika ja parimate kasutusviiside arendamise tulemusi. Sisemudeli kinnitamine ei piirdu järeltestimisega, vaid peab hõlmama vähemalt järgmist:

                              a)

                              testid, millest peab ilmnema, et kõik sisemudeli aluseks olevad oletused on asjakohased ja ei põhjusta riski ala- või ülehindamist;

                              b)

                              lisaks regulatiivsetele järeltestimise programmidele viivad asutused läbi oma sisemudeli kinnitamise testid seoses portfellide riskide ja struktuuriga, ja

                              c)

                              oletuslike portfellide kasutamine, millega tagatakse, et sisemudeliga võib selgitada teatavaid võimalikke ilmnevaid struktuuritegureid, näiteks olulisi alusriske ja kontsentratsiooniriske.

                  4.

                  Asutus kontrollib oma mudeli täpsust ja toimimist järeltestimise programmi abil. Järeltestimise abil tuleb iga pangapäeva kohta võrrelda asutuse portfelli päevalõpupositsioonide arvutamise mudeli alusel saadud päevast riskiväärtust portfelli väärtuse päevase muutumisega järgmise pangapäeva lõpuks.
                  Pädevad ametiasutused uurivad asutuse suutlikkust järeltestida nii tegelikke kui ka oletatavaid muutusi portfelli väärtuses. Portfelli väärtuse oletatavate muutuste järeltestimine põhineb portfelli päevalõpuväärtuse ja selle järgmise päeva lõppväärtuse võrdlemisel, eeldusel et positsioonid ei muutu. Pädevad ametiasutused nõuavad, et asutused võtaksid oma järeltestimise programmi parandamiseks asjakohaseid meetmeid, kui see osutub puudulikuks. Pädevad ametiasutused võivad nõuda asutustelt oletusliku (kasutades portfelliväärtuse muutusi, mis toimuksid, kui päevalõpupositsioonid jääksid muutumatuks), tegeliku (jättes välja lõivud, komisjonitasud ja netointressitulu) või mõlemat liiki kauplemise tulemuste järeltestimist.

                  5.

                  Kaubeldavate võlainstrumentide ja aktsiate positsioonidega seotud eririski kapitalinõuete arvutamiseks võivad pädevad ametiasutused heaks kiita asutuste sisemudeli kasutamise, kui sisemudel lisaks käesoleva lisa ülejäänud tingimuste täitmisele vastab järgmistele tingimustele:

                              a)

                              selgitab portfellis toimunud hinnamuutusi;

                              b)

                              näitab kontsentratsiooni portfelli mahu ja koosseisu muutuste osas;

                              c)

                              töötab korralikult ka ebasoodsas keskkonnas;

                              d)

                              on kontrollitud järeltestimise abil, mille eesmärk on hinnata eririski täpset mõõtmist. Kui pädevad ametiasutused lubavad sellist järeltestimist teha asjakohaste alamportfellide põhjal, tuleb need valida järjepidevalt;

                              e)

                              see hõlmab nimega seotud alusriski, mis tähendab, et asutused näitavad, et mudel on tundlik oluliste iseloomulike erinevuste suhtes sarnaste, kuid mitte kattuvate positsioonide vahel, ja

                              f)

                              see hõlmab sündmustega seotud riske.

                        Asutus täidab ka järgmised tingimused:

                              —

                              kui asutus on avatud sündmustega seotud riskile, mida asutuse riskiväärtuse mõõdik ei peegelda, kuna see ületab 10-päevase hoiuaja ja 99-protsendilise usaldusintervalli (väikese tõenäosusega ja äärmiselt tõsised sündmused), hoolitseb asutus, et selliste sündmuste mõju asutusesiseses kapitalihinnangus arvesse võetaks, ja

                              —

                              vähem likviidsetest positsioonidest ja piiratud selgusega hindadest tulenevat riski tuleb asutuse sisemudeliga hinnata ettevaatlikult ja realistlike turustsenaariumide raames. Lisaks peab sisemudel vastama minimaalsetele andmenõuetele. Sarnased asendajad peavad olema sobivalt konservatiivsed ja neid võib kasutada üksnes siis, kui olemasolevad andmed on puudulikud või ei peegelda positsiooni või portfelli tegelikku volatiilsust.

                        Asutused kasutavad tehnika ja parimate kasutusviiside arendamise tulemusi.
                  Lisaks on asutusel kapitalinõuete arvutamisel oma kauplemisportfelli positsioonidega seotud maksejõuetuse riski arvessevõtmiseks lähenemisviis, mis täiendab riskiväärtuse määra põhjal arvestatud maksejõuetuse riski, nagu käesoleva punkti eelmistes nõuetes selgitatakse. Topeltarvestamise vältimiseks võib asutus maksejõuetuse riski arvutamisel arvesse võtta, millises ulatuses see on juba riskiväärtuse määraga hõlmatud, eriti riskipositsioonide puhul, mis võidakse sulgeda ja tõenäoliselt suletakse 10 päeva jooksul ebasoodsate turutingimuste korral või kui ilmneb muid märke krediidikeskkonna halvenemisest. Kui asutus katab maksejõuetuse riski suurenemise lisamaksuga, on ta olemas meetodid selle meetme valideerimiseks.
                  Asutus näitab, et tema lähenemine vastab usaldatavusmääralt direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 84 kuni 89 sätestatud lähenemisele, eeldades, et riskitase on ühtlane ja seda korrigeeritakse vastavalt vajadusele, nii et see peegeldaks likviidsuse, kontsentreerumiste, riskimaandamise ja valikulisuse mõju.
                  Asutus, mis ei kata täiendavat maksejõuetuse riski asutusesiseselt väljatöötatud lähenemisviisi abil, arvutab lisamaksu lähenemise abil, mis vastab direktiivi 2006/48/EÜ artiklites 78 kuni 83 või 84 kuni 89 sätestatud lähenemisele.
                  Rahalise või sünteetilise väärtpaberistamise suhtes, mille puhul kohaldatakse mahaarvestamist direktiivi 2006/48/EÜ artikli 66 lõikes 2 sätestatud käsitluse kohaselt, või riskide suhtes, mille riskikaal on 1250 % nimetatud direktiivi IX lisa 4. osa kohaselt, kohaldatakse kapitalinõuet, mis ei või olla nendes käsitlustes sätestatud nõudest väiksem. Asutused, mis nende positsioonidega kauplevad, võivad rakendada teistsugust käsitlust, kui nad saavad pädevatele ametiasutustele näidata, et lisaks sellele, et need nõuded on nende valduses kauplemise eesmärgil, on nende jaoks olemas likviidne kahesuunaline turg, või sünteetilise väärtpaberistamiste korral, mis sõltuvad täielikult krediididerivatiividest, on selline turg olemas väärtpaberistatud positsioonide endi või kõigi nende koostisosade jaoks. Antud jao kohaldamisel loetakse kahesuunaline turg olemasolevaks juhul, kui eksisteerivad sõltumatud ausad ostu- ja müügipakkumised, nii et hinna, mis on mõistlikul määral seotud viimase müügihinnaga või kehtiva usaldusväärse konkureeriva pakkumisega, ja pakkumiste noteeringud saab määrata ühe päeva jooksul ning arveldada suhteliselt lühikese ajaga ja kauplemistavade kohaselt. Et asutus saaks rakendada teistsugust käsitlust, peavad tal olema piisavad turuandmed kindlustamaks, et nende positsioonide kontsentreerunud maksejõuetusrisk oleks täielikult kaetud asutuse sisemise lähenemisega täiendava maksejõuetusriski mõõtmiseks vastavalt ülaltoodud nõuetele.

                  6.

                  Punkti 4 alusel heakskiitmata sisemudeleid kasutavad asutused kohustuvad täitma eraldi eririski kapitalinõuet, mis arvutatakse I lisa kohaselt.

                  7.

                  Punkti 9 punkti b kohaldamisel korrutatakse asutuse enda arvutuste tulemuskorrutusteguriga, mille suurus on vähemalt 3.

                  8.

               Korrutustegurit suurendatakse tabeli 1 kohaselt lisateguriga vahemikus 0–1, olenevalt ületamiste arvust viimase 250 pangapäeva jooksul, mis nähtub asutuse järeltestimisest. Pädevad ametiasutused nõuavad, et asutused arvutaksid ületamisi järjepidevalt kas portfelli väärtuse tegelike või oletatavate muutuste järeltestimise põhjal. Ületamine on portfelli väärtuse päevane muutus, mis ületab asutuse mudeli põhjal leitud vastava päevase riskiväärtuse. Lisateguri määramiseks kontrollitakse ületamiste arvu vähemalt kord kvartalis.Tabel 1

                              Ületamiste arv

                              Lisategur

                              Vähem kui 5

                              0,00

                              5

                              0,40

                              6

                              0,50

                              7

                              0,65

                              8

                              0,75

                              9

                              0,85

                              10 või enam

                              1,00

                        Pädevad ametiasutused võivad üksikjuhtudel ja erandlikes olukordades loobuda nõudest suurendada korrutustegurit tabeli 1 kohase lisateguriga, kui asutus on pädevaid ametiasutusi rahuvaldaval viisil tõendanud, et selline suurendus on põhjendamatu ja mudel on sisuliselt veatu.
                  Kui arvukad ületamised osutavad, et mudel ei ole piisavalt täpne, tühistavad pädevad ametiasutused mudeli heakskiidu või rakendavad asjakohaseid meetmeid tagamaks, et mudelit parandatakse viivitamata.
                  Võimaldamaks pädevatel ametiasutustel pidevalt veenduda lisateguri asjakohasuses, teatavad asutused pädevatele ametiasutustele viivitamata ja igal juhul hiljemalt viie tööpäeva jooksul ületamistest, mis nähtuvad nende järeltestimise programmist ja tähendavad eespool esitatud tabeli kohaselt lisateguri suurendamist.

                  9.

                  Iga asutus peab täitma kapitalinõude, mis on suurem kui:

                              a)

                              tema eelmise päeva riskiväärtuse määr, mis on mõõdetud käesolevas lisas piiritletud parameetrite kohaselt, ja lisaks, kui see on otstarbekohane, täiendava maksejõuetuse riski lisamaks, nagu punktis 5 nõutakse, või

                              b)

                              eelnenud 60 pangapäeva päevaste riskiväärtuste keskmine, korrutatuna punktis 7 nimetatud teguriga, mida on kohandatud punktis 8 nimetatud teguriga, pluss vajaduse korral täiendava maksejõuetuse riski lisamaks, nagu punktis 5 nõutakse.

                  10.

                  Riskiväärtuse määra arvutamisel täidetakse järgmisi miinimumnõudeid:

                              a)

                              riskiväärtuse määr arvutatakse vähemalt iga päev;

                              b)

                              99 % ühesuunaline usaldusvahemik;

                              c)

                              10-päevane hoiuaeg;

                              d)

                              vähemalt aastane tagasivaateline vaatlusperiood, välja arvatud juhul, kui lühem vaatlusperiood on põhjendatud hinna volatiilsuse märkimisväärse äkktõusu tõttu, ja

                              e)

                              andmeid ajakohastatakse iga kolme kuu tagant.

                  11.

                  Pädevad ametiasutused nõuavad, et mudel mõõdaks täpselt kõiki olulisi optsioonide või optsioonisarnaste positsioonide hinnariske ja kõik muud mudeliga hõlmamata riskid oleksid omavahenditega asjakohaselt kaetud.

                  12.

                  Mudel hõlmab piisava hulga riskitegureid, olenevalt asutuse tegevuse ulatusest asjakohastel turgudel ja eelkõige järgnevat.

            Intressimäära risk
      Riskimõõtmissüsteem sisaldab hulka riskitegureid, mis vastavad kõikide nende vääringute intressimääradele, milles asutusel on intressimääratundlikke bilansisiseseid või -väliseid positsioone. Asutus koostab intressikõverate mudelid, kasutades mõnd üldtunnustatud meetodit. Põhiliste vääringute ja turgude oluliste intressimäärariskide puhul jagatakse intressikõver vähemalt kuude lõpptähtajavööndisse, et mõõta määrade volatiilsuse muutusi intressikõveral. Sisemudel peab samuti hõlmama riski, mis tuleneb erinevate intressikõverate liikumiste ebaperfektsest korrelatsioonist.
      Välisvaluutarisk
      Sisemudel sisaldab riskitegureid, mis vastavad kullale ja üksikutele välisvaluutadele, milles asutuse positsioonid on nomineeritud.
      Investeerimisfondide korral võetakse arvesse tegelikke välisvaluutapositsioone investeerimisfondis. Asutusedvõivad usaldada aruandluse koostamise investeerimisfondi välisvaluutapositsiooni kohta kolmandale osapoolele, kui nimetatud aruande täpsus on nõuetekohaselt tagatud. Kui asutus ei ole teadlik investeerimisfondi välisvaluutapositsioonidest, tuleks see positsioon eraldada ja seda tuleks käsitleda vastavalt III lisa punkti 2.1 neljandale lõigule.
      Aktsiakursirisk
      Sisemudel sisaldab eraldi riskitegurit vähemalt iga aktsiaturu suhtes, kus asutusel on olulisi positsioone;
      Kaubarisk
      Sisemudel sisaldab eraldi riskitegurit vähemalt iga kauba suhtes, milles asutusel on olulisi positsioone. Sisemudel peab hõlmama ka riski, mis tuleneb sarnaste, kuid mitte ühesuguste kaupade hinnaliikumiste ebaperfektsest korrelatsioonist, ja tähtpäevahindade muutumise riski, mis tuleneb lõpptähtaegade mittevastavusest. Samuti võetakse süsteemis arvesse turgude tunnusjooni, eelkõige tehingupäevi ja kauplejate võimalust positsioone sulgeda.

                  13.

                  Pädevad ametiasutused võivad lubada krediidiasutustel kasutada riskikategooriates ja riskikategooriate vahel empiirilisi korrelatsioone, kui nad on veendunud, et asutuse korrelatsioonide mõõtmise süsteem on veatu ja seda rakendatakse terviklikult.

      VI LISA
      KAPITALINÕUETE ARVUTAMINE SUURTE RISKIKONTSENTRATSIOONIDE PUHUL

                  1.

                  Artikli 1 punktis b osutatud piirmäärade ületamise arvutamiseks valitakse kõnealuse kliendi või klientide grupiga seotud tehingute kogu riskipositsiooni hulgast välja need komponendid, mille eririski nõuded on vastavalt I lisale ja/või II lisale kõrgeimad ning mille summa võrdub artikli 31 punktis a nimetatud piirmäärade ületamisega;

                  2.

                  kui piirmäärade ületamine on kestnud kuni 10 päeva, on täiendav kapitalinõue nende komponentide puhul 200 % punktis 1 nimetatud nõuetest.

                  3.

                  Pärast 10 päeva möödumist piirmäärade ületamisest paigutatakse piirmäära ületanud komponendid, mis on välja valitud punkti 1 kohaselt, tabeli 1 vastavatele ridadele esimeses veerus I lisa ja/või II lisa eririski nõuete tõusvas järjekorras. Täiendav kapitalinõue võrdub I lisas esitatud eririski nõuete ja/või II lisas neile komponentidele esitatud nõuete summaga, korrutatuna teise veeru vastava teguriga.
                  Tabel 1

                              Piirmäärade ületamine
                              (protsendina omavahenditest)

                              Tegurid

                              kuni 40 %

                              200 %

                              40 %–60 %

                              300 %

                              60 %–80 %

                              400 %

                              80 %–100 %

                              500 %

                              100 %–250 %

                              600 %

                              üle 250 %

                              900 %

      VII LISA
      KAUPLEMINE
      A OSA
      kauplemise eesmärk

                  1.

                  Kauplemise eesmärgil hoitavad positsioonid/portfellid peavad vastama järgmistele nõuetele:

                              a)

                              positsiooni/instrumendi või portfellide kohta peab olema selgelt dokumenteeritud, nõukogu poolt kinnitatud kauplemisstrateegia, mis sisaldab oodatavat hoidmise ajavahemikku;

                              b)

                              positsiooni aktiivseks haldamiseks peavad olema selgelt määratletud poliitika ja menetlused, mis sisaldavad järgmist:

                                          i)

                                          positsioonid on registreeritud börsi kauplemisletis;

                                          ii)

                                          positsiooni piirmäärad on kindlaks määratud ja nende asjakohasust jälgitakse;

                                          iii)

                                          maakleritel on vabadus positsiooni registreerida/hallata kokkulepitud piirides ja vastavalt kinnitatud strateegiale;

                                          iv)

                                          positsioonide kohta antakse nõukogule aru asutuse riskijuhtimisprotsessi lahutamatu osana, ja

                                          v)

                                          positsioone jälgitakse aktiivselt turuinfo allikate ja positsiooni või selles sisalduvate riskide likviidsuse või maandatavuse kohta antud hinnangu alusel, mis sisaldab hinnangut turusisendite kvaliteedile ja nende kättesaadavusele hindamisprotsessis, turukäibe tasemele ja turul kaubeldavate positsioonide suurustele; ja

                              c)

                              positsiooni jälgimiseks asutuse kauplemisstrateegia seisukohalt, kaasa arvatud asutuse kauplemisportfelli käibe- ja aegunud positsioonide kontrollimine, peavad olema selgelt määratletud poliitika ja menetlused.

            B OSA
      Süsteemid ja kontroll

                  1.

                  Asutused seavad sisse süsteemid ja kontrollid, mis on piisavad usaldusväärsete hinnangute andmiseks, ja järgivad neid.

                  2.

                  Süsteemid ja kontrollid sisaldavad vähemalt järgmisi komponente:

                              a)

                              hindamisprotsessi dokumenteeritud poliitika ja menetlused. See hõlmab selgelt määratletud kohustusi erinevates valdkondades, mis seonduvad hindamise, turuinformatsiooni allikate ja nende asjakohasuse läbivaatamise, sõltumatute hindamiste sageduse, sulgemishindade ajastamise, hinnangu korrigeerimise menetluste ning kuulõpu ja sihtotstarbelise kinnitamise protseduuride kindlaksmääramisega, ja

                              b)

                              hindamisprotsessi eest vastutava osakonnani viivad selged ja tehinguid sõlmivast osakonnast sõltumatud aruandlusahelad.

                        Aruandlusahel viib lõpuks välja juhatuse esimeheni.

            Usaldusväärsed hindamismeetodid

                  3.

                  Turuhinnas hindamine on vähemalt kord päevas toimuv positsioonide hindamine hõlpsasti kättesaadavate sulgemishindade juures, mille allikad on sõltumatud. Näitena võib tuua börsihinnad, börsisaali ekraanihinnad või mitme sõltumatu hea reputatsiooniga maakleri noteeringud.

                  4.

                  Turuhinnas hindamisel kasutatakse ostu-/müügihinna usaldusväärsemat poolt, välja arvatud juhul, kui asutus on kõnealust tüüpi finantsinstrumendi või kauba osas oluline turutegija ja saab sulgeda oma positsiooni turu keskmise hinnaga.

                  5.

                  Kui turuhinnas hindamine ei ole võimalik, peavad asutused enne kauplemisportfelli kapitali käsitlemise kohaldamist hindama oma positsioone/portfelle mudelipõhiselt. Mudelipõhist hindamist defineeritakse kui mistahes hindamist, mille korral tuleb kasutada võrdlusalust, ekstrapoleerimist või muud turuväärtusel põhinevat arvutust.

                  6.

                  Mudelipõhise hindamise korral tuleb täita järgmisi nõudeid:

                              a)

                              nõukogu peab olema teadlik kauplemisportfelli mudelipõhiselt hinnatavatest komponentidest ja mõistma, kui oluline on määramatus, mida see põhjustab äriühingu riski/tegevusnäitajate aruandluses;

                              b)

                              võimalusel viiakse turuteabe allikad vastavusse turuhindadega ning asjaomase hinnatava positsiooni turuteabe asjakohasust ja mudeli parameetreid tuleb hinnata sageli;

                              c)

                              kui võimalik, kasutatakse hindamismetoodikaid, mis asjaomaste finantsinstrumentide või kaupade puhul on tunnustatud turutava;

                              d)

                              kui mudel töötatakse välja asutuse enda poolt, peab see tuginema asjakohastele eeldustele, mida on hinnanud ja vaidlustanud vastavalt kvalifitseeritud osapooled, kes on väljatöötamisprotsessist sõltumatud;

                              e)

                              olemas peavad olema ametlikud muutuste kontrollimise menetlused ja mudeli kaitstud koopiat tuleb säilitada ja perioodiliselt hinnangute kontrollimiseks kasutada;

                              f)

                              riskijuhtimisega tegelev osakond peab olema teadlik kasutatud mudelite nõrkustest ja sellest, kuidas neid kõige paremini hinnangutulemustes arvesse võtta, ja

                              g)

                              mudel vaadatakse perioodiliselt üle, et määrata kindlaks selle toimimise täpsus (nt eelduste jätkuva sobivuse hindamine, kasumi/kahjumi analüüs võrrelduna riskifaktoritega, tegelike sulgemisväärtuste võrdlemine mudeli väljunditega).

                        Punkti d kohaldamisel tuleb mudel välja töötada või kinnitada tehinguid sõlmivast osakonnast sõltumatult. Seda testitakse sõltumatult. See hõlmab matemaatiliste arvutuste, eelduste ja tarkvararakenduste valideerimist.

                  7.

                  Lisaks igapäevasele turuhinnas või mudelipõhisele hindamisele tuleks teostada sõltumatu hinnakontroll. See on protsess, mille abil kontrollitakse regulaarselt turuhindade või mudeli sisendite täpsust ja sõltumatust. Kui igapäevast turuhinnas hindamist võivad teha maaklerid, siis turuhindade ja mudeli sisendite kontrollimist peab teostama tehinguid sõlmivast osakonnast sõltumatu üksus vähemalt kord kuus (või sõltuvalt turu/kauplemistegevuse laadist sagedamini). Kui sõltumatud hindamise allikad ei ole kättesaadavad või kui need on subjektiivsemad, võivad asjakohased olla usaldusväärsed meetmed, näiteks hinnangute korrigeerimised.

            Hinnangute korrigeerimised või reservid

                  8.

                  Asutused seavad sisse meetodid hinnangute korrigeerimiseks/reservide ettenägemiseks ja järgivad neid.

            Üldnormid

                  9.

                  Pädevad ametiasutused nõuavad hinnangute korrigeerimiste/reservide ametlikku ettenägemist järgneva jaoks: tuleviku krediidiriski marginaal, sulgemiskulud, tegevusriskid, ennetähtaegne lõpetamine, investeerimis- ja finantseerimiskulud, tulevased halduskulud ja kui see on asjakohane, siis mudelirisk.

            Normid vähemlikviidsetele positsioonidele

                  10.

                  Vähemlikviidsed positsioonid võivad tuleneda nii turusündmustest kui asutusega seotud olukordadest, nt kontsentreeritud ja/või aegunud positsioonidest.

                  11.

                  Asutused kaaluvad vähemlikviidsete positsioonide hindamise reservi vajalikkuse määramisel mitmeid tegureid. Nende tegurite hulka kuulub ajahulk, mis kulub positsiooni/positsioonis sisalduva riski maandamiseks, ostu-/müügihinna vahede volatiilsus ja keskmine, turunoteeringute kättesaadavus (turutegijate arv ja andmed) ning kauplemismahtude volatiilsus ja keskmine, turukontsentreerumised, positsioonide vananemine, määr, mille võrra hinnang sõltub mudelipõhisest hindamisest, ja muude riskimudelite mõju.

                  12.

                  Kolmanda osapoole hinnangute või mudelipõhise hindamise kasutamisel kaaluvad asutused, kas rakendada hinnangute korrigeerimist. Lisaks sellele kaaluvad asutused, kas on vaja luua reservid vähemlikviidsete positsioonide jaoks ja vaadata nende jätkuvat sobivust jooksvalt üle.

                  13.

                  Kui hinnangute korrigeerimistest/reservidest tulenevad jooksval majandusaastal olulised kahjud, arvatakse need maha asutuse esmastest omavahenditest vastavalt direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktile k.

                  14.

                  Muud hinnangute korrigeerimistest/reservidest tulenevad kasumid/kahjumid kaasatakse artikli 13 punkti 2 punktis b nimetatud “kauplemisportfelli puhaskasumi” arvutamisse ja lisatakse täiendavatele omavahenditele, mis on vastavalt neile sätetele aktsepteeritavad tururiski nõuete katmiseks, või arvatakse neist maha.

                  15.

                  Krediidiväärtuse korrigeerimisi/reserve, mis ületavad asutuse kohta kehtiva raamatupidamisarvestuse raamistiku alusel koostatud korrigeerimisi/reserve, käsitletakse vastavalt punktile 13, kui need põhjustavad olulisi kaotusi, või muul juhul vastavalt punktile 14.

            C OSA
      Sisesed riskimaandused

                  1.

                  Sisene riskimaandus on positsioon, mis olulisel määral või täielikult tasakaalustab kauplemisportfellivälise positsiooni või positsioonide komplektiga seonduva riskielemendi. Sisestest riskimaandustest tulenevad positsioonid on aktsepteeritavad kauplemisportfelli kapitalikäsitluse jaoks juhul, kui neid hoitakse kauplemise eesmärgil ja täidetud on A ja B osades määratud üldised kauplemise eesmärgi ja usaldusväärse hindamise kriteeriumid. Eelkõige on need järgmised:

                              a)

                              siseste riskimaanduste esmaseks eesmärgiks ei ole kapitalinõuete vältimine või vähendamine;

                              b)

                              sisesed riskimaandused on nõuetekohaselt dokumenteeritud ja nende suhtes kohaldatakse teatavaid siseseid heakskiidu- ja auditeerimisprotseduure;

                              c)

                              sisetehinguid tehakse turutingimustel;

                              d)

                              sisestest riskimaandusest tekkinud tururiski põhiosa juhitakse kauplemisportfellis dünaamiliselt lubatud piirides;

                              e)

                              sisetehingute üle toimub hoolikas järelevalve.

                        Järelevalve tagatakse piisavate menetlustega.

                  2.

                  Punktis 1 nimetatud käsitlust kohaldatakse, ilma et see piiraks sisese riskimaanduse kauplemisportfellivälise positsiooni poole suhtes rakendatavate kapitalinõuete kohaldamist.

                  3.

                  Olenemata punktidest 1 ja 2, kui asutus maandab kauplemisportfellivälise krediidiriski oma kauplemisportfelli kuuluva krediididerivatiivi abil (sisemist maandust kasutades), ei loeta kauplemisportfellivälist positsiooni kapitalinõuete arvutamise suhtes maandatuks, välja arvatud juhul, kui asutus ostab sobivalt kolmandalt kaitse andjalt krediididerivatiivi, mis vastab kauplemisportfelliväliste positsioonide suhtes direktiivi 2006/48/EÜ VIII lisa 2. osa punktis 19 toodud nõuetele. Kui selline kolmanda osapoole kaitse ostetakse ja seda kapitalinõuete arvutamise suhtes kauplemisportfellivälise positsiooni maandusena tunnistatakse, ei loeta kapitalinõuete arvutamise suhtes kauplemisportfelli kuuluvaks ei sisemist ega välist krediididerivatiivi maandust.

            D OSA
      Kauplemisportfelli kuuluvaks lugemine

                  1.

                  Asutustel on vastavalt punktis 11 sätestatud kriteeriumidele ja asutuse riskijuhtimissuutlikkust ning praktikat arvesse võttes selgelt määratletud toimimisviisid ja menetlused otsustamaks, millised positsioonid kapitalinõuete arvutamise eesmärgil kauplemisportfelli kuuluvaks loetakse. Nende toimimisviiside ja menetluste järgimist dokumenteeritakse täies ulatuses ja need alluvad korrapärasele siseauditile.

                  2.

                  Asutustel on kauplemisportfelli üldiseks haldamiseks selgelt määratletud toimimisviisid ja menetlused. Need toimimisviisid ja menetlused hõlmavad vähemalt järgmist:

                              a)

                              tegevusi, mida asutus loeb kauplemiseks ja kapitalinõuete arvutamise seisukohast kauplemisportfelli kuuluvaks;

                              b)

                              mil määral positsiooni on võimalik aktiivsest likviidsest kahesuunalisest turust lähtuvalt igapäevaselt kehtivatesse turuhindadesse ümber arvestada;

                              c)

                              mudelipõhiselt hinnatavate positsioonide puhul määra, mille võrra asutus saab:

                                          i)

                                          tuvastada kõik antud positsiooni suhtes olulised riskid;

                                          ii)

                                          maandada kõik positsiooni suhtes olulised riskid vahendite abil, mille jaoks eksisteerib aktiivne, likviidne, kahesuunaline turg ja

                                          iii)

                                          anda usaldusväärseid hinnanguid mudelis kasutatud põhiliste eelduste ja parameetrite jaoks;

                              d)

                              mil määral asutus saab ja on kohustatud andma positsiooni kohta hinnanguid, mida on võimalik väljastpoolt järjepidevalt valideerida;

                              e)

                              mil määral juriidilised piirangud või muud tegevusega seotud nõuded takistaksid asutuse võimet lühikese aja jooksul positsiooni maandamist või likvideerimist täide viia;

                              f)

                              mil määral asutus saab ja on kohustatud antud positsiooniga seotud riske oma kauplemistegevuse ulatuses aktiivselt haldama; ja

                              g)

                              mil määral asutus võib riske või positsioone kauplemisportfellidesse kaasata või neist välja arvata, ning selliste kaasa- või väljaarvamiste kriteeriume.

                  3.

                  Pädevad ametiasutused võivad lubada asutustel käsitleda positsioone, mis on direktiivi 2006/48/EÜ artikli 57 punktide l, m ja n tähenduses osalused kauplemisportfellis, vajaduse kohaselt kas omakapitali või võlakohustustena, kui asutus näitab, et on nende positsioonide suhtes aktiivne turutegija; Sel juhul peavad asutusel olema sobivate omavahenditega kauplemiseks adekvaatsed süsteemid ja kontrollmeetmed.

                  4.

                  Tähtajalised tagasiostulepingute tüüpi lepingud, mida asutus arvestab kauplemisportfelliväliselt, võidakse kapitalinõuete otstarbel kauplemisportfelli kaasata, tingimusel, et kaasatakse kõik taolised lepingud. Selles tähenduses defineeritakse tagasiostulepingute tüüpi lepinguid kui lepinguid, mis vastavad artikli 11 lõikele 2 ja VII lisa A osale, kusjuures mõlemad osad on kas raha või väärtpaberite kujul, mida on võimalik kauplemisportfelli arvata. Hoolimata sellest, kus tagasiostulepingute tüüpi lepingud on kirjendatud, kuuluvad kõik sellised lepingud kauplemisportfellivälise vastaspoole krediidiriski maksu alla.

      VIII LISA
      KEHTETUKS TUNNISTATUD DIREKTIIVID
      A OSA
      KEHTETUKS TUNNISTATUD DIREKTIIVID JA NENDE HILISEMAD MUUDATUSED
      (osutatud artiklis 52)
      Nõukogu 15. märtsi 1993. aasta direktiiv 93/6/EMÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta
      Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiiv 98/31/EÜ, millega muudetakse nõukogu direktiivi 93/6/EMÜ investeerimisühingute ja krediidiasutuste kapitali adekvaatsuse kohta
      Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuni 1998. aasta direktiiv 98/33/EÜ, millega muudetakse krediidiasutuste asutamist ja tegevust käsitleva nõukogu direktiivi 77/780/EMÜ artiklit 12, krediidiasutuste maksevõime suhtarvu käsitleva nõukogu direktiivi 89/647/EMÜ artikleid 2 ja 5 kuni 8 ning II ja III lisa ja investeerimisühingute ja krediidiasutuse kapitali adekvaatsust käsitleva nõukogu direktiivi 93/6/EMÜ artiklit 2 ja II lisa
      Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta direktiiv 2002/87/EÜ, milles käsitletakse finantskonglomeraati kuuluvate krediidiasutuste, kindlustusseltside ja investeerimisühingute täiendavat järelevalvet ning millega muudetakse nõukogu direktiive 73/239/EMÜ, 79/267/EMÜ, 92/49/EMÜ, 92/96/EMÜ, 93/6/EMÜ ja 93/22/EMÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiive 98/78/EÜ ja 2000/12/EÜ,
      Ainult artikkel 26
      Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/39/EÜ finantsinstrumentide turgude kohta, millega muudetakse nõukogu direktiive 85/611/EMÜ ja 93/6/EMÜ ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2000/12/EÜ ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 93/22/EMÜ,
      Ainult artikkel 67
      B OSA
      Rakendustähtajad
      (osutatud artiklis 52)

                  Direktiiv

                  Rakendustähtaeg

                  Nõukogu direktiiv 93/6/EMÜ

                  1.7.1995

                  Direktiiv 98/31/EÜ

                  21.7.2000

                  Direktiiv 98/33/EÜ

                  21.7.2000

                  Direktiiv 2002/87/EÜ

                  11.8.2004

                  Direktiiv 2004/39/EÜ

                  30.4.2006/31.1.2007

                  Direktiiv 2005/1/EÜ

                  13.5.2005

      IX LISA
      VASTAVUSTABEL

                  Käesolev direktiiv

                  Direktiiv 93/6/EMÜ

                  Direktiiv 98/31/EÜ

                  Direktiiv 98/33/EÜ

                  Direktiiv 2002/87/EÜ

                  Direktiiv 2004/39/EÜ

                  Artikli 1 lõike 1 esimene lause

                  Artikli 1 lõike 1 teine lause ja lõige 2

                  Artikkel 1

                  Artikli 2 lõige 1

                  Artikli 2 lõige 2

                  Artikli 7 lõige 3

                  Artikli 3 lõike 1 punkt a

                  Artikli 2 lõige 1

                  Artikli 3 lõike 1 punkt b

                  Artikli 2 lõige 2

                  Artikli 67 lõige 1

                  Artikli 3 lõike 1 punktid c-e

                  Artikli 2 lõiked 3-5

                  Artikli 3 lõike 1 punktid f ja g

                  Artikli 3 lõike 1 punkt h

                  Artikli 2 lõige 10

                  Artikli 3 lõike 1 alapunkt i

                  Artikli 2 lõige 11

                  Artikli 3 lõige 1

                  Artikli 3 lõike 1 alapunkt j

                  Artikli 2 lõige 14

                  Artikli 3 lõike 1 punktid k ja l

                  Artikli 2 lõiked 15 ja 16

                  Artikli 1 lõike 1 punkt b

                  Artikli 3 lõike 1 punkt m

                  Artikli 2 lõige 17

                  Artikli 1 lõike 1 punkt c

                  Artikli 3 lõike 1 punkt n

                  Artikli 2 lõige 18

                  Artikli 1 lõike 1 punkt d

                  Artikli 3 lõike 1 punktid o-q

                  Artikli 2 lõiked 19-21

                  Artikli 3 lõike 1 punkt r

                  Artikli 2 lõige 23

                  Artikli 3 lõike 1 punkt s

                  Artikli 2 lõige 26

                  Artikli 3 lõige 2

                  Artikli 2 lõiked 7 ja 8

                  Artikli 3 lõike 3 punktid a ja b

                  Artikli 7 lõige 3

                  Artikkel 26

                  Artikli 3 lõike 3 punkt c

                  Artikli 7 lõige 3

                  Artikkel 4

                  Artikli 2 lõige 24

                  Artikkel 5

                  Artikli 3 lõiked 1 ja 2

                  Artikkel 6

                  Artikli 3 lõige 4

                  Artikli 67 lõige 2

                  Artikkel 7

                  Artikli 3 lõige 4a

                  Artikli 67 lõige 3

                  Artikkel 8

                  Artikli 3 lõige 4b

                  Artikli 67 lõige 3

                  Artikkel 9

                  Artikli 3 lõige 3

                  Artikkel 10

                  Artikli 3 lõiked 5-8

                  Artikkel 11

                  Artikli 2 lõige 6

                  Artikli 12 esimene lõige

                  Artikli 2 lõige 25

                  Artikli 12 teine lõige

                  Artikli 13 lõike 1 esimene lõik

                  V lisa punkti 1 esimene lõik

                  Artikli 13 lõike 1 teine lõik ja lõiked 2-5

                  V lisa punkti 1 teine lõik ja punktid 2-5

                  Artikli 1 lõige 7 ja 4. lisa punktid a ja b

                  Artikkel 14

                  V lisa punktid 6 ja 7

                  4. lisa punkt c

                  Artikkel 15

                  V lisa lõige 8

                  Artikkel 16

                  V lisa lõige 9

                  Artikkel 17

                  Artikli 18 lõike 1 esimene lõik

                  Artikli 4 lõike 1 esimene lõik

                  Artikli 18 lõike 1 punktid a ja b

                  Artikli 4 lõike 1 alapunktid i ja ii

                  Artikli 1 lõige 2

                  Artikli 18 lõiked 2-4

                  Artikli 4 lõiked 6-8

                  Artikli 19 lõige 1

                  Artikli 19 lõige 2

                  Artikli 11 lõige 2

                  Artikli 19 lõige 3

                  Artikkel 20

                  Artikkel 21

                  IV lisa

                  Artikkel 22

                  Artikli 23 lõige 1 ja 2

                  Artikli 7 lõiked 5 ja 6

                  Artikli 23 lõige 3

                  Artikkel 24

                  Artikkel 25

                  Artikli 26 lõige 1

                  Artikli 7 lõige 10

                  Artikli 1 lõige 4

                  Artikli 26 lõiked 2-4

                  Artikli 7 lõiked 11-13

                  Artikkel 27

                  Artikli 7 lõiked 14 ja 15

                  Artikli 28 lõige 1

                  Artikli 5 lõige 1

                  Artikli 28 lõige 2

                  Artikli 5 lõige 2

                  Artikli 1 lõige 3

                  Artikli 28 lõige 3

                  Artikli 29 lõike 1 punktid a-c ja kaks järgmist lõiku

                  VI lisa punkt 2

                  Artikli 29 lõike 1 viimane lõik

                  Artikli 29 lõige 2

                  VI lisa punkt 3

                  Artikli 30 lõige 1 ja lõike 2 esimene lõik

                  VI lisa punktid 4 ja 5

                  Artikli 30 lõike 2 teine lõik

                  Artikli 30 lõiked 3 ja 4

                  VI lisa punktid 6 ja 7

                  Artikkel 31

                  VI lisa punkti 8 alapunkt 1, alapunkti 2 esimene lause, alapunktid 3-5

                  Artikkel 32

                  VI lisa punktid 9 ja 10

                  Artikli 33 lõiked 1 ja 2

                  Artikli 33 lõige 3

                  Artikli 6 lõige 2

                  Artikkel 34

                  Artikli 35 lõiked 1-4

                  Artikli 8 lõiked 1-4

                  Artikli 35 lõige 5

                  Artikli 8 lõike 5 esimene lause

                  Artikli 1 lõige 5

                  Artikkel 36

                  Artikli 9 lõiked 1-3

                  Artikkel 37

                  Artikkel 38

                  Artikli 9 lõige 4

                  Artikkel 39

                  Artikkel 40

                  Artikli 2 lõige 9

                  Artikli 41 lõike 1 punktid a-c

                  Artikli 10 esimene, teine ja kolmas taane

                  Artikli 41 lõike 1 punktid d ja e

                  Artikli 41 lõike 1 punkt f

                  Artikli 10 neljas taane

                  Artikli 41 lõike 1 punkt g

                  Artikkel 42

                  Artikkel 43

                  Artikkel 44

                  Artikkel 45

                  Artikkel 46

                  Artikkel 12

                  Artikkel 47

                  Artikkel 48

                  Artikkel 49

                  Artikkel 50

                  Artikkel 15

                  I lisa punktid 1-4

                  I lisa punktid 1-4

                  I lisa punkti 4 viimane lõik

                  Artikli 2 lõige 22

                  I lisa punktid 5-7

                  I lisa punktid 5-7

                  I lisa lõige 8

                  I lisa punktid 9-11

                  I lisa punktid 8-10

                  I lisa punktid 12-14

                  I lisa punktid 12-14

                  I lisa punktid 15 ja 16

                  Artikli 2 lõige 12

                  I lisa punktid 17-41

                  I lisa punktid 15-39

                  I lisa punktid 42-56

                  II lisa punktid 1 ja 2

                  II lisa punktid 1 ja 2

                  II lisa punktid 3-11

                  III lisa punkt 1

                  III lisa punkti 1 esimene lõik

                  Artikli 1 lõige 7 ja 3. lisa punkt a

                  III lisapunkt 2

                  III lisa lõige 2

                  III lisa punkti 2 alapunkti 1 esimene kuni komas lõik

                  III lisa punkti 3 alapunkt 1

                  Artikli 1 lõige 7 ja 3. lisa punkt b

                  III lisa punkti 2 alapunkti 1 neljas lõik

                  III lisa punkti 2 alapunkti 1 viies lõik

                  III lisa punkti 3 alapunkt 2

                  Artikli 1 lõige 7 ja 3. lisa punkt b

                  III lisa punkti 2 alapunkt 2, lõige 3, punkti 3 alapunkt 1

                  III lisa punktid 4-6

                  Artikli 1 lõige 7 ja 3. lisa punkt c

                  III lisa punkti 3 alapunkt 2

                  III lisa punkt 8

                  III lisa punkt 4

                  III lisa punkt 11

                  IV lisa punktid 1-20

                  VII lisa punktid 1-20

                  Artikli 1 lõige 7 ja 5. lisa

                  IV lisa punkt 21

                  Artikkel 11a

                  Artikli 1 lõige 6

                  V lisa punktid 1-12 neljas lõik

                  VIII lisa punktid 1-13 alapunkt ii

                  Artikli 1 lõige 7 ja 5. lisa

                  V lisa punkti 12 viies lõik

                  V lisa punkti 12 kuues lõik kuni lõige 13

                  VIII lisa punkti 13 alapunkt iii kuni lõige 14

                  Artikli 1 lõige 7 ja 5. lisa

                  VI lisa

                  VI lisa punkti 8 alapunkt 2 alates teisest lausest

                  VII lisa

                  VIII lisa

                  IX lisa