title: Council Directive 92/83/EEC of 19 October 1992 on the harmonization of the structures of excise duties on alcohol and alcoholic beverages

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31992L0083

Euroopa Liidu Teataja L 316 , 31/10/1992 Lk 0021 - 0027 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 9 Köide 2 Lk 0100  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 9 Köide 2 Lk 0100

		Nõukogu direktiiv 92/83/EMÜ,19. oktoober 1992,alkoholi ja alkohoolsete jookide aktsiisimaksude struktuuri ühtlustamise kohtaEUROOPA ÜHENDUSTE NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Majandusühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 99,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, [2]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust [3]ning arvestades, et:direktiiviga 92/12/EMÜ on kehtestatud aktsiisiga maksustatavate toodete üldist korraldust puudutavad sätted; [4]direktiiviga 92/84/EMÜ [5] on kehtestatud liikmesriikides alkoholile ja alkohoolsetele jookidele kohaldatava aktsiisimaksu alammäärasid käsitlevad sätted;siseturu nõuetekohaseks toimimiseks tuleks määratleda kõikide asjaomaste toodete ühtlustatud mõisted;need määratlused peaksid põhinema määratlustel, mis on esitatud käesoleva direktiivi vastuvõtmise kuupäeval kehtivas koondnomenklatuuris;õlle puhul võib lubada alternatiivseid lõpptoote maksumäära arvutamise viise;õlle puhul võib liikmesriikidel teatavates piirides lubada kohaldada aktsiisimaksu tihedusrühma suhtes, mis on üle ühe Plato kraadi, tingimusel et ühegi õlle aktsiisimäär ei ole kunagi alla ühenduse alammäära;väikestes iseseisvates õlletehastes toodetud õlle ja väikestes piiritusetehastes toodetud etanooli puhul vajatakse ühiseid lahendusi, mis võimaldaksid liikmesriikidel nende toodete suhtes vähendatud aktsiisimaksumäärasid kohaldada;kangus, mille alusel õlut maksustama hakatakse, võib liikmesriigiti erinev olla, tingimusel et sellega ei kaasne liiga suuri siseturu probleeme;õlle, veini ja muude kääritatud jookide puhul on soovitatav lubada liikmesriikidel vabastada aktsiisimaksust kodusel teel valmistatud tooted, mis ei ole valmistatud kaubanduslikul eesmärgil;põhimõtteliselt peaksid liikmesriigid kohaldama ühtset aktsiisimaksumäära kõikide veinide ja muude kääritatud jookide valmistoote hektoliitri kohta ja ühtset aktsiismaksumäära kõikide vahuveinide ja kääritatud vahujookide valmistoote hektoliitri kohta;soovitatav on lubada liikmesriikidel kohaldada vähendatud aktsiisimaksumäärasid kõikidele veinidele ja muudele kääritatud jookidele, tingimusel et nende toodete tegelik alkoholisisaldus ei ületa 8,5 mahuprotsenti;liikmesriikidele, kes alates 1. jaanuarist 1992 kohaldavad teatavatele veinidele kõrgemaid maksumäärasid, tuleks niisuguste määrade kohaldamist lubada ka edaspidi;põhimõtteliselt peaksid liikmesriigid kohaldama ühtset aktsiisimaksumäära kõikide vahesaaduste valmistoote hektoliitri kohta;soovitatav on lubada liikmesriikidel kohaldada vahesaaduste vähendatud aktsiisimaksumäärasid toodetele, mille alkoholisisaldus ei ületa 15 mahuprotsenti, ja magusatele naturaalveinidele;põhimõtteliselt peaksid liikmesriigid kohaldama puhta alkoholi hektoliitri kohta kehtivat aktsiisimaksumäära kogu käesolevas määruses käsitletud etanoolile;liikmesriigid võivad kohaldada vähendatud aktsiisimaksumäära või teha erandeid teatavatele piirkondlikele ja tavapärastele toodetele;juhul kui liikmesriikidel on lubatud kohaldada vähendatud aktsiisimaksumäärasid, ei tohiks vähendatud määrad põhjustada konkurentsimoonutusi siseturul;liikmesriikidel tuleks lubada tarbimiskõlbmatuks muutunud alkohoolsete jookide aktsiisimaks tagasi maksta;ühenduse tasandil on vaja sätestada erandid, mida kohaldatakse liikmesriikide vahel veetavatele kaupadele;liikmesriikidele peaks siiski andma võimaluse teha erandeid seoses toodete lõppkasutusega nende territooriumil;on vaja kehtestada teatamissüsteem, mis käsitleb iga liikmesriigi täielikult denatureeritud alkoholi denatureerimisnõudeid ja nende nõuete tunnustamist teistes liikmesriikides;liikmesriikide käsutuses peaks olema vahendid, et võidelda maksupettuste, maksudest kõrvalehoidmise, või muude kuritarvituste vastu, mis on seotud aktsiisimaksu eranditega;liikmesriikidel tuleks lubada käesoleva direktiiviga sätestatud erandeid rakendada tagasimaksmise kaudu;kuna teatavad liikmesriigid kohaldavad "muudele kääritatud vahujookidele" suuremaid aktsiisimaksumäärasid kui vahesaadustele, tuleks neil lubada kohaldada kõrgemaid maksumäärasid ka vahesaadustele, millel on "muude kääritatud vahujookide" omadused,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I JAGUÕLUKohaldamisalaArtikkel 11. Liikmesriigid kehtestavad õlle aktsiisimaksu käesolevas direktiivis sätestatud korras.2. Liikmesriigid kehtestavad oma maksumäärad vastavalt direktiivile 92/84/EMÜ.Artikkel 2Käesolevas määruses tähendab mõiste "õlu" kõiki tooteid, mis kuuluvad CN-koodi 2203 alla ning kõiki tooteid, mis sisaldavad õlle ja CN-koodi 2206 alla kuuluvate alkoholivabade jookide segu, kusjuures tegelik alkoholisisaldus on mõlemal juhul üle 0,5 mahuprotsendi.Aktsiisimaksu kehtestamineArtikkel 31. Liikmesriikide õllelt võetav aktsiisimaks kehtestatakse vastavalt kas lõpptoote:- hektoliitrite arvule ja Plato kraadidelevõi- hektoliitrite arvule ja tegeliku mahuprotsendilise alkoholisisalduse kraadidele.2. Kehtestades õlle maksustamismäära vastavalt direktiivile 92/84/EMÜ, võivad liikmesriigid Plato kraadide või tegeliku mahuprotsendilise alkoholisisalduse kraadide kümnendikkohad arvestamata jätta.Lisaks sellele võivad liikmesriigid, kes maksustavad õlut hektoliitrite arvu ja Plato kraadide alusel, jagada õlled kategooriatesse, mis hõlmavad kategooria kohta mitte rohkem kui neli Plato kraadi, ja maksustada sama hektoliitri määraga kõik iga kategooria õlled. Need määrad peavad eranditult olema sama suured või suuremad kui direktiivi 92/84/EMÜ artikliga 6 ettenähtud alammäär, edaspidi "alammäär".Artikkel 41. Liikmesriigid võivad väikestes iseseisvates õlletehastes pruulitud õllele kohaldada vähendatud aktsiismaksumäärasid, mis võivad vastavalt aastatoodangule erineda, järgmistes piirides:- vähendatud maksumäärasid ei kohaldata ettevõtetele, mis toodavad üle 200000 hl õlut aastas,- vähendatud maksumäärad, mis võivad langeda alammäärast allapoole, ei tohi ühtsest siseriiklikust aktsiisimaksumäärast olla üle 50 % väiksemad.2. Vähendatud maksumäärade kohaldamisel tähendab mõiste "väike iseseisev õlletehas" õlletehast, mis on teistest õlletehastest õiguslikult ja majanduslikult sõltumatu, kasutab teistest õlletehastest füüsiliselt eraldiasetsevaid ruume ning ei tegutse litsentsi alusel. Kui kaks või enam õlletehast teevad koostööd ja nende aastatoodang ei ületa kokku 200000 hl, võib neid õlletehaseid käsitleda ühe väikese iseseisva õlletehasena.3. Liikmesriigid tagavad, et kõiki vähendatud maksumäärasid, mida nad kehtestada võivad, kohaldataks samamoodi õlle suhtes, mis on nende territooriumile tarnitud teistes liikmesriikides asuvatest väikestest iseseisvatest õlletehastest. Eelkõige tagavad nad, et ühtki teistest liikmesriikidest pärit üksiktarnet ei maksustataks suurema maksuga kui sellele täpselt vastavat siseriiklikku tarnet.Artikkel 51. Liikmesriigid võivad kohaldada vähendatud aktsiisimaksumäärasid, mis võivad langeda alammäärast allapoole, õllele, mille tegelik alkoholisisaldus ei ületa 2,8 mahuprotsenti.2. Liikmesriigid võivad käesoleva artikli kohaldamist piirata toodetega, mis sisaldavad õlle ja CN-koodi 2206 alla kuuluvate alkoholivabade jookide segu.Artikkel 6Kui tingimused, mis liikmesriigid kehtestavad erandite otsese kohaldamise tagamiseks, ei näe ette teisiti, võivad liikmesriigid vabastada aktsiismaksust üksikisiku toodetud õlle, mida tarbivad tootja, tema pereliikmed või külalised, juhul kui seda õlut ei müüda.II JAGUVEINKohaldamisalaArtikkel 71. Liikmesriigid kehtestavad veini aktsiisimaksu käesolevas direktiivis sätestatud korras.2. Liikmesriigid kehtestavad oma maksumäärad vastavalt direktiivile 92/84/EMÜ.Artikkel 8Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:1. Vein — kõik tooted, mis kuuluvad CN-koodide 2204 ja 2205 alla, välja arvatud käesoleva artikli lõikes 2 määratletud vahuvein, mille:- tegelik alkoholisisaldus on üle 1,2 mahuprotsendi, kuid mitte üle 15 mahuprotsendi, tingimusel et lõpptootes sisalduv alkohol on täielikult käärimise teel saadud,- mille tegelik alkoholisisaldus on üle 15 mahuprotsendi, kuid mitte üle 18 mahuprotsendi, tingimusel et neid ei ole tootmise käigus rikastatud ning lõpptootes sisalduv alkohol on täielikult käärimise teel saadud.2. Vahuvein — kõik tooted, mis kuuluvad CN-koodide 220410, 22042110, 22042910 ja 2205 alla, ja:- on villitud pudelitesse, mis on suletud seenekujuliste korkidega, mida hoiavad kinni seosed või kinnitused, või mille ülerõhk on süsinikdioksiidisisalduse tõttu kolm baari või rohkem,- mille tegelik alkoholisisaldus on üle 1,2 mahuprotsendi, kuid mitte üle 15 mahuprotsendi, tingimusel et lõpptootes sisalduv alkohol on täielikult käärimise teel saadud.Aktsiisimaksu kehtestamineArtikkel 91. Liikmesriikide veinilt võetav aktsiisimaks kehtestatakse vastavalt lõpptoote hektoliitrite arvule.2. Kui lõigetes 3 ja 4 ei ole sätestatud teisiti, maksustavad liikmesriigid kõiki maksustamisele kuuluvaid veine ühesuguse aktsiisimaksu määraga. Samuti maksustavad nad ühesuguse aktsiisimaksu määraga kõiki maksustamisele kuuluvaid vahuveine. Nad võivad veinidele ja vahuveinidele ühesuguse maksumäära kohaldada.3. Liikmesriigid võivad kohaldada vähendatud aktsiisimaksumäärasid igat liiki veinidele ja vahuveinidele, mille tegelik alkoholisisaldus ei ületa 8,5 mahuprotsenti.4. Liikmesriigid, kes on kohaldanud alates 1. jaanuarist 1992 artikli 8 lõike 1 teises taandes nimetatud veinidele kõrgemat aktsiismaksu määra, võivad selle maksumäära kohaldamist jätkata. Kõrgem määr ei või olla kõrgem kui vahesaadustele kohaldatav ühtne siseriiklik aktsiisimaksu määr.Artikkel 10Kui tingimused, mis liikmesriigid kehtestavad käesoleva artikli otsese kohaldamise tagamiseks, ei näe ette teisiti, võivad liikmesriigid vabastada aktsiismaksust üksikisiku toodetud veini, mida tarbivad tootja, tema pereliikmed või külalised, juhul kui seda veini ei müüda.III JAGUMUUD KÄÄRITATUD JOOGID PEALE VEINI JA ÕLLEKohaldamisalaArtikkel 111. Liikmesriigid kehtestavad muude kääritatud jookide kui veini ja õlle (muud kääritatud joogid) aktsiisimaksu käesolevas direktiivis sätestatud korras.2. Liikmesriigid kehtestavad oma maksumäärad vastavalt direktiivile 92/84/EMÜ.Artikkel 12Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid, ilma et see piiraks artikli 17 sätete kohaldamist:1. Muud kääritatud joogid peale veini ja õlle — artiklis 8 nimetamata tooted, mis kuuluvad CN-koodide 2204 ja 2205 alla, ja CN-koodi 2206 alla kuuluvad tooted (välja arvatud kääritatud vahujoogid, mis on määratletud käesoleva artikli punktis 2, ja kõik artiklis 2 käsitletud tooted), mille:- tegelik alkoholisisaldus on üle 1,2 mahuprotsendi, kuid mitte üle 10 mahuprotsendi,- tegelik alkoholisisaldus on üle 10 mahuprotsendi, kuid mitte üle 15 mahuprotsendi, tingimusel et lõpptootes sisalduv alkohol on täielikult käärimise teel saadud.2. Muud kääritatud vahujoogid — tooted, mis kuuluvad CN-koodi 22060091 alla, samuti CN-koodide 220410, 22042110, 22042910 ja 2205 alla kuuluvad artiklis 8 nimetamata tooted:- mis on villitud pudelitesse, mis on suletud seenekujuliste korkidega, mida hoiavad kinni seosed või kinnitused, või mille ülerõhk on süsinikdioksiidisisalduse tõttu kolm baari või rohkem,- mille tegelik alkoholisisaldus on üle 1,2 mahuprotsendi, kuid mitte üle 13 mahuprotsendi,- mille tegelik alkoholisisaldus on üle 13 mahuprotsendi, kuid mitte üle 15 mahuprotsendi, tingimusel et lõpptootes sisalduv alkohol on täielikult käärimise teel saadud.Aktsiisimaksu kehtestamineArtikkel 131. Aktsiisimaks, mida liikmesriigid muudelt kääritatud vahujookidelt võtavad, kehtestatakse vastavalt lõpptoote hektoliitrite arvule.2. Kui lõikes 3 ei ole sätestatud teisiti, maksustavad liikmesriigid kõiki maksustamisele kuuluvaid muid kääritatud jooke ühesuguse aktsiisimaksu määraga. Samuti maksustavad nad ühesuguse aktsiisimaksu määraga kõiki maksustamisele kuuluvaid muid kääritatud vahujooke. Nad võivad kohaldada ühesugust aktsiisimaksu määra muudele kääritatud jookidele ja muudele kääritatud vahujookidele.3. Liikmesriigid võivad kohaldada vähendatud aktsiisimaksumäärasid igat liiki muudele kääritatud jookidele ja muudele kääritatud vahujookidele, mille tegelik alkoholisisaldus ei ületa 8,5 mahuprotsenti.Artikkel 14Kui tingimused, mis liikmesriigid kehtestavad käesoleva artikli otsese kohaldamise tagamiseks, ei näe ette teisiti, võivad liikmesriigid vabastada aktsiismaksust üksikisiku toodetud muud kääritatud joogid ja muud kääritatud vahujoogid, mida tarbivad tootja, tema pereliikmed või külalised, juhul kui neid jooke ei müüda.Artikkel 15Direktiivide 92/84/EMÜ ja 92/12/EMÜ kohaldamisel kehtivad veini kohta käivad viited ka muude käesolevas jaos määratletud kääritatud jookide kohta.IV JAGUVAHESAADUSEDKohaldamisalaArtikkel 161. Liikmesriigid kehtestavad vahesaaduste aktsiisimaksu käesolevas direktiivis sätestatud korras.2. Liikmesriigid kehtestavad oma maksumäärad vastavalt direktiivile 92/84/EMÜ. Need ei või kunagi olla madalamad määradest, mida liikmesriigid kohaldavad käesoleva direktiivi artikli 8 lõikes 1 ja artikli 12 lõikes 1 nimetatud toodetele.Artikkel 171. Käesolevas direktiivis tähendab mõiste "vahesaadused" kõiki tooteid, mille tegelik alkoholisisaldus on üle 1,2 mahuprotsendi, kuid mitte üle 22 mahuprotsendi ja mis kuuluvad CN-koodide 2204, 2205 ja 2206 alla, aga mida ei ole käsitletud artiklites 2, 8 ja 12.2. Olenemata artikli 12 sätetest võivad liikmesriigid käsitleda vahesaadusena mis tahes kääritatud mittevahujooki, mis kuulub artikli 12 lõike 1 kohaldamisalasse ja mille tegelik alkoholisisaldus on üle 5,5 mahuprotsendi ja mis ei ole täielikult kääritamisel saadud, ning mis tahes kääritatud vahujooke, mis kuuluvad artikli 12 lõike 2 kohaldamisalasse ja mille tegelik alkoholisisaldus on üle 8,5 mahuprotsendi ja mis ei ole täielikult kääritamisel saadud.Aktsiisimaksu kehtestamineArtikkel 181. Aktsiisimaks, mida liikmesriigid võtavad vahesaadustelt, kehtestatakse vastavalt lõpptoote hektoliitrite arvule.2. Kui lõigetes 3, 4 ja 5 ei ole sätestatud teisiti, maksustavad liikmesriigid kõiki maksustamisele kuuluvaid vahesaadusi ühesuguse aktsiisimaksu määraga.3. Liikmesriik võib kohaldada ühekordset vähendatud aktsiisimaksu määra vahesaadustele, mille tegelik alkoholisisaldus ei ületa 15 mahuprotsenti, järgmistel tingimustel:- vähendatud maksumäärad ei tohi ühtsest siseriiklikust aktsiisimaksu määrast olla üle 40 % väiksemad,- vähendatud määr ei või olla väiksem ühtsest siseriiklikust aktsiismaksu määrast, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi artikli 8 lõikes 1 ja artikli 12 lõikes 1 nimetatud toodetele.4. Liikmesriigid võivad kohaldada ühtset vähendatud aktsiismaksu määra määruse (EMÜ) nr 4252/88 artikli 13 lõigetes 1 ja 2 nimetatud vahesaadustele.Vähendatud aktsiisimaksu määr- võib langeda alammäärast allapoole, kuid ei tohi ühtsest siseriiklikust aktsiisimaksumäärast olla üle 50 % väiksem,või- ei või olla madalam vahesaadustele kohaldatavast alammäärast.5. Vahesaadustele, mis on villitud pudelitesse, mis on suletud seenekujuliste korkidega, mida hoiavad kinni seosed või kinnitused, või mille ülerõhk on süsinikdioksiidisisalduse tõttu kolm baari või rohkem, võivad liikmesriigid kohaldada sama maksumäära nagu artikli 12 lõike 2 kohaldamisalasse kuuluvate toodetele, tingimusel et see määr on vahesaaduste siseriiklikust maksumäärast kõrgem.V JAGUETANOOLKohaldamisalaArtikkel 191. Liikmesriigid kehtestavad etanooli aktsiisimaksu käesolevas direktiivis sätestatud korras.2. Liikmesriigid kehtestavad oma maksumäärad vastavalt direktiivile 92/84/EMÜ.Artikkel 20Käesolevas direktiivis tähendab mõiste "etanool" järgmist:- kõik tooted, mille tegelik alkoholisisaldus on üle 1,2 mahuprotsendi ja mis kuuluvad CN-koodide 2207 ja 2208 alla, isegi juhul, kui need tooted moodustavad osa tootest, mis kuulub kaupade koondnomenklatuuri teise kaubagruppi,- CN-koodide 2204, 2205 ja 2206 alla kuuluvad tooted, mille tegelik alkoholisisaldus on üle 22 mahuprotsendi,- tooted, mis võivad joogipiiritust sisaldada vesilahusena.Aktsiismaksu kehtestamineArtikkel 21Etanoolilt võetav aktsiisimaks kehtestatakse 20 °C juures oleva puhta alkoholi hektoliitri kohta ja arvestatakse puhta alkoholi hektoliitrite arvu alusel. Vastavalt artikli 22 sätetele maksustavad liikmesriigid kõiki maksustamisele kuuluvaid etanoolitooteid ühesuguse aktsiisimaksu määraga.Artikkel 221. Liikmesriigid võivad väikestes piiritusetehastes toodetud etanoolile kohaldada vähendatud aktsiismaksu määrasid järgmiselt:- vähendatud maksumäärasid, mis ei tohi langeda allapoole alammäära, ei kohaldata ettevõtetele, mis toodavad üle 10 hl puhast alkoholi aastas. Liikmesriigid, kes on alates 1. jaanuarist 1992 kohaldanud vähendatud aktsiisimaksu määrasid piiritusetehastele, mis toodavad 10-20 hl puhast alkoholi aastas, võivad seda ka edaspidi teha,- vähendatud maksumäärad ei tohi ühtsest siseriiklikust aktsiisimaksu määrast olla üle 50 % väiksemad.2. Vähendatud maksumäärade kohaldamisel tähendab mõiste "väike piiritusetehas" piiritusetehast, mis on õiguslikult ja majanduslikult teistest piiritusetehastest sõltumatu ning ei tegutse litsentsi alusel.3. Liikmesriigid tagavad, et kõiki vähendatud maksumäärasid, mida nad kehtestada võivad, kohaldataks samamoodi etanooli suhtes, mille on nende territooriumile tarninud teistes liikmesriikides asuvad väikesed iseseisvad tootjad.4. Liikmesriigid võivad kehtestada sätted, millega väiketootjate toodetud alkohol lubatakse vabasse ringlusse niipea, kui see on valmis (juhul kui tootjad ei ole ise sooritanud mingeid ühendusesiseseid tehinguid), ilma et selle suhtes rakendataks maksuladudes ladustamise protseduuri, ja maksustatakse lõpuks ühtse määra alusel.5. Liikmesriigid võivad kohaldada vähendatud aktsiisimaksu määrasid toodetele, mis kuuluvad CN-koodi 2208 alla ja mille tegelik alkoholisisaldus ei ületa 10 mahuprotsenti.Artikkel 23Vähendatud maksumäära, mis võib langeda alammäärast allapoole, kuid ei tohi alkoholi ühtsest siseriiklikust aktsiisimaksu määrast olla üle 50 % väiksem, võivad kohaldada järgmised liikmesriigid järgmistele toodetele:1. Prantsuse Vabariik määruse (EMÜ) nr 1576/89 artikli 1 lõike 4 punktis a määratletud rummile, mis on toodetud nimetatud määruse artikli 1 lõike 3 punktis 1 sätestatud valmistamiskohast koristatud suhkruroost ja mille lenduvate ainete sisaldus, välja arvatud etanool ja metanool, on 225 grammi puhta alkoholi hektoliitris või rohkem ja mille tegelik alkoholisisaldus on 40 mahuprotsendi või rohkem;2. Kreeka Vabariik määruses (EMÜ) nr 1576/89 määratletud värvitutele aniisimaitselistele piiritusjookidele, mille suhkrusisaldus liitri kohta on 50 grammi või vähem ja mille lõpptoote alkoholisisaldusest vähemalt 20 % koosneb alkoholist, mida on maitsestatud destilleerimise teel traditsioonilises tsüklilise toimega 1000-liitrises või väiksemas vaskdestillaatoris.VI JAGUMUUD SÄTTEDArtikkel 241. Liikmesriigid ei pea nõudma, et käesolevas direktiivis käsitletud tooteid valmistataks maksulaos niisugustest alkohoolsetest koostisosadest, mille suhtes kehtib asjaomaste aktsiisimaksude peatamise kord, juhul kui nende komponentide eest on aktsiismaks juba ettemaksuna tasutud, ning et maks, mida nõutakse alkohoolsete koostisosade eest kokku, ei ole väiksem kui maks, mida nõutakse selle toote eest, mis saadakse nende koostisosade segamise tulemusena.2. Hispaania Kuningriik ei pea käsitlema vahesaadustena Moriles-Montilla, Tarragona, Priorato ja Terra Alta piirkondades toodetud veine, millele on alkoholi lisatud niipalju, et nende alkoholisisaldus ei suurene üle 1 %.Artikkel 25Liikmesriigid võivad tagasi maksta niisuguste alkohoolsete jookide aktsiisimaksu, mis on turult kõrvaldatud seetõttu, et seisukord või vanus muudab need joogikõlbmatuks.Artikkel 26Käesolevas direktiivis nimetatud CN-koodid on käesoleva direktiivi vastuvõtmise ajal kehtiva koondnomenklatuuri koodid.VII JAGUERANDIDArtikkel 271. Liikmesriigid vabastavad käesolevas direktiivis käsitletud tooted ühtlustatud aktsiisimaksust tingimustel, mille nad sätestavad selleks, et tagada aktsiisivabastuse nõuetekohane ja arusaadav kohaldamine ning ära hoida aktsiisimaksupettusi, aktsiisi tasumisest hoidumist ja muid kuritarvitusi:a) kui tooted turustatakse alkoholina, mis on täielikult denatureeritud vastavalt mis tahes liikmesriigi nõuetele ning nendest nõuetest on asjakohaselt teatatud ja need on heaks kiidetud vastavalt käesoleva artikli lõigetele 3 ja 4. Selle erandi tegemise tingimuseks on direktiivi 92/12/EMÜ sätete kohaldamine täielikult denatureeritud alkoholi kaubanduses liikumisele;b) kui toode on denatureeritud vastavalt mis tahes liikmesriigi nõuetele ja seda kasutatakse mis tahes toote valmistamiseks, mis ei ole mõeldud inimtoiduna tarbimiseks;c) kui tooteid kasutatakse CN-koodi 2209 alla kuuluva äädika valmistamiseks;d) kui tooteid kasutatakse direktiivis 65/65/EMÜ määratletud ravimite valmistamiseks;e) kui tooteid kasutatakse lõhna- ja maitseainetena toiduainete ja mittealkohoolsete jookide valmistamisel, mille alkoholisisaldus ei ole suurem kui 1,2 mahuprotsenti;f) kui tooteid kasutatakse puhtalt või pooltoodete koostisosana täidetud või muude toiduainete valmistamiseks, tingimusel et ühelgi juhul ei ole alkoholisisaldus rohkem kui 8,5 liitrit puhast alkoholi 100 kg toote kohta šokolaadis ja 5 liitrit puhast alkoholi 100 kg toote kohta muudes toodetes.2. Liikmesriigid võivad vabastada käesolevas direktiivis käsitletud tooted ühtlustatud aktsiisimaksust tingimustel, mille nad sätestavad selleks, et tagada aktsiisivabastuse nõuetekohane ja arusaadav kohaldamine ning ära hoida aktsiisimaksupettusi, aktsiisi tasumisest hoidumist, tasumise vältimist ja muid kuritarvitusi, kui neid tooteid kasutatakse:a) analüüsitavate näidistena, vajalikeks tootmiskatseteks või teaduslikel eesmärkidel;b) teadusuuringuteks;c) meditsiinilistel eesmärkidel haiglates ja apteekides;d) tootmisprotsessis, tingimusel et lõpptoode ei sisalda alkoholi;e) niisuguste ainete valmistamiseks, mis käesoleva direktiivi kohaselt ei ole aktsiismaksuga maksustatavad.3. Iga liikmesriik teatab enne 1. jaanuari 1993 ja kolm kuud enne järgmist siseriikliku seaduse muudatust komisjonile koos kogu asjakohase teabega need denaturandid, mida ta kavatseb kasutada lõike 1 punktis a nimetatud eesmärgil. Komisjon edastab teabe teistele liikmesriikidele ühe kuu jooksul selle saamisest arvates.4. Kui komisjon ega ükski liikmesriik ei ole kahe kuu jooksul pärast teiste liikmesriikide teavitamist taotlenud, et nõukogu kõnesoleva küsimuse läbi vaataks, loetakse, et nõukogu on teatatud denatureerimisprotsessiks loa andnud. Kui ettenähtud tähtaja jooksul on esitatud vastuväide, tehakse otsus direktiivi 92/12/EMÜ artiklis 24 sätestatud korras.5. Kui liikmesriik leiab, et toote aktsiisimaksust vabastamine lõike 1 punkti a või b alusel põhjustab aktsiisimaksupettusi, aktsiisi tasumisest hoidumist ja muid kuritarvitusi, võib ta maksuvabastuse andmisest keelduda või juba antud soodustused tühistada. Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile. Komisjon edastab teabe teistele liikmesriikidele ühe kuu jooksul selle saamisest arvates. Lõplik otsus võetakse vastu direktiivi 92/12/EMÜ artiklis 24 sätestatud korras. Liikmesriigid ei pea seda otsust tagasiulatuvalt rakendama.6. Liikmesriikidel on õigus rakendada eespool nimetatud erandeid tasutud aktsiismaksu tagasimaksmise kaudu.Artikkel 28Ühendkuningriik võib jätkata alates 1. jaanuarist 1992 tehtud erandite kohaldamist järgmistele toodetele:- kontsentreeritud linnasejook, mille virde suhteline tihedus oli enne kääritamist vähemalt 1200 algvirde tihedusest (47o Plato kraadi),- aromaatsed mõruained tegeliku alkoholisisaldusega 44,2–49,2 mahuprotsenti, mis sisaldavad 1,5–6 % emajuurt, vürtse ja muid aromaatseid koostisosi ning 4–10 % suhkrut, villitud kuni 0,2 liitrit toodet sisaldavatesse nõudesse.VIII JAGULÕPPSÄTTEDArtikkel 291. Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 31. detsembril 1992. Nad teatavad sellest viivitamata komisjonile.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.2. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastuvõetavate põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.Artikkel 30Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 19. oktoober 1992Nõukogu nimeleesistujaJ. Cope[1] EÜT C 322, 21.12.1990, lk 11.[2] EÜT C 67, 16.3.1992, lk 165.[3] EÜT C 96, 18.3.1991, lk 25.[4] EÜT L 76, 23.3.1992, lk 1.[5] EÜT L 316, 31.10.1992, lk 29.--------------------------------------------------


title: Komisjoni direktiiv 2000/42/EÜ, 2. juuni 2000, millega muudetakse nõukogu direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ (vastavalt teraviljas, loomses toidus ja teatavates taimsetes saadustes, kaasa arvatud puu- ja köögiviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta) lisasidEMPs kohaldatav tekst

text:
Tähtis õiguslik teade

|

32000L0042

Euroopa Liidu Teataja L 158 , 30/06/2000 Lk 0051 - 0075

		Komisjoni direktiiv 2000/42/EÜ,2. juuni 2000,millega muudetakse nõukogu direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ (vastavalt teraviljas, loomses toidus ja teatavates taimsetes saadustes, kaasa arvatud puu- ja köögiviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta) lisasid(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/362/EMÜ teraviljas sisalduvate ja selle pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta, [1] viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2000/24/EÜ, [2] eriti selle artiklit 10,võttes arvesse nõukogu 24. juuli 1986. aasta direktiivi 86/363/EMÜ loomses toidus sisalduvate ja selle pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta, [3] viimati muudetud direktiiviga 2000/24/EÜ, eriti selle artiklit 10,võttes arvesse nõukogu 27. novembri 1990. aasta direktiivi 90/642/EMÜ taimset päritolu saadustes, sealhulgas puu- ja köögiviljas sisalduvate ja nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide kehtestamise kohta, [4] viimati muudetud direktiiviga 2000/24/EÜ, eriti selle artiklit 7,ning arvestades järgmist:(1) Nõukogu direktiivides 94/29/EÜ [5] ja 94/30/EÜ, [6] millega määratakse kindlaks direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisades nimetatud benalaksüüli, benfurakarbi, karbofuraani, karbosulfaani, tsüflutriini, etefooni, fenarimooli, furatiokarbi, lambda-tsühalotriini, metalaksüüli ja propikonasooli jääkide piirnormid, on sätestatud, et paljude toodete puhul määratakse pestitsiidide jääkide piirnormiks automaatselt asjakohane analüütiliselt määratud alammäär, välja arvatud juhul, kui enne 30. juunit 1999 on vastu võetud teistsugused piirnormid. See tähtpäev muudeti komisjoni direktiiviga 97/71/EÜ [7] tähtpäevaks "hiljemalt 1. juuliks 2000".(2) Nõukogu direktiivides 95/38/EÜ [8] ja 95/39/EÜ, [9] millega määratakse kindlaks direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisades nimetatud aldikarbi, amitraasi, metidatiooni, metomüüli, tiodikarbi, metüülpirimifossi ja tiabendasooli jääkide piirnormid, on sätestatud, et paljude toodete puhul määratakse pestitsiididejääkide piirnormiks automaatselt asjakohane analüütiliselt määratud alammäär, välja arvatud juhul, kui enne 1. juulit 2000 on vastu võetud teistsugused piirnormid.(3) Nõukogu direktiivides 96/32/EÜ [10] ja 96/33/EÜ, [11] millega määratakse kindlaks direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisades nimetatud kloromekvaadi, diasinooni, dikofooli, disulfotooni, endosulfaani, fenbutatiinoksiidi, mekarbaami, foraadi, propoksuuri, propüsamiidi, triasofossi ja triforiini jääkide piirnormid, on sätestatud, et paljude toodete puhul määratakse pestitsiidijääkide piirnormiks automaatselt asjakohane analüütiliselt määratud alammäär, välja arvatud juhul, kui enne 30. aprilli 2000 on vastu võetud teistsugused piirnormid. See tähtpäev muudeti direktiiviga 97/71/EÜ tähtpäevaks "hiljemalt 1. juuliks 2000".(4) Komisjoni direktiivis 98/82/EÜ, [12] millega määratakse kindlaks direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisades nimetatud benomüüli, karbendasiimi, metüültiofanaadi, klorotaloniili, fenvaleraadi (sealhulgas muud koostisosade segud), atsefaadi ja kvinalfossi jääkide piirnormid, on sätestatud, et paljude toodete puhul määratakse pestitsiidide jääkide piirnormiks automaatselt asjakohane analüütiliselt määratud alammäär, välja arvatud juhul, kui enne 1. juulit 2000 on vastu võetud teistsugused piirnormid.(5) Eespool nimetatud kohad jäeti kõnealuste direktiivide lisades lahtiseks või määrati kindlaks ajutiselt, kuna nende vastuvõtmise ajal ei olnud ühenduse tasandil jääkide piirnormide kehtestamiseks piisavalt andmeid. Kõnealuse tähtpäeva kindlaksmääramise eesmärgiks oli anda huvitatud isikutele vajaduse ja põhjendatuse korral piisavalt aega, et esitada andmed, mille abil on võimalik ühenduse tasandil vastu võtta analüütiliselt määratud alammäärast kõrgemad jääkide piirnormid. Tähtpäev tehti huvitatud isikutele teatavaks. Paljude täitmata lahtrite kohta on esitatud täiendavaid andmeid, mis võimaldavad piirnormid kindlaks määrata. Kui täiendavaid andmeid ei ole esitatud, on asjakohane määrata jääkide piirnormiks analüütiliselt määratud alammäär.(6) Ühenduse kaubanduspartnerid on esitanud taotlusi kõrgemate piirnormide kehtestamiseks mõnede kõnealuste pestitsiidide jaoks, mille jääkide piirnormid on baasdirektiivide lisades juba kindlaks määratud, ning lisanud taotlustele täiendavad andmed.(7) Olemasolev teave on läbi vaadatud. Paljude lahtrite puhul on andmed piisavad analüütiliselt määratud alammäärast kõrgema jääkide piirnormi kindlaksmääramiseks ja kõnealust piirnormi on asjakohane tõsta. Mõnede lahtrite puhul on olemasolev teave ebapiisav ja seetõttu on asjakohane kehtestada jääkide piirnormiks analüütiliselt määratud alammäär. Mõne lahtri puhul on teave piisav, kuid osutab sellele, et analüütiliselt määratud alammäärast kõrgema jääkide piirnormi kehtestamine võib põhjustada tarbijate lubamatult akuutset või kroonilist kokkupuudet jääkidega. Sellistel juhtudel on asjakohane määrata jääkide piirnormiks analüütiliselt määratud alammäär.(8) Komisjoni 7. aprilli 1998. aasta otsusega 98/270/EÜ [13] (toimeainet fenvaleraati sisaldavate taimekaitsevahendite lubade tühistamise kohta) on liikmesriike kohustatud tühistama fenvaleraadi taimekaitsevahendina kasutamise load 7. aprilliks 1999. Esfenvaleraadi kasutamine on jätkuvalt lubatud. Kuna praegune direktiivide 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ lisades sisalduv kirjeldus "Fenvaleraat, sealhulgas muud koostisosade segud" ei tee vahet fenvaleraadi ja esfenvaleraadi kasutamisest tulenevate jääkide vahel, on asjakohane muuta asjaomase jäägi määratlust ja piirnormi selliselt, et see kajastaks esfenvaleraadi kasutamise jätkuvat lubamist ja fenvaleraadi kasutamise keelamist.(9) Tarbijate eluaegset kokkupuutumist kõnealuste pestitsiididega toiduainete kaudu, mis võivad sisaldada nende pestitsiidide jääke, on hinnatud ja mõõdetud vastavalt Euroopa Ühenduses kasutatavatele menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Tervishoiuorganisatsiooni avaldatud juhiseid, [14] ning on välja arvutatud, et käesolevas direktiivis kindlaksmääratud jääkide piirnormid ei põhjusta aktsepteeritava päevadoosi ületamist.(10) Tarbijate akuutset kokkupuudet kõnealuste pestitsiididega iga toiduaine kaudu, mis võib sisaldada nende pestitsiidide jääke, on hinnatud ja mõõdetud vastavalt Euroopa Ühenduses kasutatavatele menetlustele ja tavadele, võttes arvesse Maailma Tervishoiuorganisatsiooni avaldatud juhiseid. On välja arvutatud, et käesolevas direktiivis täitmata lahtrite osas kindlaksmääratud piirnormid ei põhjusta ägedat toksilist mõju.(11) Tarbijate nõuetekohaseks kaitsmiseks kokkupuute eest sellistes saadustes sisalduvate ja nende pinnal esinevate jääkidega, mille jaoks ei ole luba antud, on asjakohane kehtestada kõikide nõukogu direktiividega 86/362/EMÜ, 86/363/EMÜ ja 90/642/EMÜ hõlmatud toodete puhul ajutiseks jääkide piirnormiks analüütiliselt määratud alammäär.(12) Käesolevas direktiivis sätestatud piirnormide osas on ühenduse kaubanduspartneritega Maailma Kaubandusorganisatsiooni kaudu konsulteeritud ja nende arvamusi kõnealuste piirnormide osas on arvesse võetud.(13) Taimede teaduskomitee arvamusi, eriti nõuandeid ja soovitusi pestitsiididega töödeldud toiduainete tarbijate kaitse osas on arvesse võetud. Eespool osutatud ja Maailma Tervishoiuorganisatsiooni kirjeldatud metoodika, nii nagu referentliikmesriigid seda kohaldavad ja komisjon on seda alalises taimetervise komitees kontrollinud ja hinnanud, on kooskõlas taimede teaduskomitee juhistega. [15](14) Käesoleva direktiiviga ettenähtud meetmed on kooskõlas alalise taimetervise komitee arvamusega,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:Artikkel 1Direktiivi 86/362/EMÜ II lisa A osas loetletud jääkide piirnormid asendatakse käesoleva direktiivi I lisas loetletud piirnormidega asjaomaste pestitsiidide puhul.Artikkel 21. Direktiivi 86/363/EMÜ II lisa A osas loetletud jääkide piirnormid asendatakse käesoleva direktiivi II lisas loetletud piirnormidega asjaomaste pestitsiidide puhul.2. Direktiivi 86/363/EMÜ II lisa B osas loetletud jääkide piirnormid asendatakse käesoleva direktiivi III lisas loetletud piirnormidega asjaomaste pestitsiidide puhul.Artikkel 31. Direktiivi 90/642/EMÜ II lisas loetletud jääkide piirnormid asendatakse käesoleva direktiivi IV lisas loetletud piirnormidega asjaomaste pestitsiidide puhul.2. Atsefaadi piirnorm virsikute puhul on 0,02 [16] mg/kg.Artikkel 4Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 28. veebruariks 2001. Liikmesriigid teatavad neist viivitamata komisjonile.Liikmesriigid kohaldavad kõnealuseid õigusnorme alates 1. juulist 2001.Kui liikmesriigid need normid vastu võtavad, lisavad nad nendesse normidesse või nende normide ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.Artikkel 5Käesolev direktiiv jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas.Artikkel 6Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel, 22. juuni 2000Komisjoni nimelkomisjoni liigeDavid Byrne[1] EÜT L 221, 7.8.1986, lk 37.[2] EÜT L 107, 4.5.2000, lk 28.[3] EÜT L 221, 7.8.1986, lk 43.[4] EÜT L 350, 14.12.1990, lk 71.[5] EÜT L 189, 23.7.1994, lk 67.[6] EÜT L 189, 23.7.1994, lk 70.[7] EÜT L 347, 18.12.1997, lk 42.[8] EÜT L 197, 22.8.1995, lk 14.[9] EÜT L 197, 22.8.1995, lk 29.[10] EÜT L 144, 18.6.1996, lk 12.[11] EÜT L 144, 18.6.1996, lk 35.[12] EÜT L 290, 29.10.1998, lk 25.[13] EÜT L 117, 21.4.1998, lk 15.[14] Juhised pestitsiidijääkide toidu kaudu omandamise hindamiseks (läbi vaadatud), koostatud GEMS/Food Programmei poolt koostöös pestitsiidijääkide Codex'i komiteega, avaldatud Maailma Tervishoiuorganisatsiooni poolt 1997. aastal (WHO/FSF/FOS/97.7).[15] SCP/RESI/021; SCP/RESI/024.[16] Väljendab analüütiliselt määratud alammäära.--------------------------------------------------I LISANB:Lugeja mugavuse huvides on jääkide piirnormid, mida on eelmiste direktiivide lisadega võrreldes muudetud, esitatud poolpaksus kirjas; tavalises kirjas esitatud piirnormid kinnitavad kehtivaid piirnorme.Rühmad ja üksiktoodete näited, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme | Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg) |Etefoon | Fenarimool | Diasinoon | Dikofool (p, p- ja o, p-isomeeride summa) | Kloro- mekvaat | Triasofoss | Fenvaleraat ja esfenvaleraat | Karbofuraan (karbofuraani ja 3-hüdroksükarbofuraani summa, väljendatud karbofuraanina) | Benfurakarb | Endosulfaan (alfa- ja beeta-isomeeride ja endosulfaansulfaatide summa, väljendatud endosulfaanina) | Foraat (foraadi, selle hapnikuanaloogi ning nende sulfoksiidide ja sulfoonide summa, väljendatud foraadina) | Tiabendasool |RR ja SS isomeeride summa | RS ja SR isomeeride summa |TERAVILI | 0,02 | 0,02 | 0,02 | 0,02 | | | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 |Oder | 0,5 | | | | 2 | | 0,2 | 0,05 | | | | | |Tatar | | | | | | | | | | | | | |Mais | | | | | | | | | | | | | |Hirss | | | | | | | | | | | | | |Kaer | | | | | 5 | | 0,2 | 0,05 | | | | | |Riis | | | | | | | | | | | | | |Rukis | 0,5 | | | | 2 | | 0,05 | | | | | | |Sorgo | | | | | | | | | | | | | |Tritikale | 0,2 | | | | 2 | | 0,05 | | | | | | |Nisu | 0,2 | | | | 2 | | 0,05 | | | | | | |Muu teravili | 0,05 | | | | 0,05 | | 0,02 | 0,02 | | | | | |--------------------------------------------------II LISANB:Lugeja mugavuse huvides on jääkide piirnormid, mida on eelmiste direktiivide lisadega võrreldes muudetud, esitatud poolpaksus kirjas; tavalises kirjas esitatud piirnormid kinnitavad kehtivaid piirnorme.Pestitsiidide jäägid | Piirnormid mg/kg (ppm) |I lisas rubriikides nr ex0201, 0202, 0203, 0204, 02050000, 0206, 0207, ex0208,020900, 0210, 160100 ja 1602 loetletud lihas, lihatoodetes, rupsis ja loomses rasvas sisalduva rasva puhul | I lisas rubriigis nr 0401 nimetatud lehmatoorpiima ja täispiima puhul; muude rubriikidesse nr 0401, 0402, 040500 ja 0406 kuuluvate toiduainete puhul | I lisas rubriikides nr 040700 ja 0408 loetletud koorega värskete munade, linnumunade ja munarebude puhul |Endosulfaan (alfa- ja beeta-endosulfaansulfaatide summa, väljendatud endosulfaanina) | 0,1 | 0,004 | 0,1 |Triasofoss | 0,02 | 0,02 | 0,02 |Fenvaleraat ja esfenvaleraat: | | | |RR ja SS isomeeride summa__NEWLINE__0207 linnuliha__NEWLINE__muud tooted | 0,02 0,2 | 0,02 | 0,02 |RS ja SR isomeeride summa__NEWLINE__0207 linnuliha__NEWLINE__muud tooted | 0,02 0,05 | 0,02 | 0,02 |--------------------------------------------------III LISANB:Lugeja mugavuse huvides on jääkide piirnormid, mida on eelmiste direktiivide lisadega võrreldes muudetud, esitatud poolpaksus kirjas; tavalises kirjas esitatud piirnormid kinnitavad kehtivaid piirnorme.Pestitsiidide jäägid | Piirnorm mg/kg (ppm) |I lisa rubriikides nr ex 0201, 0202, 0203, 0204, 02050000, 0206, 0207, ex 0208, 020900, 0210, 160100 ja 1602 loetletud liha (sh rasva), lihatoodete, rupsi ja loomse rasva puhul | I lisas rubriikides nr 0401, 0402, 040500 ja 0406 nimetatud piima ja piimatoodete puhul | I lisas rubriikides nr 040700 ja 0408 loetletud koorega värskete munade, linnumunade ja munarebude puhul |Kloromekvaat__NEWLINE__kanamaks__NEWLINE__kariloomade neer__NEWLINE__kariloomade maks__NEWLINE__muu | 0,05 0,2 0,1 0,05 | 0,05 | 0,05 |--------------------------------------------------IV LISANB:Lugeja mugavuse huvides on jääkide piirnormid, mida on eelmiste direktiivide lisadega võrreldes muudetud, esitatud poolpaksus kirjas; tavalises kirjas esitatud piirnormid kinnitavad kehtivaid piirnorme.Rühmad ja üksiktoodete näited, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme | Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg) |Benomüül/karbendasiim metüültiofanaat (summa väljendatud karbendasiimina) | Klorota- loniil | Kinaalfoss | Kloromekvaat | Fenvaleraat ja esfenvaleraat | Fenbutatiinoksiid | Diasinoon | Disulfotoon (disulfotooni, disulfotoonsulfoksiidi ja disulfotoon sulfooni summa, väljendatud disulfotoonina) | Endosulfaan (alfa- ja beeta-isomeeride ning endosulfaansulfaatide summa, väljendatud endosulfaanina) | Mekarbam | Foraat (foraadi, selle hapnikuanaloogi ning nende sulfoksiidide ja sulfoonide summa, väljendatud foraadina) | Propoksuur | Propüsamiid | Triasofoss | Triforiin | Metidatioon |RR ja SS isomeeride summa | RS ja SR isomeeride summa |1.Puuvili, värske, kuivatatud või kuumtöötlemata, säilitatud külmutatult ilma suhkrut lisamata; pähklid | 0,05 | | | 0,02 | 0,05 | 0,05 | 0,02 |i)TSITRUSVILJAD | 5 | 0,01 | | 0,05 | 0,02 | 0,02 | 5 | | | 0,5 | | | | 0,02 | | 0,05 | 2 |Greipfruudid | | | | | | | | 1 | | | | | | | | | |Sidrunid | | | | | | | | | | | | | 0,3 | | | | |Laimid | | | | | | | | | | | | | 0,3 | | | | |Mandariinid (kaasa arvatud klementiinid ja samalaadsed hübriidid) | | | | | | | | | | | | | 0,3 | | | | |Apelsinid | | | | | | | | 1 | | | | | | | | | |Pomelod | | | | | | | | 1 | | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | 0,02 | | | | | 0,05 | | | | |ii)PÄHKLIPUU VILJAD (koortega või koorteta) | 0,1 | 0,01 | | 0,1 | 0,02 | 0,02 | 0,05 | 0,05 | | 0,1 | | | 0,05 | 0,02 | | 0,05 | 0,05 |Mandlid | | | | | | | | | | | | | | | | | |Brasiilia pähklid | | | | | | | | | | | | | | | | | |Kašupähklid | | | | | | | | | | | | | | | | | |Kastanid | | | | | | | | | | | | | | | | | |Kookospähklid | | | | | | | | | | | | | | | | | |Sarapuupähklid | | | | | | | | | | | | | | | | | |Makadaamiapähklid | | | | | | | | | | | | | | | | | |Pekaanipähklid | | | | | | | | | | | | | | | | | |Piiniapähklid | | | | | | | | | | | | | | | | | |Pistaatsiad | | | | | | | | | | | | | | | | | |Kreeka pähklid | | | | | | | | | | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | | | | | | | | | | |iii)ÕUNVILJAD | 2 | 1 | | 0,05 | 0,05 | 0,02 | 2 | | | 0,3 | | | 0,05 | 0,02 | | 2 | 0,3 |Õunad | | | | | | | | 0,3 | | | | | | | | | |Pirnid | | | | | | | | 0,3 | | | | | | | | | |Küdooniad | | | | | | | | | | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | 0,02 | | | | | | | | | |iv)LUUVILJAD | | | | 0,05 | 0,02 | 0,02 | 0,05 | | | | | | 0,05 | 0,02 | | | |Aprikoosid | 1 | 1 | | | | | | | | | | | | | | 2 | |Kirsid | | | | | | | | 0,3 | | | | | | | | 2 | 0,02 |Virsikud (kaasa arvatud nektariinid ja samalaadsed hübriidid) | 1 | 1 | | | | | | | | 0,5 | | | | | | 2 | |Ploomid | 0,5 | | | | | | | 0,1 | | | | | | | | 1 | |Muud | 0,1 | 0,01 | | | | | | 0,02 | | 0,05 | | | | | | 0,05 | 0,2 |v)MARJAD JA VÄIKSED PUUVILJAD | | | | 0,05 | | | | | | | | | | 0,02 | | | |a)Laua- ja veiniviinamarjad | 2 | | | | 0,1 | 0,02 | 2 | 0,02 | | 0,5 | | | 0,05 | | | 0,05 | 0,5 |Lauaviinamarjad | | 1 | | | | | | | | | | | | | | | |Veiniviinamarjad | | 3 | | | | | | | | | | | | | | | |b)Maasikad (välja arvatud metsmaasikad) | 0,1 | 3 | | | 0,02 | 0,02 | 1 | 0,02 | | 0,05 | | | 0,05 | | | 0,05 | 0,02 |c)Koguviljad (välja arvatud metsamarjad) | 0,1 | | | | 0,02 | 0,02 | 0,05 | 0,02 | | 0,05 | | | 0,05 | | | 0,05 | 0,02 |Murakad | | | | | | | | | | | | | | | | | |Põldmurakad | | | | | | | | | | | | | | | | | |Logani murakad | | | | | | | | | | | | | | | | | |Vaarikad | | 10 | | | | | | | | | | | | | | | |Muud | | 0,01 | | | | | | | | | | | | | | | |d)Muud väiksed puuviljad ja marjad (välja arvatud metsamarjad) | 0,1 | | | | 0,02 | 0,02 | 0,05 | | | 0,05 | | | | | | | 0,02 |Mustikad | | | | | | | | 0,2 | | | | | | | | | |Jõhvikad | | 2 | | | | | | | | | | | | | | | |Sõstrad (punased, mustad ja valged) | | 10 | | | | | | 0,2 | | | | | 0,2 | | | 2 | |Karusmarjad | | 10 | | | | | | 0,2 | | | | | 0,2 | | | 2 | |Muud | | 0,01 | | | | | | 0,02 | | | | | 0,05 | | | 0,05 | |e)Looduses kasvavad marjad ja viljad | 0,1 | 0,01 | | | 0,02 | 0,02 | 0,05 | 0,02 | | 0,05 | | | 0,05 | | | 0,05 | 0,02 |vi)MUUD | | | | | 0,02 | 0,02 | | | | 0,05 | | | 0,05 | 0,02 | | 0,05 | |Avokaadod | | | | | | | | | | | | | | | | | |Banaanid | 1 | 0,2 | | | | | 3 | | | | | | | | | | |Datlid | | | | | | | | | | | | | | | | | |Viigimarjad | | | | | | | | | | | | | | | | | |Kiivid | | | | | | | | 0,2 | | | | | | | | | |Kääbusapelsinid | | | | | | | | | | | | | | | | | |Litšid | | | | | | | | | | | | | | | | | |Mangod | | | | | | | | | | | | | | | | | |Oliivid | | | | 0,1 | | | | | | | | | | | | | 1 |Kannatuslille viljad | | | | | | | | | | | | | | | | | |Ananassid | | | | | | | | | | | | | | | | | |Papaiad | | | | | | | | | | | | | | | | | |Muud | 0,1 | 0,01 | | 0,05 | | | 0,05 | 0,02 | | | | | | | | | 0,02 |2.Köögiviljad, värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatud | | | 0,05 | 0,05 | | | | | 0,02 | | 0,05 | 0,05 | | | | | |i)JUURVILJAD JA MUGULKÖÖGIVILJAD | 0,1 | | | | 0,02 | 0,02 | 0,05 | | | 0,05 | | | 0,05 | 0,02 | 0,02 | 0,05 | 0,02 |Peet | | | | | | | | | | | | | | | | | |Porgand | | 1 | | | | | | 0,2 | | | | | | | | | |Juurseller | | 0,5 | | | | | | | | | | | | | | | |Mädarõigas | | | | | | | | | | | | | | | | | |Maapirn | | | | | | | | | | | | | | | | | |Pastinaak | | | | | | | | | | | | | | | | | |Juurpetersell | | | | | | | | | | | | | | | | | |Redis | | | | | | | | | | | | | | | | | |Aed-piimjuur | | | | | | | | | | | | | | | | | |Maguskartul | | | | | | | | | | | | | | | | | |Kaalikas | | | | | | | | | | | | | | | | | |Naeris | | | | | | | | | | | | | | | | | |Jamss | | | | | | | | | | | | | | | | | |Muud | | 0,01 | | | | | | 0,02 | | | | | | | | | |ii)SIBULKÖÖGIVILJAD | 0,1 | | | | 0,02 | 0,02 | 0,05 | 0,02 | | 0,05 | | | 0,05 | 0,02 | 0,02 | 0,05 | 0,02 |Küüslauk | | 0,5 | | | | | | | | | | | | | | | |Sibul | | 0,5 | | | | | | | | | | | | | | | |Šalott | | 0,5 | | | | | | | | | | | | | | | |Talisibul | | 5 | | | | | | | | | | | | | | | |Muud | | 0,1 | | | | | | | | | | | | | | | |iii)VILIKÖÖGIVILJAD | | | | | | | | | | | | | 0,05 | 0,02 | 0,02 | | 0,02 |a)Maavitsalised | | 2 | | | | | | 0,5 | | | | | | | | 0,05 | |Tomatid | 0,5 | | | | 0,05 | 0,02 | 1 | | | 0,5 | | | | | | | |Punapiprad | | | | | | | | | | | | | | | | | |Baklažaanid | 0,5 | | | | | | 1 | | | | | | | | | | |Muud | 0,1 | | | | 0,02 | 0,02 | 0,05 | | | 0,05 | | | | | | | |b)Kõrvitsalised – söödav koor | | | | | 0,02 | 0,02 | | 0,02 | | 0,05 | | | | | | 0,5 | |Kurgid | 1 | 1 | | | | | 0,5 | | | | | | | | | | |Kornišonid | | 5 | | | | | | | | | | | | | | | |Suvekõrvitsad | 0,3 | | | | | | 0,5 | | | | | | | | | | |Muud | 0,1 | 0,01 | | | | | 0,05 | | | | | | | | | | |c)Kõrvitsalised – mittesöödav koor | | 1 | | | 0,02 | 0,02 | 0,05 | 0,02 | | 0,3 | | | | | | 0,05 | |Melonid | 0,5 | | | | | | | | | | | | | | | | |Patissonid | 0,5 | | | | | | | | | | | | | | | | |Arbuusid | | | | | | | | | | | | | | | | | |Muud | 0,1 | | | | | | | | | | | | | | | | |d)Suhkrumais | 0,1 | 0,01 | | | 0,02 | 0,02 | 0,05 | 0,02 | | 0,05 | | | | | | 0,05 | |iv)KAPSASKÖÖGIVILJAD | | | | | | | 0,05 | 0,02 | | 0,05 | | | | 0,02 | 0,02 | 0,05 | 0,02 |a)Õisik-kapsad | 0,1 | 3 | | | 0,02 | 0,02 | | | | | | | 0,5 | | | | |Spargelkapsas | | | | | | | | | | | | | | | | | |Lillkapsas | | | | | | | | | | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | | | | | | | | | | |b)Peakapsad | | | | | | 0,02 | | | | | | | | | | | |Rooskapsas | 0,5 | 0,5 | | | 0,05 | | | | | | | | | | | | |Peakapsas | | 3 | | | 0,05 | | | | | | | | 0,5 | | | | |Muud | 3 | 0,01 | | | 0,02 | | | | | | | | 0,05 | | | | |c)Lehtkapsad | 0,1 | 0,01 | | | 0,02 | 0,02 | | | | | | | 0,05 | | | | |Hiina kapsas | | | | | | | | | | | | | | | | | |Lehtkapsas | | | | | | | | | | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | | | | | | | | | | |d)Nuikapsas | 0,1 | 0,01 | | | 0,02 | 0,02 | | | | | | | 0,05 | | | | |v)LEHTKÖÖGIVILJAD JA VÄRSKED MAITSETAIMED | | | | | 0,02 | 0,02 | 0,05 | 0,02 | | 0,05 | | | 0,05 | | 0,02 | 0,05 | 0,02 |a)Salat ja muu sarnane | | 0,01 | | | | | | | | | | | | 1 | | | |Salatkress | | | | | | | | | | | | | | | | | |Põldkännak | | | | | | | | | | | | | | | | | |Salat | 5 | | | | | | | | | | | | | | | | |Eskariool | | | | | | | | | | | | | | | | | |Muud | 0,1 | | | | | | | | | | | | | | | | |b)Spinat ja muu sarnane | 0,1 | 0,01 | | | | | | | | | | | | 0,02 | | | |Spinat | | | | | | | | | | | | | | | | | |Lehtpeet (mangold) | | | | | | | | | | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | | | | | | | | | | |c)Ürt-allikkress | 0,1 | 0,01 | | | | | | | | | | | | 0,02 | | | |d)Salatsigur | 0,1 | 0,01 | | | | | | | | | | | | 0,02 | | | |e)Maitsetaimed | 0,1 | 5 | | | | | | | | | | | | 1 | | | |Aed-harakputk | | | | | | | | | | | | | | | | | |Murulauk | | | | | | | | | | | | | | | | | |Petersell | | | | | | | | | | | | | | | | | |Lehtseller | | | | | | | | | | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | | | | | | | | | | |vi)KAUNVILJAD (värsked) | 0,1 | | | | 0,02 | 0,02 | 0,05 | 0,02 | | 0,05 | | | 0,05 | 0,02 | 0,02 | 0,05 | 0,02 |Oad (kaunadega) | | | | | | | | | | | | | | | | | |Oad (kaunadeta) | | 0,05 | | | | | | | | | | | | | | | |Herned (kaunadega) | | 2 | | | | | | | | | | | | | | | |Herned (kaunadeta) | | 0,3 | | | | | | | | | | | | | | | |Muud | | 0,01 | | | | | | | | | | | | | | | |vii)VARSKÖÖGIVILJAD (värsked) | | | | | 0,02 | 0,02 | 0,05 | 0,02 | | 0,05 | | | | 0,02 | 0,02 | 0,05 | 0,02 |Spargel | | | | | | | | | | | | | | | | | |Hispaania artišokk | | | | | | | | | | | | | | | | | |Seller | 2 | 10 | | | | | | | | | | | | | | | |Apteegitill | | | | | | | | | | | | | | | | | |Kera-artišokk | | | | | | | | | | | | | | | | | |Porrulauk | | 10 | | | | | | | | | | | 1 | | | | |Rabarber | 2 | | | | | | | | | | | | | | | | |Muud | 0,1 | 0,01 | | | | | | | | | | | 0,05 | | | | |viii)SEENED | | | | | 0,02 | 0,02 | 0,05 | 0,02 | | 0,05 | | | 0,05 | 0,02 | 0,02 | 0,05 | 0,02 |a)Kultuurseened | 1 | 2 | | | | | | | | | | | | | | | |b)Looduses kasvavad seened | 0,1 | 0,01 | | | | | | | | | | | | | | | |3.Kaunviljad | | 0,01 | 0,05 | 0,05 | 0,02 | 0,02 | 0,05 | 0,02 | 0,02 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,02 | 0,02 | 0,05 | 0,02 |Oad | 2 | | | | | | | | | | | | | | | | |Läätsed | | | | | | | | | | | | | | | | | |Herned | | | | | | | | | | | | | | | | | |Muud | 0,1 | | | | | | | | | | | | | | | | |4.Õliseemned | | | 0,05 | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,02 | | 0,05 | | 0,05 | | | 0,05 | |Linaseemned | | | | | | | | | | | | | | | | | |Maapähklid | | 0,05 | | | | | | | | | | 0,1 | | | | | |Mooniseemned | | | | | | | | | | | | | | | | | |Seesamiseemned | | | | | | | | | | | | | | | | | |Päevalilleseemned | | | | | | | | | | | | | | | | | |Rapsiseemned | | | | | | | | | | | | | | 0,1 | | | 0,05 |Sojaoad | 0,2 | | | | | | | | | 0,5 | | | | | | | |Sinepiseemned | | | | | | | | | | | | | | | | | |Puuvillaseemned | | | | | | | | | | 0,3 | | | | | 0,1 | | |Muud | 0,1 | 0,01 | | | | | | | | 0,1 | | 0,05 | | 0,05 | 0,02 | | 0,02 |5.Kartul | 0,1 | 0,01 | 0,05 | 0,05 | 0,02 | 0,02 | 0,05 | 0,02 | 0,02 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,02 | 0,02 | 0,05 | 0,02 |Varajased kartulid | | | | | | | | | | | | | | | | | |Söögikartulid | | | | | | | | | | | | | | | | | |6.Tee (kuivatatud lehed ja varred, fermenditud või mitte, Camellia sinensis) | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 30 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,1 | 0,1 |7.Humal (kuivatatud), kaasa arvatud humalakäbi graanulid ja kontsentreerimata pulber | 0,1 | 50 | 0,1 | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 30 | 3 |NB:Lugeja mugavuse huvides on jääkide piirnormid, mida on eelmiste direktiivide lisadega võrreldes muudetud, esitatud poolpaksus kirjas; tavalises kirjas esitatud piirnormid kinnitavad kehtivaid piirnorme.Rühmad ja üksiktoodete näited, mille suhtes kohaldatakse jääkide piirnorme | Pestitsiidide jäägid ja jääkide piirnormid (mg/kg) |Metomüül/tiodikarb (summa väljendatud metomüülina) | Metüülpirimifoss | Tiabendasool | Karbofuraan (karbofuraani ja 3-hüdroksükarbofuraami summa, väljendatud karbofuraanina) | Karbosulfaan | Benfurakarb | Furatiokarb | Benalaksüül | Metalaksüül | Lambda-tsühalotriin | Propikonasool | Tsüflutriin ja b-tsüflutriin (isomeeride summa) | Etefoon | Fenarimool | Aldikarb (aldikarbi, selle sulfoksiidi ja selle sulfooni summa, väljendatud aldikarbina) | Amitraas (amitraasi ja kõikide selle 2,4 dimetüülaniliini sisaldavate metaboliidide summa, väljendatud amitraasina) | Dikofool (p.p' ja o.p' isomeeride summa) |1.Puuvili, värske, kuivatatud või kuumtöötlemata, säilitatud külmutatult ilma suhkrut lisamata; pähklid | | | | | | | | | | | | | | | | | |i)TSITRUSVILJAD | | | 5 | 0,3 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | | 0,02 | 0,05 | 0,02 | 0,05 | 0,02 | 0,2 | | 2 |Greipfruudid | 0,5 | | | | | | | | 0,5 | | | | | | | | |Sidrunid | 1 | | | | | | | | | | | | | | | | |Laimid | 1 | | | | | | | | | | | | | | | | |Mandariinid (kaasa arvatud klementiinid ja samalaadsed hübriidid) | 1 | 2 | | | | | | | | | | | | | | | |Apelsinid | 0,5 | | | | | | | | 0,5 | | | | | | | 1 | |Pomelod | 0,5 | | | | | | | | 0,5 | | | | | | | | |Muud | 0,05 | 1 | | | | | | | 0,05 | | | | | | | 0,02 | |ii)PÄHKLIPUU VILJAD (koortega või koorteta) | 0,05 | 0,05 | 0,1 | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,02 | 0,1 | 0,02 | | 0,02 | 0,05 |Mandlid | | | | | | | | | | | | | | | | | |Brasiilia pähklid | | | | | | | | | | | | | | | | | |Kašupähklid | | | | | | | | | | | | | | | | | |Kastanid | | | | | | | | | | | | | | | | | |Kookospähklid | | | | | | | | | | | | | | | | | |Sarapuupähklid | | | | | | | | | | | | | | | | | |Makadaamiapähklid | | | | | | | | | | | | | | | | | |Pekaanipähklid | | | | | | | | | | | | | | | 0,2 | | |Piiniapähklid | | | | | | | | | | | | | | | | | |Pistaatsiad | | | | | | | | | | | | | | | | | |Kreeka pähklid | | | | | | | | | | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | | | | | | | | 0,05 | | |iii)ÕUNVILJAD | 0,2 | 0,05 | | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 1 | 0,1 | 0,05 | 0,2 | 3 | 0,3 | 0,05 | 1 | 0,02 |Õunad | | | 5 | | | | | | | | | | | | | | |Pirnid | | | 5 | | | | | | | | | | | | | | |Küdooniad | | | | | | | | | | | | | | | | | |Muud | | | 0,05 | | | | | | | | | | | | | | |iv)LUUVILJAD | | 0,05 | 0,05 | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | | | | | | 0,05 | | 0,02 |Aprikoosid | 0,2 | | | | | | | | | 0,2 | 0,2 | 0,5 | | 0,5 | | | |Kirsid | 0,1 | | | | | | | | | | | 0,2 | 3 | 1 | | | |Virsikud (kaasa arvatud nektariinid ja samalaadsed hübriidid) | 0,2 | | | | | | | | | 0,2 | 0,2 | 0,5 | | 0,5 | | 1 | |Ploomid | 0,5 | | | | | | | | | | | 0,2 | | | | | |Muud | 0,05 | | | | | | | | | 0,1 | 0,05 | 0,02 | 0,05 | 0,02 | | 0,02 | |v)MARJAD JA VÄIKSED PUUVILJAD | | | 0,05 | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | | | | | | | | | 0,02 | |a)Laua- ja veiniviinamarjad | | | | | | | | 0,2 | | 0,2 | 0,5 | 0,3 | 0,05 | 0,3 | 0,05 | | |Lauaviinamarjad | 0,05 | 0,05 | | | | | | | 2 | | | | | | | | 0,02 |Veiniviinamarjad | 1 | 2 | | | | | | | 1 | | | | | | | | 2 |b)Maasikad (välja arvatud metsmaasikad) | 0,05 | 0,05 | | | | | | 0,05 | 0,5 | 0,5 | 0,05 | 0,02 | 0,05 | 0,3 | 0,05 | | 0,02 |c)Koguviljad (välja arvatud metsamarjad) | 0,05 | 0,05 | | | | | | 0,05 | 0,05 | 0,02 | 0,05 | 0,02 | 0,05 | | 0,05 | | 0,02 |Murakad | | | | | | | | | | | | | | | | | |Põldmurakad | | | | | | | | | | | | | | | | | |Logani murakad | | | | | | | | | | | | | | | | | |Vaarikad | | | | | | | | | | | | | | 0,1 | | | |Muud | | | | | | | | | | | | | | 0,02 | | | |d)Muud väiksed puuviljad ja marjad (välja arvatud metsamarjad) | 0,05 | 0,05 | | | | | | 0,05 | 0,05 | | 0,05 | 0,02 | | | 0,05 | | 0,02 |Mustikad | | | | | | | | | | | | | | | | | |Jõhvikad | | | | | | | | | | | | | | | | | |Sõstrad (punased, mustad ja valged) | | | | | | | | | | 0,1 | | | 5 | 1 | | | |Karusmarjad | | | | | | | | | | 0,1 | | | | 1 | | | |Muud | | | | | | | | | | 0,02 | | | 0,05 | 0,02 | | | |e)Looduses kasvavad marjad ja viljad | 0,05 | 0,05 | | | | | | 0,05 | 0,05 | 0,02 | 0,05 | 0,02 | 0,05 | 0,02 | 0,05 | | 0,02 |vi)MUUD | 0,05 | | | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,02 | | 0,02 | | | | 0,02 | 0,02 |Avokaadod | | | 15 | | | | | | | | | | | | | | |Banaanid | | | 5 | | | | | | | | 0,1 | | | 0,3 | 0,1 | | |Datlid | | | | | | | | | | | | | | | | | |Viigimarjad | | | | | | | | | | | | | | | | | |Kiivid | | 2 | | | | | | | | | | | | | | | |Kääbusapelsinid | | | | | | | | | | | | | | | | | |Litšid | | | | | | | | | | | | | | | | | |Mangod | | | 5 | | | | | | | | | | | | | | |Oliivid | | | | | | | | | | | | | | | | | |Kannatuslille viljad | | | | | | | | | | | | | | | | | |Ananassid | | | | | | | | | | | | | 0,5 | | | | |Papaiad | | | 10 | | | | | | | | | | | | | | |Muud | | 0,05 | 0,05 | | | | | | | | 0,05 | | 0,05 | 0,02 | 0,05 | | |2.Köögiviljad, värsked või kuumtöötlemata, külmutatud või kuivatatud | | | | | | | | | | | | | | | | | |i)JUURVILJAD JA MUGULKÖÖGIVILJAD | | | 0,05 | | | 0,05 | 0,05 | 0,05 | | | 0,05 | 0,02 | 0,05 | 0,02 | | 0,02 | 0,02 |Peet | | | | | | | | | | | | | | | | | |Porgand | | 1 | | 0,3 | 0,1 | | | | 0,1 | | | | | | 0,1 | | |Juurseller | | | | | | | | | | 0,1 | | | | | | | |Mädarõigas | | | | | | | | | | | | | | | | | |Maapirn | | | | | | | | | | | | | | | | | |Pastinaak | | | | 0,3 | 0,1 | | | | 0,1 | | | | | | 0,1 | | |Juurpetersell | | | | | | | | | | | | | | | | | |Redis | 0,5 | | | 0,5 | | | | | | 0,1 | | | | | | | |Aed-piimjuur | | | | | | | | | | | | | | | | | |Maguskartul | | | | | | | | | | | | | | | | | |Kaalikas | | | | 0,2 | | | | | | | | | | | | | |Naeris | | | | 0,2 | | | | | | | | | | | | | |Jamss | | | | | | | | | | | | | | | | | |Muud | 0,05 | 0,05 | | 0,1 | 0,05 | | | | 0,05 | 0,02 | | | | | 0,05 | | |ii)SIBULKÖÖGIVILJAD | 0,05 | 0,05 | 0,05 | | 0,05 | 0,05 | 0,05 | | | 0,02 | 0,05 | 0,02 | 0,05 | 0,02 | 0,05 | 0,02 | 0,02 |Küüslauk | | | | 0,3 | | | | | | | | | | | | | |Sibul | | | | 0,3 | | | | 0,2 | 0,5 | | | | | | | | |Šalottsibul | | | | 0,3 | | | | | 0,5 | | | | | | | | |Talisibul | | | | | | | | | | | | | | | | | |Muud | | | | 0,1 | | | | 0,05 | 0,05 | | | | | | | | |iii)VILIKÖÖGIVILJAD | | | 0,05 | | 0,05 | 0,05 | 0,05 | | | | | | | | 0,05 | | |a)Maavitsalised | | | | 0,1 | | | | | 0,05 | | 0,05 | | | | | | 0,02 |Tomatid | 0,5 | 1 | | | | | | 0,2 | | 0,5 | | 0,05 | 3 | 0,5 | | 0,5 | |Punapiprad | | 1 | | | | | | 0,2 | | 0,1 | | 0,3 | 3 | 0,5 | | | |Baklažaanid | 0,5 | | | | | | | 0,2 | | 0,5 | | | | | | | |Muud | 0,05 | 0,05 | | | | | | 0,05 | | 0,02 | | 0,02 | 0,05 | 0,02 | | 0,02 | |b)Kõrvitsalised – söödav koor | 0,05 | | | 0,1 | | | | 0,05 | | 0,1 | 0,05 | | 0,05 | 0,2 | | 0,02 | 0,2 |Kurgid | | 0,1 | | | | | | | 0,5 | | | 0,1 | | | | | |Kornišonid | | | | | | | | | | | | | | | | | |Suvekõrvitsad | | | | | | | | | | | | | | | | | |Muud | | 0,05 | | | | | | | 0,05 | | | 0,02 | | | | | |c)Kõrvitsalised – mittesöödav koor | 0,05 | | | 0,2 | | | | | | 0,05 | 0,05 | 0,02 | 0,05 | 0,05 | | 0,02 | 0,5 |Melonid | | 1 | | | | | | 0,1 | 0,2 | | | | | | | | |Patissonid | | | | | | | | | | | | | | | | | |Arbuusid | | | | | | | | 0,1 | 0,2 | | | | | | | | |Muud | | 0,05 | | | | | | 0,05 | 0,05 | | | | | | | | |d)Suhkrumais | 0,05 | 0,05 | | 0,1 | | | | 0,05 | 0,05 | 0,02 | 0,05 | 0,02 | 0,05 | 0,02 | | 0,02 | 0,02 |iv)KAPSASKÖÖGIVILJAD | 0,05 | | | | 0,05 | 0,05 | | 0,05 | | | 0,05 | | 0,05 | 0,02 | | 0,02 | 0,02 |a)Õisik-kapsad | | 1 | | 0,2 | | | 0,1 | | 0,1 | 0,1 | | 0,05 | | | | | |Spargelkapsas | | | 5 | | | | | | | | | | | | | | |Lillkapsas | | | | | | | | | | | | | | | 0,2 | | |Muud | | | 0,05 | | | | | | | | | | | | 0,05 | | |b)Peakapsad | | | 0,05 | 0,1 | | | 0,05 | | | | | 0,2 | | | | | |Rooskapsas | | 2 | | | | | | | | 0,05 | | | | | 0,2 | | |Peakapsas | | | | | | | | | 1 | 0,2 | | | | | | | |Muud | | 0,05 | | | | | | | 0,05 | 0,02 | | | | | 0,05 | | |c)Lehtkapsad | | 0,05 | 0,05 | 0,1 | | | 0,05 | | 0,05 | 0,02 | | 0,3 | | | 0,05 | | |Hiina kapsas | | | | | | | | | | | | | | | | | |Lehtkapsas | | | | | | | | | | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | | | | | | | | | | |d)Nuikapsas | | 0,05 | 0,05 | 0,2 | | | 0,05 | | 0,05 | 0,02 | | 0,02 | | | 0,05 | | |v)LEHTKÖÖGIVILJAD JA VÄRSKED MAITSETAIMED | | 0,05 | 0,05 | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | | | | 0,05 | | 0,05 | 0,02 | 0,05 | 0,02 | 0,02 |a)Salat ja muu sarnane | | | | | | | | | | 1 | | 0,5 | | | | | |Salatkress | | | | | | | | | | | | | | | | | |Põldkännak | | | | | | | | | | | | | | | | | |Salat | 2 | | | | | | | 0,5 | 1 | | | | | | | | |Eskariool | | | | | | | | | | | | | | | | | |Muud | 0,05 | | | | | | | 0,05 | 0,05 | | | | | | | | |b)Spinat ja muu sarnane | 2 | | | | | | | 0,05 | 0,05 | 0,02 | | 0,02 | | | | | |Spinat | | | | | | | | | | | | | | | | | |Lehtpeet (mangold) | | | | | | | | | | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | | | | | | | | | | |c)Ürt-allikkress | 0,05 | | | | | | | 0,05 | 0,05 | 0,02 | | 0,02 | | | | | |d)Salatsigur | 0,05 | | | | | | | 0,05 | 0,05 | 0,02 | | 0,02 | | | | | |e)Maitsetaimed | 2 | | | | | | | 0,05 | 0,05 | 1 | | 0,02 | | | | | |Aed-harakputk | | | | | | | | | | | | | | | | | |Murulauk | | | | | | | | | | | | | | | | | |Petersell | | | | | | | | | | | | | | | | | |Lehtseller | | | | | | | | | | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | | | | | | | | | | |vi)KAUNVILJAD (värsked) | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,02 | 0,05 | 0,02 | 0,02 |Oad (kaunadega) | | | | | | | | | | 0,2 | | | | | | | |Oad (kaunadeta) | | | | | | | | | | 0,02 | | | | | | | |Herned (kaunadega) | | | | | | | | | | 0,2 | | | | | | | |Herned (kaunadeta) | | | | | | | | | | 0,2 | | | | | | | |Muud | | | | | | | | | | 0,02 | | | | | | | |vii)VARSKÖÖGIVILJAD (värsked) | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | | | 0,05 | 0,02 | 0,05 | 0,02 | 0,05 | 0,02 | 0,02 |Spargel | | | | | | | | | | | | | | | | | |Hispaania artišokk | | | | | | | | | | | | | | | | | |Seller | | | | | | | | | | 0,3 | | | | | | | |Apteegitill | | | | | | | | | | | | | | | | | |Kera-artišokk | | | | | | | | | | | | | | | | | |Porrulauk | | | | | | | | | 0,2 | | | | | | | | |Rabarber | | | | | | | | | | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | | 0,05 | 0,02 | | | | | | | |viii)SEENED | 0,05 | | | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,02 | 0,05 | 0,02 | 0,05 | 0,02 | 0,05 | 0,02 | 0,02 |a)Kultuurseened | | 2 | 10 | | | | | | | | | | | | | | |b)Looduses kasvavad seened | | 0,05 | 0,05 | | | | | | | | | | | | | | |3.Kaunviljad | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,02 | 0,05 | 0,02 | 0,05 | 0,02 | 0,05 | 0,02 | 0,02 |Oad | | | | | | | | | | | | | | | | | |Läätsed | | | | | | | | | | | | | | | | | |Herned | | | | | | | | | | | | | | | | | |Muud | | | | | | | | | | | | | | | | | |4.Õliseemned | | 0,05 | 0,05 | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,02 | 0,05 | | | 0,02 | 0,05 | | |Linaseemned | | | | | | | | | | | | | | | | | |Maapähklid | 0,1 | | | | | | | | | | | | | | | | |Mooniseemned | | | | | | | | | | | | | | | | | |Seesamiseemned | | | | | | | | | | | | | | | | | |Päevalilleseemned | | | | | | | | | | | | | | | | | |Rapsiseemned | | | | | | | | | | | | 0,05 | | | | | |Sojaoad | 0,1 | | | | | | | | | | | | | | | | |Sinepiseemned | | | | | | | | | | | | | | | | | |Puuvillaseemned | 0,1 | | | | | | | | | | | | 2 | | | 1 | 0,1 |Muud | 0,05 | | | | | | | | | | | 0,02 | 0,05 | | | 0,02 | 0,05 |5.Kartul | 0,05 | 0,05 | | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,05 | 0,02 | 0,05 | 0,02 | 0,05 | 0,02 | 0,5 | 0,02 | 0,02 |Varajased kartulid | | | 0,05 | | | | | | | | | | | | | | |Söögikartulid | | | 15 | | | | | | | | | | | | | | |6.Tee (kuivatatud lehed ja varred, fermenditud või mitte, Camellia sinensis) | 0,1 | 0,05 | 0,1 | 0,2 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 1 | 0,1 | 0,1 | 0,1 | 0,05 | 0,05 | 0,1 | 20 |7.Humal (kuivatatud), kaasa arvatud humalakäbi graanulid ja kontsentreerimata pulber | 10 | 0,05 | 0,1 | 10 | 1 | 5 | 5 | 0,1 | 10 | 10 | 0,1 | 20 | 0,1 | 5 | 0,05 | 50 | 50 |--------------------------------------------------


title: Nõukogu direktiiv 94/33/EÜ, 22. juuni 1994, noorte kaitse kohta tööl

text:
Tähtis õiguslik teade

|

31994L0033

Euroopa Liidu Teataja L 216 , 20/08/1994 Lk 0012 - 0020 Soomekeelne eriväljaanne: Peatükk 5 Köide 6 Lk 0138  Rootsikeelne eriväljaanne: Peatükk 5 Köide 6 Lk 0138

		Nõukogu direktiiv 94/33/EÜ,22. juuni 1994,noorte kaitse kohta töölEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 118a,võttes arvesse komisjoni ettepanekut, [1]võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, [2]vastavalt asutamislepingu artiklis 189c sätestatud menetlusele [3]ning arvestades, et:asutamislepingu artiklis 118a on sätestatud, et nõukogu võtab direktiivide abil vastu miinimumnõuded eelkõige töökeskkonna parandamiseks, selleks et kaitsta töötajate tervist ja ohutust;kõnealuse artikli alusel tuleb sellistes direktiivides hoiduda haldus-, finants- ja õiguslike piirangute kehtestamisest viisil, mis pidurdaks väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete loomist ja arengut;Euroopa Ülemkogu poolt 9. detsembril 1989 Strasbourg'is vastu võetud ühenduse töötajate sotsiaalsete põhiõiguste harta punktides 20 ja 22 sedastatakse, et:"20. Ilma et see piiraks noorte suhtes soodsamate eeskirjade, eriti kutseõppe kaudu noorte tööalast ettevalmistust tagavate eeskirjade kohaldamist, ja vastavalt teatavate kergete töödega seotud eranditele, ei või vanuse alammäär tööleasumisel olla madalam kui koolikohustuse lõppemisel ning mitte mingil juhul alla 15 aasta.22. Tuleb võtta vajalikud meetmed, et kohandada noorte töötajate suhtes kohaldatavad tööeeskirjad vastavaks nende arengu, kutseõppe ja töö saamisega seotud vajadustele.Eriti tuleb piirata tööaega — ilma et sellest piirangust oleks võimalik ületunnitöö abil mööda hiilida — ja keelata öötöö alla kaheksateistaastastele töötajatele, välja arvatud teatavate siseriiklikes õigusaktides või eeskirjades sätestatud tööde puhul.";arvesse tuleb võtta Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni põhimõtteid noorte kaitse kohta tööl, kaasa arvatud vanuse alammääraga seotud põhimõte teenistusse või tööle asumisel;Euroopa Parlament võttis laste tööd käsitlevas resolutsioonis [4] kokku mitmesugused noorte töö tahud, rõhutades eriti töö mõju noorte tervisele, ohutusele ning kehalisele ja vaimsele arengule, ning osutas vajadusele võtta vastu direktiiv kõnealuse valdkonna siseriiklike õigusaktide ühtlustamiseks;töötajate tööohutust ja töötervishoidu parandavate meetmete kehtestamist käsitleva nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiivi 89/391/EMÜ [5] artiklis 15 on sätestatud, et eriti tundlikke riskirühmi tuleb kaitsta eelkõige neid mõjutavate ohtude eest;lapsi ja noorukeid tuleb käsitleda omaette riskirühmadena ning võtta meetmed nende ohutuse ja tervise suhtes;laste vastuvõtlikkuse tõttu keelavad liikmesriigid nende töö ja tagavad, et tööle või teenistusse asumisel ei ole vanuse alammäär madalam kui siseriikliku õigusega kehtestatud koolikohustuse lõppemisel ning mitte mingil juhul alla 15 aasta; erandeid laste töö keelust võib lubada ainult erijuhtudel ja käesolevas direktiivis sätestatud tingimustel; mitte mingil juhul ei või sellised erandid kahjustada laste kooliskäimist või haridusest osasaamist;silmas pidades lapsepõlvest täiskasvanuikka ülemineku eripära, tuleb noorukite tööd rangelt reguleerida ja kaitsta;iga tööandja peaks noortele tagama eakohased töötingimused;tööandjad peaksid rakendama noorte ohutuse ja tervise kaitseks vajalikke meetmeid, võttes aluseks nende tööga seotud ohtudele antud hinnangu;liikmesriigid peaksid kaitsma noori ohtude eest, mis tulenevad nende kogenematusest, teadmatusest olemasolevate või võimalike ohtude suhtes või ebaküpsusest;seetõttu peaksid liikmesriigid keelama noorte töötamise käesolevas direktiivis kindlaks määratud töödel;tööaja korraldust käsitlevate konkreetsete miinimumnõuete vastuvõtmine parandab tõenäoliselt noorte töötingimusi;noorte maksimaalne tööaeg peaks olema rangelt piiratud ja noorte öötöö keelatud, välja arvatud teatavate siseriiklikes õigusaktides või eeskirjades kindlaksmääratud tööde puhul;liikmesriigid peaksid võtma vajalikud meetmed tagamaks, et kooliskäivate noorukite tööaeg ei kahjusta nende võimet õppetööst kasu saada;teoreetilise ja/või praktilise ühendatud töö- ja koolitusplaani või ettevõttepraktika raames töötavate noorte koolitusele kulutatud aeg tuleks lugeda tööajaks;selleks et tagada noorte ohutus ja tervis, tuleks neile anda igapäevast, -nädalast ja -aastast miinimumpuhkeaega ning piisavalt vaheaegu;iganädalase puhkeaja suhtes tuleks arvesse võtta kultuuriliste, etniliste, religioossete ja teiste tegurite mitmekesisust liikmesriikides; iga liikmesriigi otsustada jääb eelkõige see, kas pühapäev peaks kuuluma iganädalase puhkeaja hulka ja kui, siis mil määral;asjakohane töökogemus võib kaasa aidata selleks, et valmistada noori ette täiskasvanu töö- ja ühiskondlikuks eluks, tingimusel et välditakse nende ohutuse, tervise ja arengu kahjustamist;kuigi erandid käesolevas direktiivis kehtestatud keeldudest ja piirangutest näiksid teatava tegevuse või eriolukorra puhul möödapääsmatud, ei või nende kohaldamine kahjustada kehtestatud kaitsesüsteemi põhimõtteid;käesolev direktiiv on konkreetne samm siseturu sotsiaalse mõõtme täiustamise poole;käesolevas direktiivis sätestatud kaitsesüsteemi kohaldamine nõuab, et liikmesriigid rakendaksid tõhusate ja proportsionaalsete meetmete süsteemi;mõne käesoleva direktiivi sätte rakendamine tekitab ühele liikmesriigile teatavaid raskusi oma süsteemi tõttu noorte kaitseks tööl, seetõttu peaks olema lubatud, et kõnealune liikmesriik võib sobiva aja jooksul jätta asjakohased sätted rakendamata,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:I JAGUArtikkel 1Eesmärk1. Liikmesriigid võtavad laste töö keelamiseks vajalikud meetmed.Käesolevas direktiivis sätestatud tingimuste kohaselt tagavad liikmesriigid, et vanuse alammäär tööle või teenistusse asumisel ei ole madalam kui siseriikliku õigusega kehtestatud täieliku koolikohustuse lõppemisel ning mitte mingil juhul alla 15 aasta.2. Liikmesriigid tagavad noorukite töö range reguleerimise ja kaitsmise vastavalt käesolevas direktiivis sätestatud tingimustele.3. Liikmesriigid kindlustavad üldiselt, et tööandjad tagavad noortele eakohased töötingimused.Liikmesriigid tagavad noorte kaitse majandusliku ekspluateerimise ja mis tahes töö eest, mis võiks kahjustada nende ohutust, tervist või kehalist, vaimset, kõlbelist või sotsiaalset arengut või takistada hariduse omandamist.Artikkel 2Reguleerimisala1. Käesolevat direktiivi kohaldatakse iga alla 18aastase isiku suhtes, kelle tööleping või töösuhe on määratletud mõne liikmesriigi kehtivas õiguses ja/või reguleeritud mõne liikmesriigi kehtiva õigusega.2. Liikmesriigid võivad õigusnormidega ette näha, et õigusnormidega kindlaksmääratud piirides ja tingimuste kohaselt ei kohaldata käesolevat direktiivi juhutööde või lühiajaliste tööde suhtes, mille hulka kuuluvad:a) kodutööd eramajapidamises võib) pereettevõttes tehtav töö, mida ei peeta noorele kahjulikuks, ebasoodsaks ega ohtlikuks.Artikkel 3MõistedKäesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:a) noor — artikli 2 lõikes 1 nimetatud alla 18aastane isik;b) laps — alla 15aastane noor, kes siseriikliku õiguse alusel kuulub veel täieliku koolikohustuse alla;c) nooruk — vähemalt 15aastane, kuid alla 18aastane noor, kes siseriikliku õiguse alusel ei kuulu enam täieliku koolikohustuse alla;d) kerge töö — töö, mis võttes arvesse selle hulka kuuluvate ülesannete iseloomulikku laadi ja teatavaid tingimusi, mille kohaselt neid täidetakse:i) ei kahjusta tõenäoliselt laste ohutust, tervist ega arengut,ii) ei kahjusta laste kooliskäimist, osalemist pädeva asutuse heakskiidetud kutsesuunitlus- või kutseõppeprogrammis ega võimet õppetööst kasu saada;e) tööaeg — aeg, mille jooksul noor on tööl, tööandja käsutuses ning tegutseb või täidab oma kohustusi kooskõlas siseriikliku õiguse ja/või tavaga;f) puhkeaeg — aeg, mis ei ole tööaeg.Artikkel 4Laste töö keelamine1. Liikmesriigid võtavad laste töö keelamiseks vajalikud meetmed.2. Võttes arvesse artiklis 1 sätestatud eesmärke, võivad liikmesriigid õigusnormidega ette näha, et laste töö keelamist ei kohaldata:a) artiklis 5 nimetatud tegevusaladel töötavate laste suhtes;b) vähemalt 14aastaste laste suhtes, kes töötavad ühendatud töö- ja koolitusplaani või ettevõttepraktika raames, tingimusel et sellist tööd tehakse kooskõlas pädeva ametiasutuse ettenähtud tingimustega;c) artiklis 5 hõlmamata kerge tööga tegelevate vähemalt 14aastaste laste suhtes; siseriiklikus seaduses määratud tööliikide puhul ja piiratud tundide arvu korral nädalas võivad artiklis 5 hõlmamata kerget tööd teha ka 13aastased lapsed.3. Lõike 2 punktis c nimetatud võimalust kasutavad liikmesriigid määravad vastavalt käesoleva direktiivi sätetele kõnealuse kerge tööga seotud töötingimused.Artikkel 5Kultuuritegevus ja muu samalaadne tegevus1. Laste töölevõtmiseks kultuuri-, kunsti-, spordi- või reklaamitegevuse alal tuleb eelnevalt iga üksikjuhtumi puhul eraldi taotleda pädeva ametiasutuse luba.2. Liikmesriigid näevad õigusnormidega ette laste töötingimused lõikes 1 nimetatud juhtudel ning loa eelneva väljastamise korra üksikasjad, tingimusel et kõnealune tegevus:i) ei kahjusta tõenäoliselt laste ohutust, tervist ega arengut,ii) ei kahjusta laste kooliskäimist, osalemist pädeva asutuse heakskiidetud kutsesuunitlus- või kutseõppeprogrammis ega võimet õppetööst osa saada.3. Erandina lõikes 1 sätestatud korrast võivad liikmesriigid õigusnormidega ning kooskõlas enda määratud tingimustega lubada tööle võtta vähemalt 13aastasi lapsi kultuuri-, kunsti-, spordi- või reklaamitegevuse alal.4. Liikmesriigid, kus kehtib kord, mille kohaselt modelliagentuurid vajavad laste töölevõtmiseks eriluba, võivad selle säilitada.II JAGUArtikkel 6Tööandjate üldised kohustused1. Ilma et see piiraks artikli 4 lõike 1 kohaldamist, võtab tööandja noorte ohutuse ja tervise kaitseks vajalikud meetmed, arvestades eriti artikli 7 lõikes 1 nimetatud erilisi ohte.2. Tööandja rakendab lõikes 1 sätestatud meetmed noorte tööga seotud ohtudele antud hinnangu alusel.Hinnang tuleb anda enne seda, kui noored tööle asuvad, või kui töötingimustes on toimunud märkimisväärne muudatus, eriti tuleb tähelepanu pöörata järgmistele seikadele:a) tööruumi ja -koha sisustus ja korraldus;b) füüsikaliste, bioloogiliste ja keemiliste ohutegurite laad, määr ja kestus;c) töövahendite, eriti materjalide, masinate, aparaatide ja seadmete korraldamine, valik, rakendamine ning nende käsitsemisviis;d) tööprotsessi ja töö kulgemise korraldamine ning nende ühitamine (töökorraldus);e) noorte koolituse ja õpetuse tase.Kui selle hinnangu põhjal ilmnevad noorte ohutust, kehalist või vaimset tervist või arengut ähvardavad ohud, nähakse noortele regulaarsete ajavahemike järel ette tasuta arstlik läbivaatus ja tervisekontroll, ilma et see piiraks direktiivi 89/391/EMÜ kohaldamist.Tasuta arstlik läbivaatus ja tervisekontroll võivad olla riikliku tervishoiusüsteemi osa.3. Tööandja teavitab noori võimalikest ohtudest ning kõikidest nende ohutuse ja tervise kaitseks võetud meetmetest.Peale selle teavitab tööandja laste seaduslikke esindajaid võimalikest ohtudest ning kõikidest laste ohutuse ja tervise kaitseks võetud meetmetest.4. Noorte suhtes kohaldatavate ohutus- ja tervishoiutingimuste kavandamise, rakendamise ja kontrollimise peab tööandja ühendama direktiivi 89/391/EMÜ artiklis 7 nimetatud kaitse- ja ennetusmeetmetega.Artikkel 7Noorte vastuvõtlikkus. Töötamiskeeld1. Liikmesriigid tagavad, et noori kaitstakse kõikide nende ohutust, tervist ja arengut ähvardavate eriliste ohtude eest, mis tulenevad nende kogenematusest, teadmatusest olemasolevate või võimalike ohtude suhtes või nende ebaküpsusest.2. Ilma et see piiraks artikli 4 lõike 1 kohaldamist, keelavad liikmesriigid sel eesmärgil noorte töötamise töödel, mis:a) ületavad objektiivselt nende kehalisi või vaimseid võimeid;b) sisaldavad kahjulikke kokkupuuteid toksiliste, kantserogeensete, pärilikke geneetilisi kahjustusi põhjustavate või loodet kahjustavate ohuteguritega või tekitavad muul viisil kroonilisi tervisekahjustusi;c) sisaldavad kahjulikke kokkupuuteid radioaktiivsete ohuteguritega;d) sisaldavad õnnetusohte, mille puhul oletatakse, et noored ei suuda neid märgata või vältida seetõttu, et ei oska pöörata piisavat tähelepanu ohutusele, või kogemuse või koolituse puudumise tõttu;e) võivad ohustada tervist äärmise külma või kuuma ning müra või vibratsiooni tõttu.Tööde hulka, millega tõenäoliselt kaasnevad lõikes 1 nimetatud spetsiifilised ohud noortele, kuuluvad:- lisa I jaotises nimetatud kahjulikke füüsikalisi, bioloogilisi ja keemilisi ohutegureid sisaldavad tööd ning- lisa II jaotises nimetatud protsessid ja tööd.3. Liikmesriigid võivad õigusnormidega lubada erandeid lõikes 2 sätestatust noorukite puhul, kui sellised erandid on möödapääsmatud nende kutseõppeks, tingimusel et nende ohutus ja tervis on tagatud sellega, et nad töötavad direktiivi 89/391/EMÜ artiklis 7 määratletud pädeva isiku järelevalve all ja tingimusel, et kindlustatakse kõnealuse direktiiviga ettenähtud kaitse.III JAGUArtikkel 8Tööaeg1. Artikli 4 lõike 2 punktides b ja c sätestatud võimalust kasutavad liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et piirata laste tööaega:a) kaheksa tunnini päevas ja 40 tunnini nädalas ühendatud töö- ja koolitusplaani või ettevõttepraktika raames tehtava töö puhul;b) kahe tunnini koolipäevas ja 12 tunnini nädalas töö puhul, mida tehakse kooliaasta jooksul väljaspool kooliaega, tingimusel et siseriiklikud õigusaktid ja/või tava seda ei keela;mitte mingil juhul ei või tööpäeva pikkus ületada seitset tundi; vähemalt 15aastaste laste puhul võib see piirang olla kaheksa tundi;c) seitsme tunnini päevas ja 35 tunnini nädalas töö puhul, mida tehakse õppetöövälisel ajal vähemalt ühe nädala jooksul; vähemalt 15aastaste laste puhul võivad need piirangud olla kaheksa tundi päevas ja 40 tundi nädalas;d) seitsme tunnini päevas ja 35 tunnini nädalas kerge töö puhul, mida teevad lapsed, kes siseriikliku õiguse alusel ei kuulu enam täieliku koolikohustuse alla.2. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed noorukite töö piiramiseks kaheksa tunnini päevas ja 40 tunnini nädalas.3. Teoreetilise ja/või praktilise ühendatud töö- ja koolitusplaani või ettevõttepraktika raames töötava noore koolitusele kulutatud aeg loetakse tööajaks.4. Kui noorel on rohkem kui üks tööandja, liidetakse tema tööpäevad ja -tunnid kokku.5. Erandkorras või kui see on objektiivselt põhjendatud, võivad liikmesriigid õigusnormidega lubada erandeid lõike 1 punktis a ja lõikes 2 sätestatust.Liikmesriigid määravad õigusnormidega selliste erandite rakendamise tingimused, piirangud ja korra.Artikkel 9Öötöö1. a) Artikli 4 lõike 2 punktides b või c sätestatud võimalust kasutavad liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et keelata laste töö ajavahemikus 20.00–6.00.b) Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed, et keelata noorukite töö ajavahemikus 22.00–6.00 või 23.00–7.00.2. a) Liikmesriigid võivad õigusnormidega lubada noorukitel töötada teatavatel tegevusaladel ajal, kui öötöö on lõike 1 punkti b kohaselt keelatud.Sel juhul võtavad liikmesriigid vajalikud meetmed tagamaks, et nooruki järele valvab täiskasvanu, juhul kui nooruki kaitseks on selline järelevalve vajalik.b) Kui kohaldatakse punkti a, on töö ajavahemikus 00.00–4.00 jätkuvalt keelatud.Liikmesriigid võivad siiski õigusnormidega lubada noorukitel töötada ajal, mil öötöö on keelatud, järgmistel juhtudel, kui see on objektiivselt põhjendatud ning tingimusel, et noorukitele võimaldatakse kohane kompenseeriv puhkeaeg ja artiklis 1 sätestatud eesmärke ei seata kahtluse alla:- töö laevandus- või kalandussektoris,- töö kaitseväes või politseis,- töö haiglates või samalaadsetes asutustes,- kultuuri-, kunsti-, spordi- või reklaamitegevus.3. Enne võimalikule öötööle asumist ning pärast seda korrapäraste ajavahemike järel on noorukitel õigus tasuta tervisekontrollile ja võimete hindamisele, välja arvatud juhul, kui töötamine keelatud ajal on erandlik.Artikkel 10Puhkeaeg1. a) Artikli 4 lõike 2 punktides b või c sätestatud võimalust kasutavad liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et iga 24tunnise ajavahemiku kohta on lastel õigus saada 14 tunni pikkune katkematu miinimumpuhkeaeg.b) Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et iga 24tunnise ajavahemiku kohta on noorukitel õigus saada 12 tunni pikkune katkematu miinimumpuhkeaeg.2. Liikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et iga 7päevase ajavahemiku kohta on:- lastel, kelle suhtes liikmesriigid on kasutanud artikli 4 lõike 2 punktides b ja c sätestatud võimalust, ning- noorukitelõigus saada kahepäevane, võimaluse korral katkematu miinimumpuhkeaeg.Kui tehnilised või korralduslikud põhjused seda õigustavad, võib miinimumpuhkeaega lühendada, kuid mitte mingil juhul ei või katkematu puhkeaeg olla lühem kui 36 tundi.Eelmistes lõikudes nimetatud miinimumpuhkeaja hulka kuulub põhimõtteliselt pühapäev.3. Liikmesriigid võivad õigusnormidega näha ette lõigetes 1 ja 2 nimetatud miinimumpuhkeaja katkestamise võimaluse päeva peale jaotatud või lühikest tööaega hõlmava tegevuse puhul.4. Liikmesriigid võivad õigusnormidega näha ette erandeid lõike 1 punktis b ja lõikes 2 sätestatust noorukite suhtes järgmistel juhtudel, kui see on objektiivselt põhjendatud ning tingimusel, et noorukitele võimaldatakse kohane kompenseeriv puhkeaeg ja artiklis 1 sätestatud eesmärke ei seata kahtluse alla:a) töö laevandus- või kalandussektoris;b) töö kaitseväes või politseis;c) töö haiglates või samalaadsetes asutustes;d) töö põllumajanduses;e) töö turisminduses või hotellides, restoranides ja kohvikutes;f) päeva peale jaotatud tööajaga tegevus.Artikkel 11Iga-aastane puhkusArtikli 4 lõike 2 punktides b või c sätestatud võimalust kasutavad liikmesriigid hoolitsevad selle eest, et siseriikliku õiguse alusel täieliku koolikohustuse alla kuuluvate laste puhul langeks nende tööst vaba aeg võimaluse piires kokku koolivaheajaga.Artikkel 12VaheajadLiikmesriigid võtavad vajalikud meetmed tagamaks, et üle nelja ja poole tunni pikkuse igapäevase tööajaga noortel on õigus saada vähemalt 30minutine, võimaluse korral katkematu vaheaeg.Artikkel 13Noorukite töö vääramatu jõu korralLiikmesriigid võivad õigusnormidega lubada erandeid artikli 8 lõikes 2, artikli 9 lõike 1 punktis b, artikli 10 lõike 1 punktis b sätestatust ning noorukite puhul artiklis 12 sätestatust tööks direktiivi 89/391/EMÜ artikli 5 lõikes 4 nimetatud asjaoludel, tingimusel et selline töö on ajutine ja tuleb ära teha viivitamata, et täiskasvanud töötajaid ei ole võimalik kasutada ning noorukitele võimaldatakse järgmise kolme nädala jooksul samaväärne kompenseeriv puhkeaeg.IV JAGUArtikkel 14MeetmedIga liikmesriik näeb ette vajalikud meetmed, mida kohaldatakse käesoleva direktiivi rakendamiseks vastuvõetud sätete rikkumise korral; sellised meetmed peavad olema tõhusad ja proportsionaalsed.Artikkel 15Lisa kohandamineLisa rangelt tehniline kohandamine tulenevalt tehnilisest arengust, muudatustest rahvusvahelistes eeskirjades ja spetsifikaatides ning teadmiste täienemisest käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas toimub direktiivi 89/391/EMÜ artiklis 17 sätestatud korra kohaselt.Artikkel 16Kaitstuse taseme säilitamineIlma et see piiraks liikmesriikide õigust töötada muutuvaid asjaolusid silmas pidades välja noorte kaitset käsitlevad sätted, niikaua kui järgitakse käesolevas direktiivis sätestatud miinimumnõudeid, ei õigusta käesoleva direktiivi rakendamine noorte üldise kaitstuse taseme alandamist.Artikkel 17Lõppsätted1. a) Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt 22. juunil 1996 või tagavad hiljemalt selleks kuupäevaks, et töösuhte pooled kehtestavad nõutavad sätted kollektiivlepingutega, kusjuures liikmesriikidelt nõutakse kõikide vajalike sätete kehtestamist, mis võimaldaksid neil igal ajal tagada käesolevas direktiivis sätestatud tulemusi.b) Ühendkuningriik võib nelja aasta jooksul alates punktis a määratud kuupäevast mitte rakendada artikli 8 lõike 1 punkti b teise lõigu maksimaalset iganädalast tööaega käsitlevat sätet, artikli 8 lõiget 2 ning artikli 9 lõike 1 punkti b ja lõiget 2.Komisjon esitab aruande käesoleva sätte toime kohta.Kooskõlas asutamislepingus sätestatud tingimustega otsustab nõukogu, kas seda ajavahemikku tuleks pikendada.c) Liikmesriigid teatavad sellest viivitamata komisjonile.2. Kui liikmesriigid lõikes 1 nimetatud meetmed vastu võtavad, lisavad nad nendesse meetmetesse või nende meetmete ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.3. Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastu võetud või võetavate siseriiklike põhiliste õigusnormide teksti.4. Liikmesriigid esitavad komisjonile iga viie aasta järel aruande käesoleva direktiivi sätete tegeliku rakendamise kohta, osutades töösuhte poolte arvamusele.Komisjon teatab sellest Euroopa Parlamendile, nõukogule ning majandus- ja sotsiaalkomiteele.5. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule ning majandus- ja sotsiaalkomiteele regulaarselt aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta, võttes arvesse lõikeid 1, 2, 3 ja 4.Artikkel 18Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.Luxembourg, 22. juuni 1994Nõukogu nimeleesistujaE. Yiannopoulos[1] EÜT C 84, 4.4.1992, lk 7.[2] EÜT C 313, 30.11.1992, lk 70.[3] Euroopa Parlamendi 17. detsembri 1992. aasta arvamus (EÜT C 21, 25.1.1993, lk 167), nõukogu 23. novembri 1993. aasta ühine seisukoht (seni Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamata) ja Euroopa Parlamendi 9. märtsi 1994. aasta otsus (EÜT C 91, 28.3.1994, lk 89).[4] EÜT C 190, 20.7.1987, lk 44.[5] EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1.--------------------------------------------------LISAMittetäielik ohutegurite, protsesside ja tööde nimekiri(artikli 7 lõike 2 teine lõik)I. Ohutegurid1. Füüsikalised ohutegurida) ioniseeriv kiirgus;b) töö kõrgrõhutingimustes, nt survestatud ruumis, tuukritöö.2. Bioloogilised ohutegurida) töötajate kaitset bioloogiliste ohuteguritega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl käsitleva nõukogu 26. novembri 1990. aasta direktiivi 90/679/EMÜ (seitsmes üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ [1] artikli 16 lõike 1 tähenduses) artikli 2 punkti d tähenduses gruppidesse 3 ja 4 kuuluvad bioloogilised ohutegurid.3. Keemilised ohutegurida) ained ja preparaadid, mis vastavalt nõukogu 27. juuni 1967. aasta direktiivile 67/548/EMÜ ohtlike ainete liigitamise, pakendamise ja märgistamisega seotud õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta [2] ning vastavalt nõukogu 7. juuni 1988. aasta direktiivile 88/379/EMÜ ohtlike preparaatide liigitamise, pakendamise ja märgistamisega seotud õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta [3] liigitatakse toksilisteks (T), eriti toksilisteks (Tx), söövitavateks (C) või plahvatusohtlikeks (E);b) ained ja preparaadid, mis vastavalt direktiividele 67/548/EMÜ ja 88/379/EMÜ liigitatakse kahjulikeks (Xn) ning mis kannavad üht või mitut järgmistest hoiatusväljenditest:- väga tõsiste pöördumatute tagajärgede oht (R39),- võimalik pöördumatute tagajärgede oht (R40),- sissehingamisel võib põhjustada ülitundlikkuse teket (R42),- kokkupuutel nahaga võib põhjustada ülitundlikkuse teket (R43),- võib põhjustada vähki (R45),- võib põhjustada pärilikke geneetilisi kahjustusi (R46),- pikemaajalise kokkupuute korral tõsiste tervisekahjustuste oht (R48),- võib vähendada fertiilsust (R60),- võib kahjustada loodet (R61);c) ained ja preparaadid, mis vastavalt direktiividele 67/548/EMÜ ja 88/379/EMÜ liigitatakse ärritust tekitavateks (Xi) ning mis kannavad üht või mitut järgmistest hoiatusväljenditest:- kergestisüttiv (R12),- sissehingamisel võib põhjustada ülitundlikkuse teket (R42),- kokkupuutel nahaga võib põhjustada ülitundlikkuse teket (R43);d) töötajate kaitset kantserogeensete ainetega kokkupuutest tulenevate ohtude eest tööl käsitleva nõukogu 28. juuni 1990. aasta direktiivi 90/394/EMÜ (kuues üksikdirektiiv direktiivi 89/391/EMÜ [4] artikli 16 lõike 1 tähenduses) artikli 2 punktis c nimetatud ained ja preparaadid;e) plii ja selle ühendid, niipalju kui inimorganism kõnealuseid aineid absorbeerib;f) asbest.II. Protsessid ja tööd1. Direktiivi 90/394/EMÜ I lisas nimetatud protsessid ja tööd.2. Lõhkeaineid sisaldavate seadmete, ilutulestikuvahendite või muude esemete tootmine ja käsitsemine.3. Töö loomaaias metsikute või mürgiste loomadega.4. Töö tapamajas.5. Töö seadmetega, mille abil toodetakse, säilitatakse või kasutatakse suru-, veeldatud või lahustatud gaasi.6. Töö I jaotise punktis 3 nimetatud keemilisi ohutegureid sisaldavate tõrte, tsisternide, mahutite, balloonide või korvpudelitega.7. Töö, mis on seotud varisemisohuga.8. Töö, mis on seotud elektrikõrgepingest lähtuva ohuga.9. Töö, mille tempo määravad masinad ja mida tasustatakse vastavalt töötulemustele.[1] EÜT L 374, 31.12.1990, lk 1.[2] EÜT 196, 16.8.1967, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 93/679/EMÜ (EÜT L 268, 29.10.1993, lk 71).[3] EÜT L 187, 16.7.1988, lk 14. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 93/18/EMÜ (EÜT L 104, 29.4.1993, lk 46).[4] EÜT L 196, 26.7.1990, lk 1.--------------------------------------------------